Lättläst 
 Betänkande av Lättlästutredningen 
 Stockholm 2013 
 SOU 2013:58 
 SOU och Ds kan köpas från Rivera kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Rivera Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Versioner: Betänkandet utges också som Gregory version och Coleman. 
 Omslag: Banks. 
 Tryckt av Banks. 
 Stockholm 2013 
 ISBN  
 978-91-38-23997-1 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Kulturdepartementet 
 Regeringen beslutade den 28 oktober 2012 att ge en särskild utredare i uppdrag att se över statens insatser för lättläst. Översynen ska ge beslutsunderlag för eventuella reformer och prioriteringar på området. 
 Den 25 oktober 2012 förordnade chefen för Kulturdepartementet, statsrådet Zuniga Liljeroth direktör Griffin som särskild utredare. 
 Kanslirådet Brown anställdes som sekreterare fr.o.m. den 4 december 2012. Utredningen har antagit namnet Lättlästutredningen. 
 Den 19 december 2012 förordnades som experter i utredningen departementssekreteraren Watson, Utbildningsdepartementet, departementssekreteraren Reeves, Kulturdepartementet, departementssekreteraren Miller, Utbildningsdepartementet, departementssekreteraren Thomas, Socialdepartementet, departementssekreteraren Reed, Kulturdepartementet, författaren Jackson och förlagschefen Robinson. Lättlästbearbetaren Sanchez förordnades som expert den 16 januari 2013. Miller entledigades från uppdraget den 25 februari 2013 och departementssekreteraren Knight förordnades som expert samma dag. 
 Arbetet har bedrivits i nära samråd med experter. Vi använder därför  
 vi-form 
  i betänkandet. Experterna har också i allt väsentligt ställt sig bakom de redovisade förslagen och övervägandena. Däremot kan särskilda uppfattningar finnas i enskildheter och beträffande formuleringar. 
 Utredningen överlämnar härmed betänkandet  
 Lättläst  
 SOU 2013:58. Uppdraget är därmed slutfört. 
 Stockholm i augusti 2013 
 Griffin 
 Hall 
 Innehåll 
  
 Förkortningar..................................................................... 
  
 11 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 13 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete ................................ 
  
 21 
  
 1.1 
  
 Utredningens uppdrag............................................................. 
  
 21 
  
 1.2 
  
 Utredningens arbete ................................................................ 
  
 22 
  
 2 
  
 Utgångspunkter för lättläst .......................................... 
  
 25 
  
 2.1 
  
 Samhällspolitiska mål som grund för lättläst ......................... 
  
 25 
  
 2.1.1 
  
 Kulturpolitik ................................................................. 
  
 25 
  
 2.1.2 
  
 Funktionshinderspolitik............................................... 
  
 27 
  
 2.1.3 
  
 Demokratipolitik .......................................................... 
  
 29 
  
 2.1.4 
  
 Utbildningspolitik ........................................................ 
  
 29 
  
 2.2 
  
 Några forskare om läsförståelse och lättläst .......................... 
  
 31 
  
 2.2.1 Vad innebär det att kunna läsa? ................................... 
  
 31 
  
 2.2.2 
  
 Vägar till läsförståelse................................................... 
  
 31 
  
 2.2.3 Forskning om läsning och ögonrörelser ..................... 
  
 34 
  
 2.2.4 Språkliga särdrag som inverkar på förståelsen ............ 
  
 34 
  
 2.2.5 Digitala dokument för personer med 
  
 lässvårigheter................................................................. 
  
 35 
  
 2.3 
  
 Vad är en lättläst text? ............................................................. 
  
 36 
  
 2.4 
  
 Historik .................................................................................... 
  
 38 
  
 2.4.1 
  
 Lättlästa böcker............................................................. 
  
 38 
  
 2.4.2 
  
 Lättlästa nyheter ........................................................... 
  
 39 
 5 
 Innehåll SOU 2013:58 
  
 2.4.3 Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och 
  
 litteratur ......................................................................... 
  
 40 
  
 3 
  
 Olika målgrupper för lättläst ........................................ 
  
 43 
  
 3.1 
  
 Personer med funktionsnedsättningar .................................... 
  
 45 
  
 3.2 
  
 Barn som håller på att lära sig läsa ........................................... 
  
 48 
  
 3.3 
  
 Personer med motoriska eller perceptuella svårigheter ......... 
  
 49 
  
 3.4 
  
 Invandrare som lär sig svenska ................................................ 
  
 49 
  
 3.5 
  
 Jämställdhetsperspektiv på målgrupperna .............................. 
  
 49 
  
 3.6 
  
 Förmedlare................................................................................ 
  
 50 
  
 3.6.1 
  
 Föräldrar och anhöriga ................................................. 
  
 50 
  
 3.6.2 Förskollärare, lärare och annan skolpersonal i 
  
 barn- och ungdomsskolan ............................................ 
  
 51 
  
 3.6.3 Lärare och personal inom vuxenutbildningen............. 
  
 52 
  
 3.6.4 
  
 Folk- och skolbibliotekarier......................................... 
  
 52 
  
 3.6.5 Läsombud och personal inom vården .......................... 
  
 53 
  
 3.6.6 
  
 Myndigheter .................................................................. 
  
 53 
  
 3.6.7 
  
 Intresseorganisationer .................................................. 
  
 53 
  
 3.6.8 
  
 Folkhögskolor och studieförbund ............................... 
  
 53 
  
 4 
  
 Aktörer inom lättläst ................................................... 
  
 55 
  
 4.1 
  
 Offentliga aktörer – statliga..................................................... 
  
 55 
  
 4.1.1 
  
 Centrum för lättläst ...................................................... 
  
 55 
  
 4.1.2 Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) ............. 
  
 64 
  
 4.1.3 
  
 Statens kulturråd (Kulturrådet) ................................... 
  
 67 
  
 4.1.4 
  
 Språkrådet...................................................................... 
  
 67 
  
 4.1.5 
  
 Sveriges radio (SR)........................................................ 
  
 68 
  
 4.1.6 
  
 Statens skolverk (Skolverket) ...................................... 
  
 68 
  
 4.1.7 
  
 Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM)............ 
  
 70 
  
 4.1.8 Myndigheten för handikappolitisk samordning 
  
 (Handisam) ................................................................... 
  
 71 
  
 4.1.9 
  
 Post- och telestyrelsen (PTS) ...................................... 
  
 72 
  
 4.2 
  
 Offentliga aktörer – kommunala............................................. 
  
 73 
  
 4.2.1 Skolformer för personer med utvecklingsstörning..... 
  
 73 
  
 4.2.2 
  
 Särskilda boenden.......................................................... 
  
 74 
  
 4.2.3 
  
 Folkbibliotek ................................................................. 
  
 74 
  
 6 
  
 SOU 2013:58 Innehåll 
  
 4.2.4 
  
 Språkkonsulter .............................................................. 
  
 75 
  
 4.3 
  
 Civila samhället ........................................................................ 
  
 75 
  
 4.3.1 
  
 Intresseorganisationer .................................................. 
  
 75 
  
 4.3.2 
  
 Folkhögskolor............................................................... 
  
 79 
  
 4.3.3 
  
 Studieförbund ............................................................... 
  
 80 
  
 4.3.4 
  
 Digidel ........................................................................... 
  
 80 
  
 4.4 
  
 Kommersiella aktörer .............................................................. 
  
 81 
  
 4.4.1 
  
 Nyhetstidningar............................................................ 
  
 81 
  
 4.4.2 
  
 Bokförlag....................................................................... 
  
 82 
  
 4.4.3 
  
 Språk- och webbrådgivare ............................................ 
  
 85 
  
 4.4.4 
  
 Digitala lärverktyg ........................................................ 
  
 87 
  
 4.5 
  
 Aktörer i andra länder.............................................................. 
  
 87 
  
 4.5.1 
  
 Finland........................................................................... 
  
 88 
  
 4.5.2 
  
 Norge............................................................................. 
  
 89 
  
 4.5.3 
  
 Spanien .......................................................................... 
  
 91 
  
 4.5.4 
  
 Nederländerna............................................................... 
  
 92 
  
 4.5.5 
  
 Några andra länder........................................................ 
  
 92 
  
 5 
  
 Vilka behov finns av offentligt stöd för lättläst?.............. 
  
 93 
  
 5.1 
  
 Vilka behov bör statens insatser för lättläst främst 
  
 tillgodose?................................................................................. 
  
 93 
  
 5.1.1 Inriktning för förbättring och förändring................... 
  
 95 
  
 5.1.2 Avgränsning av målgrupperna för lättläst ................... 
  
 96 
  
 5.1.3 
  
 Nyhetsinformation....................................................... 
  
 98 
  
 5.1.4 
  
 Lättläst litteratur........................................................... 
  
 99 
  
 5.1.5 Lättlästa nyheter och böcker för skolbruk................ 
  
 100 
  
 5.1.6 
  
 Nationellt kunskapscentrum ..................................... 
  
 100 
  
 5.1.7 Lättläst tjänsten/konsulter i lättläst .......................... 
  
 101 
  
 5.1.8 
  
 Samhällsinformation................................................... 
  
 102 
  
 5.2 
  
 Utredningens sammanfattande bedömning ......................... 
  
 102 
  
 6 
  
 Överväganden och förslag om organisation av statens 
  
 insatser för lättläst ................................................... 
  
 105 
  
 6.1 
  
 Utredningens överväganden.................................................. 
  
 105 
  
 6.2 
  
 Alternativa organisationsmodeller ........................................ 
  
 107 
  
 6.2.1 
  
 Verksamhet i stiftelseform......................................... 
  
 107 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2013:58 
  
 6.2.2 Uppgifter förs över till olika myndigheter, 
  
 organisationer eller avknoppas ................................... 
  
 108 
  
 6.2.3 Överföra CFLL till en myndighet ............................. 
  
 110 
  
 6.3 
  
 Utredningens förslag om organisation av statens 
  
 insatser för lättläst .................................................................. 
  
 113 
  
 6.3.1 
  
 Statens insatser för lättläst överförs till MTM .......... 
  
 115 
  
 6.3.2 
  
 Nationellt kunskapscentrum...................................... 
  
 116 
  
 6.3.3 
  
 Målgrupper för kunskapscentret................................ 
  
 119 
  
 6.3.4 
  
 Information och marknadsföring av lättläst.............. 
  
 121 
  
 6.3.5 
  
 Brukarråd ..................................................................... 
  
 122 
  
 6.3.6 
  
 Bevaka teknikutvecklingen ......................................... 
  
 122 
  
 6.3.7 
  
 Lättläst nyhetsinformation......................................... 
  
 123 
  
 6.3.8 
  
 Lättläst litteratur ......................................................... 
  
 124 
  
 6.3.9 
  
 Lättläst-tjänsten 
  avknoppas........................................ 
  
 125 
  
 6.3.10 
  
 Lättläst i skolan ........................................................... 
  
 126 
  
 6.3.11 Samhällsinformation ................................................... 
  
 126 
  
 7 
  
 Genomförandet av förslagen....................................... 
  
 129 
  
 7.1 
  
 Förslag till tidplan .................................................................. 
  
 129 
  
 7.2 
  
 Styrelse och ledning ............................................................... 
  
 130 
  
 7.3 
  
 Verksamhetsövergång ............................................................ 
  
 130 
  
 7.4 
  
 Avknoppning av  
 Lättläst-tjänsten ......................................... 
  
 131 
  
 7.5 
  
 Överföring av verksamhet till MTM..................................... 
  
 131 
  
 7.6 
  
 Koordination och handlingsplan ........................................... 
  
 131 
  
 7.7 
  
 Riskanalys ............................................................................... 
  
 132 
  
 8 
  
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser..... 
  
 135 
  
 8.1 
  
 Ekonomiska och andra konsekvenser för staten .................. 
  
 135 
  
 8.2 
  
 Konsekvenser för myndigheter ............................................. 
  
 136 
  
 8.3 
  
 Konsekvenser för berörda målgrupper ................................. 
  
 136 
 8 
  
 SOU 2013:58 
  
 Innehåll 
  
 8.4 
  
 Konsekvenser för berörda aktörer och för små företag ...... 
  
 137 
  
 8.5 
  
 Konsekvenser för jämställdheten.......................................... 
  
 138 
  
 8.6 
  
 Övriga konsekvenser ............................................................. 
  
 138 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga  
 1–2 
  Kommittédirektiv......................................................... 
  
 139 
 9 
 Förkortningar 
  
 ADHD 
  
 Attention-Deficit/Hyperactivity 
  
 Disorder, en neuropsykiatrisk 
  
 funktionsnedsättning 
  
 CFLL 
  
 Centrum för lättläst, vars formella 
  
 namn är Stiftelsen för lättläst 
  
 nyhetsinformation och litteratur 
  
 (LL-stiftelsen) 
  
 Dyslexiförbundet FMLS 
  
 Förbundet funktionshindrade med läs- 
  
 och skrivsvårigheter, Dyslexiförbundet 
  
 FMLS 
  
 FUB 
  
 Föreningen för barn, unga och vuxna 
  
 med utvecklingsstörning 
  
 IKT 
  
 Informations- och 
  
 kommunikationsteknik 
  
 LIX 
  
 Läsbarhetsindex 
  
 Mnkr 
  
 Miljon(er) kronor 
  
 MTM (tidigare TPB) 
  
 Myndigheten för tillgängliga medier 
  
 (tidigare Pena och 
  
 punktskriftsbiblioteket) 
  
 NCS 
  
 Nationellt centrum för  
 språk-, 
  läs- och 
  
 skrivutveckling vid Skolverket 
  
 PTS 
  
 Post- och telestyrelsen 
  
 Sfi-utbildning 
  
 Utbildning i svenska för invandrare 
  
 SPSM 
  
 Specialpedagogiska skolmyndigheten 
 11 
  
 Förkortningar 
  
 SOU 2013:58 
  
 SWOT-analys 
  
 Planeringshjälpmedel, där man försöker 
  
 finna styrkor, svagheter, möjligheter 
  
 och hot vid en strategisk översyn 
  
 Särvux 
  
 Särskild utbildning för vuxna 
  
 SÖ 
  
 Skolöverstyrelsen 
 12 
 Sammanfattning 
 Utredningens uppdrag 
 Regeringen beslutade den 25 oktober 2012 att tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn av statens insatser på området lättläst (dir. 2012:109). Syftet är att ge ett beslutsunderlag till regeringen för eventuella reformer och prioriteringar. Det övergripande uppdraget för utredaren är att föreslå hur statens insatser för lättläst ska organiseras. 
 Utgångspunkter för lättläst 
 Flera politikområden behandlar frågor som berör området lättläst. De politikområden som utredningen bedömer har mål som utgör en grundval för statens insatser är kulturpolitiken, funktionshinderspolitiken, demokratipolitiken och utbildningspolitiken. 
 Alla ska kunna delta i kulturlivet, vilket innebär att personer med funktionsnedsättning ska uppmärksammas i alla regeringsinitiativ på kulturområdet. Målen för funktionshinderspolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning blir delaktiga i samhällslivet och får jämlika levnadsvillkor. För att nå målen ska arbetet undanröja hinder för full delaktighet, förebygga och bekämpa diskriminering, samt ge alla med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Demokratipolitiken omfattar frågor om medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället, demokrati och allmänna val samt utveckling av demokratin. Demokratin stärks av att människor har makt över sitt eget liv och sina möjligheter att påverka. De övergripande målen för utbildningen stadgar lika tillgång till utbildning och alla elevers rätt till en likvärdig utbildning. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:58 
 ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. 
 Utredningen beskriver några forskare som har studerat läsförmåga, vägar till läsförståelse m.m. Läs- och skrivförmåga är ett vidare begrepp än läs- och skrivkunnighet och ju mer en person läser desto mer utvecklas läsförmågan. Lättlästa texter behövs, men det är viktigt att definiera vad som avses med en lättläst text. Det finns ett antal grupper med behov av att få texter anpassade till sina förutsättningar, men grupperna är sällan homogena. Olika typer av lässvårigheter som dyslexi, arbetsminnesproblem eller läsovana kräver olika typer av strategier för att förenkla en text. 
 I utredningen redovisar vi olika beskrivningar av vad lättläst anses vara och ger några exempel. Enligt Centrum för lättläst (CFLL) kännetecknas en lättläst text av att den tar hänsyn till läsarens förutsättningar och förkunskaper, följer en logisk tanke och tidsföljd, språket har konkreta och vardagliga ord och uttryck och att den grafiska formen underlättar för läsaren att ta till sig texten. 
 Historiken kring framväxten av lättläst beskrivs i ett avsnitt. Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation startade sin verksamhet 1987 med uppgiften att äga och ge ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade. Ganska snart efter att stiftelsen bildats ansåg regeringen att det var lämpligt att föra över bokutgivningen av lättlästa böcker, som tidigare hanterats av SÖ, till samma stiftelse. 
 Målgrupper för lättläst 
 De målgrupper som lättlästa texter och material är tänkta att vända sig till finns inte tydligt definierade och har varierat under åren. Enligt Kulturdepartementets riktlinjer för CFLL ska personer med utvecklingsstörning och vissa andra grupper med lässvårigheter tillgodoses med nyhetsinformation och litteratur. De målgrupper som omfattas av lättläst material av de olika aktörerna är oftast: personer med funktionsnedsättningar, barn som håller på att lära sig läsa, personer med motoriska eller perceptuella svårigheter och invandrare som lär sig svenska. Personer som behöver lättläst är ofta inte de som själva efterfrågar lättläst material. I stället är det personer i deras närhet som fungerar som så kallade förmedlare och som uppmärksammar dem på att det finns anpassat material. Förmedlare är t.ex. föräldrar, lärare i förskola, skola och vuxenutbildning, bibliotekarier, läsombud, personal inom vården och intresseorganisationer. 
 14 
  
 SOU 2013:58 
  
 Sammanfattning 
 Aktörer inom lättläst 
 I utredningens uppdrag ingår att identifiera och beskriva relevanta aktörer inom olika sektorer, som skulle kunna bidra till arbetet för lättläst. Aktörerna har delats in i de som är offentliga, det civila samhället och de som är kommersiella. Vi har även studerat lättläst i några andra länder. 
 Förutom CFLL har inga andra statliga stiftelser eller myndigheter något uppdrag som gäller produktion av lättlästa nyheter eller lättläst litteratur. Flera myndigheter har dock uppdrag utifrån funktionshinderspolitiken eller kultur- och språkpolitikens mål om lättillgänglig information och allas rätt till att utveckla och tillägna sig det svenska språket. Inom utbildningspolitiken ska undervisningen bidra till att alla elever utvecklar sin läsförmåga och sitt intresse för att läsa och skriva. Utredningen beskriver statliga och kommunala aktörer och de delar av deras verksamheter som berör lättlästområdet. De aktörer som beskrivs är bl.a. CFLL, Myndigheten för tillgängliga medier (MTM), Statens kulturråd, Språkrådet, Sveriges Radio, Statens skolverk och Specialpedagogiska skolmyndigheten. När det gäller det civila samhället beskrivs intresseorganisationer, folkhögskolor, studieförbund och kampanjen Martin. De kommersiella aktörer som beskrivs är nyhetstidningar, bokförlag, språk- och webbrådgivare och de som producerar digitala lärverktyg. 
 CFLL är en föregångare i arbetet med lättlästa texter på internationell nivå. Utredningen beskriver också hur man arbetar med lättläst i några andra länder, t.ex. Finland och Norge. 
 Behov av offentligt stöd för lättläst 
 Staten har ett ansvar för att alla med stora svårigheter att läsa får texter som de kan tillägna sig. Staten har även ett ansvar när det gäller möjligheten till inflytande och demokrati, bl.a. genom lättläst nyhets- och samhällsinformation och att alla kan få tillgång till läsning och kulturupplevelser. Utredningen anser att de statliga medel som tilldelas för lättlästa nyheter och litteratur bör fortsatt användas för detta ändamål men även kunna utnyttjas för andra medier. 
 De medel som avsätts för lättläst bör i första hand användas till dem som har de största behoven, där graden av lässvårigheter är 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:58 
 störst och gruppens storlek bidrar till att kommersiella drivkrafter saknas för att tillgodose deras behov. Utredningen har valt att peka ut primära och sekundära målgrupper. De primära målgrupperna är: 
  
 Personer med utvecklingsstörning. 
  
 Personer med andra funktionsnedsättningar som påverkar läsförmågan i hög grad. 
  
 Personer med demenssjukdom. 
  
 De sekundära målgrupperna är: 
  
 Personer med enklare former av läs- och skrivsvårigheter. 
  
 Personer som nyligen invandrat till Sverige och som inte kan svenska på grundläggande nivå. 
  
 Personer som är mycket läsovana. 
  
 Utredningen anser att statens ansvar för de primära målgruppernas behov av lättläst material, både litteratur och nyhetsinformation är mer omfattande. Det gäller tillgången till olika slags lättläst material, medier och uttryckssätt. De statliga medlen ska i första hand öka de primära målgruppernas tillgänglighet och användas för deras behov. För de sekundära målgrupperna finns fler privata företag som tillgodoser deras behov. Här ska staten endast producera material i den mån det finns ett behov som marknaden inte tillgodoser. Utredningen vill även peka på de statliga myndigheternas uppdrag att ge samhällsinformation och att det bör följas upp på ett tydligare sätt. 
 Utredningens förslag 
 Det offentliga stödet bör främst inriktas på ett nationellt kunskapscentrum och nyhetsinformation, samhällsinformation och litteratur för de primära målgrupperna. 
 Statens insatser för lättläst överförs till MTM 
 Utredningen föreslår att statens stöd till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur ska avvecklas och medlen och verksamheten överförs till MTM. Kravet på tillgänglighet i språk 
 16 
  
 SOU 2013:58 
  
 Sammanfattning 
 och kommunikation för personer med funktionsnedsättning och uppdraget om lättläst måste tydliggöras. Insatserna för lättläst ska avgränsas när det gäller målgrupper och i förhållande till andra texter som är lätta att läsa eller klarspråk. Syftet med insatserna för lättläst ska vara att: 
  
 ge information till de primära målgrupperna om vad man som medborgare behöver känna till för att kunna ingå i och bidra till ett demokratiskt samhälle, 
  
 ge tillgång till och sprida kultur för att ge möjlighet till att på ett djupare sätt vara delaktig i och få förståelse för samhället, och 
  
 utveckla tilltron till det egna språket för att kunna kommunicera och utveckla den egna identiteten. 
  
 Nationellt kunskapscentrum 
 Statens insatser för lättläst ska inrättas som ett nationellt kunskapscentrum inom MTM. Tolkningen av lättläst ska utgå från ett vidgat textbegrepp och även gälla olika slags kommunikation. Uppdraget ska vara övergripande, kunskapsinriktat och stödjande för alla som producerar och utvecklar lättläst material av olika slag. Det innebär att ansvarsområdet vidgas till att bli en tillgång för dem som är verksamma inom lättläst. Det nationella kunskapscentret ska utforma gemensamma nationella riktlinjer för lättläst och samarbeta med aktörerna inom lättlästområdet nationellt och internationellt. Centret ska sammanställa och sprida relevant forskning om läsande m.m. och som stöd för detta inrätta ett vetenskapligt råd. 
 Målgrupper 
 På ett övergripande plan ska kunskapscentrets arbete riktas mot alla som behöver lättläst men alltid i första hand mot de primära målgrupperna. När det gäller produktion av material bör det alltid först noga övervägas om det inte finns andra utförare på marknaden som tillgodoser behoven. De begränsade resurserna måste i första hand riktas till dem som bäst behöver dem. Om även andra grupper vill använda materialet ska det naturligtvis inte finnas några hinder för detta. Produktionen ska utgå från de definierade målgruppernas behov medan det ska vara öppet för vem som helst att köpa produkterna. 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:58 
 Information och marknadsföring av lättläst 
 Det nationella kunskapscentret för lättläst ska aktivt öka kunskapen och sprida kännedom om lättläst material till målgrupperna och förmedlarna, bl.a. genom en databas för allt lättläst material. 
 Brukarråd 
 Det är viktigt att brukarna/användarna av olika lättlästa produkter får komma till tals och föra fram sina idéer om kommande produktioner och initiativ. Utredningen föreslår därför att ett brukarråd inrättas för kontakter med de primära målgrupperna och deras intresseorganisationer inom kunskapscentret. 
 Bevaka teknikutvecklingen 
 Ny teknik för att underlätta kommunikation och läsande för personer med funktionshinder utvecklas oavbrutet. Det nationella kunskapscentret bör aktivt bevaka, följa och använda den teknikutveckling som berör lättläst i olika former. De yrkesgrupper som arbetar med teknikutveckling behöver uppmärksammas på målgrupperna för lättlästs behov och möjligheter. 
 Lättläst nyhetsinformation 
 För personer med utvecklingsstörning eller annan funktionsnedsättning som vill ha en lättläst nyhetstidning finns inget alternativ till 8 SIDOR. Det nationella kunskapscentret för lättläst ska därför fortsatt ge ut tidningen 8 SIDOR. MTM:s generaldirektör ska utse en oberoende chefredaktör för tidningen. Tidningen bör i högre grad än i dag inriktas mot de som läser på nivå 1 och 2. 
 Lättläst litteratur 
 Det nationella kunskapscentret för lättläst ska ansvara för att utveckla, anpassa, framställa och distribuera litteratur i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden. Den litteratur som det nationella kunskapscentret för 
 18 
  
 SOU 2013:58 
  
 Sammanfattning 
 lättläst producerar ska främst inriktas mot vuxna inom de primära målgrupperna. För barn och unga produceras lättläst litteratur av flera privata förlag. Centret bör även kunna producera litteratur för barn och unga i de primära och de sekundära målgrupperna om det finns ett behov för en speciell grupp eller att det finns ett behov som inte tillgodoses av den privata marknaden. 
  
 Lättläst-tjänsten 
  avknoppas 
  
 Lättläst-tjänsten 
  fungerar likt en fristående konsultverksamhet men får anses ha vissa konkurrensfördelar gentemot andra privata språkkonsultföretag genom att vara knuten till CFLL. Utredningen anser att  
 Lättläst-tjänsten 
  ska avknoppas till en privat verksamhet och fungera på samma villkor som andra språkkonsulter. 
 Lättläst i skolan 
 Det särskilda uppdraget om att främja och öka utbudet av lättlästa nyheter och böcker för skolbruk ska enligt utredningens förslag upphöra. Kravet att minst 2 mnkr ska användas för att främja och öka utbudet av lättlästa nyheter och böcker för skolbruk i samverkan med berörda aktörer ska upphöra. 
 Samhällsinformation 
 Det bör finnas ett tydligt uppföljningsansvar för kvaliteten på den befintliga samhällsinformationen om det ska anses vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Handisam är den myndighet som ansvarar för uppföljningen av funktionshinderspolitiken och därför mest lämpad att följa upp och utvärdera kvaliteten på olika myndigheters lättlästa samhällsinformation. 
 Genomförande 
 Förslaget till tidplan innebär att kunskapscentret för lättläst kan starta den 1 januari 2015. Hela eller delar av styrelsen för stiftelsen bör kvarstå fram till dess för att säkerställa kontinuitet i verksamheten. Även direktören för CFLL bör få en anställning 
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:58 
 som chef för det nationella kunskapscentret för lättläst. Detta tillvägagångssätt bör underlätta och säkerställa överföringen av verksamheten till MTM. En överföring av verksamheten innebär för personalens del en verksamhetsövergång enligt lagen om anställningsskydd. Personal hos CFLL överförs till MTM med oförändrade anställningsvillkor. När verksamhet ska överföras från en stiftelse till en statlig myndighet behöver ett särskilt inkråmsavtal upprättas om vad som ska överlåtas. 
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser 
 Utredningens huvudförslag är att verksamheten inom CFLL överförs till MTM. Det innebär även att de medel som avsatts för CFLL ska överföras till MTM. Förslaget ska inte medföra några ökade kostnader för staten. På längre sikt kan dock intäkterna riskera att minska för nyhetstidningen och litteratur om/när den privata marknaden ökar sina marknadsandelar. En sammanslagning medför kostnader för avveckling och ny organisation. Dessa får tas från de samordningsfördelar som uppstår vid sammanslagningen. På längre sikt kan en sammanslagning innebära vissa besparingar. De eventuella besparingarna bör användas till att utveckla det nya nationella kunskapscentret för lättläst. 
 Då de statliga resurserna för lättläst är begränsade måste de riktas mot de grupper som i dagsläget har sämst tillgång till lättläst material. Utredningen bedömer att detta på sikt kan öka de privata förlagens utgivning av litteratur för andra grupper vilket bör komma flera av målgrupperna tillgodo. De som behöver lättläst på nivå 1 och 2 ska genom utredningens förslag tillförsäkras ett större utbud både vad gäller nyhetsinformation och litteratur men även på lättkommunicerat. De ska också tillförsäkras ett ökat inflytande genom att ett brukarråd inrättas inom det nya kunskapscentret. 
 En konsekvens av att ett nationellt kunskapscentrum inrättas blir att alla aktörer får ett kunskapscentrum dit man kan vända sig för olika frågor som rör lättläst. Aktörerna kan få råd och stöd i sitt arbete, sammanställningar om forskningsläget och riktlinjer att arbeta efter vilket bör underlätta deras arbete. 
 20 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 1.1 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 Regeringen beslutade den 25 oktober 2012 att tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn av statens insatser på området lättläst (dir. 2012:109). Syftet är att ge ett beslutsunderlag till regeringen för eventuella reformer och prioritering inom området. Det övergripande uppdraget för utredaren är att föreslå hur statens insatser för lättläst ska organiseras. 
 I direktiven sägs att utredningsarbetet ska utgå från en fördjupad kartläggning av marknaden och efterfrågan för lättläst. Även de olika målgrupperna ska kartläggas och vilka behov de har. Relevanta aktörer inom området lättläst ska identifieras och beskrivas. Dessa aktörer finns främst inom sektorer med verksamhet inom kultur, integration, utbildning, forskning och funktionsnedsättning. En bedömning ska göras om de olika aktörernas kompetens och verksamhet kan bidra till arbetet för lättläst. Likaså ska Centrum för lättläst och hur de finansierar sin verksamhet beskrivas. Behovet av offentligt stöd till lättläst ska identifieras, liksom vilka som främst behöver statens stöd. 
 Utredaren ska med utgångspunkt i de beskrivna frågorna ge förslag på utformning och organisation av statens framtida insatser för lättläst. En redovisning ska ingå av vilka uppgifter som kan föras över till någon annan myndighet eller organisation. Vidare ska utredaren överväga om verksamheten ska bedrivas i myndighetsform eller ej. Slutligen ska även de ekonomiska ramarna analyseras och utredaren ska ta ställning till om statens insatser bör minska till förmån för andra insatser för att främja läsning och tillgång till litteratur för de målgrupper som i dag har behov av lättläst. Uppdragen ska redovisas senast den 31 maj 2013. 
 21 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2013:58 
 Regeringen beslöt den 16 maj 2013 i ett tilläggsdirektiv om att utredningstiden förlängs och att uppdragen ska redovisas senast den 30 augusti 2013(dir. 2013:54). 
 Direktiven finns i sin helhet i bilaga 1 och 2. 
  
 1.2 
  
 Utredningens arbete 
  
 Utöver utredningens kansli har en expertgrupp deltagit i utredningsarbetet. Expertgruppen har träffats vid fem sammanträden. Enskilda ledamöter har däremellan haft ytterligare kontakter med utredningens kansli. Inför de fyra sista sammanträdena har underlag till mötena bestått av en  
 SWOT-analys 
  och förslag till texter till delar av eller hela betänkandet. 
 Utredningen har samrått med Centrum för lättläst genom ett flertal besök och kontakter bl.a. med direktören och ordföranden. Utredningen har besökt och träffat företrädare för följande myndigheter: Arbetsförmedlingen Handisam, Myndigheten för tillgängliga medier, Post- och telestyrelsen, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Språkrådet vid Institutet för språk och folkminnen, Statens kulturråd och Statens skolverk. Vid dessa möten har vi informerat oss om de delar av deras verksamheter som berör lättlästområdet och inhämtat deras eventuella synpunkter. 
 Inom forskarsamhället har utredningen haft möten med Sims vid Göteborgs universitet samt Dawson och Spencer vid Lunds universitet. Utredningen har även haft kontakter med Lynch vid Linköpings universitet och Pierce vid Göteborgs universitet. 
 Vi har vidare träffat några aktörer inom den privata sektorn bl.a. chefredaktören för Nyhetstidningen samt förlagen Hegas, Nypon och Vilja, för att få deras synpunkter på hur marknaden fungerar. 
 Kansliet har haft kontakter med flera intresseorganisationer för funktionshindrade för att få ta del av uppfattningarna hos användarna och förmedlarna. 
 Information om hur lättläst är organiserat i andra nordiska länder har inhämtats genom studiebesök i Finland hos det svenska respektive det finska centret för lättläst och i Norge hos Leser søker bok. 
 22 
  
 SOU 2013:58 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
 Utredningen har även följt beredningen i Regeringskansliet med propositionen om en ny bibliotekslag (prop. 2012/13:147) som överlämnades till riksdagen i april 2013. Utredningen har även följt beredningen av Litteraturutredningens betänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65). 
 De siffror som presenteras i utredningen är till övervägande del inhämtade från myndigheternas årsredovisningar för 2012. 
 23 
 2 Utgångspunkter för lättläst 
  
 2.1 
  
 Samhällspolitiska mål som grund för lättläst 
  
 Flera politikområden behandlar frågor som berör området lättläst nyhetsinformation och litteratur. De politikområden som utredningen bedömer har mål som i första hand utgör en grundval för statens insatser är kulturpolitiken, funktionshinderspolitiken, demokratipolitiken och utbildningspolitiken. Kulturpolitiken lägger vikt vid att kulturen är tillgänglig och vid litteraturens ställning. Språkpolitiken har mål om att alla ska ha rätt att utveckla och tillägna sig svenska språket. Inom funktionshinderspolitiken finns mål om tillgänglig information och utbildningspolitikens mål är att varje barn, elev och studerande ska ges förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt. 
  
 2.1.1 
  
 Kulturpolitik 
  
 Kulturpolitikens mål är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Att alla ska kunna delta i kulturlivet innebär att personer med funktionsnedsättning ska uppmärksammas i alla regeringsinitiativ på kulturområdet. Ambitionen är också att öka barns och ungas rätt och möjligheter att delta i kulturlivet och själva få skapa och uttrycka sig. Genom att använda ny teknik kan tillgängligheten till kulturen och kulturarvet öka. Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur ligger inom Kulturdepartementets ansvarsområde. 
 1 
  
 1  
 Budgetpropositionen 2013, Utgiftsområde 17. 
 25 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 Litteraturutredningen 
 Litteraturutredningen (dir. 2011:24) har haft regeringens uppdrag att analysera litteraturens ställning och vilka utvecklingstendenser som påverkar framtiden och lämna förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas. Utredningen konstaterar i sitt betänkande att litteraturens ställning är god i dagens Sverige. Det finns dock orosmoln som de ungas minskade läsförmåga och läsvanor. Bokmarknaden utvecklas mot ökad integration och koncentration där en internationaliserad elektroniskt distribuerad litteratur kan bli en utmaning. Inom flera litteraturkategorier verkar de mindre förlagen bli allt viktigare. Utredningen lämnar förslag på ett läslyft för Sverige med mål att läsfärdigheten ska öka bland barn och unga och att de regelbundet ska ta del av skön- och facklitteratur. Kunskapen om läsningens betydelse för utbildning och delaktighet ska öka bland dem som läser lite. 
 2  
 Utredningens förslag är under beredning i Regeringskansliet. 
 Språkpolitik 
 Riksdagen beslutade år 2005 om en samlad svensk språkpolitik med fyra överordnade mål: 
  
 Svenska språket ska vara huvudspråk i Sverige. 
  
 Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. 
  
 Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. 
  
 Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. 
  
 Offentliga institutioner ska ta hänsyn till dessa mål i sin verksamhet och verka för att de nås. Varje statlig och kommunal myndighet ska bedöma på vilket sätt man kan arbeta för att uppfylla målen. 
 Den nu gällande språklagen trädde i kraft 2009 och bygger på de språkpolitiska målen ovan. 
 3  
 I språklagen slås fast att svenska är huvudspråk i Sverige. I den s.k. klarspråksparagrafen (11 §) står att 
  
 2 
  
 SOU 2012:65 Läsandets kultur. 
  
 3 
  
 SFS 2009:600. 
  
 26 
  
 SOU 2013:58 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
 språket i offentlig verksamhet ska vara vårdat, enkelt och begripligt. Begreppet  
 klarspråk  
 har kommit att stå för begripliga myndighetstexter och ett myndighetsspråk som är anpassat efter mottagaren. Syftet är att förbättra kommunikationen mellan myndigheter och medborgare. Att språket ska vara  
 vårdat  
 innebär att det ska följa gängse språknormer, att det ska vara  
 enkelt  
 innebär att det ska ligga nära talspråket och att det ska vara  
 begripligt  
 innebär att det ska vara anpassat så att mottagaren bör kunna förstå. 
 4  
 Vikten av information på lättläst svenska finns däremot inte särskilt omnämnt eller reglerat i språklagen. Språkrådet som är en avdelning inom Institutet för språk och folkminnen ska följa tillämpningen av språklagen. För att genomföra detta har de upprättat riktlinjer för tillämpningen av språklagen. 
 5 
  
 Målet att alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet eller nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Modersmål är även de nationella minoritetsspråken och teckenspråk. För dessa språk finns en förstärkt rätt till modersmålsundervisning i skolan. Döva och hörselskadade har teckenspråk som sitt modersmål eller som sitt primära kommunikationsspråk. 
  
 2.1.2 
  
 Funktionshinderspolitik 
  
 De nationella målen för funktionshinderspolitiken är en samhällsgemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, samt jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. För att nå målen ska arbetet särskilt inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället, att förebygga och bekämpa diskriminering, samt att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Funktionshinderspolitiken är tvärsektoriell vilket innebär att rättigheter och intressen för personer med funktionsnedsättning ska genomsyra all politik och alla verksamheter som rör personer med funktionsnedsättning. 
 I januari 2009 ratificerade Sverige FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Tillgänglighet är en 
  
 4 
  
 Prop. 2008/09:153, Språk för alla – förslag till språklag. 
  
 5 
  
 Språkrådet, Språklagen i praktiken – riktlinjer för tillämpning av språklagen. 
  
 27 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 princip som återfinns i hela konventionstexten. Staterna ska genomföra åtgärder så att personer med funktionsnedsättning får tillgång på lika villkor till transporter, till information och kommunikation, innefattande informations- och kommunikationsteknik och kommunikationssystem samt till anläggningar och tjänster som är tillgängliga eller erbjuds allmänheten både i städerna och på landsbygden. Kommunikation omfattar språk, text, punktskrift, taktil kommunikation, storstil, tillgängliga multimedier, textstöd, uppläst text, lättläst språk och mänskligt tal samt tillgänglig IKT. 
 6  
 Att personer med funktionsnedsättning får tillfälle att bidra med sina erfarenheter och sin kompetens i frågor som berör dem är av stor betydelse bl.a. för att insatser som vidtas för att avhjälpa hinder blir effektiva och verkningsfulla. I konventionen betonas vikten av samråd med personer med funktionsnedsättning. 
  
 I propositionen  
 Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken  
 läggs grunderna för funktionshinderspolitiken med nationella mål och inriktning av arbetet. 
  
 7  
  
 Funktionshinder definieras som den begränsning en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. I den senaste uppföljningen av funktionshinderspolitiken konstaterar regeringen att även om framsteg gjorts inom olika områden, bl.a. för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, måste fler åtgärder sättas in och arbetet för att genomföra politiken bli mer effektivt och uppföljningsbart. 
  
 8  
  
 I skrivelsen fastställs inriktningsmål inom de nio prioriterade områdena arbetsmarknadspolitik, socialpolitik, utbildningspolitik, transportpolitik,  
  
 it-politik, 
  
  ökad fysisk tillgänglighet, rättsväsendet, folkhälsopolitik samt kultur, medier och idrott. Utifrån dessa har ett antal strategiska myndigheter lämnat förslag till delmål inom respektive område samt hur målet ska följas upp. Ett mål för utbildningspolitiken är att kunskaperna om funktionedsättningar och hur undervisningen kan utformas efter elevers och studerandes behov ska förbättras. Tillgång och kännedom om olika lärverktyg som t.ex. anpassade läromedel och digitala lärverktyg ska öka. It- politiken ska öka tillgängligheten och användbarheten till offentliga webbgränssnitt. När det gäller kultur, medier och idrott ska möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i kultur- och idrottslivet förbättras. 
  
 6 
  
 Handisam, Konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 
  
 7 
  
 Prop. 1999/2000:79. 
  
 8 
  
 Skr. 2009/10:166. 
  
 28 
  
 SOU 2013:58 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
 Med utgångspunkt i detta arbete beslutade regeringen i juni 2011 om  
 En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken i Sverige  
 för  
 2011–2016. 
 9 
  
 Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning, med konkreta mål för samhällets insatser och hur resultaten ska följas upp under de kommande fem åren. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) har regeringens uppdrag att ansvara för uppföljningen av strategin. I strategin konstateras att de statliga myndigheternas ansvar och insatser är en viktig del av arbetet för att nå de funktionshinderspolitiska målen. Statliga myndigheter ska integrera funktionshindrade i sin verksamhet och vara ett föredöme när det gäller att göra verksamhet, information och lokaler tillgängliga. Detta regleras även i en förordning där det framgår att myndigheterna ska verka för att personer med funktionshinder ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. Myndigheterna ska verka för att lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionshinder. 
 10 
  
 2.1.3 
  
 Demokratipolitik 
  
 Demokratipolitiken omfattar frågor om medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället, demokrati och allmänna val samt demokratins utveckling. Målet för demokratipolitiken är: en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras. Demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna. Demokratin stärks av att människor har makt över sitt eget liv och sina möjligheter att påverka. 
 11  
 Möjligheten att påverka kräver tillgång till information. 
  
 2.1.4 
  
 Utbildningspolitik 
  
 Målen för utbildning inom förskola, skola, vuxenutbildning och utbildning i svenska för invandrare (sfi) finns i skollagen, läroplaner och andra skolförfattningar. Ett av målen inom funktionshinderspolitiken avser utformning och anpassning av undervisningen. Skolverkets arbete för funktionshindrade har bl.a. inrik- 
  
 9 
  
 Bilaga till protokoll vid regeringssammanträde  
  
 2011-06-16 
  nr II:23. 
  
 10 
  
 Förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. 
  
 11 
  
 Prop. 2012/13:1 Utgiftsområde 1. 
  
 29 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 tats mot anpassning av de nationella proven genom utarbetande av stödmaterial för elever med grava läs- och skrivsvårigheter och punktskrift och textview för synskadade elever. 
 12 
  
 I skollagens inledande kapitel finns övergripande mål för utbildningen och bestämmelser om lika tillgång till utbildning och alla elevers rätt till likvärdig utbildning. Förskolan ska lägga stor vikt vid att stimulera varje barns språkutveckling och uppmuntra och ta till vara barnets nyfikenhet och intresse för den skriftspråkliga världen. Av skollagen framgår att förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. 
 Utbildningen inom grundskolan, gymnasieskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan ska syfta till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och grundläggande demokratiska värderingar. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. 
 Målet för den kommunala vuxenutbildningen och  
 sfi-utbild- 
  ningen är att vuxna och vuxna invandrare ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens för att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten ska vara den enskildes behov och förutsättningar och de som fått minst utbildning ska prioriteras. 
 De olika skolformernas läroplaner är skrivna med utgångspunkt från att språket spelar en central roll i arbetet med att ge alla elever förutsättningar att utvecklas så långt det är möjligt. Oavsett var i utbildningssystemet en lärare arbetar så har hon eller han alltid ett uppdrag att bidra till att ge barnen eller eleverna förutsättningar för att utveckla sitt språk så långt det är möjligt. Det är viktigt eftersom goda språkkunskaper underlättar elevernas lärande, utveckling och deltagande i olika situationer och sammanhang genom hela livet. 
 13 
  
 12 
  
 Skolverket, 2012, Dnr 2011:1104 Genomförande av funktionshinderspolitiken. 
  
 13 
  
 Skolverket, 2012, Få syn på språket – Ett kommentarmaterial om  
  
 språk-och 
  kunskapsutveckling i alla skolformer, verksamheter och ämnen. 
 30 
  
 SOU 2013:58 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
  
 2.2 
  
 Några forskare om läsförståelse och lättläst 
  
 2.2.1 
  
 Vad innebär det att kunna läsa? 
  
 Miller, professor emeritus i pedagogik menar att det är viktigt att skilja läs- och skrivkunnighet från läs- och skrivförmåga när man diskuterar läs- och skrivproblem. 
 14  
  
 Läs- och skrivkunnighet  
 betecknar att en person kan läsa och skriva enkla meningar som krävs i vardagligt liv. Vid läs- och skrivinlärning lär barnet sig skriftspråkets grundläggande konventioner och avkodningen automatiseras det vill säga han eller hon blir läs- och skrivkunnig. Det är denna kunskap de flesta tillägnar sig tidigt i livet.  
 Läs- och skrivförmåga  
 är ett vidare begrepp och den utvecklas under livet. Läsförmåga omfattar både avkodning och språkförståelse. Genetiska faktorer, pedagogiska insatser och miljöfaktorer påverkar läsförmågan. Ju mer en person läser desto bättre blir han eller hon på läsning och desto mer utvecklas läsförmågan. Genom egna läs- och skriverfarenheter får man kunskaper om skriftlig framställning, uppbyggnad m.m. De barn som inte fortsätter att utveckla sin läsförmåga efter att de lärt sig avkodningen kommer att få lässvårigheter på grund av att kravnivån ökar med åldern. IALS- studien (Skolverket 1996) visar att variationen i läsförmågan ökar mellan de bästa och sämsta läsarna upp till 30 årsåldern. Det krävs träning för att behålla och utveckla sin läsförmåga. Tidiga insatser redan i förskolan kan förebygga läs- och skrivsvårigheter genom träning av fonologisk medvetenhet och förmåga t.ex. genom den så kallade Bornholmsmodellen. Men några barn kommer även med bästa möjliga pedagogik att ha svårt att nå tillfredsställande läsförmåga. För dem är kompensatoriska insatser nödvändiga i form av exempelvis ljudböcker eller tillrättalagd text, datorstöd med multimediapresentation och aktivt lärarstöd. 
  
 2.2.2 
  
 Vägar till läsförståelse 
  
 Sims, professor i allmän didaktik vid Göteborgs universitet, menar att det är viktigt att man i skolan arbetar med elevernas läsförståelse. Det gäller alla elever, även elever med utvecklingsstörning. Skolinspektionen har kritiserat grundsär- 
  
 14  
 Skolverket, 2001, Miller: Att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter, en forskningsöversikt. 
 31 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 skolan för att de försummar aktiv läsundervisning för grundsärskolans äldre elever. 
 15  
 För många elever, och även vuxna, gäller att de kan avkoda orden men inte förstå vad de läser. De läser texter passivt. Därigenom får de ytliga och fragmentariska kunskaper. För att man ska få behållning av en text är det nödvändigt att läsa den aktivt. Den aktiva läsningen kommer inte av sig själv utan här behöver eleverna undervisning hur de ska gå till väga. Samtidigt visade t.ex.  
 PIRLS-studien 
  att svenska lärare inte ägnade så mycket tid åt att lära eleverna generalisera och dra slutsatser, att förutse händelseförlopp och att beskriva texters stil och struktur. Att samtala om texterna var inte heller särskilt vanligt (om PIRLS se 4.1.6). 
 Perez presenterade i sin avhandling (2005) en kategorisering av bristande läsförmåga där i grova drag sju procent svarade mot kriteriet avkodar ok men förstår dåligt. 
 16  
 En lika stor grupp svarar mot kriterierna avkodar dåligt men förstår ok. Den dominerande gruppen var elever med dyslexitypiska problem. De klarade uppgifter som ställde höga krav på kognitiv bearbetning men som hade begränsade krav på avkodning (av typ kartor, tabeller etc.). En text med samhällsinformation har undersökts av Phillips. En grupp vanliga läsare och en grupp svaga läsare med dyslexi och läs- och skrivsvårigheter fick läsa samma text i en ej anpassad version och en lättläst version. Gruppen vanliga läsare presterade bättre när de läst den ej anpassade texten än den lättlästa texten. De svaga läsarna presterade något bättre med den lättlästa texten men förbättringen var inte signifikant. De svaga läsarna upplevde den lättlästa texten som barnslig och ostimulerande. Både svaga och vanliga läsare ansåg att en bra lättläst text utmärks av stort typsnitt, luft mellan raderna, inga kolumner och kortfattad text. 
 17 
  
 Phillips påpekar att lättlästa texter behövs men säger samtidigt att det är viktigt att definiera vad som avses med en lättläst text. Här verkar det råda delade meningar och några framhåller att korta meningar gör en text lättläst. Det är dock inte så enkelt. Korta meningar gör inte alltid en text lättare att läsa eftersom meningarna riskerar att inte hänga ihop och att det kräver att läsaren har goda förkunskaper. 
 Det finns ett antal grupper med behov av att få texter anpassade till sina förutsättningar, men grupperna är sällan homogena. 
  
 15 
  
 Skolinspektionen, Rapport 2010:9. 
  
 16 
  
 Rodriguez data baserades på PIRLS och IEA RL (IEA Reading Literacy) där särskolan inte var med, utan en blandad grupp med elever där elever med annat modersmål än svenska var störst undergrupp. 
  
 17 
  
 Hatfield 2013, Are  
  
 reader-friendly 
  texts always better? 
 32 
  
 SOU 2013:58 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
 Phillips framhåller att  
 LL-förlaget 
  och andra förlag som skriver lättlästa texter skriver för en mycket heterogen grupp vilket innebär att alla inte har samma behov när det gäller texter. Personer med dyslexi kan också ibland ha andra funktionsnedsättningar, t.ex. ADHD. Likaså kan barn med utvecklingsstörning ha t.ex. synnedsättning eller autism. Man kan därför inte mekaniskt välja texter anpassade för en viss grupp. I varje enskilt fall måste man klargöra problembilden innan man väljer eller föreslår en text. För att bedöma om en text är lättläst eller inte räcker det inte med att vi analyserar textens språkliga uppbyggnad. Man måste också ta hänsyn till läsarnas tolkningsramar, vilka föreställningar de har, vilket förhandsvetande som finns, vilka förhoppningar, önskningar och mål som läsaren har med sin läsning, Läsförståelse handlar alltid om ett samspel mellan text och läsare. En text ska vara både läslig och läsbar. Läslighet handlar om layout, typ- och teckensnitt, grafiska modeller och illustrationer. Läsbarhet handlar om vilka språkliga drag som gör texten begriplig. När man väljer en text till en person är det viktigt att den inte blir för lätt men inte heller för svår. De faktorer som hindrar en god läsförståelse är: 
  
 bristfällig ordavkodning, 
  
 bristfälligt flyt och låg läshastighet, 
  
 otillräckligt ordförråd, 
  
 svårighet att aktivera egna erfarenheter och förkunskaper, 
  
 svårigheter med att läsa mellan raderna (interferenser), 
  
 svårighet med textbindning (hur ord och stycken hänger ihop), 
  
 passiv hållning, låg motivation, och 
  
 komplicerad meningsbyggnad. 
  
 18, 19 
  
 Förlagen har nivåindelning av sina texter, men nivå är ett problematiskt begrepp med tanke på de olika förutsättningar som finns hos målgrupperna. En mer framkomlig väg är att tala om anpassningsbehov. Hur långt från källtexten måste man gå för att öka läsbarheten? Nivåer är bara en aspekt som inom sig rymmer många former av anpassningsbehov av originaltexten. Man skulle istället kunna försöka att nivågruppera originaltexterna. Williams har 
  
 18 
  
 Sims, 2008, Vägar till Läsförståelse. 
  
 19 
  
 Hatfield I Lundberg, 2011, Läsförståelse genom strukturerade textsamtal. 
  
 33 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 myntat begreppet läsarplattformar för att beteckna hur exklusiv texten är, det vill säga hur begränsad skaran är som kan ta till sig texten. 
 Phillips anser att det inte räcker med en tillgänglig text utan att läraren behöver utveckla elevernas textförståelse genom strukturerade textsamtal. För att befästa och utveckla sin läsförmåga behöver man varje dag läsa på gränsen till sin förmåga. 
  
 2.2.3 
  
 Forskning om läsning och ögonrörelser 
  
 Dawson, docent i kognitionsvetenskap, och Spencer post doc. vid Humanistlaboratoriet, Lunds universitet, använder sig av mätning av ögonrörelser för att studera hur olika personer läser. 
 20  
 Det handlar om samspelet mellan språk och bilder, bildens betydelse för lärande, visuellt tänkande och interaktion med olika medier. Forskarna anser att en text inte kan anpassas på samma sätt för alla de olika målgrupper som lättlästa texter vänder sig till. Olika typer av lässvårigheter som dyslexi, arbetsminnesproblem eller läsovana kräver olika typer av strategier för att förenkla en text. En text som är förenklad inom en dimension som en person inte har problem med, kan med sannolikhet leda till att texten uppfattas som platt och tråkig. Det saknas forskning på detta område och även ett systematiskt samarbete mellan forskare. De efterlyser forskning inom språkvetenskap för att undersöka vilka dimensioner det finns när man gör en text lättläst, inom psykolingvistik/logopedi för att undersöka vilka typer av språkliga fenomen som är problematiska för olika grupper och inom datalingvistik/datalogi för att ta fram ett protokoll för att koda en text och förenkla den. 
  
 2.2.4 
  
 Språkliga särdrag som inverkar på förståelsen 
  
 I en doktorsavhandling presenterar Pierce en ny språkmodell för läsbarhet på svenska, baserad på flera språkliga nivåer och särdrag (SVIT). Avhandlingen undersöker vilka faktorer som påverkar läsbarheten i olika slags texter och om dessa faktorer sammanlagt kan konkurrera med traditionella läsbarhetsindex. Läsbarhet inbegriper kvalitativt, kvantitativt och uppgiftsorienterat 
  
 20  
 Dawson, 2010, Myter och sanningar om läsning, Språkrådet. 
 34 
  
 SOU 2013:58 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
 perspektiv, Mühlenbocks syfte är att integrera dessa perspektiv i en läsbarhetsmodell. Hon anser att en läsare ska kunna få tillgång till texter som kompenserar för hans eller hennes individuella språkliga svårigheter. Sedan slutet av  
 1960-talet 
  har man använt LIX som ett mått på läsbarhet (se 2.4.1). Med nya metoder har möjligheten att göra mer korrekta läsbarhetsanalyser ökat. SVIT uttrycker textkomplexitet och textgenre med högre noggrannhet än LIX. Mühlenbock identifierar språkliga särdrag som förmodas inverka på olika målgruppers förståelse av text. Avhandlingen visar att SVIT ger bäst resultat för att bedöma textegenskaper. Personer med nedsatt läsförmåga kan förses med lämpliga texter beroende på målgruppens språkliga förutsättningar och individuella önskemål i form av textgenre och tema. 
 21 
  
 2.2.5 
  
 Digitala dokument för personer med lässvårigheter 
  
 Lynch, professor i datavetenskap vid Linköpings universitet och SICS East Swedish ICT AB, har inom ramen för ett forskningsprojekt tagit fram  
 e-tjänsten 
 Friendly Reader.  
 Tjänsten sammanfattar digitala dokument för personer med lässvårigheter. 
 22 
  
 Friendly Reader ska underlätta läsning av långa och svåra dokument. Den är skapad för personer som av olika anledningar har svårt att ta till sig långa texter och med syftet att öka den digitala delaktigheten. Det går att styra längd och struktur av texten genom ett reglage från  
 100–1, 
  skriva om till lätt svenska och ge synonymer till ord. Texten kan läsas på skärmen eller fås uppläst. Friendly Reader vänder sig i första hand till personer som använder skärmförstoring, personer som saknar flyt i läsningen och personer som undviker läsning. Den text man vill sammanfatta kopieras in i ett fönster och sedan kan man korta ner texten till önskad längd. Stilen kan göras olika stor och en markering läggas över raden för ökad läsbarhet. Ju mer man kortar, desto mindre innehåll finns dock kvar. Metoden som används är rent matematisk och bygger inte på någon språklig analys. Verktyget Friendly Reader är gratis och kan laddas ner från nätet eller användas direkt från en webbsida. Texterna som produceras av verktyget är inte utvärderade på 
  
 21 
  
 Harris, 2013, I see what you mean. Assessing readability for specific target groups. Språkbanken, Instistutionen för svenska språket, Göteborgs universitet. 
  
 22 
  
 Lynch, Wilson, 2012, Slutrapport  
  
 projektgenomförande–Friendly 
  Reader-  
 e-tjänst 
  med informationsextraktion ur digitala dokument för personer med lässvårigheter. 
 35 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 någon av användargrupperna, men under utvecklingsarbetet har man haft personer som har dyslexi med i arbetet. 
 Sammanfattning av ovanstående text till 49 procent: 
 Friendly Reader är en  
 e-tjänst 
  som sammanfattar digitala dokument för personer med lässvårigheter och är resultatet av ett forskningsprojekt inom ramen för Linköpings universitet, professor Lynch och SICS East Swedish ICT AB. Friendly Reader är en  
 e-tjänst 
  som ska underlätta läsning av långa och svåra dokument. Det är skapat för personer som av olika anledningar har svårt att ta till sig långa texter och med syftet att öka den digitala delaktigheten. Det går att styra längd och struktur av texten genom ett reglage från  
 100–1, 
  skriva om till lätt svenska och ge synonymer till ord. Den text man vill sammanfatta kopieras in i ett fönster och sedan kan man korta ner texten till önskad längd. Stilen kan göras olika stor och en markering läggas över raden för ökad läsbarhet. 
  
 2.3 
  
 Vad är en lättläst text? 
  
 Det finns ingen gemensam definition av begreppet lättläst utan det varierar beroende på avsändaren och vilken målgrupp man främst riktar sig till. Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur, Centrum för lättläst (CFLL), som har regeringens uppdrag att arbeta med lättlästa texter, anser att följande karaktäriserar en lättläst text: 
  
 Innehållet ska ta hänsyn till läsarens förutsättningar och förkunskaper, att ha svårt att läsa medför ofta bristfälliga förkunskaper i ett ämne. 
  
 I en lättläst text måste det finnas en logisk tanke, tidsföljd eller känsla som binder samman texten. 
  
 Det underlättar om den som skriver berättar på ett personligt sätt så att texten får en tydlig avsändare med egen röst. 
  
 Språket i lättlästa texter ska ha konkreta och vardagliga ord och uttryck. 
  
 Bildspråk och metaforer kan missuppfattas. 
  
 Om krångliga ord och uttryck förekommer så ska det finnas en förklaring eller ett sammanhang som underlättar förståelsen. 
  
 Meningarna ska vara enkla med få bisatser. 
  
 36 
  
 SOU 2013:58 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
  
 Det är viktigt att text och bild överensstämmer och inte motsäger varandra. Illustrationer kan förklara och förtydliga eller skapa välbehövliga pauser i en text. 
  
 Den grafiska formen ska underlätta för läsaren att ta sig genom texten. Det innebär att typsnitt, storlek på bokstäverna, mellanrum mellan raderna och radbrytning ska väljas med tanke på läsarens förutsättningar. 
  
 Lättlästa texter delas in i olika nivåer med utgångspunkt från läsförmåga. CFLL har tre nivåer medan andra förlag har fyra eller fem nivåer(se 4.1.1 och 4.4.2). Vem som kan läsa vilka böcker är alltid beroende på läsarens förkunskaper och lässituationen, dvs. om man läser själv eller får texten uppläst. Exempel på lättlästa texter från CFLL: 
 Nivå 1 ur Dansa salsa med mig (Davidson och Mason) 
 Plötsligt sitter vi där. Min oro är borta. 
 Vi pratar om allt. Vad vi gör. 
 Var vi går ut och dansar. 
 Vad vi arbetar med. 
 Vi berättar om våra kompisar. 
 Jag är inte blyg för henne. 
 Nivå 2 ur I samma båt (Miller) 
 Noor var ansvarig för tvättstugan i Sjöberga, området de bodde i. Hon såg till att allting fungerade som det skulle för alla boende som ville tvätta. 
 Fel på maskiner i tvättstugan och misskötsel rapporterade hon till fastighetsskötaren. 
 Hon sken som en sol den dagen hon fick jobbet. 
 Nivå 3 ur Förvandlingen (Lynch) 
 En morgon när Powers vaknade i sin säng hade han förvandlats till en skalbagge. 
 Han hade sovit oroligt hela natten 
 Och drömt märkliga drömmar. När det ljusnade utanför fönstret var Jones inte människa längre. Istället låg en stor insekt på rygg i den smala sängen. 
 37 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
  
 2.4 
  
 Historik 
  
 2.4.1 
  
 Lättlästa böcker 
  
 Tanken att framställa mer läsbara böcker för elever med föräldrar utan akademisk bakgrund uppstod för 100 år sedan i USA. Under mitten av  
 1900-talet 
  utarbetades en läsbarhetsformel, Reading Ease, för att mäta läsbarhet med hjälp av ordlängd och meningslängd. På  
 1960-talet 
  började man använda läsbarhetsformler, den mest kända är läsbarhetsindex (LIX). LIX mäter förekomsten av långa ord och genomsnittlig meningslängd. LIX under 30 är mycket lättläst, LIX  
 40–50 
  är medelsvår tidningstext och LIX över 60 mycket svår byråkratsvenska.  
 23 
  
 Behovet av lättlästa texter för vuxna psykiskt utvecklingsstörda och språkfattigt döva i Sverige lyftes fram under  
 1960-talet 
  av Skolöverstyrelsen (SÖ). Myndigheten ansåg att det fanns ett behov av språkligt och typografiskt förenklad litteratur för denna grupp. SÖ tillsatte en arbetsgrupp som skulle införliva idén om lättlästa böcker i Sverige. 
 24  
 I sin anslagsframställning begärde SÖ ett bidrag till de handikappades kulturella verksamhet och budgetåret 1968/69 beviljades 60 000 kr för framställning av lättläst litteratur. 
 Arbetsgruppen för lättlästa böcker vid SÖ hade som främsta uppgift att ge ekonomiskt stöd till utgivning av lättlästa böcker. Medlen användes som produktionsstöd till bokförlag. Böckerna riktade sig till personer som av olika orsaker hade svårt att läsa. Lättlästa böcker skulle förena kravet på lättlästhet med kravet på litterär kvalitet. De första böckerna gavs ut 1968 och de var bearbetningar av redan existerande titlar. Marknadsföringen av böckerna sköttes av bokförlagen. Det var många olika bokförlag som gav ut böckerna och de kunde köpas i bokhandeln eller lånas på bibliotek. Ungefär 20 lättlästa böcker per år gavs ut, de flesta fanns även som talböcker och kunde lånas genom bibliotek eller Pena och punktskriftsbiblioteket. Arbetsgruppen hade även en verksamhet med bokombud som fanns i varje län. SÖ:s arbetsgrupp förmedlade stöd till lättlästa böcker fram tills verksamheten överfördes till  
 LL-stiftelsen 
  1988. Det fanns då cirka 220 titlar på olika språknivåer. 
  
 23 
  
 Hatfield, I Lundberg, 2011, Läsförståelse genom strukturerade textsamtal. 
  
 24 
  
 Moore, Å andras vägnar:  
  
 LL-boken 
  som  
 litteratur-, 
  kultur och handikapppolitiskt experiment: En kommunikationsstudie (Linköping: Tema Kommunikation, Linköpings universitet, 1995), 9. 
 38 
  
 SOU 2013:58 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
 Flera statliga utredningar under  
 1970–1980-talen 
  tog upp behovet av litteratur och litteraturstöd för utvecklingsstörda och hörselskadade. Litteraturutredningen tog i sitt slutbetänkande  
 Boken  
 upp vuxna läshandikappades situation och behovet av forskning på området. 
 25  
 Utredningen föreslog en utökning av utgivning av lättlästa böcker till minimum 20 titlar per år. Handikapputredningen föreslog i sitt betänkande  
 Kultur åt alla!  
 en ökning av utgivningen av lättlästa böcker till 40 böcker om året. 
 26  
 I en proposition om litteratur och folkbibliotek lyftes lättlästa böcker fram för att nå eftersatta grupper. 
 27  
 Utvecklingen föreslogs bli inriktad på att förbättra marknadsföring och distribution genom bokbranschens egna kanaler. 
  
 2.4.2 
  
 Lättlästa nyheter 
  
 Handikapputredningen tog även upp behovet av lättlästa nyheter efter att en rapport tagits fram på uppdrag av SÖ om en lättläst dagstidning för vuxna. 
 28  
 Även Riksförbundet Föreningen för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB) drev frågan om en lättläst nyhetstidning. De betonade att invecklade sammanhang kan förstås, om de förklaras utifrån utvecklingsstördas egna erfarenheter. 
 Taltidningskommittén, med uppdrag att fördela bidrag till tidningsföretag för utgivning av radio- och kassettidningar för synskadade fick ett tilläggsuppdrag att utreda förutsättningarna för nyhetsförmedling till utvecklingsstörda och andra begåvningshandikappade. 
 29  
 De startade 1984 en försöksverksamhet med en lättläst nyhetstidning, 8 SIDOR. Den primära målgruppen var lätt eller måttligt begåvningshandikappade vuxna och grupper med olika läshandikapp. Institutioner som särskolor, grundläggande vuxenutbildningar, dagcentraler för utvecklingsstörda och bibliotek förväntades använda tidningen i sin verksamhet. En utvärdering av verksamheten visade att tidningsformen var möjlig för att förmedla nyheter och att det fanns ett stort behov av en lättläst nyhetstidning. 
 30  
 Kommittén föreslog att försöket skulle permanentas och att en särskild stiftelse skulle ansvara för utgivningen. 
 31 
  
 25 
  
 SOU 1974:5. 
  
 26 
  
 SOU 1976:20. 
  
 27 
  
 Prop. 1984/85:141. 
  
 28 
  
 SÖ, Hester, Gregory tidningstext för vuxna läshandikappade. 
  
 29 
  
 U 1982:05. 
  
 30 
  
 Utbildningsdepartementet, Ds U 1985:6 Utvärdering av nyhetstidningen 8 SIDOR. 
  
 31 
  
 Utbildningsdepartementet, Ds U 1985:7 Nyhetsförmedling till begåvningshandikappade. 
  
 39 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 I maj 1986 föreslog regeringen, i propositionen om nyhetsförmedling till begåvningshandikappade, 
 32  
 att verksamheten med en nyhetstidning skulle fortsätta. Vidare föreslogs att tidningen skulle utformas så att den blev till nytta även för andra grupper och vara obunden av ägarintressen och parti- och intressepolitiskt neutral. En stiftelse skulle bildas för att äga och ge ut tidningen och den skulle finansieras dels med prenumerationsintäkter, dels med ett särskilt bidrag. Med utgångspunkten att alla ska kunna delta i samhällslivet på lika villkor beslöt riksdagen om en fortsättning enligt propositionens förslag. 
 33 
  
 2.4.3 
  
 Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur 
  
 Den 1 januari 1987 startade Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation sin verksamhet med uppgiften att äga och ge ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade. Ganska snart efter att stiftelsen bildats ansåg regeringen att det var lämpligt att föra över bokutgivningen av lättlästa böcker till samma stiftelse och den 1 juli 1988 genomfördes en namnändring till Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur  
 (LL-stiftelsen). 
  
 LL-stiftelsens 
  verksamhet reglerades i stadgar som fastställdes av regeringen. Stadgarna för Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation beslutades av regeringen den 22 november 1986. 
 34  
 Därefter har stadgarna ändrats av regeringen en gång, den 22 juni 1988. 
 35  
 Stiftelsens ändamål var att äga och ge ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade och se till att lättlästa böcker producerades och gavs ut. Verksamheten skulle drivas utan vinstsyfte inom ramen för ett avtal mellan staten och stiftelsen och en styrelse som utsågs av regeringen skulle sköta stiftelsens angelägenheter. Stiftelsens direktör skulle vara ansvarig utgivare för tidningen. 
 Förutom att ge ut en lättläst tidning och lättlästa böcker skulle stiftelsen även sträva efter att nå ut till andra grupper än begåvningshandikappade vars läsförståelse var begränsad. Det statliga anslaget fick användas enligt riktlinjer. Prenumerationsavgiften för tidningen borde utgå från dagstidningarnas lösnummerpris. 
 Under  
 1990-talet 
  utvecklade  
 LL-stiftelsen 
  sin verksamhet. Tidningsutgivningen höjdes från 45 nummer till 50 nummer per år, 
  
 32 
  
 Prop. 1985/86:175. 
  
 33 
  
 Prop. 1985/86:175, bet. 1986/87:KU4, rskr. 1986/87:4. 
  
 34 
  
 Utbildningsdepartementet, Dnr 3544/86, 3516/86 (delvis). 
  
 35 
  
 Utbildningsdepartementet, Dnr 1746/88 (delvis), 1925/88 (delvis), 2203/88. 
  
 40 
  
 SOU 2013:58 
  
 Utgångspunkter för lättläst 
 utgivningen av antalet lättlästa boktitlar per år ökade och ett utvecklingsarbete påbörjades. Stiftelsen startade 1991 ett eget bokförlag för utgivning av lättlästa böcker och en postorderbokhandel för försäljningen. Syftet vara att förbättra marknadsföringen av lättlästa böcker då förlagen inte hade en upparbetad marknadsapparat som nådde målgruppen. Försök med läsombud påbörjades 1992 i några kommuner och permanentades 1994. 1997 bytte LL- stiftelsen på eget initiativ sitt namn till Centrum för lättläst. Samma år startade stiftelsen  
 lättläst-tjänsten 
  som bearbetar samhällsinformation till lättläst svenska och anordnar kurser i att skriva lättläst. 
 41 
 3 Olika målgrupper för lättläst 
 Vilka målgrupper som lättlästa texter och material är tänkta att vända sig till finns inte tydligt uttryckt i något överordnat beslut eller dokument utan har varierat över åren. Utredningen gör här inte något eget urval utan tar upp alla grupper som nämnts av olika aktörer. De som utgör målgrupperna är de som av olika skäl behöver eller efterfrågar lättläst material. Kärnan har dock alltid varit personer med funktionsnedsättning. Det finns ingen officiell statistik över hur stora de olika grupperna är och inte heller uppdelat på kön. 
 När SÖ började med att ge ut lättlästa böcker var de tänkta att vända sig till vuxna personer med utvecklingsstörning och senare även personer med läs- och skrivsvårigheter, invandrare, afatiker, och barndomsdöva. När verksamheten sedan fördes över till LL- stiftelsen snävades målgruppen in till att börja med, till dem med störst behov det vill säga personer med utvecklingsstörning. Tidningen 8 SIDOR skulle i första hand vända sig till begåvningshandikappade. Senare har målgruppen åter vidgats. 
 Enligt avtalet mellan staten och Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur (CFLL) är målgruppen för lättlästa texter personer med funktionsnedsättning. I Kulturdepartementets riktlinjer för budgetåret 2013 står att personer med utvecklingsstörning och vissa andra grupper med lässvårigheter ska tillgodoses med nyhetsinformation och litteratur. CFLL beskriver själv sina målgrupper som: 
  
 personer med utvecklingsstörning, 
  
 äldre med demens, 
  
 personer med invandrarbakgrund som befinner sig i utbildning, 
  
 dyslektiker, 
  
 personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, t.ex. ADHD och autism, 
  
 43 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
  
 läsovana personer, de som av olika orsaker inte skaffat sig läsvanor eller tränat upp sin läsförmåga. 
  
 Även barn i skolåldern och nyanlända som ska lära sig svenska kan ha nytta av lättläst material. CFLL menar att antalet personer som behöver lättlästa texter ökar, med hänvisning till den senaste IALS- studien om läsförståelse, där 25 procent inte klarade de högt ställda kraven på läsförståelse motsvarande 9 år i grundskolan och att  
 7–8 
  procent hade sådana lässvårigheter att lättlästa texter var deras enda möjlighet till läsning. 
 1  
 CFLL anser därför att det finns ett behov av något som är mer lättläst än normalprosan för ett stort antal personer. 
 Lundberg och Phillips menar att alla stöter på svåra och tunglästa texter och därför kan behöva lättlästa texter, men för vissa grupper är behoven särskilt stora:  
 2 
  
 barn och vuxna som lär sig läsa, 
  
 de som har lässvårigheter, t.ex. dyslexi, barn och vuxna med koncentrationssvårigheter eller neuropsykiatriska störningar, 
  
 barn och vuxna med utvecklingsstörning, 
  
 barn och vuxna med hörselnedsättning, 
  
 vuxna med låg utbildning och bristfällig läserfarenhet, 
  
 barn och vuxna med annan språklig eller kulturell erfarenhet, 
  
 barn och vuxna med språkstörningar, och 
  
 barn och vuxna med motoriska och perceptuella svårigheter. 
  
 Afasiförbundet drev 2009 ett projekt om begriplig samhällsinformation tillsammans med Förbundet funktionshindrade med läs- och skrivsvårigheter, Dyslexiförbundet FMLS, Föreningen för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB), Riksförbundet Attention och Sveriges Dövas riksförbund. Funka Nu fick i uppdrag att genomföra projektet. Projektet hade huvudfokus på dem som har svårt att läsa och förstå information. Arbetet resulterade i att följande bakgrundsfaktorer definierades om varför någon behöver lättlästa texter: 
  
 1 
  
 The National Agency for Education, 2000, Report No. 188 The International Adult Literacy Survey – IALS. 
  
 2 
  
 I Johnson och Hatfield, 2009, Vad är lättläst? SPSM. 
  
 44 
  
 SOU 2013:58 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
  
 personer som har en nedsatt begåvning som påverkar förmågan att läsa, t.ex. med lindrig utvecklingsstörning, 
  
 personer som har en skada eller sjukdom som tillfälligt eller permanent sätter ner förmågan att läsa, t.ex. som nyligen fått afasi, 
  
 personer som har stora svårigheter med korttidsminne eller mycket stora lässvårigheter men som ändå vill eller måste läsa en text, t.ex. ADHD och dyslexi, 
  
 personer som har svenska som andraspråk och som ännu inte har lärt sig svenska tillräckligt bra, 
  
 personer som snabbt vill skaffa sig överblick, t.ex. journalister och riksdagsledamöter, och 
  
 personer som fungerar som ombud åt någon med stora lässvårigheter t.ex. en anhörig. 
  
 3.1 
  
 Personer med funktionsnedsättningar 
  
 Funktionsnedsättning är en nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga. Funktionshinder beskriver den begränsning som en funktionsnedsättning innebär i relation till omgivningen. En funktionsnedsättning behöver inte innebära ett hinder för delaktighet. Det är först om miljö och omgivning är otillgänglig för personer med funktionsnedsättning som funktionshinder uppstår. 
 3  
 En funktionsnedsättning kan finnas redan från födseln eller uppstå under en persons livstid. Lättlästa texter utarbetades för personer med intellektuella funktionsnedsättningar när arbetet med lättläst inleddes av SÖ på  
 1960-talet. 
  Personer med funktionsnedsättningar finns dels i samma sammanhang som alla andra, dels på speciella institutioner och boenden. 
 Barn och vuxna med utvecklingsstörningar 
 Utvecklingsstörning är när en persons kognition inte utvecklas normalt. Personerna har inte samma förutsättningar som andra för att förstå, lära sig nya saker och uttrycka sina tankar och känslor. Det är de kognitiva funktionerna som påverkas, inte de känslo- 
  
 3  
 Socialstyrelsens rekommendationer för nya termer inom funktionshinderområdet 2008. 
 45 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 mässiga faktorerna, kreativiteten eller den kroppsliga utvecklingen. Ungefär 38 000 barn, ungdomar och vuxna i Sverige har en utvecklingsstörning. 
 4  
 Utvecklingsstörning är en svårare form av inlärningssvårigheter och yttrar sig olika hos olika personer men alla behöver personligt stöd och hjälpmedel. Vad personen klarar av beror också på vilket stöd och vilken träning han eller hon har fått. En person med utvecklingsstörning behöver längre tid än andra för att förstå, lära sig nya saker och uttrycka sina tankar och känslor. En utvecklingsstörning kan vara grav, måttlig eller lindrig och med utvecklingsstörningen kan personen även ha andra funktionsnedsättningar, t.ex. nedsättning av rörelseförmågan eller synnedsättning. Personer med utvecklingsstörning kan lära sig att läsa men har ofta ett begränsat ordförråd, det gäller särskilt abstrakta ord, och de har också ett begränsat arbetsminne. De behöver tillrättalagda texter med vardagliga, konkreta ord och korta meningar. 
 Barn och vuxna med nedsatt hörsel 
 En hörselnedsättning innebär att ljuden blir svagare, kan förvrängas eller helt försvinna. Det blir också svårare att höra när det finns störande ljud. Det finns mycket lite forskning om barn och vuxna med hörselnedsättningar har behov av lättlästa texter och i så fall hur texterna ska utformas. Flera forskare har visat att döva som tidigt kommer i kontakt med teckenspråk har lättare att lära sig läsa. Det finns i Sverige ungefär 8  
 000–10 
  000 barndomsdöva och cirka 30 000 teckenspråksanvändare. 
 5 
  
 Barn och vuxna med språkstörning och afasi 
 Afasi är en samlingsbeteckning för språkliga skador som uppstår efter en förvärvad hjärnskada och som kan drabba människor i alla åldrar. Den som har afasi har varierande svårigheter att förstå, tala, läsa och/eller skriva. Räkneförmågan kan också påverkas. Däremot är intellektet ofta normalt trots att man inte kan uttrycka sina tankar i tal och skrift. Oftast orsakas afasin av stroke. Ny forskning har visat att patienter med afasi som får datorbaserat skrivstöd lättare kan träna upp sin skrivförmåga. Vid språkstörning finns 
  
 4 
  
 http://www.fub.se/fakta/. 
  
 5 
  
 http://www.sdr.org/om-dova/statistik. 
  
 46 
  
 SOU 2013:58 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
 svårigheter med språkets form, innehåll eller användning. Ofta är det en kombination av alla dessa delar. Både språkproduktion och språkförståelse kan vara påverkad. Personer med språkstörning kan trots en bra hörsel behöva stöd att förstå och tolka språklig information. 
 Dyslexi 
 Dyslexi är ärftligt betingade läs- och skrivsvårigheter och har inget samband med intellektuella svårigheter. Det är en nedsättning i vissa språkliga funktioner, särskilt de fonologiska (fonologi avser språkets ljudmässiga form), som är viktiga för att kunna utnyttja skriftens principer för kodning av språket. På  
 1970-talet 
  började dyslexiforskare intressera sig för den fonologiska förklaringsmodellen som det i dag råder stor enighet om. Nedsättningen ger sig i första hand till känna som svårigheter att uppnå en automatiserad ordavkodning vid läsning. 
 6  
 Dyslexi leder till svårigheter med läsförståelsen och ofta en begränsad läserfarenhet. Även om dyslexiproblematik delvis är ärftlig, är det inte enbart biologiska faktorer som avgör hur stora läs- och skrivproblem ett barn får. Andra viktiga faktorer är hur mycket språklig stimulans barnet får i sin hemmiljö samt vilken undervisning barnet får i förskolan och skolan. 
 Läs- och skrivsvårigheter kan förekomma av olika anledningar och har inte alltid samma orsak som dyslexi. Det finns inte någon exakt definition eller gränsvärde för att avgöra om det är fråga om läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi. I skolan har problemen uppmärksammats allt mer medan läs- och skrivsvårigheter hos vuxna inte är lika ofta omnämnt. Omkring en halv miljon svenskar eller  
 4–8 
  procent av befolkningen beräknas ha läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi. 
 7  
 Det kan innebära allt från lindriga till mycket stora läs- och skrivsvårigheter. 
  
 6 
  
 Ramirez, 2010, Läsningens psykologi och pedagogik. 
  
 7 
  
 http://www.spsm.se/sv/Stod-i-skolan/Funktionsnedsattningar/Las--och-skrivsvarigheter-- 
  
  dyslexi/. 
 47 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 Barn och vuxna med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning 
 En neuropsykiatrisk funktionsnedsättning innebär att hjärnan hos en person inom vissa områden fungerar annorlunda jämfört med hur det är för de flesta andra. Personer med ADHD (Attention Deficit/Hyperactivity Disorder) har svårt med uppmärksamhet, impulskontroll och överaktivitet. Att inte kunna koncentrera sig på en uppgift under en längre tid gör det svårt att använda sina förmågor. De har därför svårt att läsa längre sammanhängande texter. Texterna behöver vara korta och överblickbara. Personer med autism och Newman syndrom kan ha begränsningar inom social interaktion, kommunikation och föreställningsförmåga t.ex. att sätta sig in i andras tankar och känslor. Det kan leda till att man har lätt att förstå informationsmaterial och faktatexter men kan ha svårigheter med skönlitteratur. 
 Personer med demenssjukdom 
 Det totala antalet demenssjuka i Sverige beräknas till närmare 150 000 personer, 
 8  
 Demens innefattar en organisk psykisk störning av högre intellektuella funktioner med försämring av minne och logiskt tänkande, samt personlighetsförändringar och emotionella störningar utan medvetandesänkning. Demenssjukdom innebär en kognitiv reduktion som leder till en påtaglig eller invalidiserande oförmåga. De flesta fall av demenssjukdom drabbar äldre personer, senil demens. Bland människor över 80 år räknas demens som en folksjukdom och man beräknar att var femte person över 80 år har drabbats av någon typ av demenssjukdom. För demenssjuka är det viktigt med en psykiskt stimulerande miljö. När förmågan att läsa och koncentrera sig avtar kan högläsning av lättlästa texter vara det alternativ som fungerar bäst. En stunds högläsning kan skapa närhet och ge en fin stund tillsammans. 
  
 3.2 
  
 Barn som håller på att lära sig läsa 
  
 Barn lär sig läsa i hemmet, i förskolan eller vanligast under de första årskurserna i skolan. För många barn går detta lätt och enkelt, för andra tar det längre tid. En systematisk och noggrann undervisning 
  
 8  
 Svenskt Demenscentrum. 
 48 
  
 SOU 2013:58 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
 är en bra grund. Viktigt är också att barnet läser ofta och mycket. I undervisningen behövs texter med ord och meningsbyggnad anpassad till barnets nivå. För förskolan, grundskolan och grundsärskolan finns mål för barnets läs- och skrivutveckling formulerade i läroplanerna. 
  
 3.3 
  
 Personer med motoriska eller perceptuella svårigheter 
  
 Personer med motoriska eller perceptuella svårigheter kan ha svårt att läsa för att de har svårt att hålla huvudet stilla, dålig talmotorik eller att ögonrörelserna är dåligt automatiserade. Dessa personer behöver grafisk tydlighet och rena bilder för att kunna förstå innehållet i en text. 
  
 3.4 
  
 Invandrare som lär sig svenska 
  
 Invandrare är en mycket heterogen grupp med olika behov beroende på bakgrund och om personen har speciella svårigheter som de ovan nämnda. Alla har det gemensamt att de har ett annat modersmål och har svenska som ett andra språk. De personer som har invandrat till Sverige behöver lära sig det svenska språket för att kunna fungera i samhället och för att kunna klara en utbildning eller få ett arbete. Frågan om förenklade texter eller autentiska texter är bäst när man lär sig svenska är svår och forskarna är oeniga. Det är framför allt i början av språkinlärningen som invandrare kan ha hjälp av lättläst material för att komma i gång med sin språkinlärning. Men det är inte alltid de har behov av lättlästa texter utan de kan lika ofta behöva mer avancerade texter men med muntliga förklaringar eller med bilder. Lättlästa nyhetstidningar är dock frekvent använda inom  
 sfi-utbildningen. 
  
 3.5 
  
 Jämställdhetsperspektiv på målgrupperna 
  
 Det är välkänt utifrån PISA- och  
 PIRLS-studierna 
  att flickor har betydligt bättre kunskaper i läsförståelse än pojkar (se 4.1.6). Den pedagogiska forskningen pekar på två förklaringar till varför flickor är mer högpresterande än pojkar i skolan. Flickor lägger ner mer tid 
 49 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 och engagemang i skolarbetet och har mer effektiva arbetssätt. Pojkar har alltid läst mindre än flickor, och deras språkmognad är senare. Därför är läsning och skrivning exempel på ett område som kräver genusmedvetenhet kanske med särskilt fokus på pojkar. Vad gäller personer med funktionsnedsättningar har utredningen inte kunnat hitta någon forskning som belyser läsförståelse uppdelat efter kön och det går därför inte att säkert uttala sig om förhållanden mellan flickors och pojkars eller kvinnors och mäns läsförståelse i målgrupperna för lättläst. För att väcka lusten att läsa hos pojkar och män kan lättlästa texter till viss del inriktas mot intresseområden som kan locka dem till läsning. 
  
 3.6 
  
 Förmedlare 
  
 De personer som behöver lättläst är i regel inte de som själva efterfrågar eller köper lättläst material. Istället är det föräldrar eller personal på olika institutioner som fungerar som så kallade förmedlare och som uppmärksammar dem på denna möjlighet att få anpassat material. Ofta måste förmedlarna också vara de som tillhandahåller det lättlästa materialet. 
  
 3.6.1 
  
 Föräldrar och anhöriga 
  
 Att ge sina barn stimulans genom att läsa högt är viktigt för de allra flesta föräldrar, så även för föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller dyslexi. Dessa föräldrar eller andra närstående, kan då behöva anpassade texter. Även för vuxna med funktionsnedsättning finns ofta närstående som vill engagera sig i deras utveckling och ge dem möjligheter till läsupplevelser. 
 50 
  
 SOU 2013:58 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
  
 3.6.2 
  
 Förskollärare, lärare och annan skolpersonal i barn- och ungdomsskolan 
  
 Alla barn som tillhör målgrupperna för lättläst finns också inom skolväsendet. 
 9  
 För dessa barn och elever behövs alternativa lärverktyg som t.ex.  
 e-böcker, 
  talsyntesprogram, stavningskontroll, anteckningshjälpmedel, barnböcker och skönlitteratur på lättläst för att kunna ge en bra pedagogisk verksamhet och en likvärdig utbildning. En av skolans uppgifter är att inspirera eleverna till att läsa och öka intresset för litteratur. Att läsa förstärker språkutvecklingen och litteraturen har därför en viktig plats i undervisningen. Läsning är särskilt viktigt för språkutvecklingen hos elever som inte har svenska som modersmål. Förmågan till kritiskt tänkande, att granska och analysera frågeställningar och företeelser kan också utvecklas genom läsning av skönlitteratur. 
 Alla elever ska få en utbildning anpassad efter förutsättningar och behov. Skolinspektionen konstaterar i en kvalitetsgranskning att anpassningen av undervisningen för elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi behöver utvecklas i nästan samtliga av de granskade skolorna. 
 10 
  
 Elever med utvecklingsstörning ska få en utbildning i grundsärskolan och gymnasiesärskolan som är anpassad efter varje elevs förutsättningar. Innan en kommun beslutar att ta emot ett barn i särskolan måste kommunen göra en psykologisk, pedagogisk, medicinsk och social bedömning av elevens behov av särskoleutbildning. Omkring 9 700 elever går i grundsärskolan. Eleverna går i särskilda klasser eller integrerat i grundskolan. Inom grundsärskolan finns en särskild inriktning som kallas träningsskola. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i grundsärskolans ämnen. 
 Gymnasiesärskolan är en frivillig skolform som ungdomar med en utvecklingsstörning kan välja efter avslutad grundsärskola eller träningsskola. Cirka 8 800 elever går i gymnasiesärskolan. Gymnasiesärskolan erbjuder program som främst är inriktade på yrkesförberedelser. 
 Elever som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i grundskolan eller grundsärskolan ska tas 
  
 9 
  
 Skolväsendet omfattar skolformerna: förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, kommunal vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna, och utbildning i svenska för invandrare. I skolväsendet ingår också fritidshem. 
  
 10 
  
 Skolinspektionen 2011:8, Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi i grundskolan. 
  
 51 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 emot i specialskolan om de är dövblinda eller annars synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning eller är döva eller hörselskadade, eller har en grav språkstörning. Specialskolan har cirka 460 elever inskrivna.  
 11 
  
 3.6.3 
  
 Lärare och personal inom vuxenutbildningen 
  
 Vuxna personer som har en utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada kan studera inom särskild utbildning för vuxna (särvux) från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller 20 år. Närmare 4 600 elever går på olika nivåer inom särvux. 
 Hemkommunen är skyldig att se till att utbildning i svenska för invandrare (sfi) erbjuds dem som har rätt till det. 100 000 personer deltog i  
 sfi-utbildning 
  2012 och antalet har ökat markant under senare år. 
 12  
 Invandrare har rätt till utbildning i sfi från och med andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller 16 år, är bosatt i landet och saknar grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen ska finnas tillgänglig så snart som möjligt efter att en person fått rätt till  
 sfi-utbildning. 
  
 3.6.4 
  
 Folk- och skolbibliotekarier 
  
 Biblioteken har ett uppdrag att främja läsning och tillgång till litteratur och både folkbibliotekarier och skolbibliotekarier har en läsfrämjande roll. Folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, bland annat genom att erbjuda litteratur anpassad till deras behov och åt de nationella minoriteterna och personer som har annat modersmål än svenska. Folkbiblioteken ska vidare ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bland annat genom att erbjuda litteratur anpassad till deras behov. 
 13  
 Bibliotekarierna genomför läsfrämjande aktiviteter, den vanligaste aktiviteten är bokprat som innebär att en bibliotekarie besöker en grupp barn och pratar om böcker och läser högt ur någon bok som kan intressera barnen. Andra vanliga läsfrämjande aktiviteter är författarmöten och sagostunder. 
  
 11 
  
 Skolverkets statistik, Samtliga skolformer, Tabell 1: Skolor och elever läsåret 2012/13. 
  
 12 
  
 Skolverkets statistik, Johnson, Tabell 1: Elever, nybörjare och kursdeltagare  
  
 1997–2011. 
  
 13 
  
 Ny bibliotekslag trädde i kraft den 1 juli 2013. 
  
 52 
  
 SOU 2013:58 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
  
 3.6.5 
  
 Läsombud och personal inom vården 
  
 Personer med olika former av funktionsnedsättningar, exempelvis utvecklingsstörning eller demenssjukdom kan bo på ett gruppboende enligt lagen om särskilt stöd och service. De boende ska ges möjlighet att leva ett så normalt liv som möjligt efter vars och ens förmåga. Verksamheterna bedrivs efter individuellt biståndsbedömda insatsplaner. De boende har tillgång till vård- eller stödpersonal. Personer som bor på gruppboende behöver tillgång till information och olika aktiviteter som alla andra. Personalen har en viktig uppgift att uppmuntra till enskild läsning och högläsning i grupp. Läsombud är personer som med stöd av CFLL har tagit på sig ett extra uppdrag att försöka inspirera till läsning bland personer med funktionsnedsättningar och demenssjukdom. 
  
 3.6.6 
  
 Myndigheter 
  
 Alla människor ska kunna kommunicera med myndigheter och ta del av dess information. Handisam har i sina riktlinjer beskrivit vilka krav som ställs på skriftlig information,  
 webb-platser 
  och e- tjänster, film och digitala medier, telefonsamtal, korrespondens och meddelanden, personliga möten och konferenser. 
 14  
 Det är oftast de informationsansvariga på myndigheterna som bevakar och arbetar med detta. Flera myndigheter har lättläst information på sin hemsida. 
  
 3.6.7 
  
 Intresseorganisationer 
  
 Det finns ett stort antal intresseorganisationer med anknytning till ovan nämnda målgrupper. Exempel på sådana är Afasiförbundet, Alzheimerföreningen, Dyslexiförbundet FMLS, Hjärnkraft, FUB, Grunden m.fl. Dessa föreningar informerar och inspirerar sina medlemmar till aktiviteter och är viktiga förmedlare av lättläst. 
  
 3.6.8 
  
 Folkhögskolor och studieförbund 
  
 En stor grupp läsovana personer som inte har tränat upp sin läsförmåga varken i skolan eller efteråt gör det genom kurser på folkhögskolor, på arbetsplatser eller i studiecirklar genom att få 
  
 14  
 Handisam, Riv hindren - Riktlinjer för tillgänglighet 2012. 
 53 
  
 Olika målgrupper för lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 information och vägledning om lättlästa böcker och tidningar. Flera folkhögskolekurser har långsammare studietakt och riktar sig bl.a. till personer med läs- och skrivsvårigheter. De erbjuder också kurser för personer med funktionsnedsättningar och för invandrare. Även studieförbunden har ett stort antal studiecirklar som riktar sig till personer med funktionsnedsättningar, och till invandrare som inte har svenska som första språk. 
 54 
 4 Aktörer inom lättläst 
 I utredningens uppdrag ingår att identifiera och beskriva relevanta aktörer inom olika sektorer, som skulle kunna bidra till arbetet för lättläst. Aktörerna är de som tillhandahåller olika former av lättläst material till de tidigare beskrivna målgrupperna. Ingen av aktörerna har någon inriktning utifrån kön. Aktörerna har delats in i de som är offentliga, det civila samhället och de som är kommersiella. Vi har även studerat lättläst i några andra länder. 
  
 4.1 
  
 Offentliga aktörer – statliga 
  
 Förutom Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur, Centrum för lättläst (CFLL) har inga andra statliga stiftelser eller myndigheter något uttalat uppdrag som gäller produktion av lättlästa nyheter eller lättläst litteratur. Många myndigheter har dock uppdrag utifrån funktionshinderspolitiken eller kultur- och språkpolitikens mål om lättillgänglig information och allas rätt till att utveckla och tillägna sig det svenska språket. Inom utbildningspolitiken finns också uppdraget att undervisningen ska bidra till att alla elever och studerande utvecklar sin läsförmåga och sitt intresse för att läsa och skriva. 
  
 4.1.1 
  
 Centrum för lättläst 
  
 Uppdrag 
 Centrum för lättläst (CFLL) vars formella namn är Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur  
 (LL-stiftelsen) 
  är en statlig stiftelse. Stadgarna för stiftelsen fastställdes av regeringen 1988. Enligt dessa är stiftelsens ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade samt att ombesörja utgivning 
 55 
  
 Aktörer inom lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 av lättlästa böcker. Tidningen ska inte driva opinionsbildning i partipolitiska eller intressepolitiska frågor. Verksamheten ska drivas utan vinstsyfte inom ramen för avtal mellan staten och stiftelsen, avtalen är treåriga och det senaste löper för tiden den 1 januari  
 2012–31 
  december 2013. Riktlinjer för CFLL beslutas av regeringen för ett år i taget, senast för år 2013. CFLL leds av en direktör samt en styrelse med sex ledamöter och tre suppleanter. Styrelsen utses av regeringen och direktören utses av styrelsen. Stiftelsen har 28 personer anställda. 
 Det övergripande verksamhetsmålet för statens bidrag enligt riktlinjerna till CFLL är att personer med utvecklingsstörning och vissa andra grupper med lässvårigheter ska tillgodoses med nyhetsinformation och litteratur. Verksamheten delas in i: 
  
 Nyhetstidningen 8 SIDOR 
  
 Lättlästa böcker 
  
 Läsombud och övrig marknadsföring 
  
 Rollen som kompetenscentrum inklusive  
  
 Lättläst-tjänsten 
  
 Samverkan 
  
 Lättläst i skolan. 
  
 8 SIDOR 
 8 SIDOR är en nyhetstidning som skrivs på lättläst svenska och med stor text, texterna kräver inte heller stora förkunskaper av läsaren. Den finns som papperstidning, ljudtidning och för läsplatta. Tidningen utkommer en gång i veckan som papperstidning. Dessutom drivs webbsidan www.8sidor.se där redaktionen varje vardag lägger ut nyheter. Varje vardag görs också en radiosändning med nyheter. 8sidor.se erbjuder läsaren de viktigaste nyheterna på lättläst. Vid större nyhetshändelser uppdateras webbsidan flera gånger om dagen. 
 Ett arbete med att ta fram en nyhetsapplikation för mobila enheter har inletts och under 2013 lanseras en första nyhetsapplikation till dem som i dag använder 8sidor.se. Tidningen har en blogg och finns också på Facebook och Rogers. Chefredaktören är ansvarig utgivare. Dessutom arbetar tre journalister och en bildredaktör med att producera tidningen. Inriktningen är att förklara 
 56 
  
 SOU 2013:58 
  
 Aktörer inom lättläst 
 vad, var och varför något har hänt. Prenumerationspriset för ett år är 825 kr. 
 Upplagan och därmed även efterfrågan på tidningen 8 SIDOR har varierat under de senaste 20 åren från en upplaga på 6 000 till en upplaga som högst på drygt 12 000 år 2003. För år 2012 låg upplagan på knappt 9 000. Prenumeranter finns inom grundskolan, grundsärskolan, gymnasiesärskolan, bibliotek och inom omsorgen. En läsarundersökning visade att varje tidning läses av cirka åtta personer. Läsare av papperstidningen är: 
  
 45 procent elever och lärare i grundskolan, 
  
 20 procent personer med intellektuella funktionsnedsättningar och deras personal och lärare, 
  
 25 procent bibliotek och övrigt, 
  
 10 procent elever och lärare inom vuxenundervisning och sfi. 
  
 8sidor.se hade 2012 cirka 900 000 besök av 345 000 enskilda besökare vilket innebär cirka 4 000 besökare per dag, detta är en ökning av besöken med sju procent från föregående år. 
 8 SIDOR har startat ett projekt  
 Kommentarsfält för alla  
 med medel från Post- och telestyrelsen (PTS), arbetet går ut på att utveckla ett kommentarsfält anpassat till personer med funktionsnedsättningar. Tidningen är också sammankallande till branschmöten om digital tillgänglighet. 
 Lättlästa böcker 
  
 LL-förlaget 
  ger ut lättlästa böcker. Böckerna har framförallt varit riktade till en vuxen publik, men på senare år har antalet böcker till barn och unga ökat. Fyra personer arbetar på förlaget. 
 En lättläst bok ska ha ett tydligt innehåll, språket ska vara konkret och vardagligt. Böckerna är ofta illustrerade med ett tydligt typsnitt och grafisk form med luft kring text och bild. Böckerna är indelade i tre nivåer: 
  
 1. 
  
 Lättast:  
 Här finns böckerna där bilder är det som bär berättelsen. Mycket lite text med enkla meningar och korta rader. Lätta kapitelböcker där handlingen utspelas i vardaglig miljö och har få personer. Ordvalet är enkelt, meningarna korta. 
 57 
  
 Aktörer inom lättläst 
  
 SOU 2013:58 
  
 2. 
  
 Lättare:  
 Handlingen är enkel och väl disponerad, ord och uttryck är välkända, meningarna korta. Böckerna är oftast illustrerade men pocketböcker, klassiker och en del ungdomsböcker kan sakna illustrationer. 
  
 3. 
  
 Lätt:  
 De skönlitterära böckerna är tjockare kapitelböcker med längre meningar och ovanligare ord. Bisatser och bildspråk förekommer. Handlingen kan hoppa i tid och rum och ha ett större persongalleri. Fackböckerna tar upp ämnen som kräver viss förförståelse men de är alltid illustrerade så att bilden stöder texten 
 Generellt gäller att böckerna på nivå 1 riktar sig till personer som håller på att lära sig svenska och även till personer med en intellektuell funktionsnedsättning. Nivå 2 riktar sig främst till läsovana ungdomar, men även invandrare som redan har lärt sig svenska lite bättre. Nivå 3 riktar sig till skolungdomar och vuxna med lässvårigheter. De flesta böckerna är originalutgåvor på lättläst men på nivå 2 och 3 finns även återberättelser av redan utgivna böcker. Alla böcker presenteras i en boktidning och på webbsidan. 
  
 LL-förlaget 
  har totalt gett ut cirka 700 titlar, 317 titlar finns för beställning varav 19 i serien Alla Tiders Klassiker. Under 2012 gav förlaget ut 26 titlar på alla tre nivåer, bland dem nio böcker inom uppdraget lättläst i skolan. Titlar på den lättaste nivån har prioriterats. De titlar som riktas till en bred publik har möjlighet att betala sina egna produktionskostnader medan titlar som är riktade till personer med utvecklingsstörning inte har samma möjlighet att gå med vinst eftersom försäljningen då endast ligger på  
 200–500 
  exemplar. Förlaget bedriver utvecklingsarbete för att inleda utgivning i form av electronic publication (epub), en standard för  
 e-böcker. 
  
 CFLL har sedan början av  
 1990-talet 
  en egen postorderförsäljning men böckerna säljs även via nätbokhandlarna som bokus.com, adlibris.com och genom fysiska bokhandlare. Organisationer och bibliotek kan teckna ett årsabonnemang för alla lättlästa böcker som ges ut under ett år. Priset för en lättläst bok varierar mellan  
 40–230 
  kr beroende på om det är små pocketböcker eller större faktaböcker. Försäljningen av lättlästa böcker har ökat stadigt under en 15 års period. År 1995 sålde Nolan cirka 30 000 böcker och år 2012 över 75 000 böcker. De största kundgrupperna är skolan, biblioteken och bokhandeln. 
 58 
  
 SOU 2013:58 
  
 Aktörer inom lättläst 
 Lättläst i skolan 
 Sedan 2007 har CFLL haft ett särskilt uppdrag att öka utbudet och användandet av lättläst i skolan och har för detta tilldelats extra medel. Totalt disponerar de 4 mnkr per år för detta ändamål, CFLL samverkar med Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) om lättläst i skolan. En redovisning av denna verksamhet visar att de extra resurserna har använts till utökning av tidningsverksamheten, till lättläst litteratur för elever och ökade marknadsaktiviteter mot skolan. 8 SIDOR har särskilt inriktat sig på områdena delaktighet, digitalisering och demokrati med bl.a. en blogg och Rogers för ökad dialog. En bilaga om demokrati och politik trycktes 2012 inför riksdagsvalet 2014.  
 LL-förlaget 
  har totalt producerat 26 titlar inom skolsatsningen med både skönlitteratur och faktaböcker. På webbsidan finns en särskild avdelning som riktar sig till lärare med lärarhandledningar, lektionsförslag för de nya bokproduktionerna genom www.lektion.se och ett nyhetsbrev. Marknadsföringen av lättläst riktar sig till alla skolformer och lättläst används i allt högre utsträckning på låg- och mellanstadiet. Ungdomsböckerna säljer allt bättre och skolan har blivit en stor kund. 
 Kompetenscentrum 
 CFLL ska vara ett kompetenscentrum på medieområdet i frågor om lättläst och begriplighet. Redan vid en organisationsöversyn 2003 lyftes behovet fram av att tydliggöra uppgiften som ett resurs- och kompetenscenter. I rollen som kompetenscentrum ingår även att ha god kunskap om förmedlarna inom skola, bibliotek och omsorg och erbjuda dem kompetensutveckling om lättläst. Att betraktas som ett kompetenscentrum ska också ses som en del av verksamhetens kvalitetsutveckling. CFLL strävar efter att uppfattas som det bästa alternativet inom lättläst när det gäller produktionstekniker, digitala medier och interaktiv webbutveckling. En halvtidstjänst har avsatts för att bevaka relevant forskning inom området och nya forskningsrapporter läggs ut på webbsidan. CFLL har deltagit i forskarnätverket Texten, läsaren och samhället 2007– 2011 och hade där en samordnande funktion. Syftet med nätverket var att stimulera forskning inom området vuxnas läsande och skrivande i ett samhällsperspektiv och att sammanföra forskare från olika discipliner med intressen inom detta område. Sedan 2010 
 59 
  
 Aktörer inom lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 finns också ett vetenskapligt råd inom CFLL. Det vetenskapliga rådet består av sju forskare från olika områden som deltog i forskarnätverket. Rådet består främst av forskare inom läs- och lärprocesser, pedagogik, didaktik, medie- och kommunikationsvetenskap och svenska. De ska följa verksamheten och föra en kontinuerlig diskussion om språk- och läsutveckling. Forskningsrådet har tagit fram ett underlag till ett språkdokument om lättläst. 
  
 Lättläst-tjänsten 
  
 Lättläst-tjänsten 
  gör lättlästa bearbetningar av olika slags texter, och erbjuder kurser och föreläsningar om att skriva lättläst. De är specialiserade på att göra information begriplig för personer som är ovana eller svaga läsare.  
 Lättläst-tjänsten 
  har skapat ett certifieringsprogram för att kvalitetssäkra lättläst samhällsinformation, certifieringen gäller ännu endast webbinformation. Kriterierna handlar om tillgänglighet, aktualitet, navigering, innehåll, språk och form. Sex kommuner har fått sina lättlästa webbsidor godkända och det visas genom en certifieringssymbol. 
 Sedan starten 1997 har  
 lättläst-tjänsten 
  vuxit, både vad gäller antalet uppdrag och antalet anställda, för närvarande finns fem anställda (3,35 årsarbetskrafter).  
 Lättläst-tjänsten 
  har kunder inom myndigheter, kommuner, organisationer och företag. Under 2012 genomfördes 143 uppdrag, bl.a. lättlästa sammanfattningar till flera av regeringens utredningar. Tjänstens kostnader räknas inte in i det statliga anslaget utan den ska täcka sina egna kostnader genom kundavgifter. Under 2011 minskade antalet uppdrag och uppdragen var också mindre omfattande. Anledningen till detta tror CFLL kan vara att man inte marknadsfört tjänsten i tillräcklig utsträckning, men kan även bero på ökad konkurrens. 
 Marknadsföring och information 
 Lättlästa nyheter, information och litteratur måste vara tillgängliga för dem som behöver det. Både 8 SIDOR och de lättlästa böckerna behöver bli mer välkända bland dem som har glädje och nytta av dem. Målgrupperna klarar inte alltid av att själva söka lättläst material. Tidningen och böckerna behöver därför marknadsföras på ett vederhäftigt sätt och som regel inte direkt till målgrupperna 
 60 
  
 SOU 2013:58 
  
 Aktörer inom lättläst 
 utan man måste använda sig av förmedlarna. Svårigheten med att nå ut med lättlästa böcker var också anledningen till att CFLL startade ett eget förlag i stället för att använda sig av redan existerande förlag. Marknadsföringen inriktar sig på: 
  
 skolor och övrig utbildningsverksamhet 
  
 folk- och skolbibliotek 
  
 omsorgen 
  
 föräldrar och anhöriga. 
  
 Marknadsföringen innebär att informera om lättläst och svara på frågor. Det innebär också att delta i aktiviteter som vänder sig till brukarna/användarna på bibliotek, inom omsorgen och skolor. 
 Läsombud 
 Läsombuden är personal som inom ramen för sitt dagliga arbete inom vården försöker inspirera till läsning bland äldre och personer med funktionsnedsättningar. Verksamheten är uppbyggd länsvis på kommunnivå och där länsbiblioteken spelar en nyckelroll. Det finns cirka 5 000 läsombud. Läsombuden förväntas ordna lässtunder med högläsning, informera om lättläst och annat lämpligt material, ordna med biblioteksbesök och inspirera kollegor till högläsning. Den som vill bli läsombud erbjuds utbildning och fortbildning genom Studieförbundet Vuxenskolan för att lära sig om lättlästa böcker, nyheter och samhällsinformation. De får också lära sig hur läsningen kan anordnas på arbetsplatsen. Den som blir läsombud får CFLL:s tidning Läsombudet. 
 Läskraft! 
 Läskraft! är ett projekt som startade 2009 med Demensförbundet, Studieförbundet Vuxenskolan och biblioteken i några kommuner. Syftet med projektet är att utbilda och skapa nätverk för frivilliga och anhöriga till personer med demenssjukdom för att bidra till ökad livskvalitet och stimulans genom lättläst litteratur och nyhetsinformation. De tre första åren har projektet fått medel från Allmänna arvsfonden och därefter från Statens kulturråd. Läskraft finns i 109 kommuner och ytterligare drygt 100 kommuner har deltagit i inspirationsdagar. 
 61 
  
 Aktörer inom lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 Stöd till lärare och bibliotekarier 
 Information till lärare och bibliotekarier är en del av marknadsföringen av lättlästa böcker. På webbsidan under rubriken  
 Lärarrummet för lättläst  
 har CFLL information, lektioner och handledningar som stöd till lärare och andra som vill använda lättlästa texter i sin undervisning. Skolbiblioteken och vuxenundervisning har egna avdelningar inom Lärarrummet. Biblioteken har en webbsida med information till målgrupper, marknadsföring, goda exempel och litteraturlistor med mera. Där finns också information till bibliotek som vill nå lässvaga och ovana läsare. CFLL deltar på mässor med seminarier om lättläst t.ex. på Bok & främst lättlästa böcker (både skönlitteratur och faktaböcker), 8 SIDOR och läsombudsverksamheten. FUB är också en av arrangörerna i den årliga bokmässan för lättläst i Växjö. Den sker i samarbete med CFLL, Studieförbundet Vuxenskolan, ABF, Länsbiblioteket och Växjö kommun. I medlemstidningen Unik finns en avdelning skriven på lättläst. Medlemmarna med utvecklingsstörning efterfrågar samhällsinformation som är lätt att förstå och de är inte nöjda med den information som finns på myndigheternas webbsidor. De önskar också nyhetsprogram på tv på lätt svenska eftersom en del medlemmar tycker att 8 SIDOR är för svår. De vill att de kommunala beslut som gäller dem själva alltid ska skrivas på lättläst. Läsombuden är en verksamhet som uppskattas och fungerar mycket bra men det behövs fler. Lättlästa böcker på biblioteken placeras ofta på barnavdelningen vilket inte känns bra när man som vuxen vill låna böcker. 
 Förbundet funktionshindrade med läs- och skrivsvårigheter, 
 Dyslexiförbundet FMLS 
 Dyslexiförbundet FMLS är ett handikappförbund som samlar personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi, personer med matematiksvårigheter/dyskalkyli, deras anhöriga, föräldrar och andra intresserade. Förbundet är partipolitiskt och religiöst obundet och har drygt 6 000 medlemmar organiserade i cirka 60 föreningar runt om i landet. 
 Dyslexiförbundet FMLS drev i början av  
 2000-talet 
  ett Arvsfondsprojekt kallat Språka loss. Syftet var att problematisera synen på lättläst utifrån behoven hos personer med lässvårigheter/dyslexi, som inte primärt beror på nedsatt intelligens, syn eller hörsel. I projektet ingick, personer med egna funktionsnedsättningar forskare, företrädare för Försäkringskassan, Nolan och Funka Nu. Resultatet finns på portalen www.fungerandemedier.se och skriften Framtidens läromedel. I skriften konstaterar man att det primära för personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi inte är att 
 76 
  
 SOU 2013:58 
  
 Aktörer inom lättläst 
 förenkla den intellektuella nivån i texterna. Det finns inte samma behov av att undvika abstrakta begrepp, icke frekventa ord med mera. Ett viktigt krav var också att all text även måste finnas tillgänglig digitalt eftersom många med dessa svårigheter föredrar att lyssna till texterna. 
 9 
  
 Förbundet utvecklade senare, i ett arvsfondsprojekt, sin hemsida Christian utifrån erfarenheterna från Språka loss vad gäller text, grafisk form och det vidgade textbegreppet. Inom samma projekt utvecklade FUB portalen  
 FUB-koll, 
  för den grupp utvecklingsstörda som har absolut svårast att läsa. Man initierade och drev även  
 PTS-projektet 
  Läsaren. Erfarenheterna samlades på portalen fungerandemedier.se där man parallellt publicerade forskning och erfarenheter om kognition och språk. Sommaren 2012 avslutades projektet med ett webbsänt seminarium i samarbete med Internetfonden .se och kampanjen Martin. 
 Dyslexiförbundet FMLS deltar, i samverkan med Filminstitutet, med utvecklandet av en applikation för att personer som har svårt att hinna läsa textremsan på film och tv ska kunna lyssna till det som står. 
 Våren 2013 beviljades Dyslexiförbundet FMLS, FUB och Autism och Aspergerförbundet medel för ännu ett arvsfondsprojekt. Där ska medlemmar med egna nedsättningar och erfarenheter utbildas. De ska få möjlighet att yttra sig om sina och sin målgrupps behov i förhållande till olika sätt att kompensera för svårigheter. Resultaten kommer att vägas samman med en vetenskaplig inventering, som KTH på initiativ av förbunden gör om Kognitiv tillgänglighet till elektronisk kommunikation. Det är en systematisk kunskapsöversikt av den forskning som i dag finns på området och ska resultera i en vetenskaplig artikel och en populär skrift. Ett  
 30-tal 
  personer med egna svårigheter, som utgör basen i projektet, kommer tillsammans med företaget Funka Nu att inventera och utveckla de metoder som i dag finns för att upptäcka målgruppernas behov. Slutligen ska resultaten, delvis finansierade av Konsumentverket, sammanställas till krav på nationella och internationella standarder när det gäller kognitiv/språklig tillgänglighet. De involverade brukarna utbildas också för att få fler företrädare med egna funktionsnedsättningar i olika kommittéer inom Swedish Standards Institutet (SIS). Utbildningen syftar också till att de ska kunna arbeta som konsulter till företag och myndigheter som vill bli mer tillgängliga. 
  
 9  
 Hjälpmedelsinstitutet, Förbundet FMLS 2002, Framtidens läromedel för personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. 
 77 
  
 Aktörer inom lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 Riksförbundet Attention 
 Riksförbundet Attention är en intresseorganisation för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som ADHD, Newman syndrom, Ortega syndrom, språkstörningar och tvångssyndrom. Riksförbundet har cirka 13 000 medlemmar och 50 lokalföreningar runt om i landet. Attention tycker inte att lättläst i första hand riktar sig till deras medlemsgrupper, texterna upplevs ofta för lätta. De efterlyser undersökningar och forskning om vad som passar deras medlemmar. Förbundet tycker att det är viktigt att arbeta med tillgänglighet men är mer inriktade på internet och hur texter presenteras på skärmen och arbetet inom Fungerande medier. 
 Autism- och Aspergerförbundet 
 Autism- och Aspergerförbundet arbetar för att skapa bättre villkor för barn, ungdomar och vuxna med autism, Newman syndrom och andra autismliknande tillstånd. Förbundets medlemmar är personer med egen funktionsnedsättning, närstående och professionella. Styrelsen har en motsvarande sammansättning. Förbundet har cirka 12 000 medlemmar fördelade på 24 distrikt. Medlemmar med diagnoser inom autismspektrumstörningar har stora behov av tillgänglighet, inte minst i form av skriven text, och lättläst är en av flera viktiga alternativ för dem. Inför valet 2014 har förbundet engagerat sig för att få lättläst och tillgängligt material om de politiska partierna. Valprocessen finns beskriven på lättläst på Valmyndighetens hemsida, däremot saknar man övergripande information om de olika politiska partierna på lättläst. 
 Demensförbundet 
 Demensförbundet är en anhörigorganisation för demenssjuka och deras anhöriga som är politiskt och religiöst obunden. Förbundet har 11 000 medlemmar och 130 lokalföreningar. De arbetar för att förbättra förhållandena för demenssjuka och deras anhöriga. Demensförbundet deltar i projektet Läskraft! tillsammans med CFLL, Studieförbundet Vuxenskolan och bibliotek. 
 78 
  
 SOU 2013:58 
  
 Aktörer inom lättläst 
 Afasiförbundet i Sverige 
 Afasiförbundet i Sverige är en partipolitiskt och religiöst obunden intresseorganisation, som arbetar för att de som drabbas av afasi eller har grav språkstörning ska kunna leva ett gott liv. Förbundet har cirka 5 500 medlemmar fördelade över 20 regionföreningar och 50 lokalföreningar. Afasi innebär tal- och språkstörning av olika slag och svårighetsgrad. Man kan till exempel ha svårigheter att uttrycka sin tankar i tal och skrift och man kan ha svårt att läsa. Det är viktigt att veta att personer med afasi har haft ett fullgott språk och har kvar sina kunskaper och kompetens. I studiecirklar för personer med afasi använder man främst faktaböcker och klassiker och lättlästa böcker med många bilder uppskattas särskilt. För att diskutera nyheter upplevs tidningen Metro bra med sina korta artiklar. Cirkelledarna efterlyser mer av enkla lättlästa böcker med fler typer av ämnesinnehåll och lättläst på engelska. 
  
 4.3.2 
  
 Folkhögskolor 
  
 Folkhögskolor är en form av vuxenutbildning och de flesta anordnarna är knutna till föreningar, stiftelser, folkrörelser eller ideella organisationer. Stora delar av skolornas verksamhet finansieras med allmänna medel bl.a. från staten, medlen fördelas genom Folkbildningsrådet. Flera folkhögskolor har särskilt anpassade kurser för personer med funktionsnedsättningar. Det finns kurser för personer med afasi, dyskalkyli, dyslexi, förvärvad hjärnskada, hörselnedsättning, neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, psykisk funktionsnedsättning, rörelsehinder, synnedsättning och utvecklingsstörning. I den Allmänna kursen hade sammanlagt 11 200 deltagare funktionsnedsättningar vilket är 31 procent av det totala antalet deltagare. I särskilda kurser hade 13 procent av deltagarna en funktionsnedsättning. I dessa kurser använder lärarna i stor utsträckning lättlästa texter. Personalen anser att dessa texter är helt oumbärliga för undervisningen och även att det behövs mer fack- och skönlitteratur på lättläst för vuxna. 
 79 
  
 Aktörer inom lättläst 
  
 SOU 2013:58 
  
 4.3.3 
  
 Studieförbund 
  
 Flera av studieförbunden har studiecirklar för personer med utvecklingsstörning, för invandrare och för personer med afasi och med läs- och skrivsvårigheter. De använder då lättläst skönlitteratur, faktaböcker och tidningar i sin undervisning. Böckerna används både för högläsning av cirkelledare men också för lästräning i de grupper där det fungerar. Cirkelledarna framhåller att det är viktigt att det är aktuella böcker som omgivningen också läser t.ex. var Hundraåringen som klev ut genom fönstret och försvann mycket uppskattad. 
 Både ABF och Studieförbundet Vuxenskolan har samarbeten med CFLL. Vuxenskolan har ett samverkansavtal med CFLL och deltar i tre projekt: Läsombud inom omsorgen, Fånga stunden för läsombud inom äldreomsorgen och Läskraft! för högläsare inom frivilligsektorn. Studieförbundet Vuxenskolan har 10 procent av studietimmarna i cirklar för invandrare och 14 procent för personer med funktionsnedsättning. De anser att lättläst är viktigt och nödvändigt i folkbildningsarbetet och har även producerat ett eget lättläst material,  
 Lätta föreningsboken 
 . Antal deltagare med funktionsnedsättning inklusive dyslexi är cirka 140 000 i 19 500 studiecirklar vilket motsvarar 8,1 procent av det totala antalet deltagare. 
  
 4.3.4 
  
 Digidel 
  
 Digidel är en kampanj för ökade kunskaper om internet. Digidel anser att det behövs fler insatser för att minska den digitala klyftan och öka  
 e-delaktigheten. 
  Kampanjen, som startade i december 2010, undertecknades av .SE, CFLL, Folkbildningsförbundet, Sveriges länsbibliotekarier, MTM, Handisam, Nitus, Svensk Biblioteksförening, Hjälpmedelsinstitutet, Kungliga biblioteket, och flera studieförbund. Deltagarna förenas i att alla har uppdrag om ökad delaktighet, tillgänglighet och demokrati. Kampanjen och nätverket Martin har 2013 över 300 partners (offentliga ideella och privata aktörer). Målet för Martin är att den digitala klyftan ska minska med minst 500 000 personer  
 2011–2013. 
  
 80 
  
 SOU 2013:58 
  
 Aktörer inom lättläst 
  
 4.4 
  
 Kommersiella aktörer 
  
 4.4.1 
  
 Nyhetstidningar 
  
 Nyhetstidningen 
 Fria Tidningar är ett partipolitiskt obundet kooperativ som ger ut flera tidningar. Fokus ligger på  
 miljö-, 
  jämställdhets- och demokratifrågor. Fria Tidningar ger ut åtta olika tidningar, Fria tidningen är störst. Man ger ut två mer public  
 service-inriktade 
  tidningar på lätt svenska, Nyhetstidningen och Sesam. Dessa tidningar riktar sig till dem som inte förstår språket i en vanlig dagstidning. Båda tidningarna får statligt presstöd (1 679 000 kr respektive 2 239 000 kr i driftsstöd för 2012). 
 Nyhetstidningen vänder sig till yngre personer med svenska som modersmål som är normalbegåvade men som har svårigheter med eller motstånd mot att läsa. Språket är svårare än i 8 SIDOR och innehåller ordlistor för att läsaren ska lära sig nya ord. Texterna kräver viss förkunskap om de ämnen de handlar om och innehåller även abstrakta begrepp och bildspråk som kan vara svåra för personer med intellektuell eller kognitiv funktionsnedsättning. Nyhetstidningen har recensioner av lättlästa böcker. Den har en upplaga på cirka 1 500 exemplar och kommer ut med 50 nummer per år. Det är främst skolor och bibliotek som prenumererar på tidningen. 
 Sesam 
 Sesam är en nyhetstidning på lätt svenska som vänder sig till personer som är nyanlända till Sverige och har svenska som andra språk. Tidningen bevakar invandrar- och integrationsfrågor och har många texter som handlar om hur det svenska samhället fungerar och texterna är anpassade till personer som inte är uppväxta i Sverige. Sesam har en upplaga på cirka 2 000 exemplar och kommer ut en gång i veckan. Målgrupperna är  
 sfi-elever, 
  skolor och bibliotek. 
 81 
  
 Aktörer inom lättläst 
  
 SOU 2013:58 
 Reklamfinansierade nyhetstidningar 
 Det finns flera gratistidningar som delas ut på olika platser. Flera av dem har korta artiklar som ger information om närområdet. Tidningen Metro är ett exempel på en reklamfinansierad nyhetstidning som läggs ut gratis i Stockholm, Göteborg, Malmö och Karlstad och på nätet som  
 PDF-tidning. 
  Tidningen utmärks av korta konkreta texter om nyheter. Den betraktas därför som mer lättläst än de vanliga dagstidningarna och används inom  
 sfi-utbild- 
  ningar. 
  
 4.4.2 
  
 Bokförlag 
  
 Flera bokförlag ger ut lättlästa böcker. Varje bokförlag har sin egen definition av vad en lättläst text är beroende på vilken målgrupp man vänder sig till. Flera av de större bokförlagen har börjat använda begreppet lättläst i stället för benämningen nybörjarläsning eller börja  
 läsa-böcker. 
  Deras målgrupp är inte primärt läsovana barn och ungdomar utan barn som håller på att lära sig läsa. Dessa förlag anger ofta i sin marknadsföring att det handlar om lättlästa böcker. De kan anses lättlästa i viss mån, men inte för ett barn som till exempel har läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Sådana förlag är Natur & såväl flickor och pojkar som kvinnor och män med lässvårigheter eller som är ovana läsare. Det kan enligt Centrum för lättläst gälla personer med utvecklingsstörning, autism eller afasi, personer med dyslexi eller andra former av läs- och skrivsvårigheter, personer med psykiska problem eller demens samt skolbarn och personer med annat modersmål som ska lära sig svenska. Behovet av lättläst litteratur och annat material i skolan har också uppmärksammats. 
 En fördjupad kartläggning av marknaden för lättläst, dvs. offentliga och privata organs efterfrågan på lättläst, och av dagens målgrupper och deras behov av lättläst behövs som underlag till utredningens förslag och regeringens överväganden. 
 Utredaren ska därför 
  
 kartlägga marknad och målgrupper för lättläst, och 
  
 särskilt redovisa olikheter i behov inom eller mellan målgrupper som beror på kön. 
  
 Identifiera och beskriva relevanta aktörer på området 
 I en omvärldsanalys beskrev Centrum för lättläst våren 2011 bl.a. sitt förhållande till andra aktörer och möjligheter till samarbete (Ku2011/603/KV). En aktuell och bredare beskrivning av aktörer på området behövs för regeringens överväganden. 
 141 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2013:58 
 Vidare behövs en bedömning av i vilken utsträckning aktörernas kompetens och verksamhet skulle kunna bidra till arbetet för lättläst. Det kan gälla t.ex. kunskap om produktion eller utgivning av anpassad nyhetsinformation eller litteratur, om utbildning i svenska för invandrare, om läsfrämjande och annat arbete gentemot de relevanta målgrupperna och om arbete med anpassat material i skolan. Det kan också gälla utveckling av eller arbete med nya medier och tekniska lösningar för anpassning av nyhetsinformation eller litteratur och om språkforskning och  
 -bearbetning. 
  Både offentlig verksamhet, det civila samhällets organisationer och näringsverksamhet i olika former bör ingå i en sådan bedömning. Som underlag till eventuella reformer och prioriteringar behövs också en oberoende beskrivning av den nuvarande verksamheten vid Centrum för lättläst och hur den finansieras. 
 Utredaren ska därför 
  
 identifiera och beskriva relevanta aktörer inom olika sektorer, med verksamhet som rör frågor om t.ex. kultur, integration, utbildning, forskning och funktionsnedsättning, som skulle kunna bidra till arbetet för lättläst, och 
  
 redogöra för verksamheten vid Centrum för lättläst och hur den finansieras i dag. 
  
 Identifiera behov av offentligt stöd till lättläst 
 Centrum för lättläst uppger att behovet av lättläst sannolikt kommer att öka i framtiden. Samtidigt har samhället och marknaden förändrats på ett sätt som gör det möjligt att tillgodose vissa behov utan särskilda statliga insatser. Utgivning av lättläst har blivit en konkurrensutsatt marknad, där oberoende förlag ger ut lättläst material utan stöd från det allmänna. 
 Tillgången till samhällsinformation på lätt svenska har också ökat. Bearbetningar av texter till lätt svenska kan beställas hos flera företag. För vissa målgrupper kan andra typer av insatser vara möjliga, exempelvis hjälpmedel och utbildningsmaterial. 
 För att statens insatser för lättläst ska ge bästa möjliga stöd till de behövande målgrupperna bör de inriktas på insatser som verkligen behövs och som inte kan tillgodoses på annat sätt. Statens insatser bör vidare borga för konkurrensneutralitet. 
 Utredaren ska därför 
 142 
  
 SOU 2013:58 
  
 Bilaga 1 
  
 identifiera vilka delar av området som är i behov av offentligt stöd, och 
  
 särskilt lyfta fram de behov statens insatser för lättläst främst bör tillgodose. 
  
 Föreslå hur statens insatser för lättläst ska organiseras 
 I de dokument som styr verksamheten vid Centrum för lättläst är varken målen för verksamheten eller de målgrupper som omfattas tydligt avgränsade. Centrum för lättläst producerar i dag ett brett utbud av lättlästa produkter som ges ut i olika format och via olika medier, delvis på en konkurrensutsatt marknad. Det saknas emelllertid uppgifter om i vilken utsträckning produktionen tillgodoser de olika målgruppernas behov av lättläst. Behovet att via nya medier nå de flickor och pojkar, kvinnor och män som utgör verksamhetens målgrupper ställer krav på teknikutveckling som kan vara svår att finansiera i en verksamhet av stiftelsens storlek. 
 Det är angeläget att statens insatser kommer till bästa möjliga nytta för de målgrupper som identifierats och att statliga resurser används på effektivast möjliga sätt och inte snedvrider konkurrensen på marknaden för lättläst. 
 Utredaren ska därför, med utgångspunkt i kartläggningen av marknad och målgrupper, beskrivningen av relevanta aktörer och behovet av offentligt stöd 
  
 föreslå hur statens insatser för lättläst ska utformas och organiseras i framtiden, 
  
 särskilt redovisa vilka uppgifter vid Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur som kan föras över till en myndighet eller annan organisation, 
  
 särskilt redovisa överväganden som ligger till grund för eventuella förslag om att verksamhet inte ska bedrivas i myndighetsform, och 
  
 analysera och ta ställning till om de ekonomiska ramarna för de statliga insatserna bör minskas till förmån för andra insatser för att främja läsning hos eller tillgängliggörande av litteratur för de grupper som i dag har behov av lättläst nyhetsinformation och litteratur. 
  
 143 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2013:58 
 Konsekvensbeskrivningar 
 Utredaren ska analysera och bedöma förslagens konsekvenser för berörda målgrupper för lättläst nyhetsinformation och litteratur samt för berörda aktörer. Utredaren ska också pröva och analysera förslagen ur ett jämställdhetsperspektiv. Vidare ska eventuella konsekvenser för miljön redovisas. 
 Utgångspunkten är oförändrade eller minskade statliga kostnadsramar för området. 
 Samråd och redovisning av uppdraget 
 Utredaren ska samråda med Handisam, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Göteborgs universitet (Institutionen för pedagogik och specialpedagogik), Lunds universitet (Språk- och litteraturcentrum), Post- och Telestyrelsen, Statens kulturråd, Institutet för språk och folkminnen, Pena och punktskriftsbiblioteket samt Arbetsförmedlingen. Utredaren ska söka samråd med Stiftelsen för lättläst nyhetsinformation och litteratur. 
 Utredaren ska informera sig om beredningen av de förslag som lämnats av Litteraturutredningen (SOU 2012:65). 
 Uppdraget ska redovisas senast den 31 maj 2013. 
 (Kulturdepartementet) 
 144 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 2013:54 
 Tilläggsdirektiv till Lättlästutredningen (Ku 2012:01) 
 Beslut vid regeringssammanträde den 16 maj 2013 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Regeringen beslutade den 25 oktober 2012 kommittédirektiv om en översyn av statens insatser på området lättläst i syfte att ge regeringen beslutsunderlag för eventuella reformer och prioriteringar på området (dir. 2012:109). Enligt utredningens direktiv ska uppdraget redovisas senast den 31 maj2013. 
 Utredningstiden förlängs. Uppdraget ska i stället redovisas senast den 30 augusti 2013. 
 (Kulturdepartementet) 
 145 
 Statens offentliga utredningar 2013 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Förändrad hantering av importmoms. Fi. 
  
 2. 
  
 Patientlag. S. 
  
 3. 
  
 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Fi. 
  
 4. 
  
 Tillstånd och medling. Ju. 
  
 5. 
  
 Djurhållning och miljön 
  
 – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. L. 
  
 6. 
  
 Att förebygga och hantera finansiella kriser. Fi. 
  
 7. 
  
 Skärpningar i vapenlagstiftningen. Ju. 
  
 8. 
  
 Den svenska veteranpolitiken 
  
 Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. Fö. 
  
 9. 
  
 Riksbankens 
  
 finansiella oberoende och balansräkning. Fi. 
  
 10. 
  
 Rätta byggfelen snabbt! 
  
 – 
  
 med effektivare förelägganden och försäkringar. S. 
  
 11. 
  
 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 
  
 och framtidsalternativ. M. 
  
 12. 
  
 Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Fi. 
  
 13. 
  
 Ungdomar utanför gymnasieskolan 
  
 – 
  
 ett förtydligat ansvar för stat och kommun. U. 
  
 14. 
  
 En översyn inom Sevesoområdet 
  
 – 
  
 förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Fö. 
  
 15. 
  
 För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. U. 
  
 16. 
  
 Effektivare konkurrenstillsyn. N. 
  
 17. 
  
 Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. Ju. 
  
 18. 
  
 Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. Fö. 
  
 19. 
  
 Mera glädje för pengarna. Ku. 
  
 20. 
  
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. U. 
  
 21. 
  
 Internationell straffverkställighet. Ju. 
  
 22. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – 
  
 samordning och digital samverkan. N. 
  
 23. 
  
 Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. S. 
  
 24. 
  
 E-röstning 
  
  och andra valfrågor. Ju. 
  
 25. 
  
 Åtgärder för ett längre arbetsliv. +Lättläst + Daisy. S. 
  
 26. 
  
 Fri att leka och lära 
  
 – 
  
 ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. U. 
  
 27. 
  
 Vissa frågor om gode män och förvaltare. Ju. 
  
 28. 
  
 Försäkring på transportområdet i krig och kris. Fi. 
  
 29. 
  
 Det svenska medborgarskapet. A. 
  
 30. 
  
 Det tar tid 
  
 – 
  
 om effekter av skolpolitiska reformer. U. 
  
 31. 
  
 En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. N. 
  
 32. 
  
 Budgetramverket 
  
 – 
  
 uppfyller det EU:s direktiv? Fi. 
  
 33. 
  
 En myndighet för alarmering. Fö. 
  
 34. 
  
 En effektivare plan- och bygglovsprocess. S. 
  
 35. 
  
 En ny lag om personnamn. Ju. 
  
 36. 
  
 Disciplinansvar i ett reformerat försvar. Fö. 
  
 37. 
  
 Begripliga beslut på migrationsområdet. Ju. 
  
 38. 
  
 Vad bör straffas? Del 1 och 2. Ju. 
  
 39. 
  
 Europarådets konvention om  
  
 it-relaterad 
  brottslighet. Ju. 
  
 40. 
  
 Att tänka nytt för att göra nytta 
  
 – 
  
 om perspektivskiften i offentlig verksamhet. S. 
  
 41. 
  
 Förskolegaranti. U. 
  
 42. 
  
 Tillsyn över polisen. Ju. 
  
 43. 
  
 Långsiktigt hållbar markanvändning 
  
 – 
  
 del 1. M. 
  
 44. 
  
 Ansvarsfull hälso- och sjukvård. S. 
  
 45. 
  
 Rätt information 
  
 – 
  
 Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. S. 
  
 46. 
  
 Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 
  
 47. 
  
 Effektivare bredbandsstöd. N. 
  
 48. 
  
 Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. Ju. 
  
 49. 
  
 Nämndemannauppdraget 
  
 – 
  
 breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Ju. 
  
 50. 
  
 En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och  
  
 e-handel 
  med alkohol och tobak. S. 
  
 51. 
  
 Skydd för geografisk information. Fö. 
  
 52. 
  
 Moderniserad studiehjälp. U. 
  
 53. 
  
 Privata utförare – kontroll och insyn. Fi. 
  
 54. 
  
 Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. S. 
  
 55. 
  
 Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. S. 
  
 56. 
  
 Friskolorna i samhället. U. 
  
 57. 
  
 Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. S. 
  
 58. 
  
 Lättläst. + Lättläst version + Coleman. Ku. 
  
 Statens offentliga utredningar 2013 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21]  
 E-röstning 
  och andra valfrågor. [24] 
 Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. [35] 
 Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. [38] 
 Europarådets konvention om  
 it-relaterad 
  brottslighet. [39] 
 Tillsyn över polisen. [42] 
 Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. [48] 
 Nämndemannauppdraget 
 – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. [49] 
 Försvarsdepartementet 
 Den svenska veteranpolitiken 
 Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. [8] 
 En översyn inom Sevesoområdet 
 – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. [14] 
 Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. [51] 
 Socialdepartementet 
 Patientlag. [2] 
 Rätta byggfelen snabbt! 
 – med effektivare förelägganden och försäkringar. [10] 
 Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. [23] 
 Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + Daisy. [25] 
 En effektivare plan- och bygglovsprocess. [34] 
 Att tänka nytt för att göra nytta 
 – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. [40] 
 Ansvarsfull hälso- och sjukvård. [44] 
 Rätt information 
 – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. [45] 
 En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och  
 e-handel 
  med alkohol och tobak. [50] 
 Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. [54] 
 Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. [55] 
 Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. [57] 
 Finansdepartementet 
 Förändrad hantering av importmoms. [1] 
 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. [3] 
 Att förebygga och hantera finansiella kriser. [6] 
 Riksbankens finansiella oberoende och balansräkning. [9] 
 Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. [12] 
 Försäkring på transportområdet i krig och kris. [28] 
 Budgetramverket 
 – uppfyller det EU:s direktiv? [32] Beskattning av mikroproducerad el m.m. [46] Privata utförare – kontroll och insyn. [53] 
 Utbildningsdepartementet 
 Ungdomar utanför gymnasieskolan 
 – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. [13] 
 För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. [15] 
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. [20] 
 Fri att leka och lära 
 – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. [26] 
 Det tar tid 
 – om effekter av skolpolitiska reformer. [30] 
 Förskolegaranti. [41] Moderniserad studiehjälp. [52] Friskolorna i samhället. [56] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Djurhållning och miljön 
 – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. [5] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. [11] 
 Långsiktigt hållbar markanvändning 
 – del 1. [43] 
 Näringsdepartementet 
 Effektivare konkurrenstillsyn. [16] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – 
  
 samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. [31] 
  
 Effektivare bredbandsstöd. [47] 
 Kulturdepartementet 
 Mera glädje för pengarna. [19] 
 Lättläst. + Lättläst version + Coleman. [58] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Det svenska medborgarskapet. [29]