5 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 5.1 
  
 Kartläggning av aktörer, ansvar och insatser för smarta elnät i Sverige 
  
 Samordningsrådet ska enligt direktivet kartlägga roller, ansvar, drivkrafter, aktiviteter och möjligheter för smarta elnät i Sverige. Uppgifterna är specificerade så här: 
  
 Kartlägga ansvarsfördelningen för utvecklingen av smarta elnät mellan berörda myndigheter, samt kartlägga roller och driv- krafter för andra aktörer (inklusive kommuner och näringsliv). Handlingsplanen kan innehålla förslag till förtydliganden, justeringar eller nya samarbetsformer. 
  
 Översiktligt kartlägga statliga, kommunala och privata insatser inom smarta elnät i Sverige. 
  
 Kartlägga förutsättningar och drivkrafter för olika typer av före- tag inom olika branscher att delta i och dra fördel av utveck- lingen samt kartlägga förutsättningarna i olika delar av landet. 
  
 Vi har kartlagt ansvarsfördelningen och aktiviteter inom smarta elnät med underlag bl.a. från dialoger med berörda myndigheter, organisationer samt leverantörer av produkter och tjänster som har betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Resultatet av kartlägg- ningarna har publicerats i rådets delårsrapport. 
 161 
  
 1 
  
 F  
 I delårsrapporten ingår också en redovisning av rådets uppdrag till Business Sweden 
  
 1  
 Samordningsrådet för smarta elnät, delårsrapport, 2013, Kunskapsplattformen och nuläge i Samordningsrådets arbete. 
 169 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 att genomföra en företagskartläggning inom smarta elnät. 
 162F 
  
 2  
 I arbetet med företagskartläggningen ingick att upprätta en databas som ligger på samordningsrådets webbplats och uppdateras vartefter. En kort redogörelse av resultatet av kartläggningarna finns i avsnitt 5.2. 
 Insatser och ramvillkor för utvecklingen inom smarta elnät i områden som mer indirekt berör smarta elnät redogör vi för i avsnitt 5.1.2. Det inkluderar områden som samhällsplanering och bebyggelse, samverkan med övriga delar av energimarknaden, arenor samt insatser inom pilot- och demonstrationsprojekt. 
  
 5.1.1 
  
 Aktörer och ansvarsfördelning inom smarta elnät i Sverige 
  
 Vi beskriver här kortfattat roller och ansvar som statliga, kom- munala och privata aktörer har inom smarta elnät sett ur ett hel- hetsperspektiv. För en mer utförlig redovisning hänvisar vi till samordningsrådets delårsrapport från 2013. Där återfinns mer detaljerade beskrivningar av de myndigheter och nyckelaktörer som har en roll i utvecklingen av smarta elnät. De nyckelaktörer som omfattas är i första hand oberoende aktörer som direkt är involverade i utvecklingen av smarta elnät. En översiktlig samman- ställning av aktörer som på sikt kan tänkas bli involverade ingår också. I delårsrapporten finns dessutom en utförlig redovisning av elmarknadens aktörer och deras roller och ansvar. 
 Myndigheter 
 Olika myndigheters roller och ansvar redovisas kortfattat i tabell 5.1. Tabellen visar de myndigheter som har eller som kan förväntas få en tydlig roll i utvecklingen av smarta elnät samt deras huvudsak- liga ansvarsområden kopplade till denna utveckling. 
 Ansvarsområdena har delats in i fem huvudgrupper: 1. Föreskrivande och tillsyn 
  
 2  
 Rapport till samordningsrådet, Business Sweden, 2013, Smarta elnät – en kartläggning av företag i Sverige. 
 170 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 2. 
  
 Finansieringsstöd inklusive stöd till FoU 
  
 3. 
  
 Övriga ekonomiska styrmedel (elcertifikat och utsläppshandel) 
  
 4. 
  
 Information och rådgivning 
  
 5. 
  
 Analysarbete (A) samt övriga ansvarsområden (Ö) 
  
 Utöver berörda myndigheter så finns det också av regeringen tillsatta aktörer bland annat i form av nationella samordnare som kan ha en roll inom utvecklingen av smarta elnät. Vindkrafts- samordnare har tillsatts för att underlätta samspelet mellan vindkraftprojektörer, myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå. Deras uppgift är framförallt att lotsa fram stora anläggningar. 
 171 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Konsumentverket ska tillhandahålla en ny upplysningstjänst med opartisk information och vägledning till konsumenter till- sammans med informationsansvariga myndigheter och andra aktörer 
 163F 
  
 3 
 . Upplysningstjänsten ska bl.a. ge information som under- lättar för konsumenter att göra olika val, däribland information om hållbar konsumtion. 
 En nationell miljömålssamordnare för näringslivet har utsetts av regeringen och blir en katalysator för den omställning som behövs för att vi ska kunna nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Miljömålssamordnaren ska redovisa sitt arbete den 30 juni 2017. 
 Utredningen om fossilfri fordonstrafik (FFF) 
 164F 
  
 4  
 har behandlat frågeställningarna kring elektrifiering av fordonstrafiken till 2030. Utredningen föreslår att Energimyndigheten får i uppdrag att till sig knyta en nationell samordnare för arbetet med laddinfrastruk- tur. FFF föreslår också att regeringen ska utse en nationell sam- ordnare med uppgift att underlätta en kommande elektrifiering av vägnätet och kollektivtrafiken genom att i samverkan med berörda intressenter utveckla en plan som påskyndar utvecklingen. Utred- ningen föreslår även att en nationell samordnare utses med uppgift att underlätta introduktionen av biodrivmedel och att Trafikverket får i uppdrag att bilda ett nationellt råd för minskad klimatpåverkan från vägtrafiken. Betänkandet från  
 FFF-utredningens 
  förslag 
 165F 
  
 5  
 har remitterats med slutdatum 19 maj 2014 och beredning av utred- ningens förslag pågår i Regeringskansliet. 
 Oberoende nyckelaktörer samt medlems- och branschorganisationer 
 Oberoende nyckelaktörer vars uppgifter har en direkt koppling till smarta elnät är framför allt de tre svenska standardiserings- organisationerna Informationstekniska Standardiseringen (ITS), Svensk Elstandard (SEK) och Swedish Standards Institute (SIS). De tre är utsedda av regeringen att fastställa svensk standard inom sina respektive områden. Alla tre är ideella organisationer med fri- 
  
 3 
  
 Förordning (2014:110) om en upplysningstjänst för konsumenter (inkl. samverkan med bl.a. Konsumenternas energimarknadsbyrå). 
  
 4 
  
 Kommittédirektiv, Dir. 2012:78, Fossiloberoende fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthusgaser. 
  
 5 
  
 Statens offentliga utredningar, 2013, Fossilfrihet på väg SOU 2013:84. 
  
 172 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 villigt deltagande från svenska myndigheter, företag och organisa- tioner som vill medverka i och påverka utvecklingen av standarder inom respektive område. Arbetet bedrivs i tekniska kommittéer, fördelade på olika teknikområden. 
 Bland de oberoende aktörerna med mer indirekt engagemang inom smarta elnät märks Konsumenternas energimarknadsbyrå och de kommunala energirådgivarna. De kan på sikt spela en viktig roll med råd och stöd till konsumenter om nya affärserbjudanden och nya produkter och tjänster inom smarta elnät. 
 Det finns flera medlems- och branschorganisationer med ett direkt engagemang i utveckling och införandet av smarta elnät eller angränsande tekniker. Bland sådana organisationer märks: 
  
 Teknikföretagen – medlemsorganisation för företag inom teknik- området. 
  
 Svensk Energi – intresseorganisation för elbranschen. 
  
 IT- och Telekomföretagen – medlemsorganisation för alla före- tag inom IT- och telekomsektorn. 
  
 Villaägarna – medlemsorganisation för småhusägare med fokus på bl.a. energifrågor. 
  
 Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag (Sabo) – bransch- och intresseorganisation för Sveriges allmännyttiga bostadsföretag. 
  
 Svensk Vindenergi – branschorganisation för företag som arbetar med vindkraft. 
  
 IQ Samhällsbyggnad – medlemsfinansierad förening som sprider och initierar forskning, innovation och kvalitetsutveckling inom samhällsbyggande. 
  
 Sweden Green Building Council – medlemsfinansierad förening, öppen för alla företag och organisationer inom den svenska bygg- och fastighetssektorn. Föreningen verkar för grönt bygg- ande samt för att utveckla och påverka miljö- och hållbarhets- arbetet i branschen. 
  
 Kraftforum som finns i Västra Götalandsregionen är en arena för företag, ingenjörer och skolor inom kraftområdet. Genom nätverkande, utbildning och gemensam forskning bidrar kraftforum till att öka regionens attraktionskraft för före- 
  
 173 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 tagsetablering. Kraftforum verkar också för ett ökat teknik- intresse och en industrianpassad utbildning i samarbete med regionens skolor. 
 Aktörer på elmarknaden 
 Aktörerna på elmarknaden kan delas in i följande grupper: 
  
 Elanvändare i olika kategorier, allt från industrier till enskilda hushåll. De lokala elnäten brukar delas upp i lågspänningsnät (400/230V) och högspänning (oftast  
  
 10–20kV). 
  Till lågspän- ningsnätet är cirka 5,3 miljoner elanvändare anslutna och till högspänningsnäten cirka 6 500. 
  
 Elproducenter där de största elproducenterna i Sverige utgörs av Vattenfall, Fortum Sverige, E.ON Sverige, Statkraft Sverige och Skellefteå Kraft. Totalt äger svenska staten genom Vattenfall cirka 39 procent av den installerade elproduktionskapaciteten, utländska ägare svarar för cirka 39 procent, kommunalt ägande utgör cirka 12 procent och resterande 10 procent fördelar sig mellan övriga ägare. 
  
 Elnätsföretag som äger och driver elnätet och ansvarar för att elen trasporteras från produktionsanläggningar till elanvändarna. Stamnätet ägs av Svenska kraftnät. Via stamnätet transporteras elen från stora elproducenter till regionnäten. Elnätsföretagen är verksamma inom olika geografiska områden och har ensamrätt att distribuera el till elanvändare inom sitt område. Tre elnätsföretag – E.ON Elnät Sverige, Vattenfall Eldistribution och Fortum Distribution äger större delen av de svenska regionnäten. Lokalnäten distribuerar elen till hushåll, industrier m.m. Lokalnäten ägs av staten, kommuner och privata företag, men även av t.ex. ekonomiska föreningar. Sverige har ungefär 170 elnätsföretag av olika storlek. 
  
 Elhandelsföretag som köper in el från elproducenter, via elbörsen och/eller från andra elhandelsföretag, och säljer el i olika avtalsformer till elanvändare i konkurrens med andra elhandelsföretag. Ett elhandelsföretag kan ha flera olika roller och även agera som balansansvarig och som elåterförsäljare. Det finns cirka 120 elhandelsföretag i Sverige. 
  
 174 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Balansansvariga som har ett ekonomiskt ansvar för att produktion och förbrukning av el alltid är i balans inom företagets åtagande. För att vara balansansvarig krävs att företaget har ett avtal om balansansvar med Svenska kraftnät. Vanligast är att ett elhandelsföretag eller en kraftproducent har ett sådant avtal om balansansvar. Även enskilda större användare av el kan vara balansansvariga. I dag finns drygt 30 balansansvariga företag. 
  
 Svenska kraftnät har rollen som systemansvarig myndighet på den svenska elmarknaden. 
  
 Leverantörer av produkter och tjänster 
 Utvecklingen av IT och kommunikationsteknik är en viktig driv- kraft för utvecklingen av smarta elnät tillsammans med olika energinära produkter och tjänster. 
 Drivkrafterna ser dock olika ut för olika delar av värdekedjan för smarta elnät. Tillväxtpotentialen och värdet för varje affärsseg- ment bestäms av både teknikutveckling och marknadsförhållanden och kan se olika ut för olika delar av värdekedjan för smarta elnät som sträcker sig från produktion till elanvändare, se figur 5.2. 
 Samordningsrådet har kartlagt företag inom branscher som leve- rerar produkter och tjänster inom området smarta elnät 
 166F 
  
 6 
 . Kartlägg- ningen presenteras närmare under avsnitt 5.2 och baseras på den indelning i teknikområden som tagits fram av International Energy Agency (IEA). Kartläggningen omfattar totalt cirka 140 stora och små företag med bred spridning över IEA:s kategorier. Både svenska och utländska företag med betydelsefull verksamhet i Sverige inom dessa områden har ingått i kartläggningen. Betydelse- full verksamhet i Sverige kan vara forskning och utveckling, förädling, produktanpassning eller kompetensbaserad idégivning. 
 En sammanställning av produkter och tjänster för smarta elnät för olika delar i värdekedjan finns i figur 5.3. Som framgår av figur 5.2 och 5.3 sträcker sig olika affärsegment över flera områden vilket ger en komplex bild av såväl branschen som dess drivkrafter. 
  
 6  
 Rapport till samordningsrådet, Business Sweden, 2013, Smarta elnät – en kartläggning av företag i Sverige. 
 175 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Klicka här för att ange Källa eller Anm. 
 Figur  
  
 När det gäller förutsättningarna för företag inom smarta elnät i olika delar av landet så visar vår kartläggning att företagens huvud- 
 176 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 kontor till övervägande del finns i Stockholmsregionen, Västra Götaland och Skåne (totalt cirka 70 procent av företagen). Det stämmer överens med företags geografiska spridning i Sverige över- lag, men koncentrationen till storstäderna verkar vara ännu större inom smarta elnät. En förklaring till detta skulle kunna vara att behovet av samverkan generellt är stort. I storstäderna finns när- heten till framstående forskning och beslutsfattare. I Stockholm och Malmö finns också kompetens samlad kring nationella demonstrationsprojekt. Förutom att denna närhet underlättar sam- verkan, kan den även leda till att nykomlingar medvetet söker sig till dessa regioner, samt att lokal kunskapsöverföring driver på ny företagsamhet. 
  
 5.1.2 
  
 Insatser och ramvillkor som påverkar utvecklingen inom smarta elnät i Sverige 
  
 Utvecklingen inom smarta elnät påverkar främst själva elmark- naden. Men verksamhetsutveckling inom flera andra samhälls- sektorer samverkar också med de smarta näten. Detta gäller speci- ellt inom samhällsplanering och insatser för att utveckla ett hållbart samhällsbyggande och hållbara städer. Bland annat genom att bidra till att skapa boenden och service i städer och samhällen där möj- ligheterna med smarta elnät utnyttjas, t.ex. hållbar energi- användning i både offentliga och privata byggnader och lokaler och  
 e-hälsa 
  för vård i hemmet. 
 Det finns även ett behov av samverkan mellan smarta elnätslös- ningar och övriga delar av energisystemet bl.a. inom transport- sektorn, energieffektiviseringsområdet och samverkan med andra energibärare som fjärrvärme och fjärrkyla. Det kan möjliggöra energibesparingar genom att låta värme, el och avfallsystem interagera med varandra för att kunna tillvarata överskott av något av systemen. Men det kan också bidra till att transportsektorns påverkan på elnäten kan planeras, t.ex. genom att planera för ladd- ningsmönster av elfordon som tar hänsyn till variationer i den förnybara elproduktionen. 
 Redovisningen i detta avsnitt omfattar områden där stora möj- ligheter till samverkan med smarta elnät finns och där vi pekar på pågående insatser som kan vara särskilt intressant då dessa möjlig- heter ska tas tillvara. Det gäller i första hand samhällsplanering och 
 177 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 bebyggelseutveckling samt samverkan med insatser som görs inom energieffektivisering. 
 Samhällsplanering  
 och bebyggelse 
  
 Kommuner och regionala sammanslutningar är betydelsefulla nyckelaktörer för införandet av smarta elnät. Det gäller bl.a. sats- ningar inom samhällsplanering och smarta städer. Även myndig- heter har en betydelsefull roll i flera av dessa sammanhang. 
 Samhällsplanering innefattar både en genomtänkt process för dialoger och samråd mellan alla berörda intressenter samt samhällets och städernas rumsliga struktur. Det gäller lokalisering, disposition och dimensionering av olika samhällsfunktioner för arbete, boende och service, förläggning av stråk för trafik och teknisk försörjning samt utformning av offentliga rum och grönområden. 
  
 Kommunernas  
 ansvar och roll 
 Den fysiska planeringen regleras i plan- och bygglagen och det är kommunerna som ansvarar för planeringen. Enligt plan- och bygg- lagen ska kommunerna ha en översiktsplan som omfattar hela kom- munens yta. Översiktsplanen ska ge vägledning och stöd i beslut om användning av mark- och vattenområden samt hur den byggda miljön ska utvecklas och bevaras. Regeringen konstaterar i budget- propositionen för 2015 
 167F 
  
 7  
 att trenden med att ta fram kommunala översiktsplaner fortsätter. Översiktsplanen kan fördjupas för vissa områden t.ex. centrala delar av tätorten eller för stadsdelar. Man kan också göra tematiska fördjupningar för t.ex. förnybar energi eller smarta elnät. Dessutom finns detaljplanen med bindande bestämmelser för den fysiska utformningen. 
 Kommunerna har använt möjligheten att ställa egna krav bl.a. på energiförsörjning för att nå de kommunala målen för hållbar stads- utveckling. Kommunerna har kunnat ställa egna krav på ett bygg- nadsverks tekniska egenskaper vid planläggning, genomförande av detaljplaner och andra ärenden enligt lagen. Men riksdagen ändrade 2014 plan- och bygglagen och begränsade kommunernas möjlighet 
  
 7  
 Prop. 2014/2015:1, Budgetpropositionen för 2015. 
 178 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 att bestämma egna tekniska egenskapskrav i fråga om energi- prestanda med mera. 
 Markanvisningsavtal mellan kommunen som markägare och exploatörer har också gett kommuner möjligheter att ställa sär- skilda krav. Markanvisningsavtal har t.ex. använts av Stockholms stad i projektet Norra Djurgårdsstaden för att ställa specifika miljö- och hållbarhetskrav på byggherrarna inom området energi. Det har varit krav på energianvändning, tillgång till individuell mätning av energianvändningen och fiberoptiskt nät med dubbel fiber till samtliga lägenheter. Malmö stad har i projektet Hyllie också använt markanvisningsavtal för att ställa krav på användning av el från för- nybar elproduktion och smarta energisystem med t.ex. individuell mätning av tappvarmvatten och hushållsel kopplat till visualiser- ingsverktyg för de boende samt laddstationer för elbilar. 
 Plattform för hållbar stadsutveckling och Formas ansvar 
 Regeringen har uppmärksammat behovet av samverkan mellan olika myndigheter inom samhällsplaneringen. I februari 2014 gav regeringen i uppdrag till Boverket, Naturvårdsverket, Energimyn- digheten, Tillväxtverket och Trafikverket att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. Plattformen ska underlätta samverkan mellan olika sektorer och visa färdriktningen för en hållbar stadsutveckling. Man ska kunna använda samhälls- planeringen för att integrera och tydliggöra olika perspektiv och intressen samt genomförande av åtgärder för hållbar stadsutveck- ling. Detta ska ske genom en ökad helhetssyn, samordning, kun- skapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte mellan och inom lokal, regional samt nationell nivå och näringsliv, forskare och civilsamhälle. Plattformen bygger vidare på arbetet i Delegationen för hållbara städer mellan 2008 och 2012 för att främja en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. 
 Regeringen pekar i budgetpropositionen för 2015 ut Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) satsningar inom forskning om hållbart samhällsbyggande som viktiga för att höja kunskapsnivån. Satsningen uppgår till 100 miljoner kronor under perioden  
 2012–2016 
  och ska finansieras till- sammans med näringslivet. Forskningen ska omfatta hela plan- 
 179 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 processen och handla både om nybyggnad och om renovering av miljonprogramområdena. Regeringen föreslår också att Formas anslag bör öka med 20 miljoner kronor för forskning om hållbart samhällsbyggande. 
  
 Fastighetsägarnas  
 roll för hållbar statsutveckling 
 Fastighetsägare är viktiga i arbetet för en hållbar stadsutveckling, inte minst med fokus på energisystemet och de smarta elnäten. Samordning och kunskapsspridning inom effektivt fastighetsföre- tagande sker i dag bl.a. genom Utveckling av fastighetsföretagande i offentlig sektor 
 168F 
  
 8  
 (Scott) där Sveriges kommuner och landsting (SKL), Fortifikationsverket, Akademiska hus, Specialfastigheter och Statens fastighetsverk (SFV) ingår. Dessutom finns Scott energi som är en särskild satsning på energifrågor tillsammans med 
 Energimyndigheten och som samlar kunskap i ett energibibliotek. 
 De har tagit fram flera energisparverktyg och arbetar med projekt som rör fastighetsförvaltning utifrån ett tydligt energi- och klimat- perspektiv. Nuvarande verksamhetsperiod för Scott pågår till års- skiftet 2014/2015. 
 Statliga fastigheter kan också påverka utvecklingen inom fastig- hetsrelaterade tjänster och produkter. Bland annat ska SFV 
 169F 
  
 9  
 inom sitt uppdrag bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvalt- ning. Fastigheterna ska förvaltas med god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet. SFV har projekteringsanvisningar för både energi och el 
 170F 
  
 10  
  
 171F 
  
 11  
 och ställer därför tekniska krav och krav på kvalitetsnivå för arbeten i fastigheterna, utöver myndighetskrav och branschregler. Bland annat finns krav på energimätning och på mätare för t.ex. undermätning av kallvatten och varmvatten för hela fastigheten och hyresgäster. 
  
 8 
  
 Organisationen Offentliga fastigheter (UFOS), http://www.offentligafastigheter.se/  
  
 [2014-11-20]. 
  
 9 
  
 Förordning (2007:757) med instruktion för Statens fastighetsverk. 
  
 10 
  
 Statens fastighetsverk, 2014, Projekteringsanvisningar för el- och telesystem, SFV 2014-  
  
 03-04. 
  
 11 
  
 Statens fastighetsverk, 2014, Projekteringsanvisningar för energi, SFV  
  
 2014-03-04. 
  
 180 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Samverkan med övriga delar av energimarknaden 
 På energimarknaden finns aktörer med olika roller och ansvar både på och utanför själva elmarknaden. Vi beskriver ramvillkor och drivkrafter för smarta elnät inom elmarknaden i avsnitt 5.3. Andra delar av energimarknaden berör energisystemets utveckling i stort och inkluderar bl.a. samverkan mellan olika energibärare. Samord- ningsrådet har kartlagt potentiella hinder men även möjligheter för ökad samverkan mellan olika energibärare, och förslag inom detta område finns i handlingsplanen under avsnitt 4.2.5. 
 Även inom energieffektiviseringsområdet finns stora samver- kansmöjligheter med smarta elnät. Här har myndigheter, kom- munala och regionala aktörer aktiva roller men även fastighets- sektorn och andra delar av energimarknaden deltar. 
 Energieffektiviseringsdirektivet 
 EU:s energieffektiviseringsdirektiv 
 172F 
  
 12  
 trädde i kraft den 4 december 2012 och syftar till att uppnå besparingsmålet på 20 procent av unionens primärenergianvändning 2020 jämfört med prognosen utan besparing. För att anpassa de svenska reglerna beslutade riks- dagen den 29 april 2014 om en rad lagändringar för effektivare energianvändning 
 173F 
  
 13 
 . Beslutet innebär bl.a. 
  
 krav på energikartläggning i stora företag 
  
 174F 
  
 14 
  
 energimätning i byggnader 
  
 175F 
  
 15 
  
 att kraven skärps på att myndigheter ska använda energi mer effektivt 
  
 att elhandelsföretag ska fakturera elanvändare för den faktiskt uppmätta förbrukningen av el, om elhandelsföretaget har till- gång till mätvärden. 
  
 12 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energi- effektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG. 
  
 13 
  
 Näringsutskottets betänkande 2013/14:NU18, Genomförande av energieffektiviserings- direktivet. 
  
 14 
  
 Förordning (2014:347) om energikartläggning i stora företag. 
  
 15 
  
 Lag (2014:267) om energimätning i byggnader. 
  
 181 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Beslutet innebär också att nättariffer ska utformas på ett sätt som är förenligt med ett effektivt utnyttjande av elnätet och en effektiv elproduktion och elanvändning. Regeringen eller Energimarknads- inspektionen får meddela föreskrifter om hur nättarifferna ska utformas för att främja ett effektivt utnyttjande av elnätet eller en effektiv elproduktion och elanvändning. 
 Enligt bestämmelser om energikartläggning i stora företag ska alla stora företag senast den 5 december 2015 göra en energikart- läggning i enlighet med lagens krav och därefter vart fjärde år. Lagen kommer att uppmuntra införande av energiledningssystem (strukturerat och systematiskt) och även ställa kompetenskrav på energikartläggarna. Kartläggarna ska ha en mer samordnande roll och ta fram förståeliga beslutsunderlag som komplement till de mer tekniska energideklarationerna. 
 Syftet med lagen om energimätning i byggnader är att energi- kostnader ska kunna fördelas efter den faktiska energianvänd- ningen genom energimätning i enskilda lägenheter. De som bor i lägenheterna får då incitament att minska energianvändningen. Lagen ställer krav på mätning av värme, kyla och tappvarmvatten i nya hus och vid ombyggnad (om det är kostnadseffektivt). 
 Med anledning av genomförandet av energieffektiviserings- direktivet gav regeringen i maj 2014 SFV och Fortifikationsverket i uppdrag att genomföra energieffektiviserande åtgärder i de offent- liga byggnader som respektive myndighet förvaltar. Det innebär att SFV till 2020 ska ha minskat mängden energi som används för uppvärmning, komfortkyla, fastighetsel och tappvarmvatten med minst 9 600 MWh. Under samma period ska Fortifikationsverket minska sin energianvändning med minst 11 006 MWh. Beslutet trädde i kraft den 1 juni 2014. 
 Energihushållning  
 i byggnader 
  
 Direktivet om byggnaders energiprestanda 
 176F 
  
 16  
 syftar i grunden till att förbättra energiprestandan och främja användningen av förnybar energi i byggnader samt att minska byggnadernas energianvändning och koldioxidutsläpp. En kommande översyn av hela direktivet om 
  
 16  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda. 
 182 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 byggnaders energiprestanda ska genomföras på  
 EU-nivå. 
  Det finns överlapp mellan detta direktiv och förnybarhetsdirektivet 
 177F 
  
 17  
 som ska främja användandet av förnybar energi. 
 Boverket fick i januari 2014 i uppdrag 
 178F 
  
 18  
 av regeringen att analysera och föreslå en definition av energiprestanda som kan til- lämpas för energihushållningskrav på  
 nära-nollenergibyggnader 
  och föreslå riktlinjer för energihushållning i dessa. Uppdraget ska genomföras i nära dialog med Energimyndigheten och redovisas den 15 juni 2015. 
 Boverkets byggregler (BBR) anger de regler som Boverket antagit för att uppfylla europeiska och nationella mål för energi- användningen. BBR innehåller föreskrifter och allmänna råd med bl.a. övergripande krav på energihushållning och detaljerade krav för  
 värme-, 
  kyl- och luftbehandlingsinstallationer, effektiv elanvändning och installation av mätsystem för uppföljning av byggnaders energi- användning. 
 Energimyndighetens program riktade mot kommuner och myndigheter 
 Energimyndigheten har ett särskilt regeringsuppdrag 
 179F 
  
 19  
 att sam- ordna arbetet med energieffektiva åtgärder för myndigheter till- sammans med Konsumentverket och Naturvårdsverket. Förord- ningen kommer att upphöra under 2014 och kraven kommer i stället att ingå i förordningen om miljöledningssystem i statliga myndigheter 
 180F 
  
 20  
 som hanteras av Naturvårdsverket. 
 Uthållig kommun är ett program som Energimyndigheten drivit sedan 2003 för svenska kommuner. Uthållig kommun erbjuder en plattform för erfarenhetsutbyte och kompetensöverföring via nät- verksträffar som Energimyndigheten står värd för. Energimyndig- heten utlyser också riktade projektbidrag och ger stöd till deltagar- kommunerna. Programmet är nu inne på sin tredje etapp som består av nio delprojekt och som löper ut 2014. Huvudspåren är förutom energieffektivisering, fysisk planering och näringspolitik. 
  
 17 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. 
  
 18 
  
 Näringsutskottets betänkande N2014/75/E, Uppdrag att föreslå definition och kvantitativ riktlinje avseende energihushållningskrav för  
  
 nära-nollenergibyggnader. 
  
 19 
  
 Förordning (2009:893) om energieffektiva åtgärder för myndigheter. 
  
 20 
  
 Förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. 
  
 183 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Efter etappavslut planeras arbete med spridning av goda exempel och metoder. 
 Kommuner och landsting kan söka stöd till strategiskt arbete med energieffektivisering i den egna organisationen  
 2010–2014. 
  De som får stöd utarbetar en strategi för energieffektivisering i verk- samheten. Strategin inkluderar även nulägesanalys och handlings- plan. Varje år presenterar Energimyndigheten tillsammans med SKL en nyckeltalsrapport med den energistatistik som kommuner och landsting rapporterar in. Det finns i nuläget inte beslut om medel för en fortsättning av stödet efter 2014. 
 Energimyndigheten jobbar också i stor utsträckning med bidrag till projekt inom energieffektivisering och fysisk planering, där smarta elnät kan vara en pusselbit. Exempelvis jobbar myndigheten med Malmö stad som undersöker hur de kan ta erfarenheter från Hyllie till renoveringsprojekt som planeras inom kommunen. 
 Regional tillväxt och strukturfonderna 
 Under perioden  
 2014–2020 
  kommer Europeiska struktur- och investeringsfonderna 
 181F 
  
 21  
  
 (ESI-fonderna) 
  att arbeta tillsammans med andra europeiska initiativ för att nå målen med Europas 2020- strategi. Insatserna kommer att samordnas med initiativ på nation- ell, regional och lokal nivå. Inom den Europeiska regionala utveck- lingsfonden 
 182F 
  
 22  
 (ERUF) koncentreras en stor del av bidragen under den kommande perioden på att stödja övergången till en koldioxid- snål ekonomi i alla sektorer. Regionalfonden i Sverige är uppdelad på nio program varav åtta regionala och ett nationellt. 
 Inom målet att stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi har stort fokus lagts på energieffektivisering. Regionalfondens pro- gram är inriktade mot projekt med energifokus och medför möj- ligheter men även utmaningar då det är ett nytt område för flera av regionerna. Inom ramen för svenska regionalfondens nationella program kommer det att finnas en fortsättning på energikartlägg- ningsstödet för små och medelstora företag. Även här kommer en 
  
 21 
  
 EU:s struktur- och investeringsfonder, http://ec.europa.eu/contracts_grants/funds_sv.htm  
  
 [2014-11-20] 
  
 22 
  
 Europeiska regionala utvecklingsfonden, 
  
 http://ec.europa.eu/regional_policy/thefunds/regional/index_sv.cfm  
 [2014-11-20] 
  
 184 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 strävan efter struktur och systematik att finnas, främst genom att skapa nätverk av de företag som fått stöd för kartläggning. 
 Inom arbetet med Marsh för regional hållbar tillväxt 
 183F 
  
 23  
 har Energimyndigheten arbetat med energitjänster och dess påverkan på sysselsättningen på regional nivå. Energimyndigheten har fått i uppdrag att ta fram en ny intern strategi för arbetet med regional tillväxt för perioden fram till 2020. Arbetet kommer att presenteras 31 mars 2015. 
 Information och kunskapsspridning 
 För att energieffektivisering ska ge resultat är det också viktigt med kunskaps- och informationsspridning. Energimyndigheten har fått i uppdrag att ha det övergripande ansvaret för samordning, genom- förande och uppföljning av insatser inom information och utbild- ning, men arbetet bör enligt regeringen genomföras i samverkan med berörda myndigheter. Energi- och klimatrådgivning som finns i samtliga Sveriges kommuner vänder sig till allmänheten, små och medelstora företag och organisationer. Rådgivningen ska främja en effektiv och miljöanpassad energianvändning och minska dess klimatpåverkan. Energi- och klimatrådgivningen sprider också kun- skap om energieffektivisering, energianvändning och klimatpåverkan samt informerar om förutsättningar att förändra energianvänd- ningen i lokaler och bostäder. Energimyndigheten stödjer den kom- munala energi- och klimatrådgivningen ekonomiskt och genom utbildning och information. 
 Energitjänster och beställarinitiativ 
 Enligt energieffektiviseringsdirektivet ska medlemsstaterna främja marknaden för energitjänster och tillgången till energitjänster för små och medelstora företag genom att sprida information om bland annat olika energitjänstekontrakt och vilka stöd som finns för energitjänsteprojekt. Ett certifieringssystem för energitjänster kan öka kompetensen hos energitjänsteföretagen och stärka för- 
  
 23  
 Energimyndigheten, 2012, Energimyndighetens strategi för regional hållbar tillväxt. Myndighetens interna strategi enligt regeringsuppdrag (2011 – 6906). 
 185 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 troendet för dem. Om det är nödvändigt ska medlemsländerna se till att det finns ett certifieringssystem eller motsvarande kvalificeringssystem för leverantörer av energitjänster, energi- ansvariga och installatörer av energirelaterade byggnadselement. 
 Energimyndigheten har på regeringens uppdrag tidigare under- sökt behovet av ett sådant system och föreslog ett frivilligt certi- fieringssystem 
 184 
  
 24 
  
 F  
 under ackreditering på personnivå för energianalys, energirådgivning, energikartläggningar, drift och underhåll samt serviceavtal. Den frivilliga certifieringen kommer att inriktas på transparens mellan leverantörer och beställare i framför allt uppföljningen, något som i förlängningen kan leda till bättre kontroll över den egna energianvändningen. 
 Direkta energitjänster med helhetsåtagande och långsiktiga investeringar i energieffektivisering har bl.a. omfattat offentliga byggnader. Samordning och kunskapsspridning har skett bl.a. genom samarbete inom Ufos. 
 Det finns flera program, beställargrupper och nätverk som arbetar med energieffektivisering på olika sätt. Bebo 
 185F 
  
 25  
 är ett nätverk för fastighetsägare som med stöd från Energimyndigheten arbetar med utvecklingsprojekt inom energieffektivitet och miljö. Syftet är att demonstrera vilka energiåtgärder som är lönsamma för fler- familjshus byggda inom miljonprogrammet och som nu behöver rustas upp. Om flera fastighetsägare satsar på energieffektiv ombyggnad kan den totala energianvändningen för sektorn sänkas avsevärt. 
 Belok 
 186 
  
 26 
  
 F  
 är Energimyndighetens beställargrupp för lokaler och ett nätverk för energieffektiviseringsfrågor där Sveriges största privata och offentliga fastighetsägare av lokaler är medlemmar. Nätverket sprider kunskap och inspiration om effektiva metoder för energieffektivisering i lokalfastigheter genom att driva utveck- lingsprojekt och sprida lärdomarna från projekten till fastighets- branschen. Belok har t.ex. projekt för att utveckla metoder för energiberäkningar för att kunna jämföra det verkliga energibehovet med det beräknade i nya byggnader. Man tar också fram metoder för funktionskontroll i projekt för att säkerställa att t.ex. styr- och 
  
 24 
  
 Energimynigheten, 2013, Certifiering av leverantörer för energitjänster, Rivera. 
  
 25 
  
 Bebo, Energimyndighetens beställargrupp för energieffektiva flerbostadshus, http://www.bebostad.se/  
  
 [2014-11-20] 
  
 26 
  
 Belok, Energimyndighetens beställargrupp för lokaler, http://belok.se/  
  
 [2014-11-20] 
  
 186 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 reglersystem och ventilationssystem uppfyller funktionerna ur energisynpunkt. Den planerade verksamheten för Bebo och Williams pågår till årsskiftet 2014/2015. 
 Hylok är ett nätverk av elva myndigheter med fokus på effektiv- isering av både verksamhetsel och energianvändning i myndig- heternas lokaler och övriga byggnader. 
 Det finns även ett program för byggnader med mycket låg energianvändning (Lågan) 
 187 
  
 27 
  
 F  
 som syftar till att ändra byggprocessen för att öka byggandet av sådana byggnader. Lågan beviljar stöd till demonstrationsprojekt samt regionala och lokala samverkans- initiativ. Programmet fokuserar också på att ge stöd till idéutveck- ling genom att utvärdera och sprida information från demonstra- tionsprojekt. Programmet startade 2010 och pågår till 2015. 
 Energieffektivisering i industrin 
 Programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE) skapades för att bidra till att öka energieffektiviteten i svenska energiintensiva företag inom tillverkningsindustrin. Programmet medförde en möjlighet för företag att få skattereduktion med 0,5 öre/kWh på el som används i tillverkningsprocessen. Programmet initierades med lagen om energieffektivisering i industrin 
 188F 
  
 28  
 då svensk lagstiftning anpassades till EU:s energiskattedirektiv. Efter- som lagen upphävdes under 2012 (SFS 2012:686) så kan företag inte längre anmäla sig. Det innebär att de flesta programdeltagarna avslutade PFE den 30 juni 2014 och att de sist anmälda företagen är klara 2017. Energimyndigheten undersöker möjligheterna och formerna till fortsättning. 
  
 27 
  
 Lågan, Program för byggnader med mycket låg energianvändning, http://www.laganbygg.se/  
  
 [2014-11-20] 
  
 28 
  
 Lag (2004:1196) om program för energieffektivisering. 
  
 187 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Arenor samt  
 pilot-och 
  demonstrationsprojekt 
 I Stockholm, Göteborg, Malmö, Lund och Borås finns s.k. innova- tionsarenor för innovation, lärande och samarbete kring hållbar stadsutveckling och tillsammans utgör de ett nätverk kring dessa frågor. 
 Myndigheter och kommuner har arbetat tillsammans med andra nyckelaktörer med utveckling inom smarta elnät inom följande projekt: 
  
 Smart Robinson är ett projekt som utvecklar och testar lös- ningar för ett förbättrat distributionsnät för el med ny teknik i befintliga nät. Projektet genomförs av det lokala energibolaget Gotlands Energi tillsammans med Vattenfall, ABB, Svenska kraftnät, Brewer och KTH, med Energimyndigheten och Vinnova som viktiga finansiär och samarbetspartner. 
  
 Norra Djurgårdsstaden (Stockholm Royal Seaport) är en ny 
  
 stadsdel i Stockholm som beräknas vara fullt utbyggt med 12 000 lägenheter till 2030. Den nybyggda stadsdelen har en stark miljöprofil och fokuserar på bl.a. effektiv energianvänd- ning. Till stadsdelsutvecklingen är innovationsarenan Norra Djurgårdsstaden Innovation knuten, som Stockholms stads exploateringskontor ansvarar för. Arenan arbetar för forskning och utveckling med innovativa miljö- och hållbarhetslösningar inom olika områden där smarta elnät är speciellt utpekat. I dag driver flera företag, organisationer och staden olika forsknings- och innovationsprojekt inom Norra Djurgårdsstaden, där sam- arbetet regleras i ett samarbetsavtal mellan Norra Djurgårds- staden Innovation och projektägarna. Många av  
 FoU-projekten 
  har flera samarbetspartner där både företag, organisationer, stadens förvaltningar samt akademi ingår. I dag driver Fortum, Cisneros, ABB, Swedish ICT och flera av stadens förvaltningar olika projekt inom smarta elnät. 
  
 Stadsdelen Hyllie i Malmö är ett demonstrationsprojekt inom områdena hållbara städer och smarta nät. Genom informations- teknik försöker projektdeltagarna integrera energisystemen för en ökad energieffektivisering i stadsdelen. Hyllies olika energi- system ska testas med hjälp av bland annat interaktiv informa- tionsteknik och visualisering för att man ska kunna optimera 
  
 188 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 områdets totala energianvändning. Detta görs bl.a. genom att integrera befintliga system för energi, vatten, fjärrvärme, energi- lagring med mera. Projektet bedrivs i samarbete mellan Malmö stad, E.ON och VA SYD 
 189 
  
 29 
  
 F  
 . 
  
 Kraftsamling smarta nät i Västra Götalandsregionen är ett initia- tiv med partners från forskningsvärlden, offentliga organisa- tioner och företag. Satsningen ska stimulera innovation och nya marknader inom smarta nät i Västra Götaland, med fokus på användarsidans funktioner och behov. Kraftsamling smarta nät är ett samarbete mellan Business Region Göteborg, Chalmers tekniska högskola, Innovatum AB, Högskolan i Skövde, Johanneberg Science Park, Naturbruksgymnasiet Sötåsen, Sveriges tekniska forskningsinstitut (SP) och Västra Götalands- regionen. Satsningen projektleds av SP och finansieras av miljö- nämnden och regionutvecklingsnämnden i Västra Götalands- regionen samt av de deltagande parterna. Initiativet består av flera delprojekt. Demonstrationsprojekt har en central roll för att företag och institutioner snabbt ska kunna testa lösningar för smarta nät i befintlig struktur. Här kommer man t.ex. att testa system som minimerar effekttoppar och förskjuter energi- behovet över dygnet i större bostadsområden eller industri- anläggningar. 
  
 Stockholms stad har 2014 blivit utsedd att leda det europeiska projektet GrowSmarter med projektstart 2016. I projektet ingår Slakthusområdet, där Stockholms stad äger och förvaltar ett stort antal fastigheter. Övriga områden är Årstastråket och Hammarby sjöstad. Projektet GrowSmarter handlar om hur städer med hjälp av smarta miljötekniklösningar kan skapa fler jobb och växa, samtidigt som de blir mer energieffektiva, lätt- framkomliga och attraktiva för invånarna. Ett mål med projektet är att energiförbrukningen och utsläppen från transporter ska minska med 60 procent i de utvalda områdena. Tekniker som ska testas är bl.a. öppna fjärrvärmenät som tar hand om över- skottsvärme från t.ex. datorhallar, digitala system som gör att hyresgästen ser energiförbrukningen i realtid och lokala smarta elnät som kopplar samman solceller med hushållens elbehov och 
  
 29  
 VA SYD är ett kommunalförbund med ansvar för vatten och avlopp i Malmöregionen. 
 189 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 laddstolpar. Mer än 20 företag deltar i projektet som ska utvärderas av oberoende forskare. EU kommissionen bidrar till projektet med 25 miljoner euro. 
  
 5.1.3 
  
 Förändringar i roller och ansvar 
  
 Samordningsrådet har kartlagt nuvarande aktörer, roller och ansvars- fördelning inom elmarknaden men även i angränsande områden av betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Vi har inte identifierat något behov av organisationsförändringar eller ändrad ansvarsför- delning i dagsläget. Men på vissa områden kommer omvärlds- förändringarna att innebära att fördjupade analyser av ansvarsför- delningen behöver genomföras för att se över eventuella behov av förändrat ansvar eller förtydligande av roller i framtiden. 
 Vi har också identifierat ett behov av ökad samordning och sam- verkan mellan myndigheter och andra organisationer och aktörer. Rådets arbete har utmynnat i följande rekommendationer som behandlar fortsatt översyn av ansvarsfördelningen och behovet av utökad samordning. En fullständig beskrivning av rekommen- dationerna finns i kapitel 4. 
  
 Säkerhet (avsnitt 4.2.4) 
  
 Energibärare(avsnitt 4.2.5) 
  
 Trafiksektorn (avsnitt 4.2.6) 
  
 Energieffektivisering (avsnitt 4.2.7) 
  
 Systemansvar (avsnitt 4.2.8) 
  
 Attityder och beteenden (avsnitt 4.3.3) 
  
 Samhällsplanering (avsnitt 4.3.7) 
  
 Kunskap och kompetensutveckling (avsnitt 4.4.1) 
  
 Forskningsprioriteringar och samverkan (avsnitt 4.4.2) 
  
 En samlad strategi för innovation inom smarta elnät (avsnitt 4.4.3) 
  
 En nationell främjandestrategi (avsnitt 4.4.5) 
  
 Standardisering och interoperabilitet (avsnitt 4.4.6) 
  
 190 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 5.2 
  
 Smarta elnät som tillväxtbransch 
  
 Samordningsrådet ska enligt direktivet kartlägga Sveriges position på en global marknad för smarta elnät. Uppgiften enligt direktivet beskrivs så här: 
  
 Analysera möjligheterna för smarta elnät att bli en svensk till- växtbransch och generera arbetstillfällen, tillväxt, export och utländska investeringar i Sverige. Analysen ska bl.a. ske utifrån kartläggning av näringslivsbasen i Sverige, specifika svenska styrkeområden och utvecklingen på den globala marknaden för smarta nät. 
  
 Kartlägga och inhämta lärdomar från andra länders nationella politik för att främja utvecklingen av smarta elnät. 
  
 Underlaget för analysen är bl.a. utblickar mot andra länder av inter- nationellt intresse för Sverige inom smarta elnät. Samordningsrådet har bland annat kartlagt utvecklingen i Tyskland, Storbritannien och Frankrike. Dessa kartläggningar har publicerats i samordnings- rådets delårsrapport 
 190 
  
 30 
  
 F  
 . För att bidra till kunskapen om andra länders politik för smarta elnät har Tillväxtanalys analyserat utvecklingen i ett antal länder 
 191F 
  
 31 
 . Analysen tar upp vilka utvecklingsinsatser som görs, hur politiken för att främja smarta elnät ser ut och vilka styrkeområden som kan identifieras. 
 Kartläggningar av smarta elnätsbranschen 
 Smarta elnät som bransch är svårdefinierad och överlappar i stora delar elkraftsbranschen men även andra områden som informa- tions- och kommunikationsteknologi utgör en viktig del av branschen. 
 Flera rapporter beskriver framstående företag och kompetens- områden som Sverige har inom smarta elnät. Vi summerar här slut- satser om den svenska kompetensen från aktuella rapporter. 
  
 30 
  
 Samordningsrådet för smarta elnät, Delårsrapport 2013, Kunskapsplattformen och nuläge. 
  
 31 
  
 Rapport till samordningsrådet, Tillväxtanalys, 2013, Smartare elnät för förnybar energi och ökad konsumentmakt En internationell utblick kring politik för forskning, teknikutveckling och innovation i Indien, Japan, Kina, Sydkorea och USA. 
  
 191 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 En övergripande kartläggning som genomfördes av bransch- organisationen Power Circle 2009 
 192F 
  
 32  
 kunde visa att elkraftbranschen med 130 000 sysselsatta personer är en dominerande arbetsgivare i Sverige och en av de större branscherna. Vinnova analyserade före- tag i energibranschen  
 2007–2011 
 193F 
  
 33 
  
 och kunde konstatera att den omfattar 1 121 företag med 71 105 anställda på 2 383 arbetsställen. Företagen hade en samlad nettoomsättning på 547 miljarder kronor och står för en betydande export. Vinnova konstaterar att före- tagen med störst export ingår i koncerner med egen  
 FoU-verksam- 
  het i Sverige. 
 Vinnova har också genomfört en mer fokuserad studie som undersöker tillväxtpotentialen för smarta elnät 
 194 
  
 34 
  
 F  
 där en av slut- satserna är att många svenska företag har goda möjligheter att kon- kurrera. Här nämns flera svenska och globala företag, framför allt Sveriges elteknikkluster med ABB i spetsen. Men även IT- och tele- kombolag som Cisneros och kunskapsbolag som konsulter och systemintegratörer framhävs som framstående aktörer. Dessutom beskrivs Vattenfall som ett stort och kompetent energiföretag med stark representation i stora delar av Europa och även Fortums och E.ONs starka närvaro i Sverige lyfts fram. Rapporten noterar också arbetet i organisationer som Power Circle och Elforsk för att kraft- samla kring viktiga frågor för svensk elektroteknisk industri. Som ett kvitto på den svenska kompetensen har EU, inom ramen för det europeiska programmet med kunskaps- och innovationsplatt- formar (Knowledge and Innovation Communities, KIC), delegerat ansvar till svenska forskningsinstitutioner inom elnäts- och informa- tionsteknik. Sverige har en central roll i två av dessa, KIC InnoEnergy och EIT ICT labs. 
 Energimarknadsinspektionen 
 195F 
  
 35  
 konstaterade att Sverige har kommit långt sett till aktiva elkunder och återkoppling av förbruk- ning till elkunder vilket är en direkt konsekvens av utrullningen av fjärravlästa mätare, där Sverige var ett av de första länderna i Europa. Sverige är också världsledande inom teknik för att öka över- 
  
 32 
  
 Power Circle, 2009: Kartläggning av elkraftbranschen. 
  
 33 
  
 Vinnova, 2013, Företag i energibranschen i Sverige  
  
 2007–2011. 
  
 34 
  
 Vinnova, 2011, Smart ledning – drivkrafter och förutsättningar för utveckling av avanc- erade elnät. 
  
 35 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2010: Anpassning av elnäten till ett uthålligt energisystem – Smarta mätare och intelligenta nät (EI R2010:18). 
  
 192 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 föringsförmågan i näten. Denna teknik förutspås spela en viktig roll för att möjliggöra en storskalig användning av förnybar elproduk- tion på europeisk nivå. 
 Kraftsamling smarta nät 
 196 
  
 36 
  
 F  
 har kartlagt företag inom smarta elnät i Västsverige. Satsningen ska stimulera innovationer och mark- nadsföra kunskap, kompetens och teknik kring smarta nät Den inkluderar även energibolag och aktörer som i framtiden kan verka inom smarta elnät. Nätverket Kraftforum 
 197F 
  
 37  
 har nyligen tillkommit och är en representativ samling av aktörer inom elkraft och därmed även till stor del aktörer inom smarta elnät. 
 Rapporterna visar att smarta elnät är en del av energibranschen, men att området är svårt att avgränsa. 
  
 5.2.1 
  
 Karakterisering av företag i Sverige verksamma inom smarta elnät 
  
 Utifrån det materialet som beskrivs i föregående avsnitt har vi för- sökt kartlägga kompetensen inom smarta elnät i Sverige i form av produkt- och tjänsteleverantörer. 
 198F 
  
 38 
 . 
 Företagen är indelade i åtta delområden enligt Bowen definition och figur 5.4 visar hur stor andel av företagen som har verksamhet inom var och en av de åtta kategorierna: 
  
 Integration av förnybar och decentraliserad produktion 
  
 Förbättring och förstärkning av transmissionssystemet 
  
 Effektiviserad drift- och underhållsteknik för distributions- system 
  
 Realtidsövervakning och styrning av elnät 
  
 Avancerad mätinfrastruktur 
  
 Kundsystem för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering 
  
 36 
  
 I initialskedet av Kraftsamling Smarta Nät genomfördes en översiktlig kartläggning i syfte att identifiera möjliga aktörer i värdekedjan. Kartläggningen resulterade i ett internt arbets- dokument som har gett input till den nuvarande aktörssammansättningen i Kraftsamling Smarta Nät. 
  
 37 
  
 Kraftforum,  
  
 http://www.kraftforum.se/index.html  
  
 [2014-11-17] 
  
 38 
  
 Rapport till samordningsrådet, Business Sweden, 2013, Smarta elnät– en kartläggning av företag i Sverige. 
  
 193 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Lagring och laddinfrastruktur för elfordon 
  
 Integration av informations- och kommunikationsteknik (IKT 
  
 ) 
  
 Som figur 5.4 visar är kompetensen spridd relativt brett över de åtta kategorierna. Som minst är cirka 15 procent av företagen aktiva i en kategori och som mest runt 40 procent. Denna spridning och före- komsten av kategoriöverskridande verksamhet tyder på en bred kompetens inom smarta elnät och en god förståelse för helheten. Avancerad mätinfrastruktur med 40 procent utgör den ledande kategorin i termer av antal verksamma företag, följt av kundsystem för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering, där 30 procent av samtliga företag är verksamma. Avancerad mätinfrastruktur ses som ett område där Sverige har god kompetens. Mer specifikt har den mjukvara som har med konnektivitet och energidata utkristal- liserats som lösningar där Sverige har framstående kompetens. På hårdvarusidan kan däremot konstateras att endast få leverantörer inom system för avancerad mätning är svenska. Gällande kund- system för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering är synen 
 194 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 på huruvida Sverige kan uppvisa en styrka inte lika enhällig. Visualisering har dock lyfts fram som ett kompetensområde. 
 Figur 5.5 visar hur antalet identifierade företag fördelas mellan storlekskategori enligt EUs definition jämfört med Sveriges företagsbas totalt. Jämförelsen visar att en högre andel företag i de större storlekskategorierna finns inom smarta elnät jämfört med Sveriges totala företagspopulation, som till 95 procent utgörs av mikroföretag 
 199 
  
 39 
  
 F  
 . 
 Ändå dominerar mikro- och små företag även inom smarta elnät med en sammantagen andel av samtliga företag på 65 procent, mot- svarande cirka 90 företag. Trots sin storlek har ett antal mikro- företag lyckats göra sig kända bland marknadens experter, som t.ex. Expektra, Ferroamp, eze System eller Ngenic. Ser man till hur mikroföretagen fördelas mellan IEA:s kategorier framgår att verksamhet inom kundsystem för efterfrågeflexibilitet och energi- effektivisering omfattas av drygt 40 procent av alla mikroföretagen. 
  
 39  
 Ekonomifakta:  
  
 http://www.ekonomifakta.se/sv/Fakta/Foretagande/Naringslivet/Naringslivets-struktur/ 
  
 [14-11-25] 
  
 195 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Inom kategoring förbättring och förstärkning av transmissions- systemet är andelen mikroföretag lägst. 
 De medelstora företagen utgör med 10 procent en relativt liten grupp. Till skillnad mot de små företagen kan de medelstora vara verksamma inom en större bredd av applikationsområden och seg- ment. Här återfinns både flera  
 M2M-företag 
 200 
  
 40 
  
 F 
  
 som Farmer gate, Connode eller Telenor Connexion, men även infrastruktur- företag som COWI, Shepherd eller Eltel Networks. Att medelstora företag inte utgör mer än 10 procent kan tyda på ett behov av att stärka de mindre företag som finns etablerade så att dessa kan växa. 
 De stora bolagen utgör cirka 20 procent av företagen mot- svarande cirka 25 företag. Här återfinns t.ex. ABB, Ericsson och Electrolux, men även ett antal teknikkonsultföretag, som Sweco, Johnson och ÅF och underhållsföretag som t.ex. YIT. 
 Under vårt arbete med företagsdatabasen har antalet verksamma företag kunnat utökas från 140 till cirka 160, även om enstaka före- tag framför allt inom segmentet mikroföretag samtidigt har hunnit försvinna. Företagsdatabasen som också finns publicerad på den engelskspråkiga versionen av webben ska marknadsföra svensk expertis inom smarta elnät nationellt och internationellt och samlar leverantörer av tjänster och produkter 
 201F 
  
 41 
 . 
 Sammanfattningsvis kan konstateras att det bland företagen finns väletablerade storföretag och även dynamiska småföretag. Till antal dominerar dock mikroföretag och små företag inom smarta elnät. Flest andel mikroföretag återfinns i kategorierna kundsystem för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering och inom kate- gorin förbättring och förstärkning av transmissionssystemet är deras andel minst. En av anledningarna till denna fördelning är säkerligen kapitalintensitetens variation mellan kategorierna. Dyna- miken och innovationstakten i de mindre företagen är central för utvecklingen anser även representanter från de stora bolagen. Det finns en betydelsefull tillväxtpotential i mikroföretag och små företag. Det finns också en tillväxtpotential när  
 IT-företagen 
  i större utsträckning blir verksamma inom smarta elnät. 
  
 40 
  
 Maskin till Maskin (M2M) är en teknik som använder sig av både trådbunden och trådlös kommunikation för att kommunicera med andra likvärdiga enheter. 
  
 41 
  
 Samordningsrådet för smarta elnät, http://www.swedishsmartgrid.se/foretag/?l=en_US  
  
 [2014-11-20] 
  
 196 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 5.2.2 
  
 Sveriges konkurrenskraft inom smarta elnät 
  
 Konkurrenskraft är beroende av utvecklingen i omvärlden och den påverkas av många faktorer, dessutom kan konkurrenskraft eller olika aspekter av den mätas på flera sätt. 
 De vitt skilda verksamhetsområdena med en bred spridning över Bowen åtta kategorier gör det svårt att dra långtgående slutsatser om smarta elnät som bransch och dess konkurrenskraft. Men en vidare utvärdering av företagens huvudnäring kan ge underlag för bedöm- ning av Sveriges konkurrenskraft, framförallt i jämförelse med lik- nande undersökningar som har genomförts inom ramen för utvärderingen av miljöteknikstrategin 
 202F 
  
 42  
  
 203F 
  
 43 
 . Miljöteknikstrategin utgår från det svenska näringslivets struktur med styrkor och svag- heter, och Tillväxtanalys har analyserat Sveriges gröna konkurrens- kraft, med fokus på tillverkningsindustrin. 
 Företagen i vår företagsdatabas för smarta elnät ingår i dessa verksamhetsarter enligt Svensk näringsgrensindelning (SNI 2007): 
  
 – 
  
 Tillverkning (30) 
  
 – 
  
 Försörjning av el, gas, värme och kyla (4) 
  
 – 
  
 Byggverksamhet (8) 
  
 – 
  
 Handel med mera (41) 
  
 – 
  
 Informations- och kommunikationsverksamhet (31) 
  
 – 
  
 Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik (39) 
  
 – 
  
 Uthyrning med mera (1) 
  
 Av de 30 företagen inom tillverkning har 17 verksamheter som har ingått i Davies studie Sveriges gröna konkurrenskraft. Analysen utgår från antagandet att grön innovativitet är en viktig faktor för framtida internationell konkurrenskraft. Trots att man framhäver att metoden har en del viktiga begränsningar går det att dra några slutsatser som även kan tillämpas på företagen inom smarta elnät. Analysen visar att Sveriges gröna konkurrenskraft är relativt god jämfört med den i andra länder, men i exempelvis 
  
 42 
  
 Tillväxtanalys, 2013, Utvärdering av regeringens miljöteknikstrategi. Resultatuppföljning och konkurrenskraftsanalys. 
  
 43 
  
 Tillväxtanalys, 2013, Benchmarking green competitiveness. 
  
 197 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Europa är Sverige frånsprunget av Danmark och Tyskland. I flera branscher där Sverige är konkurrenskraftigt har motsvarande branscher i flera andra länder en väsentligt högre nivå av grön inno- vationsaktivitet. Kanske pekar detta på att dessa länder kan utmana Sverige inom dessa branscher i en framtida, grönare ekonomi. Den gröna innovationsaktiviteten är hög i ett fåtal svenska branscher, medan ett stort antal branscher ligger sämre till än jämförbara län- der. 
 Den bilden bekräftas vid en branschjämförelse för tillverknings- industrin inom smarta elnät, även om urvalet är begränsat. 
 Diagrammen i figur 5.67 visar att Sverige presterar hyfsat inom de flesta branscher inom smarta nät på tillverkningssidan med medel- hög nivå på grön innovativitet och på exportstyrka. Dock finns flera andra länder som förefaller ännu bättre, t.ex. Frankrike och Tyskland som båda har högre grön innovativitet och exportstyrka när det gäller t.ex. tillverkning av eldistributions- och kontroll- apparater. Vidare finns Japan, Sydkorea, Storbritannien och USA som har liknande eller lägre exportstyrka, men högre grön inno- vationsaktivitet i flera andra branscher. Sverige har dessutom ingen komparativ fördel i de två branscher som faller inom IEA:s kate- gorier avancerad mätarsinfrastruktur och integration av informa- tions- och kommunikationsteknik (IKT), nämligen tillverkning av kommunikationsutrustning och instrument och apparater för mät- ning, provning och navigering. 
 198 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 199 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 De företag som anger tillverkning som huvudnäring utgör dock bara en bråkdel (cirka 20 procent) av alla företag som kan räknas som verksamma inom smarta elnät. Sverige ligger långt framme på flera områden inom smarta elnät om man tar hela branschen i beakt- ande. Sveriges kompetens inom elkraftsystem och informations- och kommunikationsteknik har lett till många nya innovationer inom bl.a. tekniken för högspänd likström (HVDC). MIT Technology Review 
 204 
  
 44 
  
 F  
 rankade ABB:s utveckling av en ny brytare för högspänd likström som av en av tio tekniska banbrytande innovationer 2013 med störst betydelse för framtiden. 
 Sverige har därmed en fortsatt stark position inom teknik- områden som är relevanta för utvecklingen av det framtida smarta elsystemet och har lyckats hävda sig bra i internationella jäm- förelser och utlysningar. 
  
 5.2.3 
  
 Internationella samarbeten 
  
 Sverige är också aktiv i flera internationella samarbeten kring forsk- ning och innovation inom smarta elnät. Samarbeten drivs inom Norden, EU och International Energy Agency (IEA), samt genom bilaterala avtal där smarta elnät ingår som en del i större samarbeten på energiområdet. 
 Energimyndigheten deltar i Nordisk Energiforsknings forsk- ningsprogram, Nordisk energiforskning är en finansieringsinsti- tution för energiforskning under Nordiska ministerrådet 
 205 
  
 45 
  
 F  
 där Sverige har den högsta deltagarnivån bland de fem nordiska länderna. Integrering av storskalig vindkraft är ett delprogram med bäring på utvecklingen av smarta elnät. Delprogrammet med 30 miljoner norska kronor i finansiering under fem år stöder utvecklingen av innovativa och hållbara former av vindkraft som bättre kan integreras med energisystemet. Svenska högskolor, företag och forsknings- institut deltar i alla projekt, Elforsk är projektledare för ett nätverk inom programmet, Nordic Wind Integration Research Network. 
 Samarbete på europeisk nivå sker främst inom EU:s ram- program för forskning och utveckling (Horisont 2020) och den 
  
 44 
  
 MIT Technology Review, 2013, http://www.technologyreview.com/featuredstory/513736/supergrids/ Hämtat  
  
 2014-11-14. 
  
 45 
  
 Nordisk Energiforskning,  
  
 http://www.nordicenergy.org 
  
 /  
  
 [2014-11-20]. 
  
 200 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 strategiska energiteknikplanen  
 (SET-planen). 
  Representanter från myndigheter, forskning och näringsliv har varit aktivt involverade i framtagandet av innehållet i dessa ramverk. Inom EUs förra ram- program FP7 placerar sig Sverige på en åttonde plats för beviljade medel jämfört med övriga deltagande länder 
 206F 
  
 46 
 . Regeringen bedömer att Horisont 2020 fortfarande är viktigt för det svenska närings- livets konkurrenskraft och förmåga att möta stora samhälls- utmaningar. Vinnovas och andras arbete för ett starkt svenskt del- tagande prioriteras därför. 
 207F 
  
 47 
  
 Energimyndigheten arbetar också med EU:s samarbetsverktyg  
 ERA-NET 
  och  
 ERA-NET 
  plus.  
 ERA-NET 
  är ett instrument för samverkan mellan forskningsfinansiärer i  
 EU-länder 
  som ska stärka europeisk  
 FoU-samverkan. 
  Sverige har genom Energimyndigheten haft en framträdande roll vid utformningen av området smarta nät.  
 EU-kommissionen 
  kan bidra med finansiering upp till 33 procent av projektbudgeten i de kommande utlysningarna inom Smart Grids  
 ERA-NET 
  plus. Smart Williamson  
 ERA-Net 
  plus ska stödja genom- förandet av de färdplaner som tagits fram av European Electricity Grid Initiative (EEGI) 
 208 
  
 48 
  
 F  
 , European Network of Transmission System Operators for Electricity  
 (ENTSO-E) 
 209F 
  
 49 
  
 och European Technology Platform for Electricity Networks of the Future (ETP Smartgrids) 
 210F 
  
 50  
 som vi har beskrivit närmare i samordningsrådets delårsrapport 2013 
 211F 
  
 51 
 . 
 Inom området smarta elnät deltar Sverige också i det multi- laterala samarbetet på regeringsnivå, International Smart Grid Action Network, ISGAN. ISGAN bedriver sin verksamhet inom ramen för IEA:s Implementing Agreement for a  
 Co-operative 
  Programme on Smart Grids. ISGAN ska bidra till utvecklingen av smarta elnät globalt genom att främja erfarenhetsutbyte mellan del- tagande länder och samarbete mellan statlig och privat sfär. Man arbetar brett med policyfrågor, teknikutveckling, finansierings- frågor och utbildning. Sverige är aktivt på flera områden inom 
  
 46 
  
 Vinnova, 2013, Sveriges deltagande i sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FP7). Lägesrapport  
  
 2007–2012. 
  
 47 
  
 Prop. 2014/15:1: Budgetpropositionen för 2015. 
  
 48 
  
 European Electricity Grid Initiative, 2013, Research and Innovation Roadmap  
  
 2013-2022. 
  
 49 
  
 ENTSO-E, 
  
  2012, Research &height:524px"  id="img1"/DIVDIV id="id_1"TABLE cellpadding=0 cellspacing=0 Duarte td2"> 
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Behov av främjandeinsatser för smarta elnät 
 Vi har genomfört en kartläggning av branschen smarta elnät och pågående främjandeinsatser. Med stöd av referensgruppen för främj- ande och internationalisering har vi analyserat Sveriges styrkor och utvecklingsområden inom smarta elnät och en sammanfattning visas i figur 5.7. 
 205 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Både tekniskt kunnande och marknadsmässiga faktorer är avgör- ande för en framgångsrik utveckling av smarta elnät som en svensk tillväxtbransch. Sammantaget har Sverige ett antal tekniska och marknadsmässiga styrkor inom smarta elnät. De marknadsmässiga utvecklingsområdena rör framför allt tillgång till resurser som kompe- tens, kapital och aktuell information, men även förutsättningar till snabb kommersialisering. 
 Utvecklingen mot smarta elnät innebär en fortsatt hög efter- frågan på produkter och tjänster inom kategorierna integration av förnybar och decentraliserad produktion samt effektiviserad drift- och underhållssystem för distributionssystem. Dessa förväntas även i framtiden att avsättas på en marknad med en heterogen kundgrupp bestående av elnätsföretag och elhandelsföretag samt industri och privatpersoner. Den här marknaden är mycket kon- kurrensutsatt internationellt. I och med att vi inte har en kompara- tiv fördel inom segmentet i dag, kan det bli en utmaning att ta exportandeler. 
 Däremot bedöms segmenten förbättring och förstärkning av transmissionssystemet och realtidsövervakning och styrning av elnät ha fortsatt stor tillväxtpotential på en global marknad. Det är dock viktigt att notera att företag inom dessa kategorier säljer lösningar på en marknad med ett fåtal stora aktörer. Det medför att det krävs uthållighet i den här typen av systemaffärer, både tids- mässigt och finansiellt och både på hemmamarknaden och utom- lands. På grund av vår svenska spetskompetens inom dessa segment, bör vi fortsatt att främja dem med gynnsamma exportkreditvillkor och lån. 
 Utvecklingen är samtidigt positiv inom segmenten avancerad mätinfrastruktur, kundsystem för efterfrågeflexibilitet, energi- effektivisering och integration av informations- och kommunika- tionsteknik där vi redan i dag lyckats etablera spetskompetens och till viss grad även internationella referenser. 
 Vi gör bedömningen att dessa segment kan främjas genom att leverantörer av ovanstående produkter och tjänster inkluderas i nya svenska pilotprojekt som är subventionerade av staten och där vi arbetar för att utveckla nästa generations elnät. Till fördel vore också om stora internationella aktörer, som t.ex. systemleverantörer och telekomindustrin inkluderas i svenska pilot- och demonstrations- projekt. Genom framgångsrikt genomförda projekt med inter- 
 206 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 nationella aktörer på hemmamarknaden kan svenska företag utöka sin tekniska spetskompetens. Det öppnar också upp för möjlig- heten att använda dem som en potentiell avsättningskanal vid en internationalisering av verksamheten. 
 Framförallt inom kategorierna kundsystem för efterfrågeflexi- bilitet, energieffektivisering och integration av informations- och kommunikationsteknik bedömer vi att det finns goda förut- sättningar för tillväxt av små- och medelstora företag då inträdes- barriärerna är relativt låga. För dessa aktörer är det viktigt att få möjlighet att delta i olika pilot- och demonstrationsprojekt, helst med internationellt deltagande, så att de via samverkan med större aktörer mognar både tekniskt och kompetensmässigt. På så sätt kan samarbeten i form av pilot- och demonstrationsprojekt bidra till att små- och medelstora leverantörer av produkter och tjänster inom smarta elnät få möjlighet att växa till sig storleks- och finansi- eringsmässigt. 
 Baserat på våra analyser och kartläggningar bedömer vi sam- manfattningsvis att det finns potential för svenska företag verk- samma inom smarta elnät att växa och utvecklas, både på en inhemsk och på en global marknad. På vissa områden behövs dock en bättre samordning och fokusering av främjandeinsatserna, vilket återspeglas i nedanstående rekommendationer: 
 En fullständig beskrivning av rekommendationerna finns i avsnitt 4. 
  
 Kunskap och kompetensutveckling (avsnitt 4.4.1) 
  
 Forskningsprioriteringar och samverkan (avsnitt 4.4.2) 
  
 En samlad strategi för innovation inom smarta elnät (avsnitt 4.4.3) 
  
 En nationell främjandestrategi (avsnitt 4.4.5) 
  
 Standardisering och interoperabilitet (avsnitt 4.4.6) 
  
 207 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 5.3 
  
 Smarta elnäts roll för den långsiktiga utvecklingen av energisystemet 
  
 Enligt samordningsrådets direktiv ska ett eller flera framtids- scenarier tas fram för utvecklingen av Sveriges elnät, inklusive smarta elnät, fram till minst 2030. Vi har prioriterat detta arbete för att skapa en förståelse för vilka omvärldsförändringar som kan komma att påverka behovet och utvecklingen av smarta elnät till 2030. Samordningsrådets framtidsscenarier finns publicerade i en särskild rapport 
 215 
  
 55 
  
 F  
 och en kortfattad beskrivning av scenarierna finns i avsnitt 5.3.2. Här beskriver vi också den kvantifiering av scenarierna som genomförts för att det ska vara möjligt att jämföra med andra scenarier för energisystemet i Sverige och Europa 
 216 
  
 56 
  
 F  
 . 
 I direktivet till samordningsrådet preciseras ytterligare ett antal uppgifter som rådet bör genomföra och som är relaterade till den långsiktiga utvecklingen av energisystemet: 
  
 Översiktligt bedöma teknikutveckling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas – exempelvis energilagring, solceller, vindkraft och elfordon. 
  
 Beskriva de konkreta utmaningar som det svenska elnätet står inför med anledning av den pågående omställningen av energisystemet samt beskriva hur ny teknik som smarta elnät på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till denna omställning. 
  
 Utreda hur utvecklingen av kraftsystemet utanför Sveriges gränser, bl.a. avseende efterfrågan på reglerkraft kopplat till vindkraftsutbyggnaden, påverkar behovet av smarta elnät i Sverige. 
  
 Bedöma det bidrag som smarta elnät kan ge för att uppfylla enskilda energi- och klimatmål till 2020 och 2030. 
  
 Vid genomförandet av dessa uppgifter har ett systemperspektiv och sambanden mellan den svenska marknaden och vår omvärld varit centrala förutsättningar. Dessa samband är komplexa och kräver i många fall avancerade modellverktyg för att olika alternativa utveck- 
  
 55 
  
 Samordningsrådet för smart elnät, 2014, Rapport om rådets framtidsscenarier. 
  
 56 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Fördjupad scenarioanalys och kvantifiering av rådets fyra scenarier. 
  
 208 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 lingsvägar ska kunna belysas. Analysarbetet kräver också en djup förståelse för nuvarande utvecklingstrender inom bl.a. energiteknik och IT eftersom inriktning och hastighet i denna teknikutveckling har ett avgörande inflytande över vilka slutsatser som kan dras. Av detta skäl har samordningsrådet samarbetat med forsknings- programmet North European Power Perspectives (NEPP) för att genomföra denna del av uppdraget. Resultaten från energisystems- analyserna inom samarbetet med NEPP finns i avsnitt 5.3.3 till- sammans med rådets slutsatser utifrån dessa analyser. 
 Vi har genomfört ett antal studier om teknikutveckling och tillämpning inom de nyckelområden som kan förväntas påverka behovet av smarta elnät, utöver samarbetet med NEPP. Studierna ska belysa effekter på elsystemet mer i detalj. De samlade resultaten från dessa arbeten redovisas i avsnitt 5.3.1. 
 Samordningsrådet ska också beskriva hur ny teknik som smarta elnät på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till omställningen av energisystemet. Utifrån denna beskrivning ska rådet också bedöma olika samhällsekonomiska kostnader och nyttor som utvecklingen av smarta elnät kan föra med sig på kort och lång sikt. En översikt- lig beskrivning av nyttan med olika smarta elnätslösningar finns i avsnitt 5.3.4. tillsammans med samordningsrådets sammanfattande slutsatser kring fördelningen av kostnader och nyttor för smarta elnät. 
  
 5.3.1 
  
 Teknikutveckling som påverkar behovet av smarta elnät 
  
 Behovet av olika tillämpningar inom smarta elnät styrs av utveck- lingen inom ett antal angränsande teknikområden. Utvecklingen inom vindkraft, solceller, elfordon och energilager kan innebära nya krav på elnäten och ett ökat behov av smarta elnätslösningar. En bedömning av utvecklingen inom dessa teknikområden redo- visas i  
 NEPP-rapporten 
  Översiktlig bedömning av teknikutveck- ling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas – elfordon, vindkraft, solceller och energilager, december 2013. Nedan redogör vi kortfattat för resultatet från detta arbete med tonvikt på hur teknikutvecklingen inom dessa områden kan komma att påverka elsystemet. 
 209 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Vindkraft 
 Utbyggnaden av vindkraft sker utifrån incitamenten i elcertifikats- systemet och i konkurrens med andra förnybara produktionsslag. Ett annat betydelsefullt incitament är skattebefrielsen för egenpro- duktion av vindkraft. Skattebefrielsen gäller för den som inte yrkesmässigt levererar el. 
 Vid utgången av 2013 fanns 2 640 vindkraftverk i Sverige med en total installerad effekt på 4 194 MW. Den totala produktionen för 2013 uppgick till 9,8 TWh 
 217F 
  
 57 
 . Svensk Vindenergi bedömer att produktionen i Sverige kommer att bli cirka 11 TWh under 2014 
 218F 
  
 58 
 . 
 Vindkraften är ett teknikområde som trots viss marknads- och teknikmognad fortfarande utvecklas. Turbinerna blir större både sett till installerad effekt, svepyta och navhöjd samtidigt som marginalkostnaden sjunker. Detta kräver teknikutveckling i form av nya material och konstruktioner för att minska kostnaderna trots större laster. Den genomsnittliga storleken på verken var globalt 1,85 MW och i Sverige 2 MW under 2012. 
 Utbyggnadstakten på längre sikt kommer i första hand att påverkas av den framtida energi- och klimatpolitiken i Sverige och EU och dess styrmedel för att främja förnybar elproduktion. Men den tekniska utvecklingen kommer också att vara betydelsefull. Inte minst vindkraftens egen förmåga att tillhandahålla system- driftstjänster för att säkerställa stabil drift under normala för- hållanden och stötta systemet vid olika typer av störningar. 
 När vindkraften ersätter reglerbar produktion och konven- tionella produktionsanläggningar måste balanskraft, spänningshåll- ning och stabilitet i nätet ses över och säkerställas. Andelen vind- kraft som man kan ha i ett kraftsystem beror på vad som finns i systemet för frekvens- och spänningshållning och stabilitet, samt på vindkraftens egen förmåga att tillhandahålla sådana systemdrift- tjänster. Här finns två tydliga utvecklingslinjer. Den första innebär att man tydliggör kraven på störningstålighet för vindkraftverken men att dessa inte själva deltar med systemdrifttjänster. Den andra är inriktad på att låta vindkraftverken vara en del i de system som bidrar till spännings- och frekvenshållning. Speciellt för större 
  
 57 
  
 Energimyndigheten, 2014, Vindkraftsstatistik 2013, ES 2014:02. 
  
 58 
  
 Svensk Vindenergi, 2014, Vindkraftsstatistik och prognos för kvartal 3 2014. 
  
 210 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 parker till havs, där parkerna är anslutna via högspänd likström (HVDC), finns möjlighet att introducera teknik som utnyttjar vindkraftsparker på detta sätt. 
 Det pågår flera forsknings- och demonstrationsprojekt för att klarlägga hur vindkraftverk och vindkraftsparker ska kunna bidra med systemdrifttjänster. Det finns ett tydligt behov av forskning och utveckling kring system där många komponenter i kraft- systemet samverkar för säker drift. I det perspektivet går utveck- lingen av vindkraftsteknik och utvecklingen av smarta elnät inte att separera. 
 Solceller 
 Den globala tillväxttakten på solel är snabb och satsningar på mark- nadsstöd i flertalet länder i kombination med utveckling av hög- kvalitativa lågprisprodukter, talar för att tillväxten består. I första hand bedöms solceller vara intressant för lokal produktion. Tack vare stödsystemen är nu priset på egenproducerad el så lågt i många delar av Europa, att stödsystemen troligen har spelat ut sin roll. I stället tror man att olika former av nettodebitering ska vara till- räckligt för att stödja marknadstillväxten. Genom egen elproduk- tion kan elkonsumenten minska behovet av köpt el och värdet av den producerade elen blir då samma som priset för köpt el. 
 Med dagens förutsättningar är solelen alltid värd mest om den används av anläggningsägaren. Detta styr mot små anläggningar i fastigheter, trots att det systemmässigt skulle vara mer fördelaktigt med större system eftersom installationskostnaden sjunker med ökande storlek. 
 Solceller spelar en blygsam roll i det svenska energisystemet. I slutet av 2012 var den installerade effekten 23,8 MW varav 16,5 MW var nätanslutna system. I regeringens budgetproposition för 2015 föreslås att det införs en skattereduktion för mikropro- duktion av förnybar el. Detta kommer sannolikt att innebära att tillväxttakten ökar. I de scenarioanalyser som gjorts blir dock den totala solelsproduktionen fortfarande begränsad jämfört med andra produktionskällor. I scenarier med den snabbaste tillväxten av för- nybar produktion uppgår den svenska produktonen från solceller till cirka 5 TWh 2030. 
 211 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Det svenska elnätet bedöms kunna klara även en storskalig integration av solel. Simuleringar med tre verkliga distributionsnät, ett stadsnät, ett förortsnät och ett landsbygdsnät, visar på goda möjligheter att integrera solel i distributionsnäten med bibehållen kvalitet. 
 219 
  
 59 
  
 F  
 I stadsnätet skulle solelanläggningarna kunna dimension- eras till 100 procent av den årliga elanvändningen utan att nät- problem uppstår och för förorts- och landsbygdsnätet är motsvar- ande siffra 60 procent. 
 Simuleringar har också gjorts på nationell nivå 
 220F 
  
 60  
 med resultatet att det svenska elnätet klarar en storskalig integration av solel eftersom variationer i instrålning fördelas ut över stora områden. Särskilt fördelaktigt är det att kombinera solel och vindkraft efter- som dessa kompletterar varandra när det gäller produktionsprofil. Men med en större andel distribuerad produktion ökar kraven på exakta prognosverktyg för att kunna förutsäga den förväntade pro- duktionen. 
 Elfordon 
 Begreppet elfordon rymmer ett flera typer av elektrifierade fordon. Här ingår t.ex. tvåhjuliga elfordon, ultralätta elbilar, personbilar av typen rena elbilar och laddhybrider samt elektrifierade bussar och lastbilar. 
 Antalet elbilar i världen är mycket begränsat, långt mindre än en procent av den totala fordonsflottan. Marknadsutvecklingen för elbilar bestäms av ett flertal faktorer, där kostnadsläget och fordonens prestanda kommer att vara helt avgörande. Därutöver spelar det en stor roll om energi- och klimatpolitiken i Europa och resten av världen inriktas mot att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn. I praktiken kommer det att krävas kraftfulla styr- medel som på olika sätt gynnar fordon med små eller inga kol- dioxidutsläpp om elfordonen ska kunna bli ett betydande inslag i fordonsparken. 
  
 59 
  
 Kramer, Washington, 2012, Determining and increasing the hosting capacity for photovoltaics in Swedish distribution grids.. s.l. : Anderson. 
  
 60 
  
 Mckay, J. 2011, Correlations between large scale solar and wind power in a future scenario for Sweden. IEEE Transactions on Sustainable Energy 2. 
  
 212 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Den europeiska bilindustrins intresseorganisation European Automobile Manufacturers Association (ACEA) bedömer att försäljningen av elbilar kommer att ligga på  
 2–8 
  procent av nybils- försäljningen i Europa under  
 2020-talet 
  med dagens förutsätt- ningar. Sverige hade i november 2013 cirka 4,5 miljoner personbilar i trafik 
 221F 
  
 61 
 , och av dessa var 3 060 elbilar enligt statistik från Power Circle. 
 Regeringen tillsatte i juli 2012 en särskild utredare med uppgift att kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen i linje med visionen för 2050. Den 16 december 2013 läm- nade utredningen sitt betänkande Fossilfrihet på väg SOU 2013:84. Utredningen har definierat en fossiloberoende fordonsflotta som ett vägtransportsystem vars fordon i huvudsak drivs med biodriv- medel eller elektricitet. Utredningen räknar med att en omställ- ning till fossiloberoende fordonsflotta kräver betydande insatser inom fem områden där ett är eldrivna vägtransporter. 
 Elanvändning för fordonsdrift 
 El får en kraftigt ökad roll för fordonsdrift i analyserna av förut- sättningarna för fossiloberoende fordonsflotta. 
 222F 
  
 62  
 Utöver den el som används för järnväg och bantrafik, så förväntas en övergång till eldrift ske både inom personbilssektorn och bland tunga vägfordon och arbetsmaskiner. I de här refererade analyserna införs eldrift så att den motsvarar cirka 20 procent av den återstående mängden energibehov för personbilar, efter effektivisering m.m. Detta måste betraktas som en mycket kraftig introduktion, men till följd av elens mycket höga energieffektivitet så uppgår det ökade elbehovet endast till 2,4 TWh i detta scenario. Tillsammans med den tunga trafikens elanvändning, som också ökar kraftigt (+ 2,1 TWh) så ökar elanvändningen från 3 till 9 TWh. Totalt leder analyserna till att det 2030 skulle behöva finnas omkring en miljon rena elbilar och laddhybrider om målet om en fossiloberoende fordonsflotta ska uppnås fullt ut. 
  
 61 
  
 Fordonsstatistik från Transportstyrelsen. 
  
 62 
  
 Analyser genomförda av Profu på uppdrag av Elforsk och Svensk Energi. 
  
 213 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Ett annat räkneexempel har gjorts för ett fall där hälften av alla personbilar i Sverige på sikt ersattes med elbilar. Om energiåtgången antas vara cirka 2 kWh/mil skulle cirka 7 TWh el krävas, således en avsevärd energieffektivisering. Denna siffra kan jämföras med att hela den årliga svenska elanvändningen uppgår till närmare 150 TWh/år. Om samtliga dessa elbilar laddades på ett icke styrt långsamt sätt i samband med att de är parkerade, uppskattas effekt- behovet öka med upp emot 2 000 MW. Om däremot laddningen sker på ett mer kontrollerat och styrt sätt, uppskattas effektökningen hamna kring 1 000 MW. Dessa nivåer kan jämföras med de uppskat- tade marginalerna i Svenska kraftnäts prognoser 
 223F 
  
 63 
 . I prognosen för vintern 2014/2015 bedöms tillgänglig effekt vid topplasttimmen uppgå till 27 541 MW. Inför vintern 2013/2014 var prognosen för maximal elförbrukning i timmen 26 200 MW vid en normalvinter och 27 700 MW vid en tioårsvinter. 
 För den nationella elförsörjningen utgör en omfattande över- gång till elfordon knappast något problem på energinivå. Däremot kan kraftbalansen bli ansträngd vid topplast om laddningen inte sker på ett styrt sätt. Även i distributionsnäten kan problem uppstå om många elfordon laddas samtidigt i samma område inom samma elnät. En välutvecklad offentlig laddinfrastruktur skulle kunna minska belastningen på de lokala distributionsnäten eftersom en del av laddningen då kan ske i kommersiella områden. 
 Styrning av fordonsladdning och snabbladdning 
 Med ett stort antal elfordon i den svenska fordonsparken blir det också intressant att kunna styra laddningen över dygnet för att dämpa effekttoppar och utnyttja överskott i elproduktionen. Det kan också handla om att begränsa belastningen i elnäten regionalt eller lokalt. Detta gäller även på fastighetsnivå exempelvis i garage och på parkeringsplatser när säkringar och ledningar inte klarar att ett flertal elfordon laddar samtidigt. 
 Styrningen kan ske efter olika principer. Om styrning sker uti- från elpris så blir en viktig fråga hur prissignaler, förutom till- gången på el vid en given tidpunkt, också kan ta hänsyn till kapac- 
  
 63  
 Svenska kraftnät, juni 2014, Kraftbalansen på den svenska elmarknaden vintrarna 2013/2014 och 2014/2015. 
 214 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 iteten och belastningen på själva elnäten. Det är inte självklart att kapaciteten i elnäten på t.ex. lokal nivå i alla lägen samvarierar med elpriset. Hur framtida system för smart laddning ska utformas och styras för att fungera väl för alla berörda aktörer är en komplex fråga som kommer att kräva särskild uppmärksamhet framöver. 
 En parallell utvecklingslinje är introduktion av snabbladdning och expansion av snabbladdningssystem som pågår på flera håll i världen. Men i stort sett alla exempel har stora subventioner för installation, drift och laddning av elfordon. I dagsläget finns inga riktigt hållbara affärsmodeller för snabbladdning. En utbyggd infra- struktur för snabbladdning innebär också tydliga utmaningar för elsystemet, eftersom påverkan på effektbehovet kan bli betydligt högre än vid normalladdning. 
 I Sverige finns ännu inte någon allmän tillgång till snabbladd- ningsstationer. Men på några platser i Stockholm, Göteborg, Malmö och t.ex. i Jämtland har man varit tidigt ute och satt upp snabbladdningsstationer för tester och utvärderingar. 
 När det gäller elfordons betydelse för smarta elnät är slutligen begreppet  
 Vehicle to Grid  
 (V2G) centralt. Detta är ett samlings- begrepp för tekniska lösningar där elfordon samverkar med el- systemet för att 
  
 bidra med energi och effekt till elsystemet vid höglast 
  
 ta emot och lagra energi vid låg efterfrågan och hög produktion 
  
 erbjuda systemtjänster för att hålla spänning och frekvens stabil 
  
 erbjuda störningsreserv vid plötsliga behov av effekt 
  
 De flesta fordon står parkerade i genomsnitt 95 procent av tiden, vilket gör att tjänsten V2G kan uppfattas som rationell. Men det är svårt att uppskatta det verkliga ekonomiska värdet av denna tjänst. Det finns också ett flertal invändningar, inte minst hur detta negativt kan påverka livslängden hos elbilens batterier genom till- kommande laddcykler. Bedömningen nu är att V2G inte kommer att vara aktuellt i Sverige under överskådlig tid. 
 215 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Energilager 
 Energilagringssystem, både elektriskt och termiskt baserade, kan hjälpa till vid kapacitetsutjämning. Energilagring medger att el som produceras när förbrukningen är låg eller produktionen för hög (risk för överbelastning av nätet), kan sparas för att användas när efterfrågan är hög respektive produktionen för låg. Olika typer av energilager kan också användas för att öka kontrollen över nätet och elkvaliteten, t.ex. spänningskvalitet och frekvenshållning. De lagringstekniker som diskuterats och utvecklats under de senaste 15 åren är 
  
 pumpkraftverk 
  
 tryckluftslagring CAES (Compressed Air Energy Storage) 
  
 batterier, konventionella och avancerade 
  
 bränsleceller och vätgas 
  
 svänghjul 
  
 superkondensatorer 
  
 supraledande magnetlager (SMES) 
  
 Power to Gas (Sloan). 
  
 Lagringsteknik skulle kunna bidra till att lösa en rad av de utmaningar som elsystemet står inför. McKinsey 
 224F 
  
 64  
 har pekat på energilagringssystem, och då specifikt på  
 litium-jon 
  batterier, som en av de tolv mest omvälvande tekniker som kommer att påverka oss i framtiden. En förutsättning är dock en fortsatt positiv kost- nadsutveckling som gör tekniken lönsam inom fler tillämpnings- områden. 
 I Sverige kan man se vattenkraften och dess roll i regleringen av elproduktionssystemet som ett stort lagringssystem med olika tids- skalor för lagring, från timme till säsong. Den stora vattenkrafts- andelen i det svenska elproduktionssystemet har gjort att andra tekniker för energilagring inte blivit en lika prioriterad fråga som i övriga EU och USA. När det gäller ellagring som ett sätt att ta bort 
  
 64  
 McKinsey Global Institute, May 2013: Disruptive technologies: Advances that will transform life, business, and the global economy. 
 216 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 eller lindra effekterna av elavbrott, är däremot svenska problem desamma som andra länders. 
 Ytterligare en egenskap hos energilagringsteknik är att den kan användas för att skjuta upp investeringar i kapacitetshöjningar, genom att minska toppbelastningar och undvika konflikter om nät- utbyggnader. 
  
 5.3.2 
  
 Samordningsrådets framtidsscenarier 
  
 Samordningsrådets framtidsscenarier fokuserar på samhällsutveck- lingen i stort som påverkar utvecklingen av smarta elnät. Scen- arierna beskriver kvalitativt framtiden 2030 med bäring på utveck- lingen mot 2050. Det är viktigt att framhålla att det nödvändigtvis inte är de önskvärda framtidsbilderna som målas upp i scenarierna. Scenarierna är ett medel för att arbeta vidare med konsekvenserna för olika aktörer och områden. 
 Scenarierna bygger på två huvuddimensioner som speglar de strategiska osäkerheter som definierats som avgörande för behovet och utvecklingen av smarta elnät. Dessa är elproduktionens utveck- ling och kundernas värderingar. Hur dessa faktorer kommer att utveckla sig är grunden för rådets scenarier. Scenarierna har byggts upp kring två axlar där den ena beskriver en långsam respektive snabb ökning av intermittent elproduktion. Den andra axeln beskriver en liten och otydlig respektive stor och tydlig upplevd kundnytta. Axlarna bildar därmed fyra framtidsscenarier enligt figur 5.8. 
 217 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Intermittent elproduktion är elproduktion från fluktuerande väder- beroende energikällor, som exempelvis vind och sol. Produktionen är oregelbunden med kraftiga variationer och är icke styrbar i nuläget. Med upplevd kundnytta menar vi nyttan av smarta tjänster och lösningar i allmänhet. En stor och tydligt upplevd kundnytta har således definierats som att elanvändare tydligt ser och uppfattar att smarta system och lösningar i allmänhet (inte bara på elmark- naden) är till stor nytta för dem och att de upplever en tillfreds- ställande grad av valfrihet. En liten och otydligt upplevd kundnytta innebär istället att elanvändaren är misstänksam till smarta system och inte upplever dem som tillräckligt värdeskapande och tillför- litliga även om det kan finnas andra faktiska nyttor såsom leverans- säkerhet och leveranskvalitet. 
 218 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 För att på ett tydligt sätt beskriva de fyra framtidsbilderna har vi gestaltat scenarierna med beskrivningar. Scenariobeskrivningarna 
 219 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 tar fasta på den centrala frågeställningen dvs. faktorer av betydelse för behovet och utvecklingen av smarta elnät. Ovan ges ett sam- mandrag av dessa beskrivningar i punktform. 
 Kvantifiering av samordningsrådets scenarier 
 Samordningsrådets framtidsscenarier har varit ett viktigt verktyg i arbetet med handlingsplanen. Framtidsscenarierna har bidragit till att identifiera långsiktiga konsekvenser för olika aktörer och behov av framtida åtgärder inom våra fokusområden. Men samordnings- rådets scenarier innehåller inga kvantitativa bedömningar av energi- användning eller produktionsmix. 
 Vid bedömningar av utmaningarna i omställningen av energi- systemet och kraftsystemets långsiktiga utveckling kan man behöva koppla rådets kvalitativa scenarier till kvantitativa scenarier för energisystemets framtida utveckling, som även belyser kopplingen med utvecklingen på nordisk och europeisk nivå. Exempel på sådana analyser är  
 NEPP-scenarierna, 
  Nordisk ETP 
 225F 
  
 65 
 , Naturvårdsverkets Färdplan 2050 samt Pathwaysprojektet 
 226F 
  
 66 
 . 
 Samordningsrådet har därför uppdragit åt NEPP att belysa effekterna på el- och energisystemnivå för de framtidsscenarier som samordningsrådet tagit fram och genomföra kvantitativa bedöm- ningar utifrån NEPP:s egna scenarier. Dessa fyra energisystem- scenarier ger en helhetsbeskrivning av elsystemets möjliga utveck- ling i Sverige och övriga Nordeuropa. Två av dessa (referens- scenariot och green  
 policy-scenariot) 
  ligger till grund för de analyser av energisystemets utveckling som genomförts för sam- ordningsrådets räkning, vilket gör en jämförelse med rådets fram- tidsscenarier extra relevant. Referensscenariot beskriver en relativt långsam ökning av intermittent kraftproduktion medan green policy beskriver en snabb ökning. 
 I arbetet har modellen Vasquez/Smith utnyttjats, som är en modell över det tekniska energisystemet och dess utveckling. Modellen omfattar elsystemet, men också värmeförsörjningen och industrins energiförsörjning samt transportsektorns behov av exempelvis el. Den  
 Vasquez/Times-version 
  som använts hanterar de nordiska länd- 
  
 65 
  
 Nordisk energiforskning och IEA, 2013, Nordic Energy Technology Perspectives. 
  
 66 
  
 Pathwayprojektet drivs av Chalmers i nära samarbete med NEPP. 
  
 220 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 erna samt Tyskland och Polen. Modellen innehåller en detaljerad beskrivning av dagens tekniska system i dessa länder, samt alla de alternativ som står till buds för den framtida utvecklingen. Modellen beräknar den mest kostnadseffektiva utvecklingen av hela energisystemet under den studerade perioden  
 (2010–2050), 
  för ett givet scenario. Varje scenario definieras utifrån olika antaganden om utvecklingen i det tekniska energisystemets omvärld beträffande 
  
 politiska mål, styrmedel och övriga beslut 
  
 teknikutvecklingen och tillgängligheten av ny teknik (såsom de förnybara teknikerna, elnät och CCS) 
  
 energibehovets utveckling, inkl. energieffektiviseringar 
  
 prisutveckling och tillgång på bränslemarknaderna (olja, kol, naturgas och biobränslen) 
  
 Utformningen och utvecklingen av energisystemets olika del- system, exempelvis elsystemet, blir sedan ett resultat av modell- beräkningen för varje scenario. 
 Rådets framtidsscenarier innehåller däremot en beskrivning av hur både omvärlden och det tekniska systemet utvecklas. För att få en kvantitativ bedömning som är konsistent med rådets scenario- beskrivningar har en stegvis analys genomförts enligt följande: 
  
 Antaganden om hur de fyra omvärldsfaktorerna utvecklas i rådets scenarier och modellberäkningar för scenarierna utifrån dessa omvärldsantaganden. 
  
 En jämförelse mellan utvecklingen av det tekniska energi- systemet enligt modellresultat och rådets kvalitativa beskriv- ningar av det tekniska systemets utveckling i respektive scenario. 
  
 Utifrån denna jämförelse genomförs eventuella korrigeringar eller kompletteringar för att få en så god överensstämmelse som möjligt. 
  
 221 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Resultat 
 Resultatet av modellberäkningarna redovisas i rapporten För- djupad scenarioanalys och kvantifiering av rådets fyra scenarier, slutrapport, maj 2014. Generellt kan konstateras att analysen ger en god överensstämmelse mellan scenariobeskrivningarna och modellberäkningarna och att skillnaderna är få, vilket tyder på att scenarierna är konsistenta. 
 Emellertid innebär de ekonomiska optimeringssystem som används vid denna typ av modellberäkningar att det tekniska el- och energisystemet blir trögrörligt. Den existerande energiinfra- strukturen, i form av  
 produktions-, 
  distributions- och användartek- niker, ersätts långsamt. I tidsperspektivet 15 år blir därför för- ändringen av det tekniska systemet inte särskilt stor, även om de ekonomiska incitamenten för förändring stärks. På  
 35–40 
  års sikt kan däremot förändringen bli betydande. 
 Som exempel på analysresultat redovisas nedan i figur 5.10 kvan- tifieringen av den svenska elproduktionens utveckling i de fyra scenarierna för 2030 och 2050. I beräkningsresultaten har de stora skillnaderna mellan scenarierna inte fått särskilt stort genomslag till 2030 när det gäller elproduktionens sammansättning (möjligen med undantag för scenario B), men däremot till 2050, när det tekniska energisystemet kunnat svara upp emot omvärldsförändringarna fullt ut. 
 222 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Om även andra drivkrafter än de rent ekonomiska skulle få ett betydande inflytande över utvecklingen kan givetvis förändringen av den tekniska infrastrukturen gå snabbare än vad dessa modell- beräkningar indikerar. Sådana drivkrafter kan t.ex. gälla utveck- lingen av egenproducerad el, korttidslager och mikronät, faktorer som modellberäkningarna inte fullt ut har möjlighet att ta hänsyn till. Men även med denna reservation ger de kvantifieringar av sam- ordningsrådets scenarier som genomförts ett användbart underlag för att relatera rådets scenariobeskrivningar till andra nationella och internationella scenarier över energisystemets framtida utveckling. 
  
 5.3.3 
  
 Analys av energisystemets långsiktiga utveckling 
  
 Som betonas i direktivet till samordningsrådet innebär den på- gående omställningen av energisystemet konkreta utmaningar där ny teknik som smarta elnät kan bidra till att denna omställning genomförs kostnadseffektivt. För att kunna bedöma de utmaningar som de svenska elnäten står inför måste vi ta hänsyn till en rad 
 223 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 lokala förutsättningar, som specifika marknadsförhållanden, vilka produktionsslag som finns tillgängliga, hur elnäten är uppbyggda etc. Av avgörande betydelse är också att det svenska elsystemet är en integrerad del av den nordeuropeiska elmarknaden. Utveck- lingen av kraftsystemet utanför Sveriges gränser är således viktig då behovet av och möjligheterna med smarta elnät i framtiden ska bedömas. 
 Hur påverkar utvecklingen av kraftsystemet utanför Sveriges gränser behovet av smarta elnät? 
 De analyser som genomförts för samordningsrådets räkning visar att utvecklingen av kraftsystemet utanför Sverige kommer att ha ett avgörande inflytande över behovet av smarta elnät i Sverige. Med en utveckling i Europa snarlik samordningsrådets scenario B 
 227F 
  
 67  
 blir påverkan betydande. 
 Vi redovisar här kortfattat de tio faktorer och områden som på olika sätt påverkar det framtida behovet av smarta elnät. Samtliga faktorer kan komma att få en avgörande betydelse, samtidigt som utvecklingen är mycket osäker. Det finns scenarier där många av dessa faktorer samverkar så att behovet blir stort relativt snart sam- tidigt som det finns scenarier som visar en utveckling där omvärldens påverkan på behovet av smarta elnät i Sverige blir liten. Identifieringen av de tio faktorerna har gjorts inom NEPP och grundar sig på beskrivningar, analyser och synteser av hur den framtida utvecklingen kan komma att bli. En fullständig redovis- ning av underlaget finns i rapporten Utredning om hur utveck- lingen av kraftsystemet utanför Sveriges gränser påverkar behovet av smarta elnät i Sverige, december 2013, NEPP. 
 De tio faktorerna påverkar på olika sätt behovet av smarta elnät. En faktor som återkommer är de utmaningar som ökade mängder av variabel förnybar elproduktion innebär. Eftersom vind- och sol- kraften typiskt är relativt småskalig och spridd geografiskt så ökar den bl.a. behovet av nätutbyggnad. Balanshållningen i elsystemet försvåras också, vilket ställer krav på reglering av produktions- 
  
 67  
 De analyser som genomförts bygger på NEPP:s scenario green policyscenario som vad gäller takten i utbyggnad av intermittent produktion ligger nära den kvantifiering som gjorts för rådets scenario B. 
 224 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 resurserna. Här har ökad intelligens i systemet stort värde. De ökade elprisvariationerna ökar samtidigt värdet av att anpassa el- användningen, vilket kräver intelligens i elanvändande apparater. Ny elanvändning, exempelvis i form av elbilar, ger också möjlighet till effektstyrning om man planerar laddningen. För att möjliggöra detta så krävs intelligens i den nya utrustningen. Ökad europeisk samordning av elmarknaden, både fysiskt och regelmässigt, tvingar också fram en ökad intelligens. Samtidigt pågår en parallell utveck- ling av de nationella regelverken. 
 Tio faktorer som påverkar utvecklingen 
  
 1. 
  
 EU:s och medlemsstaternas energi- och klimatpolitik kommer att ha stor betydelse för kraftsystemets utveckling i våra grannländer. Ett viktig ställningstagande för politiken efter 2020 och 2030 är om man ska ha separata mål och direktiv för förnybar energi och energieffektivisering eller om man ska satsa tydligare på ett enda mål: klimatmålet. 
  
 2. 
  
 Hur stor utbyggnaden av förnybar, intermittent elproduktion i Nordeuropa blir har avgörande betydelse för behovet av smarta elnät. I scenarierna med kraftigast utbyggnad når andelen inter- mittent kraftkapacitet över 50 procent av den totala installerade effekten redan om  
  
 25–30 
  år, såväl i Norden som i Europa som helhet. Blir en sådan utveckling verklighet, ställer det stora krav på utvecklingen av smarta elnät. Även lokaliseringen av den inter- mittenta elproduktionen har betydelse. Det gäller särskilt vind- kraften, där utbyggnaden i Nordeuropa hittills koncentrerats till Danmark och norra Tyskland. I scenarierna med stor utbyggnad av vindkraft dominerar en fortsatt nordvästlig lokalisering, eftersom de bästa vindlägena finns där. En sådan koncentration av vindkraften ställer ökade krav på intelligens i systemet. 
  
 3. 
  
 Hur sammansättningen av den intermittenta elproduktionen i Nordeuropa blir är också viktigt för behovet av smarta elnät. De alternativ som dominerar expansionen är vind och sol, där solelen följer dygnsrytmen, medan vindkraften varierar ännu mer. Elpro- duktionens fördelning över året är också olika och teknikerna skiljer sig åt. Vindkraften är i regel mer storskalig, drivs av profes- sionella aktörer och elen matas in på relativt hög spänningsnivå. 
  
 225 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Solcellsanläggningarna är betydligt mindre, drivs av husägare och elen matas in på lågspänningsnätet. 
  
 4. 
  
 Kommer termiska kraftverk att bibehållas, trots minskade drift- tider, då förnybar kraft byggs ut? Risken är stor att mycket av den termiska kraften i Europa fasas ut av åldersskäl – två tredjedelar av Europas termiska verk är över 20 år gamla – och för att elpriset inte längre räcker för att hålla kapaciteten i drift vid minskande drift- tider. Man kan i så fall antingen acceptera den ökade risken för effektbrist samt de stora elprisvariationerna som det skulle leda till, eller förändra elmarknadens regler så att bibehållen termisk kapacitet görs lönsam. 
  
 5. 
  
 Efterfrågan på el utvecklas och förändras, även utan smarta elnät. Kraven på energieffektivisering i EU kan bromsa elanvändningens ökningstakt, även om det är osäkert hur väl effektiviseringen kommer att lyckas. Samtidigt finns nya användningsområden för el som kan växa. Utvecklingen av elfordon är ett exempel. Med nya användningsområden kan också elanvändningsprofilen förändras både över dygnet och mellan säsonger. Exempel på åtgärder som påverkar lastprofilen är utvecklingen för elvärmen och den ökade elanvändningen inom transportsektorn. Om elanvändningen stag- nerar, och efterhand minskar i Europa, samtidigt som förnybart byggs ut i stor skala, blir andelen variabel och intermittent kraft- produktion snabbt stor och driften av kraftsystemet blir mer komplicerad. Det ställer då snabbt krav på ökad intelligens i el- systemet. Sedan  
  
 2000-talets 
  inledning har elförbrukningen stagnerat 
  
 i 
  
 Sverige och Danmark och en motsvarande tendens kan nu skönjas 
  
 i 
  
 Finland och Norge. Fortsätter denna utveckling, samtidigt som vi bygger ut produktionen i Norden, finns stora möjligheter till ökning av nettoexporten från Norden. 
  
 6. 
  
 Elutbytet mellan Norden och övriga kontinenten kan öka kraftigt, och Sverige kan bli en stor nettoexportör. Sverige och Norden har goda möjligheter att öka den förnybara elproduktionen och en stagnerande nordisk efterfrågan kan ge stor elexport till resten av Europa. Detta är ett trendbrott då Norden länge varit netto- importör av el. Hur stor elexporten blir beror bl.a. på energi- och klimatpolitiken och regelverket på elmarknaden. Efter 2030 kan den nordiska elexporten bli 20 TWh/år i ett fall med måttliga klimatambitioner, medan exporten kan nå  
  
 50–70 
  TWh/år i ett fall med mycket kraftiga klimatambitioner och stor andel förnybar kraftproduktion. Om den svenska kärnkraften bibehålls så blir 
 226 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Sverige den dominerande elexportören i Norden, medan en utfasning av kärnkraften får till följd att Sverige endast exporterar små mängder el. 
  
 7. 
  
 Överföringskapaciteten till våra grannländer får stor betydelse. De scenarier som visar på kraftig utbyggnad av förnybar kraft i Europa och Norden visar samtidigt på en stor utbyggnad av transmissions- kapaciteten, inom och mellan länderna, en flerdubbling jämfört med dagsläget. Nätet måste byggas ut för att utnyttjandet av den nya förnybara kraften ska bli effektivt. Samtidigt är överförings- kapaciteten värdefull för kapacitetshållningen i det nordeuropeiska systemet. Men elnätsutbyggnaden är mycket osäker (lönsamhet, opinion, politik, etc.). Det finns också betydande flaskhalsar inom länderna, exempelvis från norra Tyskland – med stor andel variabel elproduktion – till södra Tyskland, där stora delar av den avveck- lade kärnkraften fanns. 
  
 8. 
  
 Utvecklingen påverkas av den fortsatta liberaliseringen av elmark- naden och hur väl man lyckas förverkliga den politiska ambitionen i EU om en gemensam marknad med lika villkor. Nationella kapacitetsmarknader och stödsystem för förnybar kraftproduktion verkar för ökad planering och nationalisering av marknaden. Den trenden finns i många av EU:s medlemsländer, men ännu inte i Norden. Samtidigt arbetar EU enträget för en integrerad europeisk elmarknad med införandet av nätkoder (network codes) och en europeisk marknadsmodell (target model) 2014. Reformeringen av den europeiska elmarknaden befinner sig därmed vid ett vägskäl – mer marknad eller mer (nationell) planering. Det slutliga vägvalet, eller kombinationen av vägval, kommer att påverka behovet av smarta elnät. 
  
 9. 
  
 Utvecklingen av kraftsystemet inom Sverige, påverkar också utveck- lingen i våra grannländer. Vårt nordeuropeiska elsystem är väl integrerat. Våra förändringar och beslut påverkar de beslut våra grannar kommer att ta, och vice versa. Lika viktig är Sveriges roll som reglerresurs för norra Europa. Den beror naturligtvis på utvecklingen i grannländerna, men också på den svenska produk- tionsmixen och hur regelverken i de olika regionerna utvecklar sig. Avvecklar vi kärnkraften måste vi, eller våra grannländer, ersätta den med annan termisk kapacitet (eller motsvarande reglerresurs). Behåller vi vår kärnkraftskapacitet, genom att successivt reinvestera i takt med att den åldras, minskar behovet av att bygga ut termisk kapacitet i grannländerna. Påverkar vattendirektivet våra vatten- 
  
 227 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 kraftverk, så att reglerförmågan reduceras kraftigt, påverkar det behovet av reglerkapacitet i våra grannländer. 
  
 10. 
  
 Den snabba  
  
 IT-utvecklingen 
  driver också på utvecklingen av smarta elnät. I kraftsystemet kan man kontinuerligt mäta flera storheter, t.ex. spänningar, överföring, produktion och konsumtion. Denna information används för att på ett så effektivt (smart) sätt som möjligt styra produktion, konsumtion och överföring så att driften blir effektiv och tillförlitlig. Utvecklingen mot ett smartare elnät är kontinuerlig och drivs på av den tekniska utvecklingen. Allt tyder på att det kommer bli fler intelligenta lösningar i framtiden, eftersom kostnaderna för dem minskar och värdet av dem ökar. Man talar också om ett sakernas internet, där miljarder maskiner redan i dag kommunicerar med andra maskiner (M2M). 
 Teknikutvecklingen omfattar naturligtvis inte bara  
 IT-området; 
  även inom energiområdet fortgår den. Utvecklingen av solceller är ett utmärkt exempel, där man bl.a. via snabbt tekniskt lärande sänkt elproduktionskostnaderna avsevärt bara under ett decennium. Tek- nikutvecklingen inom kraftelektronikområdet påverkar direkt hur snabbt de smarta elnäten kan utvecklas. 
 Utmaningar för den svenska elmarknaden 
 En avgörande fråga när omställningen av energisystemet diskuteras är möjligheter och konsekvenser av att basera elförsörjningen på en stor andel intermittent elproduktion. Av föregående avsnitt fram- går också att ökningstakten för den intermittenta elproduktionen på europeisk nivå, och hur denna produktion kommer in på mark- naden, kommer att få ett avgörande inflytande på det svenska kraft- systemet. Även samordningsrådets scenarier ser takten och omfatt- ningen i utbyggnaden av intermittent förnybar elproduktion som en avgörande faktor för behovet av smarta elnät. 
 Intermittent produktion innebär att systemets reglerförmåga behöver hantera både variationer i både användning och produkt- ion. Detta innebär följande tre utmaningar för den svenska elmark- naden och därmed för marknadens aktörer: 
  
 Hantering av den kontinuerliga balanshållningen. 
 228 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Dimensioneringen av systemet så att det är leveranssäkert även de timmar som vindkraft och solkraft ger ett litet tillskott men efterfrågan är hög – effektfrågan. 
  
 Dimensioneringen av systemet så att timmar med hög vind- och solkraftproduktion och låg elförbrukning inte leder till instängd produktion och priskollaps. 
  
 I rapporten Beskrivning av de konkreta utmaningar som det svenska elnätet står inför med anledning av den pågående omställ- ningen av energisystemet, Slutrapport, NEPP report december 
 2013 redovisas de utmaningar som sammanhänger med detta 
 ökade reglerbehov, hur det kan hanteras och konsekvenserna av dessa olika handlingsalternativ. 
 Det ökade reglerbehovet kan hanteras på dessa sätt: 
  
 vattenkraften regleras annorlunda (mer) 
  
 värmekraften används för reglering 
  
 utrikeshandeln förändras 
  
 efterfrågan bidrar till reglering 
  
 nya energilager bidrar till regleringen 
  
 Därutöver kan vindkraften vara en del i de system som bidrar till frekvenshållning. Sverige och Norden har stora och lätt reglerbara vattenkraftresurser. Vid en utbyggnad av vind- och solkraft av den omfattning som skisseras t.ex. i rådets scenario B blir en avgörande fråga hur långt reglerförmågan i den nordiska vattenkraften räcker. 
 I Sverige har vi en maximal produktionskapacitet på cirka 14 000 MW vattenkraft och inom en timme kan produktionen variera med upp emot 3 500 MW upp eller ner. Att reglera med vattenkraft är billigt jämfört med att reglera med andra kraftverk. Figur 5.11 visar hur den svenska vattenkraften används för att möta variationer i förbrukningen. Av figuren framgår att övrig produktion i Sverige körs relativt stabilt. Vi ser också att nettoimporten under denna 
 229 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 januarivecka varierar men det har inte något tydligt samband med förbrukningsvariationerna.  
 228F 
  
 68 
  
 Kostnaderna för reglering avspeglas i prisvariationerna på spot- marknaden som visas i figur 5.12. Trots de stora variationerna i för- brukning och det betydande reglerarbete vattenkraften åstadkom- mer, är prisvariationerna förhållandevis små. Den aktuella veckan i januari varierade priset under dygnet maximalt cirka 10 euro per MWh i Sverige. Som jämförelse kan nämnas att de tyska pris- variationerna samma vecka låg kring 40 euro per MWh. 
  
 68  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, december 2013, Beskrivning av de konkreta utmaningar som det svenska elnätet står inför med anledning av den pågående omställningen av energisystemetdecember. 
 230 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Orsaken till den större prisvolatiliteteten är att kostnaden för reglering med värmekraft, som utnyttjas i Tyskland, är betydligt högre än kostnaderna för reglering med vattenkraft. För svenska förhållanden gäller också att kärnkraften lämpar sig mindre bra för reglering, även om det finns tillfällen då kärnkraften använts för dygnsreglering. 
 En kraftig utbyggnad av den intermittenta elproduktionen i Sverige kan också förväntas medföra ett ökat handelsutbyte. Bättre överföringskapacitet innebär att vi kan dra nytta av prisvolatiliteten i exempelvis Tyskland genom att sälja mer kraft när priserna är höga och köpa mer när priserna är låga. Det ökar prisvolatiliteten även i Sverige. 
 Efterfrågeflexibilitet 
 Prissvängningarna ökar också de ekonomiska drivkrafterna för efterfrågesidan att bidra till regleringen. Vi behandlar incitamenten för kunderna att medverka till ökad efterfrågeflexibilitet i avsnitt 5.4. Beroende på hur efterfrågeflexibiliteten kommer in på mark- naden kan de långsiktiga effekterna på elsystemnivå skilja sig på 
 231 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 väsentliga punkter. Det finns alltså skäl att även ta hänsyn till sådana förhållanden då framtida utmaningarna ur ett elsystem- perspektiv analyseras. Den enklaste formen av efterfrågeflexibilitet innebär att kunden reagerar på spotpriset som publiceras kl. 13.00 dagen innan och sedan anpassar sin förbrukning manuellt eller med hjälp av automatisk styrning, s.k. reaktiv efterfrågeflexibilitet. Om det blir väldigt många kunder som reagerar på priset kommer det att påverka prisbildningen. Om elhandlarna inte kan förutse hur kunderna kommer att förändra sin förbrukning kommer de behöva handla sig i balans på intradagmarknaden, med ökade kostnader som följd. Dessa kostnader kommer förr eller senare att betalas av kundkollektivet. Om mycket stora volymer behöver hanteras på intradagmarknaden kommer spotpriset inte längre reflektera den verkliga balansen på marknaden. Detta kan leda att trovärdigheten i systempriset urholkas. 
 Eftersom systempriset ligger till grund för den finansiella handeln är det av vital betydelse att det har en hög trovärdighet. Analyser 
 229F 
  
 69  
 visar också att stora volymer reaktiv efterfrågeflexibilitet (motsvarande cirka 700 000 hushåll) kan ge oförutsägbara effekter på marknaden och bidra till osäkerhet och ökad volatilitet. 
 Det är således önskvärt att efterfrågeflexibiliteten bjuds in redan på spotmarknaden dagen före, s.k. explicit efterfrågeflexibilitet. Då undviker man höga balanskostnader samtidigt som prisförändringen kommer samtliga aktörer till godo. Metoden är mer komplicerad och för mindre kunder krävs troligen att en s.k. aggregator tillåts styra lasten hos elkunderna 
 Analyser visar att denna form av efterfrågeflexibilitet i normala fall bidrar till att sänka både medelpriset och prissvängningarna. Men flaskhalsar mellan två elområden med olika prisnivå kan göra att den prissänkande effekten minskar eller uteblir i området med den lägre prisnivån. Detta kan t.ex. gälla för det nordiska systemet där priset vid höglasttimmarna sätts på kontinenten varför nordisk efterfrågeflexibilitet får en förhållandevis liten prissänkande påverkan. De lägsta priserna uppkommer däremot när det är flaskhalsar i systemet och produktionen stängs inne i Norden. Med ökad 
  
 69  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, december 2013, Beskrivning av de konkreta utmaningar som det svenska elnätet står inför med anledning av den pågående omställningen av energisystemetdecember. 
 232 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 efterfrågeflexibilitet kan dessa flaskhalsar minimeras och då blir priserna under låglasttimmarna i genomsnitt högre. 
 Sammanfattningsvis kan man grovt förenklat säga att de timmar reglerförmågan i vattenkraften räcker kommer prisvariationerna bli små eftersom vattenkraftens reglerkostnad normalt är låg. Dougherty samheten att investera i flexibilitet på efterfrågesidan och i annan topplastproduktion blir liten, medan lönsamheten i nät- och utlandsförbindelser blir god. De timmar reglerförmågan i vatten- kraft inte räcker kommer det att krävas att andra, dyrare resurser, hjälper till att reglera systemet och då blir i stället prisvolatiliteten hög och de ekonomiska incitamenten för efterfrågeflexibilitet ökar. 
 Simulering av prisvariationer och elutbyte 
 För att konkretisera dessa förhållanden har NEPP gjort simul- eringar med Swecos timbaserade elmarknadsmodell som täcker hela Europa. Man har använt NEPP:s gröna scenario (som på europeisk nivå är snarlikt samordningsrådets scenario B), som innefattar stora mängder vindkraft i Sverige och övriga Norden och Europa. 
 230F 
  
 70  
 År 2030 är Norden i detta scenario en stor exportör av kraft bl.a. till följd av investeringar i förnybart men också p.g.a. att kärnkraften i Sverige är intakt och att kärnkraften i Finland har byggts ut. I dessa simuleringar ingår stora utbyggnader av transmissionsnätet för att klara den omfattande exporten från Norden av förnybar kraft. 
 Resultatet pekar på att kostnaderna för att hålla elsystemet i balans kommer att öka väsentligt i det gröna scenariot, vilket åter- speglar sig i kraftigt varierande priser. Detta gäller särskilt i Tyskland, men även i Norden kommer vi att behöva använda annat än vattenkraft för att reglera systemet. Genom att vi bygger ut överföringsförbindelserna med kontinenten kommer vi också att smittas av prisvolatiliteten på kontinenten. 
 Men det här är ett ganska extremt scenario med exempelvis över 100 TWh vindkraft i Norden. Scenariot bygger också på antagandet att den nuvarande elmarknadsmodellen bibehålls. Skulle det exempelvis införas en kapacitetsmarknadsmodell i Tyskland som 
  
 70  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2013, Beskrivning av de konkreta utmaningar som det svenska elnätet står inför med anledning av den pågående omställningen av energi- systemetdecember. 
 233 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 stimulerar investeringar i produktionsanläggningar, energilager och förbrukningsreduktion kan prisbild och handelsmönster förändras radikalt. 
 Slutsatser 
 Sammanfattningsvis kan konstateras att balansering av produktion och förbrukning blir en betydligt större utmaning än i dag. Variationerna i den framtida nettoförbrukningen (förbrukning minus intermittent kraft) kommer att vara betydligt större än vad systemet är dimensionerat för i dag. Timmar med mycket gott om kraft kommer snabbt att förbytas till timmar med ont om kraft. Systemet måste således dimensioneras korrekt och ha en beredskap att snabbt ställa om. Prognososäkerhet i vindkraften gör dessutom att planeringshorisonten blir kortare. 
 Den största utmaningen står sannolikt producenterna inför. Introduktionen av förnybar kraft med särskilda stöd, som till stor del är intermittent till sin karaktär, tränger undan annan pro- duktion och skapar åtminstone inledningsvis en prispress på mark- naden. Detta undergräver ekonomin för kraftverken och innebär dessutom att det tar längre tid innan de förnybara teknikerna kan finansieras utan statligt stöd. Tyskland är i dag ett exempel på hur den snabba tillväxten av förnyelsebar produktion kraftigt har påverkat kraftverkens finansiella möjligheter att kunna existera vidare och bidra till energisystembalanseringen. Därför pågår nu arbete i Tyskland för att ta fram regelverk för kapacitetsmarknader. 
 För stamnätsoperatörerna ligger den största utmaningen i att hinna bygga ut näten i den takt som krävs. Det finns en betydande risk att förnybar kraft kommer att bli instängd i vissa regioner. 
 I smarta nät kan kunderna bidra till balanseringen av elsystemet, och således minska behoven av reglerbar produktion och nät- utbyggnad. Det finns en stor potential för efterfrågeflexibilitet hos både hushållskunder och industri. Men det är viktigt att efterfråge- flexibiliteten kommer in på marknaden på ett kontrollerat sätt för att generera största möjliga samhällsnytta. Felaktigt införd kan efter- frågeflexibilitet snarare stjälpa än hjälpa systemet. En utmaning är att det inte alltid ligger i kundens intresse att agera på ett sätt som bidrar till största samhällsnytta. 
 234 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Smarta elnäts bidrag till de klimat- och energipolitiska målen 
 Rådet har i sitt kommittédirektiv uppgiften att bedöma det bidrag som smarta elnät kan ge för att uppfylla enskilda energi- och klimat- mål till 2020 och 2030. En övergripande analys har genomförts av NEPP och redovisas i sin helhet i rapport till Samordningsrådet NEPP 2014 Bedömning av det bidrag som smarta elnät kan ge för att uppfylla energi- och klimatmål. 
 Analysen utgår från de energi- och klimatpolitiska målen för 
  
 reduktion av växthusgasutsläpp till 2020 
  
 ökning av andelen förnybar energi till 2020 
  
 ökad energieffektivisering till 2020 
  
 målet om en fossilbränsleoberoende fordonsflotta till 2030. 
  
 Analysen bygger på jämförelser av energisystemets utveckling i ett antal omställningsscenarier, exempelvis rådets scenario B och D, och ett antal referensscenarier, bl.a. rådets scenario A (och delvis även scenario C). Som komplement har även en s.k. score card- bedömning använts (värdering utifrån en  
 5-gradig 
  skala). En när- mare beskrivning av de metoder som använts för analysen finns i NEPP:s rapport. 
 Av tidigare redovisning i detta avsnitt framgår att osäkerheten är stor kring hur elmarknaden i Nordeuropa och den svenska om- ställningen av energisystemet kommer att påverka elmarknaden i Sverige och Norden och därmed behovet av smarta elnät. Den framtida betydelsen av smarta elnät är starkt kopplad till hur speci- fika energi- och klimatpolitiska mål utformas. För varje mål finns dock ett antal åtgärdskategorier som kan få olika genomslag, var och en med helt olika beroende av smarta elnät. 
 Ett exempel är genomslaget för elfordon. Med en massiv sats- ning på incitament för övergång till elfordon får smarta elnät en större roll än om omställningen i första hand inriktas mot för- nybara drivmedel. På samma sätt blir smarta elnät viktigare med en massiv satsning på sol- och vindkraft Europa jämfört med t.ex. ett framtida genomslag för koldioxidlagring (CCS) vid konventionell kraftproduktion. 
 235 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 I analysarbetet har följande vi funnit tre grupper teknik och åtgärder som har speciell betydelse för smarta elnäts bidrag till de klimat- och energipolitiska målen: 
  
 Utbyggnad av vindkraft och solkraft. 
  
 Eldrift inom transportsektorn, i scenarierna är det främst el- driften av personbilar som får genomslag till 2030. 
  
 Eleffektivisering i bostads- och servicesektorn, men även inom industrin i vissa tillämpningar. 
  
 Vid stort genomslag för dessa åtgärder så blir även smarta elnäts bidrag till måluppfyllelsen stort. Detta är särskilt tydligt på lite längre sikt, när större volymer kan ha uppnåtts, dvs. 2030 och där- efter. 
 Osäkerheten kring marknadens utveckling i stort och genom- slag för olika tekniker är betydande. Metoderna ger därför inga säkra besked men ambitionen med analyserna är att få fram rimliga nivåer för smarta elnäts bidrag till uppfyllelsen av energi- och klimat- mål. Men med dessa reservationer finns det god grund för bedöm- ningen att de smarta elnäten kommer att bidra till uppfyllelsen av de svenska energi- och klimatmatmålen. Smarta elnät kan förväntas få störst betydelse för målet om en ökad andel förnybar energi, där cirka 40 procent av åtgärderna till 2020 i viss eller ganska stor utsträckning 
 231F 
  
 71  
 kan dra nytta av de smarta elnäten. Motsvarande bedömning för målen om minskade växthusgaser och energiffektiv- isering är cirka 30 procent. När det gäller målet om en fossilobero- ende fordonsflotta styrs resultatet av genomslaget för elfordon. I scenarier med den största andelen elfordon blir resultatet att smarta elnät har viss eller ganska stor betydelse för cirka 30 procent av de åtgärderna till 2030. 
 Analyserna indikerar också att de smarta elnäten kan bidra mer till måluppfyllelse av eventuella framtida mål, för exempelvis 2030. Detta är tydligast för förnybar energi, men kan även förväntas gälla för växthusgasreduktion och ökad energieffektivisering. 
  
 71  
 För en närmare beskrivning av hur viss betydelse respektive ganska stor betydelse definierats i analysen hänvisas till rapport till samordningsrådet, NEPP, december 2013, Beskrivning av de konkreta utmaningar som det svenska elnätet står inför med anledning av den pågående omställningen av energisystemetdecember. 
 236 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Energi- och klimatmålen är alla energirelaterade, men det är uppenbart att de åtgärder som kan nyttiggöra de smarta elnäten har god hjälp av, och även bidrar till, att de smarta elnäten kan hantera de framtida effektproblemen i elsystemet. Det gäller naturligtvis oberoende av om de är en följd av energi- och klimatmål eller om de motiveras av andra orsaker. För bedömningen av storleken på de smarta elnätens bidrag till energi- och klimatmålen, har därför även denna effektdimension varit starkt bidragande. 
  
 5.3.4 
  
 Kostnad och nytta med smarta elnät 
  
 Smarta elnäts roll i den långsiktiga utvecklingen av energisystemet beror på hur olika smarta elnätslösningar utvecklas, hur robust och kostnadseffektiv tekniken kan förväntas bli etc. En central del av samordningsrådets arbete har därför varit att ta fram en mer kom- plett bild av vilka tekniker och tillämpningar som utvecklas och öka förståelsen för hur smarta elnätslösningar kan bidra till att hantera framtida utmaningar. Med den breda definition av smarta elnät som samordningsrådet utgått från finns också en rad olika tillämpningar med helt olika förutsättningar och möjligheter. 
 Samordningsrådets ska enligt direktivet bedöma olika samhälls- ekonomiska kostnader och nyttor som utvecklingen av smarta el- nät för med sig på kort och lång sikt. Redovisningen i avsnitten  
 5.3.1–5.3.3 
  visar att smarta elnäts framtida roll i elsystemet är förenad med betydande osäkerheter på olika nivåer. Smarta elnäts samhällsekonomiska kostnader och nyttor går bara att bedöma utifrån ett visst scenario med vissa antaganden om teknikutveckling, elsystemets sammansättning och energimarknadernas behov, kund- ernas acceptans för ny teknik etc. Dessutom finns en rad olika väg- val som alla kan kategoriseras som smarta elnäslösningar och som kan ge olika kostnader och nyttor i olika situationer. 
 Internationella analyser 
 Trots dessa betydande osäkerheter finns dock ett antal studier som försökt kvantifiera den samlade kostnads- och nyttoeffekten vid en fullständig utbyggnad av smarta elnät. Sådana studier har genom- förts för hela regioner eller länder där man utgått från ett visst 
 237 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 scenario för utvecklingen av olika smarta elnätsfunktioner. En sådan analys genomfördes av Electric Power Research Institute (Taylor) 2011 
 232F 
  
 72  
 och var i sin tur var en uppdatering av en tidigare studie från 2004 
 233F 
  
 73 
 . I studien från 2011 utgår man från ett scenario med omfattande introduktion av intermittent elproduktion, el- fordon, automatisk styrning hos konsumenter och inom industrin samt utnyttjande av modern lagringsteknik. Analysresultatet som omfattar hela USA pekar på ett förhållande mellan nytta och kost- nad på i storleksordningen  
 2.8–6,0. 
  Såväl kostnader som nyttor uppträder till helt övervägande del i distributionsnätet och i mindre omfattning på transmissions och kundnivå. 
 En liknande studie har genomförts av Williams & mäta, analyser och styra. Mäta innebär att givare används för att mäta elektriska eller andra storheter, att mätningen sker automatiskt och att mätdata överförs till datorer för bearbetning. Med hjälp av programvara analyseras dessa mätdata varefter beräkningsresultaten används för att skicka styrsignaler till den utrustning som finns i elnätet. Att mäta, analyser och styra är inget nytt men dessa tillämpningar har fram till nu skett lokalt. Den nya informations- och kommunikations- 
  
 76  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP 2014, Teknik för smarta elnät för själva elnäten – kartläggning och behovsanalys. 
 239 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 tekniken gör det möjligt att mäta på skilda geografiska platser i elnätet och utifrån analysresultaten styra utrustning som kan befinna sig på långt avstånd från mätpunkten. Denna typ av teknik finns redan i stora delar av transmissionsnätet men är mindre vanlig på distributionsnivå. 
 Smarta elnätslösningar för befintligt elnät skapar möjlighet att öka anslutningen av intermittent elproduktion utan att elnätet behöver byggas om eller förstärkas. Tekniken kan också bidra till att elnätet kan utnyttjas närmare sina tekniska gränser. Här krävs dock system som kan kontrollera var gränserna ligger i alla drift- situationer och med en mycket hög tillförlitlighet hos de kom- munikations- och  
 IT-system 
  som används om en hög tillförlitlighet ska kunna upprätthållas. Kostnaden för nätutbyggnad är normalt mångdubbelt högre än kostnaden för de smarta elnätslösningarna. Att kunna öka kapacitetsutnyttjandet i befintliga nät är, utifrån ett resurs- och miljöperspektiv, fördelaktigt. Att exempelvis förstärka lokalnät genom att bygga nya ledningar kräver nya miljöintrång, något som kan medför minskade miljövärden och som t.ex. kan påverka fastigheters marknadsvärde negativt. Om man med hjälp av ny teknik kan öka överföringskapacitet i befintliga ledningar med bibehållen tillförlitlighet krävs inga nya miljöintrång, vilket är att föredra. 
 I den kartläggning som genomförts av NEPP finns ett projekt i Graham i Västergötland där mätning, analys och styrning har skapat möjlighet att överföra större effekter i befintliga ledningar. Ett annat exempel gäller Kårehamn på Öland där mätning och över- vakning av ledningstemperaturen har gjort möjligt att installera 48 MW vindkraft även om ledningsnätet bara klarar 30 MW när kyl- ningen är som sämst. I exemplet från Kårehamn har med andra ord den installerade effekten kunnat ökas med 60 procent (exemplet Kårehamn beskrivs närmare i avsnitt 5.4). 
 Att vissa elnätsföretag trots den positiva kostnads- och nytto- analysen väljer alternativet nätutbyggnad beror snarast på oklara incitament och eventuellt på tveksamhet kring robusthet och till- förlitlighet hos den nya tekniken. Denna osäkerhet förstärks om resultat från referensanläggningar med liknande förhållanden som den egna anläggningen saknas. 
 Smarta elnätsteknologier kan också användas för att upprätthålla stabilitet i elnäten. Med kontinuerlig mätning och registrering av 
 240 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 spänning med hjälp av ett större antal elmätare analyseras data och utifrån resultaten styrs transformatorerna så att de hjälper till att hålla spänningen i nätet inom givna gränser. 
 Ett annat exempel är att smart elnätsteknologi kan användas för att förebygga elavbrott genom underhållsteknik som bygger på mätningar på flera ställen i elnäten och informationstekniska system. När elavbrottet väl uppstått bidrar tekniken för smarta elnät till snabbt återställande och därmed kan avbrottstiderna minska. 
 Nyttan av smarta elnätslösningar vid förändrade förbrukningsmönster 
 Smarta elnätsapplikationer kan också användas för att undvika investeringar i elnäten som behövs för att klara en större intro- duktion av elbilar och distribuerad produktion (vind- samt sol- kraft). Det finns utmaningar kopplat till såväl distributionsnäten som för stamnätet till följd av denna förändring av kraftsystemet. På distributionsnätsnivå så bedöms primärt ökade lasttoppar från elbilsladdning utgöra en utmaning vintertid då toppbelastningen på nätet ökas. I en studie genomförd av Elforsk 
 237 
  
 77 
  
 F  
 så uppskattades unge- fär 30 procent av landets distributionsnät stå inför ett investerings- behov till följd av detta. Möjligheten att minska detta investerings- behov har analyserats av NEPP 
 238F 
  
 78 
 . 
 I projektet har utmaningarna på distributionsnivå simulerats vid en ökning av antalet elbilar och lokal solelsproduktion, och nyttan som smarta elnät kan bidra med har kvantifierats. De applikationer som analyserats är bl.a. koordinerad laddning av elbilar och efter- frågeflexibilitet från hushållskunder. Med dessa tekniker minskar effektökning till följd av introduktionen av elbilar. I studien upp- skattas att en halvering av antal distributionsnät med investerings- behov kan ske med hjälp av dessa tekniker. 
 Nyttan som kan genereras kan också betraktas ur ett kund- perspektiv. I en Elforsk studie 
 239F 
  
 79  
 har den ekonomiska besparingen 
  
 77 
  
 Elforsk, 2014, framtida krav på elnäten, rapport 14:26 2014. 
  
 78 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Krav på framtidens elnät – smarta elnät, 
  
 79 
  
 Elforsk, 2012, Pilotstudie i Vallentuna, Reflektioner rörande affärsmodeller för förbrukar- flexibilitet och självlärande prognosstyrning för kundanpassad effektreglering, Elforsk rapport 12:48. 
  
 241 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 från efterfrågeflexibilitet och automatisk styrning simulerats för en villaägare med bergvärmepump för åren 2010 och 2011. Bespar- ingen har i dessa fall beräknats till cirka 2  
 200–2 
  600 kronor. Motsvarande värde för villakund med en elpanna uppgår till cirka 2  
 800–4 
  000 kronor beroende på respektive års pris- och tempera- turdata. Studien konstaterar att en förbättrad reglering av uppvärm- ningen sänker energiförbrukningen på flera sätt. Med jämnare temperaturreglering kan hushållen välja något lägre inomhus- temperatur utan att uppleva komfortproblem, styra bort topplast och sänka inomhustemperaturen då man är borta från hemmet under längre perioder. Sammantaget uppskattar studien att en 10– 15 procent energieffektivisering kan nås. 
 Den nytta som i dessa beräkningsfall uppstår för kunden kan inte entydigt sägas bero på användning av smarta elnät. Exemplet illustrerar alltså även att det på kundsidan knappast går att dra någon tydlig gräns mellan smarta elnät smarta energilösningar, vilket gör en entydig analys av kostnader och nyttor för smarta elnät ännu mer komplicerad. 
  
 5.4 
  
 Analyser av elmarknadens utveckling och förändringsbehov 
  
 5.4.1 
  
 Drivkrafter för smarta elnät samt fördelning av kostnad och nytta 
  
 Av samordningsrådets direktiv framgår att en viktig övergripande uppgift för rådet är att klargöra de ekonomiska drivkrafterna, inci- tamentsstrukturerna och nyttofördelningsmekanismerna som har betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Smarta elnät är inte ett mål i sig utan utvecklingen måste motiveras av bidrag till målsätt- ningar inom klimat- och energipolitiken och av den nytta som upp- nås för elkonsumenterna, näringslivet och samhället i stort. Då elförsörjningen är en grundläggande förutsättning för ett funger- ande samhälle är det även viktigt att leveranssäkerheten i ett samhällsperspektiv beaktas. 
 Rådet har prioriterat arbetet med att klargöra de ekonomiska drivkrafterna och incitamentsstrukturerna och detta har varit ett eget fokusområde. Inom området har vi undersökt frågor om 
 242 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 elmarknadens funktion, aktörerna på elmarknaden och hur spel- reglerna på elmarknaden påverkar utvecklingen av smarta elnät. 
 Analyser och slutsatser från detta arbete finns publicerade i en särskild rapport, Incitamentsstruktur och kundinflytande på el- marknaden – vilka är aktörernas roller och drivkrafter i utveck- lingen med smarta elnät 
 240F 
  
 80 
 . En beskrivning av analyserna om driv- krafter för smarta elnät samt fördelning av kostnad och nytta för olika aktörer redovisar vi här. Synergier med andra energislag kan också uppkomma, särskilt i kundledet, med integrerade energi- bärarkoncept där hela kundens energianvändning och kostnad beaktas. Detta behandlas inte här utan bl.a. i avsnitt 4.2.5. 
 Användningsfall 
 Av samordningsrådets direktiv kan man utläsa olika syften med att främja utvecklingen av smarta elnät (se bilaga 1). 
  
 1. 
  
 Underlätta introduktionen och utnyttjandet av förnybar elpro- duktion. 
  
 2. 
  
 Skapa förutsättningar för aktivare elkunder. 
  
 3. 
  
 Underlätta energieffektivisering och minska energianvänd- ningen. 
  
 4. 
  
 Bidra till effektreduktion och kapa effekttoppar. 
  
 5. 
  
 Bidra till ökad effektivitet, förbättrad elkvalitet och driftsäker- het i elnätet. 
  
 Utifrån dessa syften har vi i arbetet tagit fram och analyserat ett antal användningsfall för smarta elnätsfunktioner. Med exemplen har påverkan på de olika aktörerna i elmarknaden kunnat analyseras vid en tidpunkt då respektive användningsfall kan ha fått sitt genomslag. 
 För att underlätta förståelsen av analysen redovisar vi en schematisk bild i figur 5.13över elmarknaden och dess aktörer. 
  
 80  
 Rapport från samordningsrådet, 2014, Incitamentsstruktur och kundinflytande på elmark- naden – vilka är aktörernas roller och drivkrafter i utvecklingen av smarta elnät? 
 243 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 En central fråga är hur aktörerna agerar och reagerar i de olika användningsfallen. Ett problem som kan försvåra utvecklingen av olika användningsfall är att de ekonomiska incitamentsstrukturerna kan innebära att kostnaderna för de investeringar som krävs kan behöva finansieras av en aktör medan intäkterna tillfaller en annan. 
 För användningsfallen analyserar vi därför vem den ekonomiska nyttan tillfaller, vem som betalar och hur incitament kan skapas så det som önskas verkligen sker. Definierar man incitament som en anledning för någon att utföra en viss handling så behöver vi veta den ekonomiska drivkraften som kan få en viss aktör att agera för ett visst användningsfall. För varje användningsfall finns också andra aktörsroller som påverkas indirekt. 
 Analysen nedan utgår från några av de användningsfall som är centrala i elmarknaden: 
  
 Storskalig introduktion av vindkraft och solcellsel i större anläggningar och bebyggelse. 
  
 Flexibel användning för effektstyrning inom fastigheter, bostäder och industri. 
  
 244 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Energieffektivisering inom fastigheter, bostäder och industri samt introduktion av smarta elmätare och återkoppling av mät- värden. 
  
 Användningsfall inom elnäten för en effektivare nätverksamhet och säkrare elöverföring. 
  
 Användningsfallen utgår från tre aktörsrollers initiativ: elprodu- centen som investerar i förnybar el, elanvändaren som utvecklar en flexibel elanvändning och som energieffektiviserar och elnätsföre- taget som investerar, effektiviserar och utvecklar säkerheten i el- överföringen inom sitt elnät. Slutligen diskuterar vi de ekonomiska incitamenten för elhandelsföretaget att erbjuda smarta elnäts- funktioner. Detta är särskilt intressant eftersom elhandelsföretaget förväntas bli elanvändarens huvudsakliga kontakt i elmarknaden enligt de förändringar som är på gång i riktning mot en elhandlar- centrisk modell. 
 Vindkraft och solcellsel i parker och bebyggelse – elproducenten har initiativet 
 Följande händelsekedja bygger upp användningsfallet. El- producenten investerar i vindkraft och/eller solcellsel. Elnäts- företaget (koncessionspliktigt) ansluter vindkraften, ibland genom att bygga ut eller förstärka sin nätkapacitet. Med en ökande mängd intermittent elproduktion behöver den systemansvariga myndig- heten utökade reglerresurser i produktion eller användning, eller genom utökat elutbyte mellan elområden och länder via import och export. 
 Huvudfrågan för användningsfallet är om elproducentens för- väntade intäkter kommer att täcka investeringen i vind- och sol- kraft och bära alla de kostnader som uppstår i de olika leden av elmarknaden. I dag stimulerar stödsystemet elcertifikat denna typ av produktionsinvestering eftersom marknadspriset inte är tillräck- ligt högt för att detta skall ske i stor skala annars. 
 En elproducents ekonomiska kalkyl har följande principiella uppbyggnad: 
 245 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Det som kan driva fram en storskalig introduktion av vind- och solkraft är att intäkterna från elproduktionen inklusive elcertifikat och kostnader för balansansvar finansierar den totala kostnaden inklusive avkastning för producenten över anläggningens livstid. 
 I den totala kostnaden ingår kostnaden för att bygga produk- tionsanläggningen och driften, dvs. investerat kapital och drift och underhåll samt kostnaden för nätanslutning och nätöverföring. 
 Andra användningsfall finns beskrivna som handlar om att begränsa kostnaden för nätanslutning och säkerställa en säker nät- överföring när mer förnybar kraft ansluts till elnäten, exempelvis flexibel användning, ellagring och introduktion av flexibla AC- system. I dessa fall blir det betydelsefullt att intäktsregleringen stimulerar elnätsföretagen att tillämpa de mest kostnadseffektiva lösningarna då ny kraft ska anslutas som alternativ till en tradition- ell och kostsam utbyggnad av elnäten. 
 Med mer varierande elproduktion i elsystemet kan kostnaden öka för att hålla systemet i balans, dvs. balansansvarskostnaden (minskar nettointäkten för producenten). Även här finns samma typer av användningsfall, exempelvis flexibel användning och el- lagring som kompletterar den traditionella balanskraften och begränsar kostnaderna för balansansvaret i en mer volatil elmark- nad. 
 För att förstå hur balansansvarskostnaden kan utvecklas kan vi analysera hur den systemansvariga kan påverkas. Den system- 
 246 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 ansvariga ska upprätthålla elbalansen i elmarknaden genom att erbjuda reglertjänster och fördela kostnaden för balansregleringen mellan de balansansvariga genom balanstjänsten. 
 Så här ser den principiella ekonomiska kalkylen ut för den systemansvariga Svenska kraftnät: 
 Om en storskalig introduktion av vind- och solkraft leder till att traditionella kraftverk som används i balanstjänsten konkurreras ut på grund av bristande lönsamhet kan resurserna för balanskraft bli otillräckliga för att hålla systemet i balans. För att säkerställa en tillräcklig mängd balanskraft i marknaden kan den systemansvarige behöva hyra in resurser för balanshållning till en fast kostnad (jfr. effektreserven) vilket kan öka kostnaden för balanshållningen. Detta aktualiserar frågan om behovet av kapacitetsmekanismer i elmarknadens balanstjänst. Syftet med kapacitetsmarknader är att delfinansiera reglerresurser i elproduktion och/eller elanvändning med en fast ersättningskomponent i stället för som i dag med enbart en rörlig energibaserad intäkt. 
 Resonemanget visar att en storskalig introduktion av vind- och solkraft kan förändra elmarknadens funktion och driva fram en tillämpning av smarta elnätsfunktioner i elmarknaden och elnäten. 
 247 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Flexibel användning för effektstyrning inom fastigheter, bostäder och industri – elanvändaren har initiativet 
 Denna händelsekedja bygger upp användningsfallet. Elanvändare investerar i teknik för att flexibelt styra och förskjuta hela eller delar av sin elanvändning till tider när priset är lågt. Detta förut- sätter att elnätsföretaget eller elhandelsföretaget har egna skäl att tillämpa en form av prissättning som skapar incitament för el- användaren att styra om delar av sin användning eller effekt till särskilda tidpunkter. Prissignalerna eller prispåverkan måste också göra det tillräckligt intressant för elanvändaren att anpassa sig till flexibel elanvändning som svar på prissignalerna. 
 Elnätsföretagets och elhandelsföretagets skäl att tillämpa en form av dynamisk prissättning 
 Vilka incitament har elhandelsföretagen och elnätsföretagen att införa avtalsformer och tjänster som stimulerar elanvändaren till en tidsflexibel elanvändning? 
 Elnätsföretagets skäl att erbjuda elanvändarna denna prissätt- ning kan hämtas ur elnätsföretagets principiella ekonomiska kalkyl med utgångspunkt i intäktsregleringen som ser ut på följande sätt: 
 248 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Med en dynamisk prissättningsmodell för nättjänsten eller genom att införa tjänster för laststyrning ger elnätsföretaget elnätskunden ett tydligt incitament att jämna ut och hålla nere effekten i elnätet (uttag och inmatning). I ett längre tidsperspektiv leder detta till att följande kostnader kan begränsas för elnätsföretaget: 
  
 kostnader för anslutning till överliggande och gränsande nät 
  
 kostnader för inköpt eller egenproducerad energi för att täcka nätförluster 
  
 kapitalkostnaden. 
  
 249 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Hinder i nuvarande intäktsreglering 
 I dagens intäktsreglering behandlas de två första kostnaderna ovan som icke påverkbara och elnätsföretaget tillåts att föra dessa direkt vidare till elnätskunden. Det saknas därför i dag ett tydligt ekonomiskt incitament för elnätsföretaget att minimera dessa kost- nader. Förändringar i intäktsregleringen inför kommande regler- period utvecklas närmare i avsnitt 4.2.3 nätinvesteringar 
 241F 
  
 81 
 . 
 En annan fråga i regleringen är fastställandet av kapitalkost- nadskomponenten och om det härigenom ges tillräckliga incita- ment för att stimulera elnätsföretagen att göra kapitaleffektiva investeringar i smarta elnätslösningar (se vidare under rubriken Användningsfall inom elnäten för en effektivare nätverksamhet och säkrare elöverföring samt avsnitt 4.2.3). 
 Reglermodellen behöver bidra till att stimulera elnätsföretaget att tillämpa den totalt mest kostnadseffektiva metoden för att klara sin uppgift, exempelvis genom elanvändarens medverkan med flexibilitet som ett alternativ till dyra kapitalinvesteringar. 
 Elhandelsföretaget drivs av att kunna minimera sin ekonomiska risk 
 Elhandelsföretagets anledning att erbjuda elanvändare en prissätt- ning som stimulerar flexibel elanvändning kan härledas ur el- handelsföretagets principiella ekonomiska kalkyl som ser ut så här: 
  
 81  
 I enlighet med den nya bestämmelsen 5 kap. 7 a § ellagen (1997:857) har Energimarknads- inspektionen inför kommande reglerperiod  
 (2016–2019) 
  utvecklat intäktsregleringen med incitament som ska stimulera elnätsföretagen till ett effektivt kapacitetsutnyttjande (minska belastningen i gränspunkterna) och en begränsning av elnätsförlusterna genom att tillämpa metoder som begränsar dessa kostnader. 
 250 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Elhandelsföretaget för över elmarknadspriset till elanvändaren i paketerad form. I paketet finns bl.a. kostnader för det rena elpriset, balansansvar, prissäkringar och skatter. Elhandelsföretaget kan erbjuda elanvändarna ett rörligt elprisavtal som, trots paketering, avspeglar spotprisets variation på elmarknaden. Om prisvariationen mellan timmarna är tillräckligt stor får elanvändaren incitament att variera sin elanvändning för att minimera elkostnaden. 
 En övervägande del av elhandelsföretagets ekonomiska risk handlar om avvikelse mellan köpt antal kWh för kommande dygn ner på timnivå och vad elhandelsföretagens kunder i verkligheten använder. Avvikelse i inköpt volym mot verkligt använd volym under drifttimmen kostar pengar i form av balanskraftkostnader, vilka kan adderas till stora belopp. Därtill kommer risker för genomsnittligt högre inköpskostnader förknippade med försäljning av fastprisprodukter med profil- och volymrisker relaterade till den finansiella handeln. 
 Genom ökad kunskap om elanvändarnas flexibilitet och genom samverkan finns möjligheter för elhandelsföretagen att minska dessa risker. En positiv skillnad mellan elhandelsföretagets beräk- nade riskkostnad och verkligt utfall kan eventuellt utgöra ett under- lag för att dela med kund. För att detta ska ske krävs full informa- tion om obalanser i elhandelsföretagets portfölj och att den finns i god tid så att elhandelsföretaget kan agera på kunskapen i sam- verkan med sina elanvändare. 
 251 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Effektivare prisbildning på spotmarknaden 
 Den stora nyttan för elanvändarna skulle emellertid uppkomma om deras möjliga flexibilitet regelmässigt blev inbjuden till spotmark- naden. Då skulle denna resurs nyttiggöras fullt ut vid prisbild- ningen och bidra till att sänka medelpriset på den volym som elanvändarna, via elhandelsföretagen eller direkt, handlar på spot- marknaden. 
 En rapport 
 242 
  
 82 
  
 F  
 inom forskningsprogrammet Market Design, Elforsk, har visat att efterfrågeflexibilitet utifrån spotprisets variation och utan koppling till prisbildningen på elbörsen bara kan fungera upp till en viss gräns. Över denna gräns ökar kostnaderna i systemet och resultaten blir de motsatta på grund av att det uppstår nya efterfrågetoppar och prisspikar vid andra tidpunkter. Enligt ovan kan tilläggas att elanvändare som styr sin elanvändning efter spotpriset i efterhand också skapar risk för ökade balanskostnader för elhandelsföretagen. 
 Efterfrågeflexibiliteten bör alltså på sikt komma in redan vid budgivningen till spotmarknaden. Det finns redan idag incitament hos elhandelsföretagen att utveckla flexibilitetsprodukter och driv- kraften för detta är elhandelsföretagens behov av att minska sina ekonomiska risker. Denna utveckling kommer att ske utifrån marknadsbehovet och konkurrenssituationen. För att utnyttja potentialen med elanvändarnas flexibilitet fullt ut vid prisbild- ningen behövs medverkan och utvecklade produkter även från andra aktörer som t.ex. Nord Pool Spot 
 243 
  
 83 
  
 F  
 och systemansvarig. Det kan därför finnas anledning att se över mekanismerna för hur efter- frågeflexibilitet bjuds in till marknaden så att rätt incitament kan skapas för elanvändarna och elhandelsföretagen på en framtida elmarknad. Om efterfrågeflexibiliteten sänker elpriset generellt tjänar alla elanvändare på det och då uppstår frågan hur den eko- nomiska nyttan ska fördelas mellan aktiva och passiva elanvändare. 
  
 82 
  
 Elforsk, 2013, 13:95 Efterfrågeflexibilitet på en energy only marknad. 
  
 83 
  
 Rådet erfar att Nord Pool Spot redan idag arbetar med utveckling av produkter som verkar i denna riktning. 
  
 252 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Elanvändarnas incitament för att tillämpa flexibel elanvändning 
 Den centrala frågan för detta användningsfall är slutligen om den totala nyttan d.v.s. kostnadsreduktionen som uppnås i elsystemet med en tidsflexibel elanvändning räcker för att bära de investerings- och driftkostnader som uppstår hos elanvändaren och övriga aktörer som gör flexibiliteten möjlig. 
 Kundnyttan vid flexibel elanvändning kan beskrivas med den ekonomiska kalkyl som gäller för en elanvändare: 
 För att löna sig måste flexibel användning för effektstyrning ge användaren lägre totalkostnad över tiden dvs. kostnaden för inköpt el och kostnaden för nätanslutning och nätöverföring måste redu- ceras tillräckligt för att kompensera kostnaderna för tekniska anpassningar (exempelvis ellager), egen ansträngning och energi- tjänster som möjliggör flexibiliteten. 
 Slutsatsen i ett incitamentsperspektiv är att elanvändaren kan dra fördelar av sin flexibilitet genom att bli belönad för den skapade nyttan för elnätsföretaget, elhandelsföretaget och genom att påverka prisbildningen på spotmarknaden. Det förutsätter att elmarknaden anpassas i viss mån och att intäktsregleringen skapar de rätta incitamenten så att elhandelsföretagen och elnätsföretagen anpassar sin affärsmodell till elanvändaren. Detta användningsfall – intro- duktion av flexibel användning för effektstyrning inom fastigheter, 
 253 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 bostäder och industri – kan också kopplas till egenproduktion av el. Med hjälp av lagring och ökad flexibilitet kan elanvändaren använda en större del av sin egenproducerade el inom den egna anlägg- ningen och därigenom reducera sitt försörjningsbehov. Då kan ytterligare kostnader sparas inom elnäten och i produktions- systemet. Dessutom är det fördelaktigt för elanvändaren ur skatte- synpunkt. Det är också viktigt att beakta att en dynamisk pris- sättning för el och elnät på marknadsmässiga grunder som gynnar aktiva flexibla elanvändare också kan medföra att elanvändare som inte anpassar sig till de nya förutsättningarna missgynnas eko- nomiskt. 
 Energieffektivisering inom fastigheter, bostäder och industri samt introduktion av smarta elmätare och återkoppling av mätvärden – elanvändaren har initiativet 
 Det här användningsfallet är mycket likt fallet med effektreduktion genom flexibel användning eftersom det är samma typ av utrust- ning och parter inblandade i incitamentskedjan. 
 Denna händelsekedja bygger upp användningsfallet. Elanvändare investerar i en teknik och engagerar sig för att på olika sätt kunna minska eller effektivisera sin energi- och elanvändning. 
 En förutsättning för detta är att elanvändaren kan kartlägga sitt 
 energiläckage genom att ha tillgång till detaljerad mätinformation om sin el- och energianvändning och utifrån det bestämma vilken åtgärd som ska vidtas. Här kommer betydelsen av smarta elmätare och återkoppling av mätinformation in i bilden. 
 Liksom i fallet med flexibel användning förutsätts elanvändarens kostnader för inköpt el och elöverföring minska i tillräcklig omfatt- ning för att kompensera elanvändarens egna insats för att uppnå detta. Om energieffektiviseringen blir omfattande inom stora användargrupper kommer kundincitamentets storlek att bestämmas av två huvudsakliga kostnadsslag. Förutom lägre rörliga kostnader för inköpt energi kan energieffektiviseringen leda till minskade kapitalkostnader. Detta genom att eventuella investeringar som görs för att uppnå effektiviseringen kan leda till att avsevärt större kapitalkostnader sparas i andra delar av elsystemet inom pro- ducentledet och elnäten. Därför är energieffektivisering nära kopplad till resonemanget som förts ovan om flexibel användning. 
 254 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Ett effektuttag som är lägre (energieffektivisering) och jämnare (flexibel användning) har potential att spara fasta kapitalkostnader i både elproduktionen och elnäten. På lång sikt ger därför kund- incitamenten för energieffektivisering och flexibel användning samma typer av kostnadsbesparingar hos elnätsföretagen och i produktionssystemet och bör ses i ett sammanhang. 
 En annan fördel med att titta på flexibel elanvändning och energieffektivisering gemensamt är att kunden använder samma typ av verktyg i form av mätning och styrutrustning för att åstad- komma båda nyttorna. De båda användningsfallens ekonomiska incitament förstärker därför varandra. 
 Användningsfall inom elnäten för en effektivare nätverksamhet och säkrare elöverföring – elnätsföretaget har initiativet 
 Elnätsföretagen kan använda teknik för en effektivare och säkrare nätöverföring. Exempelvis verktyg och tekniska lösningar som ger förbättrad nätövervakning och styrning, ökad automation eller för- bättrad överföringskapacitet. 
 Incitamenten för elnätsföretagen att systematiskt tillämpa en mer sofistikerad teknik med smarta elnätsfunktioner måste finnas i elnätsföretagens intäktsreglering. Huvudfrågan för elnätsföretaget är hur stor del av kostnadsbesparingen de får behålla vid en effekti- visering av verksamheten. 
 Elnätsföretagets ekonomiska kalkyl har redovisats tidigare i detta kapitel och där framgår att företagen redan i dag har incita- ment för en effektivisering inom den delen av kostnadsmassan som klassas som löpande och påverkbar. Det är kostnader för drift och beredskap, förebyggande underhåll, mätning och rapportering, administration och kundservice samt avbrottsersättningar. Elnäts- företagen får behålla värdet av den effektivisering de kan åstad- komma utöver den som intäktsregleringen föreskriver, åtminstone fram till nästa reglerperiod (fyraårsintervaller). 
 För närvarande ger inte intäktsregleringen elnätsföretagen några incitament att påverka kostnader för anslutning till överliggande, angränsande nät och nätförluster. Dessa behandlas i dag som opå- verkbara och tillåts föras vidare till nätkunden inom intäkts- 
 255 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 regleringens intäktsram. I enlighet med den nya bestämmelsen i ellagen 
 244F 
  
 84  
 har Energimarknadsinspektionen inför kommande regler- period  
 (2016–2019) 
  utvecklat intäktsregleringen med incitament som ska stimulera elnätsföretagen till ett effektivt kapacitetsut- nyttjande (minska belastningen i gränspunkterna) och en begräns- ning av elnätsförlusterna. 
 Ett annat problem med elnätsföretagens incitament är de fall då ny smart teknik kan användas som har potential att på ett kost- nadseffektivt sätt begränsa investeringsbehovet och effektivisera kapitalbindningen i nätet. Dessa effektiviseringsåtgärder ger en lägre kapitalbas och därigenom en lägre kapitalkostnadskomponent som grund för elnätsföretagets intäktsram. 
 Detta kan belysas med exempel som E.ON redovisat till rådets arbete. Till följd av att en stor mängd vindkraft anslutits till bolagets elnät på Öland, utnyttjas nätet i dag nära den gräns det är dimensionerat för. Då vindkraftparken Kårehamn, 48 MW, skulle anslutas medgav befintligt elnät egentligen maximalt 20 MW. En uppdimensionering av överföringsledningarna på Öland skulle kosta cirka  
 60–100 
  mnkr i investering (exklusive ny kabel till fast- landet). 
 Som alternativ till nätförstärkningen användes istället en ny smart elnätslösning,  
 dynamic line rating  
 (DLR), och en investering på endast fem miljoner. Utan denna lösning hade vindkraftparken inte etablerats på grund av för höga nätkostnader. Med DLR mäts temperaturen på ledningen och överförd effekt, och utifrån detta beräknas kontinuerligt den tillgängliga överföringsförmågan i led- ningarna. Är ledningarna nära överbelastning får vindkraftparken signal att styra ner produktionen. Detta visade sig bli en bra lösning för kunden, och en viktig förutsättning för att förverkliga vind- kraftparken. Men incitamenten för elnätsföretaget att genomföra denna typ av investering är svaga. Skälet är att vid tillämpning av Robles blir kapitalbasen betydligt lägre än vid mer traditionella nät- förstärkningar samtidigt som elnätsförlusterna ökar när nätet ut- nyttjas närmare sin fysiska begränsning. 
  
 84  
 5 kap. 7 a§ ellagen (1997:857). 
 256 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Elhandelsföretagets roll i olika användningsfall för smarta elnät 
 Elhandelsföretaget förväntas bli elanvändarens huvudsakliga kon- takt i elmarknaden enligt de förändringar som är på gång i riktning mot en elhandlarcentrisk modell. Det är därför intressant att se om elhandelsföretaget har ekonomiska incitament att erbjuda avtals- former och tjänster som stimulerar elanvändarna till efterfråge- flexibilitet, egenproduktion och energieffektivisering. Elhandels- företaget är en mellanhand som köper el, hanterar balansansvaret och förpackar elavtalet i en lämplig form och risknivå för elanvänd- arnas behov. 
 Exemplen om incitament för efterfrågeflexibilitet och energi- effektivisering har visat att elhandelsföretaget själv inte har eko- nomiska incitament att driva fram en utveckling som går i denna riktning såvida inte konkurrenssituationen eller lönsamhets- aspekter driver fram detta. Det är först när elanvändarna efterfrågar detta som elhandelsföretaget får anledning att utveckla och sälja tjänster som stödjer detta för att stärka sin affär. 
 Energieffektivisering kan också leda till minskad elförsäljning som elhandelsföretaget behöver kompensera med intäkter från tjänsteförsäljning. 
 För efterfrågeflexibilitet är dagens belöningsmekanismer svaga ur ett elhandelsperspektiv. Elanvändare som styr sin elanvändning på spotpriset i efterhand skapar risk för ökade balanskostnader för elhandelsföretagen. Med en framtida utvecklad marknadsmodell som tar in efterfrågeflexibiliteten i spotmarknaden vid budgiv- ningen kan elhandelsföretaget (balansansvarig) bli en länk mellan elanvändaren och grossistmarknaden. 
 Men det är i första hand elanvändarna (kollektivt) som kommer att få den ekonomiska nyttan av flexibiliteten genom ett lägre el- pris. Värdet av det lägre elpriset som blir resultatet av elanvänd- arnas flexibilitet måste bli tydligt för att elhandelsföretaget ska kunna prissätta och erhålla intäkter för att förmedla tjänsten. För detta behövs en markandsdesign med utvecklade affärsmodeller. Det är därför sannolikt inte elhandelsföretagen ensamma som initialt driver på denna utveckling utan snarare tjänsteleverantörer i bred bemärkelse, den systemansvarige, elnätsföretagen och el- användarna som kan härleda en direkt nytta. 
 257 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 För elproducenterna är förhållandet ett annat. Producenten måste tjäna på det som säljs av produktionen och har därmed inte samma nytta av mindre elanvändning och lägre priser. 
  
 5.4.2 
  
 Affärsmodeller och användarvänliga tjänster 
  
 Enligt direktivet ska samordningsrådet analysera vilka nya affärs- modeller och typer av användarvänliga tjänster, produkter och elavtal som behöver utvecklas. Rådet har tolkat uppgiften på så sätt att uppdraget i första hand handlar om förutsättningarna för före- tagen, dvs. marknadsdesign och regelverk. Förändringar innebär också nya affärsmodeller för de aktörer som berörs av en utvecklad elmarknad. Men utvecklingen av tjänster och produkter drivs främst av kommersiella aktörer för att möta kundernas efterfrågan på lösningar för nya behov. 
 Även dessa frågor behandlas bl.a. i rapporten Incitaments- struktur och kundinflytande på elmarknaden – vilka är aktörernas roller och drivkrafter i utvecklingen med smarta elnät 
 245F 
  
 85 
 . Slut- satserna som kan dras av detta arbete sammanfattas i korthet nedan. 
 En utvecklad affärsmodell innebär att en aktör ändrar sitt erbjudande i marknaden för att möta nya kundbehov eller utvecklar sin sitt sätt att möta kunden eller prissätta sin tjänst. Även för- ändringar i en aktörs leveranssystem eller leveransprocess innebär en utvecklad affärsmodell. I denna bemärkelse gör introduktionen av smarta elnät att de flesta aktörer på elmarknaden kan beröras av omfattande affärsmodellutveckling. 
  
 En mer intermittent elproduktion kan behöva en tillämpning av efterfrågeflexibilitet i elmarknaden för att effektivisera elpris- bildningen och för att balansera elsystemet. Detta kommer att kräva en utvecklad markandsdesign med utvecklade affärsmodeller för de inblandade aktörerna. Elhandlarna, elbörsen, systemansvarig och teknik- och tjänsteleverantörer kommer alla att behöva utveckla en kedja av erbjudanden, 
  
 prismodeller och processer som tillsammans tar fram den 
  
 85  
 Rapport från samordningsrådet, 2014, Incitamentsstruktur och kundinflytande på elmark- naden – vilka är aktörernas roller och drivkrafter i utvecklingen av smarta elnät? 
 258 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 önskade nyttan och som fördelar densamma ekonomiskt mellan aktörerna. Även elnätsföretagen som kommer att hantera fler mätvärden och en mer komplex avräkning kommer att påverkas av de nya affärsmodellerna för efterfrågeflexibilitet. 
  
 En strävan från elnätsföretagen att med hjälp av nätkunderna utjämna kapacitetsanvändningen och reducera nätförlusterna kommer också att innebära att elnätsföretagen måste utveckla sin prissättning, sitt erbjudande och sin affärsmodell. Med tids- dynamiska nättariffer, effekttariffer och andra affärsmodeller kan elnätsföretagen belöna kunder som bidrar till att målen uppfylls. Om intäktsregleringen innehåller tydliga incitament för elnätsföretagen att skapa dessa nyttor kommer företagen att fokusera på utvecklingen av sin affärsmodell gentemot nätkunden. 
  
 Även teknik- och tjänsteleverantörer och leverantörer av finansiering som riktar sig till elanvändarna måste utveckla affärsmodeller som bidrar till att kunden kan tjäna på nya erbjudanden från elmarknaden. Vi har berört hur tekniska plattformar för mätning och styrning kan användas för flera nyttor om de bygger på standardiserad teknik och öppna gränssnitt. Detta är något som de nya leverantörerna i elmarknaden måste ta hänsyn till då de utvecklar sina erbjudanden. 
  
 Slutsatser 
 Slutsatsen som kan dras är att tillämpningen av smarta elnät är direkt kopplad till marknadsaktörernas förmåga att kunna utveckla sina affärsmodeller i elmarknaden. Intäktsregleringens incitament och den fundamentala elmarknadsdesignen utgör endast det nöd- vändiga och viktiga ramverket som ska möjliggöra för marknadens aktörer att på kommersiell väg utveckla nya erbjudanden inklusive prissättning och leveransprocesser som attraherar kunderna att tillämpa de olika användningsfallen för smarta elnät. Detta gör att utvecklingen av smarta elnät i stor utsträckning är en fråga för marknaden själv att utveckla och att takten bestäms av hur fort nya behov uppkommer och lösningar faller på plats som kunderna upp- skattar och köper. 
 259 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 5.4.3 
  
 Förutsättningar för efterfrågeflexibilitet 
  
 Enligt direktivet ska samordningsrådet analysera förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbruk- ningsmönster och minska sin elförbrukning i dag och i framtiden. Rådet anser att efterfrågeflexibilitet kommer att vara en viktig resurs i det framtida elsystemet både för balansering av elsystemet och för elnätet lokalt. Rådet har behandlat frågan om efterfråge- flexibilitet i handlingsplanen. Mest centralt är avsnitt 4.2.1 Spel- regler på elmarknaden – marknadsdesign. I denna rekommendation förordar rådet en utveckling av den nuvarande övergripande mark- nadslösningen och regelverket för elmarknaden i syfte att under- lätta systembalansering och lösa nätkapacitetsproblem med stöd av elanvändarnas och elproducenternas bidrag till ökad flexibilitet i elsystemet. Men även förutsättningarna för elanvändarna att kunna bli mer flexibla i sin elanvändning genom tillgång till adekvat information som mätdata med hög upplösning avsnitt 4.3.4 samt pris och kostnadsrelaterad information avsnitt 4.3.5 knyter an till detta. 
 En bedömning av efterfrågeflexibiliteten, möjligheter och modeller för den har analyserats i två rapporter på uppdrag av sam- ordningsrådet. 
 246F 
  
 86  
  
 247F 
  
 87 
  
 I litteraturstudien Människan i det smarta elnätet genomförd av Interactive Institute Swedish ICT 2014, på uppdrag av samord- ningsrådet, behandlas erfarenheter och kunskap med inriktning på beteendefrågor bl.a. kopplat till efterfrågeflexibilitet. 
 Vi redogör här kortfattat för resultatet från dessa arbeten. Det finns också flera andra studier på området som har varit underlag för rådets bedömningar och rekommendationer på detta område. 
  
 86 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förburkningsmönster och minska sin elförbrukning i dag och i framtiden. 
  
 87 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Analysera effekterna av förändringar i regel- verk, rollfördelning och marknadsmodeller som kan bidra till att utnyttja möjligheterna till efterfrågeflexibilitet bättre. 
  
 260 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Möjligheter ur ett kundperspektiv 
 Ur ett kundperspektiv handlar nytta och möjligheter relaterade till smarta elnät i första hand om att kunden kan få ett ökat inflytande över den egna elanvändningen genom bl.a. lättillgänglig informa- tion och kunskap och fler valmöjligheter utifrån sina egna behov. Detta kan ske genom att: 
  
 förutsättningar skapas för fler valmöjligheter och konkreta kunderbjudanden på marknaden 
  
 förutsättningar skapas för mer flexibla nättariffer 
  
 248F 
  
 88 
  
 energieffektivisering och minskad energianvändning underlättas 
  
 effektivare användning av egenproducerad el underlättas. 
  
 Med smarta elnät och smarta mätfunktioner kan kundernas val i större utsträckning styras av de faktiska kostnaderna för elpro- duktion och distribution. De varierar över tiden men de flesta kunder har hittills inte påverkats av det och inte behövt ta ställning till vad elen är värd i olika situationer. Kunden skulle kunna välja att både konsumera och producera el eller utnyttja lagring när det passar bäst. Genom att det kan vara intressant för vissa kunder att minska sin elanvändning under topplast blir prisspikar mindre branta vilket gynnar hela kundkollektivet. En reduktion på  
 3–5 
  procent i efterfrågan under en timmes pristopp kan reducera energikostnaderna för den timmen med  
 20–50 
  procent. En mer priskänslig efterfrågesida bidrar också till att minska möjligheterna att utöva marknadsmakt särskilt vid topplastsituationer. 
 Förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbrukningsmönster och minska sin elförbrukning 
 I NEPP:s rapport Förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbrukningsmönster och minska sin elför- brukning i dag och i framtiden analyseras bl.a. dessa frågor: 
  
 88  
 I rapporten till samordningsrådet, Interactive Institute Swedish ICT, Garcia, Harmon och Rivera, E., 2014, Människan i det smarta elnät framgår att det än så länge har gjorts få analyser av konsumenters preferenser beträffande dynamiska tariffer. 
 261 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Hur stor är den tekniska och ekonomiska potentialen för efter- frågeflexibilitet? 
  
 Vilka förutsättningar finns för att potentialen ska kunna utnyttjas (drivkrafter, hinder och lösningar)? 
  
 Vilken roll kan efterfrågeflexibilitet spela på den framtida elmarknaden i konkurrens med andra resurser? 
  
 Drivkrafter för efterfrågeflexibilitet 
 Både hushållskunder och industrikunder har sett positivt på en framtida möjlighet att styra effekten under någon eller några tim- mar vid tillfälligt höga spotpriser. 
 249F 
  
 89  
 Drivkrafter för hushållskunder och industrikunder skiljer sig åt, liksom hinder och möjliga lös- ningar. Kostnaderna förknippade med efterfrågeflexibilitet är rela- tivt låga för hushållskunder. För industrikunder är den alternativa kostnaden en central del i resonemanget och den kan skilja sig mycket mellan industrier, konjunkturer och produktionslägen. 
 Av det arbete som rådet genomfört 
 250 
  
 90 
  
 F  
 framgår att kategorin privatpersoner har mycket snarlika behov för sin elanvändning, det är elkonsumenter i lägenheter, i flerbostadshus samt villor med och utan elvärme. Den väsentliga skillnaden i användningen är upp- värmningsformen. I övrigt har de likartade behov för att bo och leva, sköta driften i sina fastigheter och att transportera sig. Vi antar också att alla konsumenter oavsett boende- och uppvärm- ningsform kan vilja investera i och tillgodoräkna sig egenpro- ducerad el i en framtid. 
 Även inom kategorin kommersiella elkunder finns likartade behov mellan segmenten. I denna kategori finns segmenten fastig- heter och lokaler med och utan elvärme, serviceverksamheter, lätt och tung industri. Gemensamt för dessa segment är att de alla behöver tillgång till el för sin verksamhet och drift och de använder sig av person och godstransporter. Skillnader finns även här i 
  
 89 
  
 Slutrapport till samordningsrådet, NEPP, 2013, Förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbrukningsmönster och minska sin elförbrukning i dag och i framtiden. 
  
 90 
  
 Rapport från samordningsrådet, 2014, Incitamentsstruktur och kundinflytande på elmark- naden – vilka är aktörernas roller och drivkrafter i utvecklingen av smarta elnät? 
  
 262 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 formen för uppvärmning, men också de specifika industriprocesser som präglar olika typer av tyngre industrier. 
 En annan generell och väsentlig skillnad i ekonomisk påverkan som gäller för elanvändare i samtliga kundsegment är att vissa äger och investerar i egna anläggningar, t.ex. fastighetsägare och industrikunder, och andra inte. De som investerar själva måste ta hänsyn till teknikval (isolering, maskiner, styrutrustning, mm), finansiering och drift- och underhåll vilket kräver ett betydligt större engagemang från användaren. De som inte äger sin anlägg- ning, t.ex. en hyresgäst, kan i stället hyra eller köpa paketerade tjänster som inte kräver stora investeringar och någon särskild finansiering. Denna skillnad är central i exempelvis användnings- fallet energieffektivisering inom fastigheter, bostäder och industri. 
 Slutsatsen man kan dra är att det vid tillämpning av smarta el- nätsfunktioner som t.ex. efterfrågeflexibilitet, förefaller rimligt att skilja på privatpersoner och kommersiella elkunder och att ha specifik kontroll på vilka som är elvärmekunder (styrbara laster). Det är också viktigt att förstå större kommersiella elanvändare med speciella energikrävande industriprocesser i sin elanvändning. En annan aspekt är ägande och upplåtelseform samt ansvar för investeringar i den egna anläggningen där det också kan behövas olika grader av engagemang och kunskap. Det är viktigt att betona att kunderna också kan ha andra drivkrafter än rent ekonomiska för att aktivera sig på elmarknaden. Exempelvis miljöintresse, sam- hällsansvar och önskan om oberoende. Här är attityder och normer av betydelse. Avgörande för de allra flesta kunder är också kravet på enkelhet. 
 Olika kundsegment kommer på grund av dessa skillnader ha mer eller mindre nytta, dvs. ha mer eller mindre starka incitament, av smarta elnätsfunktioner. Det är viktigt för aktörerna i en fram- tida el- och tjänstemarknad att förstå och anpassa sig till det. Kom- mersiella elkunder i allmänhet kommer sannolikt att ha större ekonomisk förmåga och kunskapsnivå och tillgång till en mer avancerad teknik- och tjänstemarknad. 
 Utöver elanvändarnas drivkrafter, är det viktigt att det finns drivkrafter för de olika marknadsaktörerna, se avsnitt 5.4.1 om fördelning av kostnad och nytta. Rollerna för kunder, elhandels- företag och balansansvariga, elnätsföretag och systemoperatören 
 263 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 skiljer sig i hög grad, men de kan alla påverka förekomsten av efterfrågeflexibilitet. 
 Potential för efterfrågeflexibilitet genom laststyrning 
 NEPP har studerat möjligheterna till efterfrågeflexibilitet för hus- hållskunder, fastighetskunder och industrikunder. Potentialen för efterfrågeflexibilitet är stor men beror på många variabler som t.ex. temperatur- och elprisvariation, produktionsprocessen och kon- junkturläget m.m. Arbetet belyser inom vilka kundkategorier den stora potentialen för efterfrågeflexibilitet finns. 
 Bland hushållskunder är småhus med elvärme av central betydelse för efterfrågeflexibilitet, eftersom värmelasten är möjlig att kort- siktigt variera utan komfortpåverkan. Bland industrin är elintensiva företag de som kan anpassa sin last mest. 
 Den tekniska potentialen bland hushåll uppskattas av NEPP till minst 1 500 MW, vilket ungefär motsvarar en genomsnittlig effekt- minskning på 3 kW i Sveriges samtliga eluppvärmda villor. Pot- entialen bland större fastigheter som köpcentrum, kontor, skolor och industrilokaler är cirka 200 MW och potentialen bland svenska industriföretag uppskattas till närmare 2 000 MW. Det är inte en uthållig effektreduktion, utan en neddragning av effekten under  
 1–3 
  timmar. Produktionsreserver för mer långsiktiga produktionsbortfall kommer fortfarande att behövas. Därmed är inte efterfråge- flexibilitet genom laststyrning en heltäckande lösning. 
 Synergieffekter genom ökad energieffektivisering 
 Vid lyckad introduktion av kundanpassad infrastruktur för efter- frågeflexibilitet kan ytterligare nyttor realiseras, t.ex. energieffekti- visering genom automatiserad styrning och inlärning via återkopp- ling av information samt övervakning av drift som resulterar i en mer anpassad elanvändning. 
 Det kommersiella värdet i moderna styrsystem ligger inte främst i möjligheten att flytta laster utan i stället i möjligheten att spara el och i den trygghet det innebär att ditt energisystem över- vakas och eventuella fel snabbt kan upptäckas. 
 264 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 En förbättrad reglering av uppvärmningen sänker energianvänd- ningen på flera sätt. Sammantaget uppskattas energieffektivi- seringen från denna typ av system till cirka  
 10–15 
  procent. 
 När styrningen är automatiserad kan optimeringen anpassas till mycket små prisskillnader. Dessutom kan anläggningen t.ex. pro- grammeras så att den styr hårdare (med komfortpåverkan) när pris- skillnaderna är större. Tidsberoende nättariffer stärker väsentligt den ekonomiska nyttan med laststyrning. 
 En viktig förutsättning för efterfrågeflexibilitet är bl.a. en infra- struktur som möjliggör mätning och avräkning med tillräcklig tids- upplösning. För en kund som avräknas och debiteras efter en standardprofil finns inte något ekonomiskt incitament att flytta förbrukning vid belastningstoppar. 
 Marknaden behöver också utformas så att det blir möjligt att få med efterfrågeflexibilitet i prisbildningen/optimeringen. På dagens marknad kommer efterfrågeflexibiliteten in efter att spotpriserna är satta dagen före driftstimmen. På så sätt ökar riskerna för ökade kostnader för de balansansvariga och för systemoperatören, vilket i sin tur kan undergräva incitamenten för elhandelsföretagen att erbjuda denna typ av tjänst. 
 Förändringar för ökad efterfrågeflexibilitet 
 I NEPP:s rapport Förändringar i regelverk, rollfördelning och marknadsmodeller som kan bidra till ökad efterfrågeflexibilitet har utgångspunkten varit efterfrågeflexibiliteten hos eluppvärmda småhus samt småhus med egenproduktion av solel med möjlighet till lagring. Man valde dem för att de har stor möjlighet att påverka elsystemet framöver. Efterfrågeflexibilitet kan göra nytta både för elsystemet i sin helhet och för elnätet lokalt. I de flesta fall sam- manfaller dessa nyttor. 
 Med dagens relativt stabila priser är incitamenten små för en småhusägare att anpassa sin elanvändning till variationer i elpriset. 
 I dag erbjuder flera elnätsföretag tidsdifferentierade nättariffer som gör det lönsamt att flytta last från höglastperioder till låglast- perioder. Förutom att dessa i dag ger starkare ekonomiska incita- ment än vad variationerna i elpriset ger är de dessutom mer förutsägbara. Inför man tidsdifferentierade nättariffer i större skala 
 265 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 redan nu ger det en förutsägbarhet som underlättar för kon- sumenter att investera i styrutrustning. Samtidigt öppnar man för en marknad för energitjänsteföretag. Det finns sedan inget som hindrar att aktörer börjar styra efter elpriserna också när och om de blir mer volatila och modellen utvecklats så att flexibiliteten når elmarknaden. 
 En ökad efterfrågeflexibilitet kommer också enligt flera studier 
 251F 
  
 91  
  
 252F 
  
 92 
 att leda till en ökad energieffektivisering på  
 10–15 
  procent. 
 För att öka incitamenten för elnätsföretaget att differentiera sina tariffer bör regleringen ändras så att det finns incitament att minska förlusterna samt kostnaderna mot överliggande nät. Den kan också ge incitament så att investeringar i kapacitetshöjande åtgärder undviks till förmån för efterfrågeflexibilitet och/eller alternativa kostnadseffektiva lösningar. 
 Som tidigare nämnts har Energimarknadsinspektionen inför kommande reglerperiod  
 (2016–2019) 
  utvecklat intäktsregleringen med incitament som ska stimulera elnätsföretagen till ett effektivt kapacitetsutnyttjande (minska belastningen i gränspunkterna) och en begränsning av elnätsförlusterna 
 253F 
  
 93 
 . 
 Slutsatser gällande bättre förutsättningar för ökad efterfrågeflexibilitet 
 Slutsatser som kan dras ur dessa rapporter är att efterfråge- flexibilitet har en stor potential att bidra till en effektivare prisbild- ning och balansering av elmarknaden när dessa behov blir starkare. En utgångspunkt för rådet är att kunder med stora reglermöjlig- heter (elanvändare med stora effektuttag) kan initialt motiveras för att göra nytta i systemet dvs. komma med i prisbildningen på Nord Pool Spot och i balansmarknaden. Kunder med små reglermöjlig- heter (elanvändare med små effektuttag) kan initialt motiveras för att öka effektiviteten i lokalnätet. Om mindre elkunder med flexibla resurser, som elvärmekunder, styrs av tidsdifferentierade 
  
 91 
  
 Bartusch, Garcia, K., 2014, Lozano exploring the potential of residential demand response programs in electricity distribution, Applied Energy, Volume 125, 15 July 2014, Pages  
  
 39–59. 
  
 92 
  
 Elforsk, 2012, 12:48 Pilotstudie i Vallentuna – Reflexioner rörande affärsmodeller för efter¬frågeflexibilitet och självlärande prognosstyrning för kundanpassad effektreglering. 
  
 93 
  
 Detta i enlighet med den nya bestämmelsen 5 kap. 7 a § ellagen (1997:857). 
  
 266 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 transparenta nättariffer kan detta ge en förutsägbar kundnytta. Med tillräcklig belöningsnivå kan detta bli ett sätt att få igång dessa grupper att investera i tjänster för automatiserad efterfrågeflexi- bilitet för ökad nätnytta. 
 När behovet av flexibilitet i systemet blir så starkt att det motiverar utvecklingen av marknadslösning och affärsmodeller kan även mindre elanvändare motiveras att bidra med flexibilitet för systemnytta. Det här hindrar inte att mindre elanvändare som så önskar kan agera tidigare och styra sin elanvändning efter elpris- erna. 
 Sammanfattande slutsatser avsnitt  
 5.4.1–5.4.3 
  
 Analysen har hjälpt till att identifiera vissa nyckelfrågor kopplade till utvecklingen av olika användningsfall och hur aktörerna i elmarknaden kan komma att påverkas av dessa i ett framtida läge. Vi kan övergripande sammanfatta slutsatserna i sju punkter: 
  
 1. 
  
 Det är i hög grad samhällets energiomställning och teknik- och tjänsteutvecklingen som driver fram användningsfallen för smarta elnät. Elanvändarna kommer så småningom att få inflyt- ande genom sitt gensvar på nya produkter och tjänster som erbjuds på elmarknaden. 
  
 2. 
  
 En storskalig introduktion av förnybar elproduktion är en stor omställning för hela elmarknaden och driver fram behovet av en utvecklad elmarknadsdesign och en reglering med förstärkta incitament. 
  
 3. 
  
 Elnätsföretagen kommer att få ett utökat ansvar att transportera el och tillhandahålla detaljerad mätinformation och påverkas ekonomiskt på nya sätt. Även detta behöver beaktas i en utvecklad reglering. 
  
 4. 
  
 Efterfrågedynamiken med elpriset som styrsignal är en mycket komplex funktion som påverkar hela elmarknaden. Här krävs en utvecklad elmarknadsdesign och nya produkter på Nord Pool Spot som kan föra in flexibiliteten redan i prisbildningen. Dessutom behövs utvecklade processer och affärsmodeller i slutkundsmarknaden som fördelar ansvar och den ekonomiska 
  
 267 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 nyttan mellan inblandade parter, inte minst till elanvändarna som bidrar med flexibilitet. 
  
 5. 
  
 Efterfrågedynamiken med nätpriset som styrsignal är mer en lokal angelägenhet utifrån kapacitetssituationen i elnätet. Det handlar om att hantera kapaciteten i ett elnät för att öka nätets kapacitetsutnyttjande och reducera nätförlusterna. En utvecklad intäktsreglering med förstärkta incitament för elnätsföretagen kan driva på denna utveckling. 
  
 6. 
  
 Elanvändarens kontaktyta med el- och energimarknaden kan bli komplicerad. Eftersom den framtida elmarknaden potentiellt kommer att erbjuda elanvändarna möjligheter för löpande aktivitet och engagemang och med nya affärsmodeller måste kontakten med marknaden vara smidig för dem. Det finns därför behov av att se över slutkundsmarknadens organisering och kundens kontaktytor med elmarknaden så att de utvecklas med ett starkt kundfokus. 
  
 7. 
  
 Vid investering i ny teknik, infrastruktur och tjänster kommer integration av olika nyttor att bli intressant för elanvändarna. Detta gäller särskilt för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering men även andra funktioner utanför elmarknaden kan erbjudas kunderna med samma tekniska plattform. Ett helhetsperspektiv på utvecklingen med standards och interoperabilitet behövs därför och teknik och tjänster som leverantörerna utvecklar måste kunna fungera ihop. 
  
 5.4.4 
  
 Förändringar i det nationella regelverket 
  
 Samordningsrådet ska enligt direktivet redovisa eventuellt behov av förändringar i det nationella regelverket, framför allt i elmarknads- lagstiftningen, för att Sverige ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät. Av rådets arbete framgår att förändringar i mark- nadsdesign och regelverk på elmarknaden är centrala för att påverka utvecklingen av smarta elnät och utvecklingens möjligheter att bidra till kundinflytande, hållbar utveckling och försörjningstrygg- het. Ett antal rekommendationer i rådets handlingsplan pekar på att det kan finnas behov av förändringar i elmarknadslagstiftningen, men också uppföljning (intäktsregleringen) och fortsatt analys 
 268 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 (marknadsdesignen) innan konkreta förändringsförslag kan lämnas bl.a. med hänsyn till frågornas komplexitet. 
 Rådets arbete har utmynnat i följande rekommendationer som behandlar regelverksförändringar m.m. Det gäller dels konkreta förändringar i regelverket på elmarknaden, men också utveckling av marknadens design och åtgärder som kan behövas för att tillvarata konsumentintressena. En fullständig beskrivning av rekommen- dationerna finns i kapitel 4. 
  
 Marknadsdesign (avsnitt 4.2.1) 
  
 Energilagring (avsnitt 4.2.2) 
  
 Nätinvesteringar (avsnitt 4.2.3) 
  
 Säkerhet (avsnitt 4.2.4) 
  
 Energieffektivisering (avsnitt 4.2.7) 
  
 Systemansvar (avsnitt 4.2.8) 
  
 Systemeffekter (4.2.9) 
  
 Värna kunderna (avsnitt 4.3.1) 
  
 Värna kundernas integritet (avsnitt 4.3.2) 
  
 Mätdata (avsnitt 4.3.4) 
  
 Information (avsnitt 4.3.5) 
  
 Funktionskrav (rekommendation 4.3.6) 
  
 Standardisering och interoperabilitet (avsnitt 4.4.6) 
  
 5.5 
  
 Övriga behov av insatser för att främja smarta elnät 
  
 5.5.1 
  
 Kunskapsförsörjning och tematisk plan för forskning inom smarta elnät 
  
 Samordningsrådet ska analysera och bedöma behovet av forskning, utveckling och demonstration inom området smarta elnät. Utöver det ska vi utreda behov av ytterligare åtgärder för att säkerställa en god kunskapsnivå och en tillfredsställande kompetensförsörjning 
 269 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 för de nya arbetstillfällena som kan förväntas skapas. Samordnings- rådet har genomfört ett antal kartläggningar och undersökningar som relaterar till kunskapsförsörjning, forskning och teknikut- veckling inom smarta elnät. 
 254F 
  
 94  
  
 255F 
  
 95  
  
 256F 
  
 96  
  
 257F 
  
 97  
  
 258F 
  
 98 
  
 Arbetet inom referensgruppen forskning, teknikutveckling och kompetensförsörjning har bl.a. resulterat i en tematisk plan för forskning inom smarta elnät som vi redovisar här. 
 Arbetsgång för framtagandet av den tematiska forskningsplanen 
 Den tematiska forskningsplanen baseras på arbetet i referens- gruppen för Forskning, teknikutveckling och kunskapsförsörjning som identifierade olika utvecklingsområden som bedömdes ha stor vikt för utvecklingen av smarta elnät 
 259 
  
 99 
  
 F  
 . Dessa utvecklingsområden inkluderar även forskning inom informations- och kommunika- tionsteknik samt informationsteknisk säkerhet och beteende- forskning. 
 Det är viktigt att betona att forskningsplanen avser just forsk- ning, och inte teknikutveckling, innovation eller utbildning. Sam- hällsutvecklingen inom olika teknikområden beror på alla dessa aspekter, och relationen dem emellan är inte alltid linjär. Det vill säga att satsningar på forskning inte alltid leder till innovationer, utan att det också kan vara så att teknikutveckling leder till nya produkter och fenomen i samhället som i sin tur väcker forsk- ningsfrågor. Speciellt inom området smarta elnät med mycket til- lämpning av teknik från närliggande områden inom elsystemet kan utbildningsinsatser ha minst lika stor betydelse som satsningar på forskning för att påverka samhällsutvecklingen. 
 De satsningar på forskning som vi föreslår i denna forsk- ningsplan ska därför ses i ljuset av att dessa inte ensamma kommer att leda till den önskade utvecklingen inom smarta elnät. Endast i 
  
 94 
  
 Rapport till samordningsrådet, Ramböll, 2013, Smart Grid forskningsprojekt i Sverige. 
  
 95 
  
 Rapport till samordningsrådet, Ramböll, 2014, Kompetensförsörjning inom smarta elnät. 
  
 96 
  
 Rapport till samordningsrådet: STRI 2013, Utmaningar för det smarta elnätet. 
  
 97 
  
 Rapport till samordningsrådet, KTH 2014, Analys av smarta elnätsteknologier inom kategorin elnätslösningar. 
  
 98 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Teknik för smarta elnät för själva elnäten – Kartläggning och behovsanalys. 
  
 99 
  
 Fördjupad konsekvensanalys av Samordningsrådets scenarier- referensgrupp 3 forskning, kunskapsförsörjning och teknikutveckling Version  
  
 2013-12-16. 
  
 270 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 samverkan med utbildningsinsatser och satsningar på demonstra- tion och innovation kan utvecklingen påverkas i önskad riktning. Forskningsplanen ska alltså ses i jämförelse med t.ex. Vetenskaps- rådets ämnesöversikt för elteknik  
 260F 
  
 100  
 eller USA:s National Science Foundations forskningsplaner för Energy Power Control and Networks 
 261 
  
 101 
  
 F  
 . 
 Det är dessutom av största betydelse att i värderingen av olika forskningsområden skilja mellan den forskning som är direkt relevant för det svenska elsystemet, och det som är relevant för det globala elsystemet, och därigenom den svenska exportindustrin. 
 Vi beskriver här inledningsvis några av de faktorer i omvärlden som påverkat utformningen av denna tematiska forskningsplan, och de satsningar som vi föreslår. 
 Samhällsutveckling 
 Under 2008 blev  
 smart grids  
 ett modeord. Flera forskningsprojekt startades och demonstrationsanläggningar började byggas för att utforska nya möjligheter till effektivare energisystem, lägre priser och aktivare konsumenter. Inom vissa områden har lyckade resultat uppnåtts medan andra inte levt upp till förväntningarna. I sam- ordningsrådets delrapport om Samhällsutvecklingens påverkan på införandet av smarta elnät 
 262F 
  
 102  
 konstateras att mängden intermittent produktion är av avgörande betydelse för införandet av smarta elnät i stort. 
 Utbyggnaden av förnybar elproduktion i det svenska kraft- systemet går i vissa avseenden långsammare än tidigare förutspått. Utanför Sveriges gränser finns däremot exempel på att ökningen varit större än väntat. I södra Tyskland har t.ex. utbyggnaden av solcellsanläggningar lett till att den lokala produktionen under perioder överstiger den lokala förbrukningen. Ett annat område som tagit längre tid på sig än förväntat är införandet av elfordon 
  
 100 
  
 Vetenskapsrådets ämnesöversikt Naturvetenskap &height:564px"  id="img1"/DIVDIV id="id_1"TABLE cellpadding=0 cellspacing=0 Duarte td2"> 
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 tionsnät som krävs för att indirekt styra och reglera hela elnätet. Beaktas all industriell styrutrustning och den nätverksutrustning som krävs för att styra all datakommunikation är det lätt att förstå att antalet ingångar till elnätet ökar kraftigt i framtiden. Sam- ordningsrådets studie 
 278 
  
 118 
  
 F  
 summerar de viktigaste bakomliggande orsakerna och riskerna vid övergången till smarta elnät i figur 5.19. 
 Kommunikationssystemet kommer också att fyllas av stora mängder information om kundernas beteenden och deras energi- användning. För att värna kundernas integritet måste därför informationen hanteras med ett stort mått av systematiskt informa- tionssäkerhetsarbete. Ett sätt att underlätta det är att bygga in funktioner i de tjänster som utvecklas som säkerställer enskildas personliga integritet, s.k. privacy by design, eller inbyggd integritet som det kallas på svenska. 
  
 118  
 Rapport till samordningsrådet, 2013, Reyes, 2013, Risker och sårbarheter i smarta elsystem – en förstudie. 
 283 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Enkät om behovet av säkerhet och integritet i smarta elnät 
 Vid framtagandet av rapporten rörande säkerhet i smarta elnät 
 279F 
  
 119  
 genomfördes en enkät om behovet av säkerhet i smarta elnät som besvarade av 63 respondenter med olika befattningar i relevanta organisationer, främst inom elbranschen. Behovet av säkerhet i smarta elnät understryks av de svar som lämnades i den genom- förda enkätundersökningen. 
 En absolut majoritet, 95 procent av de svarande, ansåg att IT- säkerhet är mycket viktig för smarta elnät. Informationssäker- hetens betydelse är även den mycket viktig enligt nästan 80 procent av respondenterna. När det gäller frågan om en säker hantering av personuppgifter anser en majoriteten att det är av stor vikt att personuppgifter hanteras på ett säkert sätt, då det annars kan leda till att förtroendet för det smarta elnätet riskeras och förtroendet för aktörerna som är involverade i produkter och tjänster inom smarta elnät urholkas. Utöver detta kan det uppstå problem och skador för personer som använder produkter och tjänster i det smarta elnätet. 
 Enkätsvaren indikerar att  
 IT-säkerhet 
  är en kritisk framgångsfaktor för smarta elnät. Utöver det pekar man på betydelsen av att lag- stiftning, föreskrifter, etc. tar hänsyn till säkerhetsfrågor i smarta 
  
 119  
 Samordningsrådets rapport, Jacobson, Welch och Chen, E., 2014, Rapport rörande säkerhet i smarta elnät. 
 284 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 elnät. Enligt enkäten upplever också experter i branschen att svenska myndigheter inte är särskilt insatta i och förstår de säker- hetsrelaterade frågor och svårigheter som införandet av smarta elnät innebär. De frågor som respondenterna svarade på i detta samanhang var om relevanta juridiska frågor såsom lagstiftning, föreskrifter, etc. tar hänsyn till säkerhetsfrågor och om svenska myndigheter är väl insatta i och förstår de säkerhetsrelaterade frågor och svårigheter som införandet av smarta elnät innebär för samhället. 
 Vi har genomfört en översiktlig genomgång av de lagar, förord- ningar och andra regler av betydelse för smarta elnät som rör informationssäkerhet 
 280F 
  
 120  
 och integritet 
 281 
  
 121 
  
 F  
 . 
 För att en juridisk genomlysning beträffande smarta elnät ska bli meningsfull behöver det klargöras hur en sådan infrastruktur kan förväntas bli utformad och vilka grundläggande funktioner som ska införas. För en bedömning av regelbehovet är det vidare av betydelse att klargöra vilken roll det allmänna ska spela, vilka gemensamma funktioner som behövs inom infrastrukturen för att den ska fungera och hur det kan förhindras att regler införs som motverkar innovation och konkurrens inom elmarknaden. 
  
 120 
  
 Rapport till Samordningsrådet, Potter, 2014, Rättsfrågor rörande smarta elnät. 
  
 121 
  
 Rapport till Samordningsrådet, Potter, 2014, Persondataskydd i smarta elnät. 
  
 285 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 SOU 2014:84 
  
 Också för tolkningen och tillämpningen av reglerna om person- dataskydd blir behovet av att klargöra infrastrukturens närmare utformning tydligt. Det kan inte uteslutas att vissa av de behand- lingar som behöver utföras med användning av personuppgifter måste ges stöd i lag. Även för de avtal och allmänna villkor som behöver utarbetas inom området är det en förutsättning att infra- strukturens närmare utformning tydliggörs. 
 En första åtgärd bör därför vara att ta fram mer konkreta be- skrivning av den infrastruktur som ska införas. Detta bör ske i bred samverkan mellan berörda aktörer så att elkonsumenters och andra aktörers befogade intressen säkerställs. För att en sådan beskriv- ning ska kunna överblickas bör en grundläggande indelning göras i olika verksamhetsområden. Vi föreslår här en indelning i en Elnäts- domän, en Elkunddomän, en Servicedomän och en Elhandelsdomän. 
 Exempel på sådana förenklingar som kan fungera för juridiska överväganden 
 282F 
  
 122  
 finns t.ex. i Kanada. 
 Genom en sådan indelning kan de juridiska frågorna också ges en tydlig struktur samt konkretiseras och anpassas till respektive område. 
 Sammanfattning 
 Sverige har stora möjligheter att skapa ett elnät där informations- säkerhet och integritet beaktats i ett tidigt skede. Sverige kan där- med också visa resten av världen hur man med planering kan skapa ett säkert och robust smart elnät. Bygger vi upp kunskap om hur man skapar säkerhet i smarta elnät kan svenska tjänster och pro- dukter inom detta område bli efterfrågade utomlands. 
 På vissa områden behövs dock en bättre samordning och mera kunskap av säkerhets- och integritetsfrågor. Vi lämnar därför förslag om hur man kan förbättra säkerheten inom smarta elnät och värna om kundernas integritet. 
  
 Säkerhet (avsnitt 4.2.4) 
  
 Värna kundernas integritet (avsnitt 4.3.2) 
  
 122  
 Information and Privacy Commissioner, Ontario, Canada, 2011, Operationalizing Privacy by Design: The Ontario Smart Grid Case Study. 
 286 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter 
  
 Utöver förslagen ovan är det också viktigt att informationssäkerhet och integritet inkluderas i de forsknings- och utvecklingssatsningar som beskrivs i följande rekommendationer: 
  
 Forskningsprioriteringar och samverkan (avsnitt 4.4.2) 
  
 En samlad strategi för innovation inom smarta elnät (avsnitt 4.4.3) 
  
 Villkor för test- och demoprojekt (avsnitt 4.4.4) 
  
 En nationell främjandestrategi (avsnitt 4.4.5) 
  
 Standardisering och interoperabilitet (avsnitt 4.4.6) 
  
 287