4 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 4.1 
  
 Handlingsplanens övergripande inriktning 
  
 Den handlingsplan för smarta elnät som rådet här presenterar bygger på den breda definition av smarta elnät som rådet utgått ifrån i sitt arbete och synen på smarta elnät som en möjliggörare. Handlingsplanen omfattar därför många verksamhetsområden och aktörer som man kanske inte i första hand förknippar med utveck- lingen av smarta elnät, men som ändå berörs av utvecklingen på lång sikt. 
 Det långsiktiga perspektivet har också varit en viktig utgångs- punkt vid utformningen av handlingsplanen. Enligt direktivet ska handlingsplanen omfatta 15 år  
 (2015–2030). 
  Men att föreslå kon- kreta åtgärder för hela denna period är knappast meningsfullt efter- som utvecklingen inom området är förknippad med betydande osäkerheter som vår handlingsplan knappast rår över. Samtidigt kan teknikutvecklingen inom området smarta elnät förväntas gå mycket snabbt och leda till nya koncept och marknadslösningar som vi inte kan överblicka i dag. 
 För att hantera dessa osäkerheter har vi byggt handlingsplanen på ett antal grundläggande mål och rekommendationer, som för- väntas vara giltiga också på längre sikt. Dessa täcker in förändrings- behov inom de områden vi bedömer kommer att ha betydelse för behovet och utvecklingen av smarta elnät. Med denna uppbyggnad får vi ett stabilt ramverk för ett långsiktigt arbete där behovet av konkreta åtgärder kan identifieras steg för steg. Det är vår övertygelse att en långsiktig handlingsplan för smarta elnät enbart kan bli verkningsfull om den bygger på ett gemensamt synsätt med en tydlig inriktning för den framtida utvecklingen. Men planen måste också kunna anpassas när framtida omvärldsförändringar ger nya förutsättningar. 
 55 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplanen har delats in i tre huvudområden som också har sin motsvarighet i samordningsrådets målformulering (se avsnitt 2.3) Handlingsplanens huvudområden och de delmål som specifi- cerats inom respektive område är: 
 Målen och rekommendationerna är alltså den långsiktiga basen för handlingsplanen. Till vissa av rekommendationerna hör förslag på konkreta åtgärder som behöver genomföras snarast. För andra rekommendationer har vi i första hand identifierat behov av for- tsatta analyser inom olika områden. Här är det aktuella behovet snarare att tydliggöra ansvar, bevaka utvecklingen eller öka kun- 
 56 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 skapen inom området. Vi får då en beredskap för att identifiera åtgärder som behövs på längre sikt. 
 Slutligen finns också exempel på rekommendationer där ett tyd- ligt ansvar finns och där insatser redan görs. I dessa fall har vi inga förslag i handlingsplanen, utan redovisar i stället vår samlade bedömning kring hur arbetet bör drivas vidare. Men de rekommen- dationer där vi bara formulerar bedömningar är lika betydelsefulla för den långsiktiga utvecklingen av smarta elnät som rekommen- dationer kopplade till konkreta förslag i det korta tidsperspektivet. 
  
 4.1.1 
  
 Tidsperspektiv 
  
 Handlingsplanens utformning ger förutsättningar för flexibilitet och att handlingsplanen kan konkretiseras och uppdateras stegvis under sina 15 år. För de rekommendationer som nu saknar kon- kreta förslag räknar vi med att det blir tydligare vad som behöver göras när ny kunskap genereras och osäkerheter undanröjs. Figur 4.1 visar hur denna process kan gestalta sig på en övergripande nivå. 
 Om handlingsplanen ska kunna förbli ett flexibelt och använd- bart verktyg för utvecklingen av smarta elnät krävs också en kon- kret plan för uppföljning. Förslag med denna inriktning har pre- senterats i avsnitt 3. 
 57 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 En viktig drivkraft för utvecklingen inom smarta elnät är de olika klimat- och energipolitiska mål som sätter ramarna för energi- systemets utveckling. Kundernas vilja att bli mer aktiva energian- vändare eller t.o.m. bli producenter är också avgörande. Behovet av åtgärder som vi identifierat i det korta tidsperspektivet är beroende av marknadssituationen och kan därför förändras på viktiga punk- ter. Därför kan uppföljningen av handlingsplanen visa på nya behov av åtgärder utifrån rekommendationer som nu bara innebär en övergripande bevakningsuppgift. Det är också troligt att nya reko- mmendationer kommer att behövas som ett resultat av oförutsedda händelser eller utvecklingstrender. 
 Av översiktstabellen med handlingsplanens rekommendationer och förslag (se omslag) framgår i vilket tidsperspektiv de olika för- slagen till åtgärder bör genomföras. 
  
 4.1.2 
  
 Förslagens inriktning 
  
 I arbetet med handlingsplanen har vi haft ett helhetsperspektiv där ambitionen har varit att belysa samtliga faktorer som kommer att ha en avgörande betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Men den inriktningen innebär att utrymmet för fördjupning i enskilda frågor varit begränsat. Flera av förslagen behöver därför vidare- utvecklas innan den konkreta åtgärden kan utformas. Våra över- väganden om inriktning, tidplan m.m. för det fortsatta arbetet är i dessa fall en viktig del av förslagen. 
 För att ge en tydligare överblick har vi delat in våra rekommen- dationer utifrån förslagens och bedömningarnas inriktning och syfte. 
 58 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 59 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Som framgår av tabellen ovan har vi utgått från följande sex huvud- grupper: 
  
 1. 
  
 Lagstiftning och regelförändringar 
  
 2. 
  
 Ekonomiska stimulansåtgärder och satsningar 
  
 3. 
  
 Samlade strategier och program 
  
 4. 
  
 Samverkan och organisationsfrågor 
  
 5. 
  
 Information och kunskapsspridning 
  
 6. 
  
 Bevakning, utvärdering och analys 
  
 Även översiktstabellen med handlingsplanens rekommendationer och förslag (se omslag) innehåller information om de olika för- slagens huvudsakliga inriktning. Där redovisas dock förslag inom grupp  
 4–6 
  samlade i en kategori för att ge en bättre överblick. 
 Förslag inom området lagstiftning och regelförändringar (1) berör i första hand spelreglerna på elmarknaden, nya förutsätt- ningar för elnäten och kundernas tillgång till mätdata och informa- tion. Men det är bara för området mätdata som vi har ett färdigt lagförslag. I de övriga fallen bygger kategoriseringen i stället på att vi identifierat förändringar i gällande regelverk som ett viktigt medel för att undanröja hinder eller stimulera en viss utveckling. Här pekar vi ut inriktningen för hur arbetet bör drivas vidare med att pröva möjligheterna till sådana regelförändringar. 
 Förslag för att införa ekonomiska stimulansåtgärder eller sär- skilda satsningar (2) för att främja utvecklingen av smarta elnät återfinns i första hand inom området FoU, innovation och tillväxt. Vi har också ett förslag för att stimulera elnätsföretagens investe- ringar i kommersiella men delvis oprövade smarta elnätslösningar. För samtliga dessa förslag föreslår vi fördjupade analyser och kon- sekvensbedömningar som underlag till utformningen av slutliga förslag till program. 
 Som stöd för långsiktiga prioriteringar och insatser behövs samlade strategier och program (3) inom områden som är viktiga för utvecklingen av smarta elnät och Sveriges möjligheter inom området. Samordningsrådet arbete med dialog, samverkan och kun- skapsutveckling är grunden för ett sådant strategiarbete. Och många av våra förslag ska säkerställa att detta arbete drivs vidare 
 60 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 med utformning av konkreta strategier och program i bred sam- verkan med berörda aktörer. 
 Arbetet med handlingsplanen har tydligt visat på behovet av ökad samverkan (4). Detta gäller i första hand våra sektorövergri- pande områden samt inom området forskningsprioriteringar och samverkan. Behovet av samverkan är störst när ett tydligt huvud- mannaskap saknas. Det kan också handla om att undanröja organ- isatoriska barriärer och bidra till kunskapsutbyte mellan aktörer med olika erfarenhet och bakgrund. Genom olika forum för sam- verkan bör förbättringsförslag inom det aktuella området kunna generereras. Kopplat till vissa rekommendationer har också ett tyd- ligt behov av information och kunskapsspridning (5) identifierats. I de flesta av våra förslag med denna inriktning spelar de föreslagna samverkansplattformarna en nyckelroll. 
 Inom flera områden behövs slutligen bevakning av utvecklingen, uppföljning av pågående förändringar samt mer långsiktiga utvärd- eringsinsatser (6). Detta gäller framför allt olika aspekter av elmar- knadens utveckling där förändringar i vår omvärld kommer att ha ett avgörande inflytande och påverka behovet av framtida insatser inom ramen för handlingsplanen. 
  
 4.1.3 
  
 Ansvarsfördelning 
  
 För samtliga förslag har vi angett vilken myndighet som bör ans- vara för genomförandet. Detta gäller såväl förslag som bedöm- ningar. I våra överväganden har vi också eftersträvat att precisera vilka övriga myndigheter och organisationer som berörs. 
 Ett antal rekommendationer och förslag berör flera huvudmän utan att någon av dessa kan sägas ha det samlande ansvaret. Detta gäller i första hand de rekommendationer som är inriktade på tvär- sektoriella frågor och koordinerade främjandeinsatser. I dessa fall föreslår vi att koordinerings- och uppföljningsansvaret läggs på det nationella forum för smarta elnät som vi föreslår. Detta förslag innebär också att de myndigheter som föreslås som ansvariga för någon del av handlingsplanen bör få i uppdrag att bistå med ana- lyser och underlag för de uppföljningar som forumet ansvarar för (avsnitt 3). 
 61 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 En översikt över huvudansvariga myndigheter finns i samlings- tabellen över handlingsplanens rekommendationer och förslag (se omslag). 
  
 4.2 
  
 Politiska ramverk och marknadsvillkor 
  
 I takt med att andelen intermittent elproduktion i elsystemet ökar uppstår utmaningar på flera nivåer i elsystemet. Utmaningarna kan var och en innebära krav på förändringar av marknadsvillkor och politiska ramverk. Stora och svårprognostiserade variationer i elproduktionen innebär nya krav på balansering av systemet. Snabba produktionssvängningar kan även medföra spänningspro- blem på både transmissions- och distributionsnivå. Utbyggnaden av intermittent produktion kan också kräva betydande nätförstärk- ningar. Krav som i viss utsträckning kan dämpas eller skjutas på framtiden med hjälp av smart elnätsteknik. 
 Elsystemets framtida utmaningar kan i viss utsträckning hante- ras genom att kunderna engageras för att bli mer flexibla i sin efterfrågan. Möjligheterna att utnyttja efterfrågeflexibilitet kan för- stärkas ytterligare genom att olika tekniker för energilagring tas tillvara. 
 För att klara elsystemets framtida utmaningar kommer spelreg- lerna på marknaden att behöva utvecklas så att smarta elnätslös- ningar kan bidra till både systemnytta och nätnytta. Här är villko- ren för efterfrågeflexibilitet och energilagring som behandlas i rekommendationerna 4.2.1 och 4.2.2 av speciellt intresse. Väl så betydelsefullt är förutsättningarna för modernisering av elnäten som behandlas i rekommendation 4.2.3. 
 För driften av framtidens smarta energisystem krävs ökad automation, för att kontrollera de fysiska processerna för elpro- duktion och eldistribution, och mer avancerade  
 IT-system 
  för att hantera stora informationsflöden från allt fler aktörer (mätdata, anläggningsinformation, arbetsorder, kunddata, etc.). Informations- hanteringen i de smarta elnäten kräver att frågor om säkerhet och integritet medvetandegörs och inkluderas på ett tidigt stadium, vilket tas upp i rekommendation 4.2.4. 
 Smarta elnät innebär också nya förutsättningar för samverkan med övriga delar av energisystemet. Integrationen mellan elsystemet 
 62 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 och andra energibärare såsom gas och fjärrvärme kan bidra till last- utjämning genom ökade möjligheter till lagring av värme och kyla. Elektrifieringen av fordonstrafiken kan medföra krav på ökad flexi- bilitet i elnätet som en följd av förändrade förbrukningsmönster beroende på fordonsladdning. Här kan smarta elnät spela en viktig roll. Även möjligheterna till energieffektivisering påverkas av olika smarta elnätslösningar. I ett framtida elsystem blir effektbehov minst lika viktigt som energibehov. Detta kommer att få betydelse för hur åtgärder för energieffektivisering bör utformas och sam- ordnas med olika möjligheter för efterfrågeflexibilitet. Dessa frågor behandlas i rekommendationerna  
 4.2.5–4.2.7. 
  
 Hur stor utbyggnaden av intermittent elproduktion i Sverige och Nordeuropa blir styr vilka krav som kommer att ställas på olika nivåer i elsystemet. Även sammansättningen och lokalise- ringen av den intermittenta elproduktionen är en avgörande faktor. För att kunna hantera dessa långsiktiga utmaningar krävs ökad förstålse för effekterna på systemnivå, så att behovet av regelför- ändringar kan identifieras i tid. Rekommendationerna 4.2.8 och 4.2.9 tar upp dessa utmaningar. 
  
 4.2.1 
  
 Spelregler på elmarknaden – marknadsdesign 
  
 63 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets bedömning 
 Rådets bedömning är att det kommer att behövas fortsatta analyser innan konkreta förslag för utvecklingen av elmarknaden och dess framtida utformning kan tas fram. Kärnan i detta analysarbete är de nya framtida system- och marknadsförutsättningarna. Det handlar bl.a. om hur överföring av el och investeringar i elnäten samverkar med produktionskostnad och marknad och hur samhällsekonomi, försörjningstrygghet och effektivitet påverkas av detta. 
 Ansvariga för det utvecklingsarbete som behöver genomföras är Svenska kraftnät, Energimarknadsinspektionen och Energimyndig- heten exempelvis genom myndighetens program för strategisk energisystemforskning. Arbetet bör vidare ske i samråd med berörda intressenter. Framdriften inom området behöver också följas upp i det forum för smarta elnät som vi föreslår. 
 För detta framtida arbete vill rådet peka ut ett antal principer som är särskilt viktiga att beakta vid utvecklingen av elmarknadens design. 
  
 En elmarknad baserad på en stor andel intermittent förnybar elproduktion kan behöva utveckla nya mekanismer för att säkra kapacitet vid effektbrist för att upprätthålla systemsäkerheten. Behovet av kapacitetsmekanismer är en fundamental designfråga som behöver utredas. 
  
 Behovet av att bättre tillvarata flexibilitet och resurser hos elproducenter och elanvändare ska beaktas för både system- och nätnytta. Flexibiliteten och resurserna ska bidra till en effektiv prisbildning, hög systemsäkerhet och en effektiv användning och utveckling av elnäten. 
  
 Ett särskilt fokus behövs på val av marknadslösning och slut- kundsmarknadens organisation för att möjliggöra och förenkla flexibilitet från aktiva och dynamiska elanvändare. Här behöver hänsyn tas till elanvändarnas nya möjligheter bl.a. kopplat till teknik, men också de olika kundsegmentens praktiska förutsätt- ningar att kunna bidra aktivt till såväl system- som nätnytta. 
  
 Regleringen styr till stor del elnätsföretagens möjligheter att stimulera elanvändarna och elproducenterna till ökad nätnytta. Syftet är att kunna styra mot ett utjämnat effektuttag och ett 
  
 64 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 effektivt kapacitetsutnyttjande av elnäten, vilket begränsar behoven av nätutbyggnad. Det kan t.ex. handla om elnätspris- sättningen och hur denna påverkas av befintligt regelverk i kombination med intäktsregleringen. Ett annat exempel gäller elnätsföretagets möjligheter att avtala om att reglera effekten i kundens anläggning för att undvika effektproblem (laststyrning). Därför finns en stark koppling mellan denna rekommendation och rekommendationen i avsnitt 4.2.3 om nätinvesteringar. 
 För introduktionen av efterfrågeflexibilitet inom olika kundsekt- orer i elmarknaden gör vi bedömningen att en stegvis utveckling är mest effektiv. 
 10F 
  
 1 
  
 I ett första steg kan kunder med stora reglermöjligheter (elanvändare med stora effektuttag) motiveras att göra nytta för systemet dvs. komma med i prisbildningen på Nord Pool Spot och i balansmarknaden. 
  
 Kunder med små reglermöjligheter (elanvändare med små effektuttag) kan initialt motiveras att öka effektiviteten i lokal- nätet. Om mindre kunder med flexibla resurser, som elvärme- kunder, styrs av kapacitetseffektiva transparenta elnätstariffer (t.ex. effekttariffer eller tidsdifferentierade tariffer 
  
 11F 
  
 2 
 ) kan detta ge en förutsägbar kundnytta. En tillräcklig belöningsnivå kan få dessa grupper att investera i tjänster för automatiserad efter- frågeflexibilitet för ökad nätnytta. 
  
 I ett andra steg när behovet av flexibilitet i systemet blir så starkt att det motiverar utvecklingen av marknadslösningar och affärsmodeller kommer det att bli lättare att motivera även mindre elanvändare att bidra med flexibilitet för systemnytta. Det här hindrar inte att mindre elanvändare kan agera tidigare och styra sin elanvändning efter elpriserna. 
  
 1 
  
 Bakgrunden utvecklas i rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Analysera effekten av olika förändringar i regelverk, rollfördelning och marknadsmodeller som kan bidra till att utnyttja möjligheterna till efterfrågeflexibilitet bättre. 
  
 2 
  
 Med effekttariff sätts avgiften utifrån den eller de högsta effektuttagen som kunden har under en viss period. Med tidstariff har kunden olika priser beroende på när på dygnet för- brukningen sker. 
  
 65 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bakgrund och fördjupning 
 Övergripande marknadslösning 
 På den svenska och nordiska elmarknaden upprätthålls en effektiv och säker balansering mellan utbud och efterfrågan i första hand genom flexibla produktionsresurser, främst i värme- och vatten- kraft. Ett effektivt utnyttjande av import och export mellan de nordiska länderna samt mellan Norden och övriga Europa är också betydelsefullt (se avsnitt 5.3). 
 Efterfrågeflexibilitet används i dag främst inom industrin som en del av den så kallade effektreserven. Stora industrikunder för- binder sig att mot en ersättning snabbt minska sin elanvändning vid extraordinära bristsituationer. Andra industrikunder deltar aktivt på Nord Pools spotmarknad med möjlighet att över en prisnivå minska sin förbrukning och istället bjuda in motsvarande volymer till marknaden. Bland övriga kunder utnyttjas möjligheterna till efterfrågeflexibilitet endast i begränsad omfattning. En liten andel elvärmekunder har börjat anpassa sin användning bl.a. till tim- variationerna i spotpriset eller till tidsdifferentierade elnätstariffer i lokalnäten 
 12F 
  
 3 
 . 
 En marknadslösning som frigör mer flexibilitet till elmarknaden kan bidra till ett effektivare resursutnyttjande på olika nivåer. Flexi- biliteten uppstår dels genom anpassning av användningen, dels genom mer styrbar produktion. På ett övergripande plan kan den nytta som genereras på detta sätt delas upp i dels systemnytta dels nätnytta. Systemnyttan och nätnyttan uppstår i form av en ökad kostnadseffektivitet och ett förbättrat kapacitetsutnyttjande inom elsystemets produktions- och nätresurser vilket i en förlängning kommer kunderna tillgodo. 
 En övergripande marknadslösning bör således kunna hantera båda dessa aspekter och ta hänsyn till att de inte alltid verkar i samma riktning. En styrning av elanvändningen efter variationer i spotpriset kan t.ex. innebära påfrestningar på lägre spänningsnivåer i elnätet. Flexibel elproduktion deltar som regel i spot- och regler- marknaden. Denna produktion startas och stoppas eller regleras utifrån behovet att balansera elsystemet eller för att kompensera 
  
 3  
 Energimarknadsinspektionen, 2014, EI R2014:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 
 66 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 för överföringsbegränsningar i elnätet. Elanvändarnas flexibilitet bör kunna komplettera denna reglerresurs. Elanvändare som bidrar med flexibilitet i elmarknaden kommer att behöva interagera med elmarknadsprocesserna direkt eller via aggregatorer, som även kan vara balansansvariga. Därmed kommer även slutkundsmarknadens organisering att påverkas med en ökad grad av flexibla elanvändare som ska skapa både system- och nätnytta. 
 Systemnytta 
 Dagens marknadslösning öppnar inte effektivt för alla typer av flexibilitet och belönar inte den som bidrar till ökad systemnytta. 
 Ett sätt för kunden att anpassa sin elförbrukning är att styra användningen utifrån spotpriserna för nästkommande dygn som sätts av Nord Pool Spot vid lunchtid dagen innan. Flera studier har dock visat att om många elanvändare reagerar på elpriset i efterhand så kan det störa prisbildningen och medföra stora obalanser på reglerkraftmarknaden 
 13F 
  
 4 
 . Ett sätt att hantera detta är att föra in efterfrågeflexibilitetet i prisbildningen på spotmarknaden, dvs. att flexibilitet bjuds in vid budgivningen på spotmarknadens i den s.k. dagen  
 före-handeln. 
  Dagen  
 före-handel 
  ger också elanvändarna en bra planeringshorisont för åtgärder i sin elanvändning följande dag. 
 14F 
  
 5 
  
 I dagsläget, med liten volatilitet i elpriserna, är incitamentet svagt för att flytta last baserat på elpriset 
 15F 
  
 6 
 . Det behövs också en belöningsmodell för de elkunder och elproducenter som bidrar med flexibilitet i elmarknaden. En sådan utveckling kan medverka till ett ökat antal aktörer på marknaden som i sin tur kan generera nya former av affärsmodeller och kunderbjudanden. 
 Incitamentsstrukturen är också komplex. Flexibiliteten bidrar till att utjämna elprisvariationerna och sänka den genomsnittliga prisnivån, vilket gynnar alla elkunder 
 16F 
  
 7 
 . Frågan blir då hur de aktiva elkunderna ska motiveras att fortsätta bidra med den systemnytta de tillför. Det behöver också beaktas att elanvändare som styr sin 
  
 4 
  
 Elforsk, 2013, 13:95 Efterfrågeflexibilitet på en energy  
  
 only-marknad. 
  
 5 
  
 Elforsk, 2014, 14:23 Taylor development of Elspot. 
  
 6 
  
 Elforsk, 2012, 12:73 Övergripande drivkrafter för efterfrågeflexibilitet. 
  
 7 
  
 Elforsk, 2013, 13:95 Efterfrågeflexibilitet på en energy  
  
 only-marknad. 
  
 67 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 elanvändning utifrån spotpriset i efterhand skapar risk för ökade balanskostnader för elhandelsföretagen. 
 Nätnytta 
 Även elnäten kommer periodvis bli hårt belastade av höga effekt- flöden och ökade överföringsförluster som konsekvens av föränd- rade produktions- och användningsmönster. Detta kan kräva kost- samma nätförstärkningar och ökade risker för överbelastning vilket i sin tur kan leda till elavbrott. Marknadsmekanismer som ger incitament till både elanvändare och elproducenter att utjämna sina effektuttag kan bidra till att frigöra kapacitet i näten, öka system- säkerheten och begränsa överföringsförlusterna, dvs. skapa nätnytta. Marknaden behöver utformas för att ta tillvara ökad nätnytta. 
 På stamnäts- och regionnätsnivå tillämpas regelmässigt effektpris- sättning gentemot elnätens kunder vilket dämpar effektanvänd- ningen. Men i lokalnäten saknas som regel incitament för elnäts- kunderna att styra sin elanvändning mot ett jämnare effektuttag. Från elnätsföretag som generellt infört dynamisk effektprissättning i lokalnäten finns uppmuntrade resultat som visar hur kunderna relativt snabbt lär sig att ändra sitt beteende på ett sätt som skapar både kund- och nätnytta 
 17F 
  
 8  
  
 18F 
  
 9 
 . 
 Det är centralt för marknadslösningen att intäktsregleringen 
 19F 
  
 10  
 säkerställer generella incitament för elnätsföretagen att med stöd av flexibilitet hos elanvändarna och elproducenterna öka sin nätnytta. Energimarknadsinspektionen beslutar om de svenska elnätsföre- tagens intäktsramar för perioder om fyra år (innevarande regler- period är  
 2012–2015). 
  Elnätsföretagen bestämmer sedan själva inom sin verksamhet hur de ska maximera sina prestationer. 
 Utvecklingen på området stöds också av den nya regleringen som infördes i ellagen 
 20F 
  
 11  
 1 juli 2014, i samband med genomförandet 
  
 8 
  
 Bartusch, Ramos, K., 2014, Taylor exploring the potential of residential demand response programs in electricity distribution, Applied Energy, Volume 125, 15 July 2014, Pages  
  
 39–59. 
  
 9 
  
 Elforsk, 2012, 12:48 Pilotstudie i Vallentuna – Reflexioner rörande affärsmodeller för för- brukarflexibilitet och självlärande prognosstyrning för kundanpassad effektreglering. 
  
 10 
  
 Intäktsregleringen och aspekter på denna behandlas utförligare i avsnitt 4.2.3 om nätinve- steringar. 
  
 11 
  
 4 kap. 1 § och 5 kap. 7 a § ellagen (1997:857). Dessa förändringar behandlas utförligare i avsnitt 4.2.3 om nätinvesteringar. 
  
 68 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 av energieffektiviseringsdirektivet. Förändringarna i ellagen handlar bl.a. om att elnätsföretagens elnätstariffer ska utformas på ett sätt som är förenligt med ett effektivt utnyttjande av elnätet. 
 EU:s regelverk 
 Området kan inte hanteras endast utifrån ett svenskt perspektiv. Utvecklingen av EU:s inre marknad för el och gas skapar ett gem- ensamt regelverk som beslutas inom EU och har stor påverkan på förutsättningarna för utvecklingen av elmarknaden i Sverige. 
 Nationella regelverk m.m. 
 De grundläggande principerna för elmarknadens design på nationell nivå regleras i huvudsak i ellagen. Här definieras bland annat grunderna för elnätsverksamheten, elnätens prissättning, system- och balansansvar liksom särskilda bestämmelser för överföring och leverans av el till konsumenter. En långtgående utveckling av elmarknadens design kommer därför att avspeglas i ellagen. 
  
 4.2.2 
  
 Spelregler på elmarknaden – energilagring 
  
 69 
  
 12 13 14 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets överväganden 
 En förutsättning för att utnyttja energilagring är att regelverket står i samklang med de möjligheter som lagringstekniken skapar. För värmelager och lager på elanvändarnivå finns inga särskilda legala hinder men det behövs information och kunskapsspridning. Vid användning av energilager på distributionsnivå har rådet iden- tifierat ett antal hinder. Dessa hinder bör undanröjas så att lös- ningar som ger systemnytta kan vidareutvecklas till en kommersi- ellt bärkraftig nivå. Exempelvis behöver möjligheterna med att utnyttja fler användningsområden för energilager ses över. 
 Ett alternativ som särskilt bör belysas är möjligheten att under en övergångsperiod ta bort hinder, bl.a. kopplade till huvudmanna- skap, för att skapa kommersiella förutsättningar för energilager på distributionsnivå. Då kan erfarenheter byggas upp kring utnytt- jande av olika former av lager där lagringsteknikens samtliga potentiella möjligheter tas tillvara. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Energilager och dess roll i energisystemet 
 Energilagring kan vara en förutsättning för samverkan mellan olika energibärare för att öka energieffektiviteten i systemet. Vatten- kraften är en form av förnybar elproduktion som även kan fungera som storskaliga lager. Batterilager som kan användas både för nätets stabilitet och kundens behov är ett exempel på lagrings- lösning. Lagring av värme i hus och fastigheter där den termiska trögheten utnyttjas är ett annat. Ytterligare exempel på tekniska lösningar på användningsnivå är ackumulatortankar som lagrar och fördelar energin under längre tid. I framtiden kan hushållen investera i egna batterilager för att bättre kunna utnyttja sin egen- producerade el och utnyttja möjligheterna med efterfråge- flexibilitet. Samordningsrådet har tagit fram underlag för att belysa framtidsmöjligheterna för lagring och gällande lagstiftning.  
 21 F 22F 23F 
  
 12 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Översiktlig bedömning av teknikutveckling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas – elfordon, vindkraft, solceller och energilagring. 
  
 13 
  
 Rapport till samordningsrådet, STRI, M. Bollen, M. och Luna, Le, 2013, Utmaningar för det smarta elnätet. 
  
 70 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Stöd till energilager i andra länder 
 Vissa länder stödjer utvecklingen av batterilager. I Kalifornien har krav ställts av California Public Utilities Commission på kraft- bolagen att investera 1 325 MW lagringskapacitet till 2020. Ett stödprogram kallat  
 Self-Generation 
  Incentive Program har etablerats som riktar sig till konsumenten med syfte att öka energilager på kundsidan med 200 MW till 2020. Stödet omfattar 83 miljoner dollar årligen och stödnivån för energilager startar på 1,62 dollar per W med en begränsad lagerstorlek på 3 MW. I Japan införde Ministry of Economy, Trade and Industry i juni 2014 ett stöd- system för  
 litium-jonbatterier 
  riktat mot elanvändare. Stödet omfattar totalt cirka 110 miljoner dollar för 2014. Stödnivån upp- går till 2/3 av priset för  
 litium-jonbatterier 
  om minst 1 kW och är begränsat till max 10 000 dollar för enskilda hushåll respektive runt 1 miljon dollar för industrin. I Tyskland infördes 2013 ett stöd- system för lokala energilager som subventionerar 30 procent av kostnaden upp till 3 000 euro per anläggning. 
 I Sverige finns inga motsvarande stöd till lokala batterilager, men inte heller några hinder i regelverket. Hur andra ekonomiska incitament utformas påverkar dock kostnaden för och nyttan av investeringar i lokala energilager. Ett system för nettodebitering hade t.ex. kunnat göra tekniker för lokal energilagring mindre intressanta eftersom elanvändare i stället kunnat använda elnätet som energilager. Förslaget om skattereduktion för mikroproduk- tion påverkar däremot inte lönsamheten för lokal lagring. 
 Energilagring och gällande lagstiftning 
 Användningen av energilager behandlas inte explicit i ellagen men styrs av ellagens krav på legal åtskillnad. Elproducenter och elan- vändare kan fritt driva och använda sig av energilager. De kan lagra energi eller bygga upp ett lager hos kunden för att dra nytta av elprisvariationerna. Lagring kan leda till nya affärsmöjligheter på den konkurrensutsatta marknaden. 
 Ett elnätsföretag får bara använda energilager för elnätsverksam- het. Grundprincipen för elnätsverksamhet är att ställa elektriska 
  
 14  
 Rapport till samordningsrådet, Power Circle, 2014, Energilagring i energisystemet. 
 71 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 starkströmsledningar till förfogande för överföring av el. Till nät- verksamheten hör också annan verksamhet som behövs för att överföra el. 
 24F 
  
 15  
 I begreppet annan verksamhet skulle därmed ener- gilager kunna ingå, vilket betyder att elnätsföretag får använda energilager om det behövs för att driva elnätet. Av ellagen 3 kap. 1 a § framgår också att: 
 En juridisk person som bedriver nätverksamhet får inte bedriva pro- duktion av eller handel med el. 
 Utan hinder av första stycket får produktion av el bedrivas tillsam- mans med nätverksamhet av samma juridiska person, om produktionen: 
  
 1. 
  
 uteslutande är avsedd att täcka nätförluster, eller 
  
 2. 
  
 sker tillfälligt i syfte att ersätta utebliven el vid elavbrott. 
  
 Elnätsföretaget får alltså inte köpa in el till ett energilager utom för att täcka nätförluster eller om en flaskhals uppstår och ett mot- köp krävs. Endast Svenska kraftnät kan som balansansvarig beordra motköp. Det framgår inte av ellagen om handeln, produk- tionen eller motköpet måste göras vid samma tidpunkt som elen används för att täcka nätförlusterna. Denna bestämmelse gör att ett svenskt elnätsföretag som äger ett energilager bara kan tillgodo- räkna sig vissa av lagrets potentiella nyttor, vilket sannolikt inte är tillräckligt för att energilagret ska vara en intressant affär. 
 En tredjepartsaktör kan också äga lagret. En sådan aktör får handla med el och tillgodogöra sig arbitragevinster 
 25F 
  
 16  
 och kan sam- tidigt leverera nättjänster på kommersiella villkor till elnätföretaget. Tjänster som kan bidra till att effektivisera elnätföretagets verk- samhet. Köpet är då en driftskostnad för elnätsföretaget och ingår i intäktsramen. Om tredjepartsaktören inte är balansansvarig och vill sälja den lagrade elen till elanvändare krävs avtal med en balans- ansvarig. Men de kommersiella möjligheterna för en sådan tredje- partsaktör undergrävs av att inmatningen till lagret kommer att betraktas som elanvändning och därmed tillkommer energiskatt på all lagrad el och på förlusterna till och från lagret. Eftersom elnäts- företag inte får diskriminera kunder så måste företag som äger och driver energilager betala samma nättariff och anslutningsavgift som andra kunder i samma område. 
  
 15 
  
 1 kap. 4 § ellagen (1997:857). 
  
 16 
  
 Vinster som kan göras genom att utnyttja skillnaderna i elpriset. 
  
 72 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 4.2.3 
  
 Nya förutsättningar för elnäten – nätinvesteringar 
  
 Förslag om utvärdering av intäktsregleringen 
 Rådets överväganden 
 Samordningsrådet bedömer att intäktsregleringen behöver utveck- las i en riktning som främjar investeringar i smarta elnätsfunktioner samt ett effektivare utnyttjande av befintliga nät. Incitament att främja investeringar och modernisering av elnäten med hjälp av smarta elnätslösningar bör vara en viktig prioritering. 
 Regeringen beslutade den 4 september 2014 om en ny förordning om intäktsram för elnätsföretag 
 26F 
  
 17 
 . Den ska tillämpas av Energimark- nadsinspektionen på elnätsavgifterna reglerperioden  
 2016–2019. 
  Dessutom har en komplettering införts i ellagen 
 27F 
  
 18  
 som innebär att 
  
 17 
  
 Intäktsram för elnätsföretag (2014:1064). Förordningen trädde i kraft den 1 november 2014. 
  
 18 
  
 4 kap. 1 § ellagen (1997:857). 
  
 73 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 elnätstarifferna ska utformas för att främja ett effektivt utnyttjande av elnätet. 
 Regleringen innebär bl.a. att elnätsföretagets tillåtna kapitalav- kastning är en funktion av hur anläggningstillgångarna värderas och vilken avskrivningstid som tillämpas. Detta kan innebära att invest- eringsalternativ med ett större anläggningskapital kan te sig mer lönsamma än investeringar i smart teknik som ur ett helhetspers- pektiv skulle vara den mest effektiva lösningen. Det bör därför utredas i vilken omfattning regleringen behöver kompletteras för att minska sådana effekter. De mekanismer i intäktsregleringen som stimulerar elnätsföretagen att investera i den teknik och tillämpa de lösningar som blir mest kostnadseffektiva ur ett hel- hetsperspektiv kan behöva förstärkas. 
 Inför den kommande reglerperioden  
 2016–2019 
  utvecklar Energi- marknadsinspektionen incitamenten i intäktsregleringen som ska stimulera ett effektivt utnyttjande av elnätet och en begränsning av elnätsförlusterna. 
 Intäktsregleringen bör bidra till att stimulera elnätsföretagen att tillämpa nya metoder för att öka sin effektivitet, såväl vid utnytt- jandet av det befintliga elnätet som vid investeringar. Den utveck- lingen är mycket viktig och regeringen bör följa upp företagens vilja att investera i ny teknik. Dels i det kortare perspektivet med fokus på investeringsplaner och dels i ett längre perspektiv med fokus på genomförda åtgärder. Om resultaten av utvärderingarna visar att investeringsviljan till teknikförnyelse är svag kan också en kontrollstation på längre sikt övervägas för att bedöma behov av åtgärder. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Elnätsföretagens ekonomiska ramar styrs av den intäktsreglering som Energimarknadsinspektionen ansvarar för och som gäller för perioder om fyra år (nuvarande reglerperiod är  
 2012–2015). 
  
 Elnätsföretagens intäktsreglering behöver innehålla både incita- ment för kostnadseffektiva investeringar och incitament för att utnyttja befintlig kapacitet i elnäten effektivare. 
 74 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Intäktsregleringens principiella uppbyggnad – Innevarande reglerperiod  
 (2012–2015) 
  
 Utgångspunkten för besluten om intäktsramarna för innevarande reglerperiod har varit en schablonberäkningsmetod. Utifrån scha- blonmetoden byggs elnätsföretagens intäktsram upp av kapital- kostnader, löpande påverkbara och löpande opåverkbara kostnader. Hänsyn tas även till elnätsföretagens leveranskvalitet. Efter till- synsperioden justerar man för bättre eller sämre leveranskvalitet i förhållande till en fastställd norm. 
 I dag ger regleringen svaga incitament till investeringar i elnäten. Dessutom saknas incitament som stimulerar elnätsföretagen att välja de mest kostnadseffektiva investeringsalternativen, exempelvis med ny smart teknik. Det finns inte heller några incitament i regle- ringen som styr mot ett effektivare utnyttjande av kapaciteten i elnäten eller en begränsning av elnätsförlusterna eftersom dessa klassas som opåverkbara kostnader som förs vidare till intäkts- ramen. 
 Förändringar till följd av energieffektiviseringsdirektivet 
 När energieffektiviseringsdirektivet infördes i svensk rätt den 1 juli 2014 innebar det nya bestämmelser i ellagen som ska stimulera effektivt utnyttjande av elnätet. Enligt 4 kap. 1 § ellagen ska elnätsföretagen tillämpa elnätstariffer som utformas på ett sätt som är förenligt dels med ett effektivt utnyttjande av elnätet, dels en effektiv elproduktion och elanvändning. Dessutom ska Energi- marknadsinspektionen enligt 5 kap. 7 a § ellagen ta hänsyn till om elnätsverksamheten bedrivs på ett sätt som är förenligt med eller bidrar till ett effektivt utnyttjande av elnätet när man fastställer intäktsramen. Energimarknadsinspektionen har föreskriftsrätt och har också utfärdat nya föreskrifter inom detta område. Bestäm- melserna innebär att elnätsföretagen får ett tillägg eller avdrag från intäktsramen beroende på hur utnyttjandet av det befintliga nätets kapacitet har utvecklats jämfört med föregående reglerperiod. 
 75 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Kapitalkostnad – Innevarande reglerperiod  
 (2012–2015) 
  
 Kapitalkostnadskomponenten i intäktsramen fastställs med utgångs- punkt i elnätsföretagets kapitalbas (nuanskaffningsvärde). I kapital- basen ingår alla anläggningar som elnätsföretagen använder i sin verksamhet och som omfattas av kapitalbasförordningens 
 28F 
  
 19  
 defini- tion av en anläggningstillgång. Vid värderingen av kapitalbasen används i första hand normprislistan som Energimarknadsinspek- tionen tagit fram. Utifrån kapitalbasen beräknades företagens intäktsberättigade kapitalkostnader för  
 2012–2015 
  med stöd av en real annuitetsmetod. 
 När elnätsföretagen beslutar om investeringar bör de väga in den sammantagna ekonomiska effekten av reglermodellens olika delar. 
 Dagens reglering begränsar inte nivån på investeringar. Inte heller art eller teknikval. Elnätsföretagen planerar och genomför själva investeringarna, vilka sedan genererar kapitalkostnad som tillförs kapitalbasen när intäktsramen beräknas. 
 Ett problem med dagens reglering uppstår när alternativa smarta elnätslösningar kan tillämpas som har potential att kostnadseffek- tivt begränsa elnätsföretagets behov av att investera i traditionella nätförstärkningar. Detta kan vara investeringar i kvalificerade över- vaknings- och styrsystem samt i teknik som ökar överföringsför- mågan på befintliga ledningar. Att använda sådana kapitaleffektiva lösningar kan leda till en lägre kapitalbas och intäktsram för det aktuella elnätsföretaget än vad som skulle bli fallet vid en tradition- ell lösning (nätinvestering). Detta betyder att smarta elnätslös- ningar kan bli mindre lönsamma för elnätsföretaget om den smarta elnätslösningen samtidigt innebär en viss ökning av elnätsföretagets löpande kostnader. Till exempel ökade kostnader för intrimning av systemet eller ökade elnätsförluster om lösningen innebär att ener- giflödet i det befintliga nätet ökar. 
  
 19  
 Förordning (2010:304) om fastställande av intäktsram enligt ellagen (1997:857) den s.k. kapitalbasförordningen ersattes den 1 november 2014 av en ny förordning Intäktsram för elnätsföretag (2014:1064) som beslutades av regeringen den 4 september 2014. 
 76 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Kapitalkostnad – Förändringar inför kommande reglerperioden  
 (2016–2019) 
  
 På uppdrag från regeringen har Energimarknadsinspektionen under våren 2014 lämnat förslag till de närmare bestämmelser som ska styra intäktsramarna för reglerperioden  
 2016–2019. 
 29F 
  
 20 
  
 Här föreslås att den reala annuitetsmetoden för fördelning av kapitalkostnader ska ersättas med en real linjär metod som tar hänsyn till anlägg- ningarnas ålder. En normprislista i kombination med åldersbestäm- ning (ekonomisk livslängd) styr direkt värdet för tillgången och därmed elnätsföretagets kapitalavkastning. Om anläggningen för- yngras ökar värdet och den tid som den genererar avkastning för- längs 
 30F 
  
 21 
 . Syftet är att styra elnätsföretagen mot korrekta avskriv- ningstider och att ge investeringsincitament både för ny- och ersättningsinvesteringar. Ur ett smarta elnätsperspektiv är frågan om detta ger tillräckliga incitament för att stimulera företagen att göra kapitaleffektiva investeringar genom tillämpning av smarta elnätslösningar som belysts ovan. 
 Löpande kostnader – Innevarande reglerperiod  
 2012–2015 
  
 För att sänka de s.k. löpande kostnaderna har elnätsföretaget ett tydligt incitament till effektivisering inom den delen av kost- nadsmassan som klassas som påverkbar. Här finns också ett gene- rellt årligt effektiviseringskrav i regleringen. Den effektivisering som elnätsföretaget kan åstadkomma utöver den av intäktsregle- ringen föreskrivna effektiviseringsfaktorn får i dagsläget behållas. 
 I den så kallade opåverkbara delen, som intäktsregleringen i nuläget tillåter elnätsföretaget att vidareföra till kunderna, finns kostnader för anslutning till överliggande och angränsande nät och kostnader för nätförluster. 
  
 20 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2014, Ei R2014:09 Bättre och tydligare reglering av elnäts- företagets intäktsramar. 
  
 21 
  
 12 § Förordning om intäktsram för elnätsföretag (2014:1064). Regeringen beslutade den 4 september 2014 om denna förordning. Bestämmelserna trädde i kraft den 1 november 2014 och ska tillämpas av Energimarknadsinspektionen på elnätsavgifterna reglerperioden 2016– 2019. I denna förordning har vissa tillägg gjorts jämfört med Energimarknadsinspektionens förslag i rapporten Bättre och tydligare reglering av elnätsföretagens intäktsramar. 
  
 77 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Löpande kostnader – Förändringar inför kommande reglerperiod  
 (2016–2019) 
  
 I enlighet med den nya bestämmelsen i ellagen 
 31F 
  
 22  
 har Energimark- nadsinspektionen inför kommande reglerperiod  
 (2016–2019) 
  utvecklat intäktsregleringen med incitament som ska stimulera elnätsföretagen till ett effektivt kapacitetsutnyttjande (minska belastningen i gränspunkterna) och en begränsning av elnätsför- lusterna genom att tillämpa metoder som begränsar dessa kostna- der. 
 Elnätsföretaget kan med olika smarta elnätslösningar påverka dessa kostnader. Exempelvis genom att tillämpa en dynamisk pris- sättning för nättjänsten eller genom att införa tjänster för laststyr- ning som styr mot att jämna ut effekten (uttag/inmatning). På detta sätt kommer väsentliga kostnadskomponenter att kunna begränsas för elnätsföretaget. 
 Förslag om att stimulera investeringar i elnäten utanför intäktsregleringens generella bestämmelser 
 Rådets överväganden 
 Vid sidan av de generella ramvillkoren för nätverksamhet finns andra faktorer som påverkar elnätsföretagens intresse för investe- ringar i ny teknik. Detta gäller inte bara helt oprövade lösningar som kan testas i test- och demonstrationsprojekt, utan även kom- mersiellt tillgänglig teknik som funnits på marknaden en kort tid och därför ännu inte prövats i större skala eller under svenska för- hållanden. Brist på relevanta referenser kan göra det svårt att bedöma de faktiska nyttorna och kostnaderna med att använda den nya tekniken. Den nya teknikens förmåga att samverka med syste- met kan vara en osäkerhet och möjligheterna att bedöma hur inve- steringen kommer att påverka driftskostnaden kan vara en annan. Slutligen kan vissa legala konsekvenser öka osäkerheten, t.ex. att anslutningskostnader för nya anläggningar bestäms utifrån behovet av investeringar vid anslutningstillfället. 
  
 22  
 5 kap. 7 a § ellagen (1997:857). 
 78 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Samtliga dessa osäkerheter medför att en konventionell nätut- byggnad oftast bedöms som en säkrare investering än en investe- ring i oprövade smarta elnätslösningar. Den ekonomiska risken är alltså ett reellt hinder för implementering av smart elnätsteknik i elnäten. Som ett komplement till intäktsregleringens mer generella villkor behövs stimulansåtgärder som kan hantera risk- och vinst- delningsproblem på ett mer flexibelt sätt när nätföretag överväger att investera i delvis oprövad teknik. 
 Sådana insatser kan bidra till att underlätta och påskynda inför- ande av smarta elnätslösningar, bl.a. genom att man bygger upp erfarenheter som hela marknaden har nytta av. Det skapar förut- sättningar för att klara de utmaningar som omställningen av energi- systemet kommer att innebära. 
 För investeringar i smart elnätsteknik kan riskerna se olika ut. Det är därför knappast meningsfullt med ett generellt bidrag till den nya tekniken. Stödet bör i stället vara flexibelt och beroende på teknisk lösning ge utrymme för t.ex. villkorslån, bidrag till oförut- sedda driftskostnader under en begränsad period etc. Man kan också överväga om stödet kan gå till utbildning och kunskapsupp- byggnad som har betydelse för användningen av smart elnätstek- nik. 
 En möjlig finansiering är en särskild fond för smarta elnätsinve- steringar. En sådan fond skulle kunna finansieras genom en särskild avgift på nätverksamhet. Liknande fasta avgifter tillämpas redan, t.ex. elsäkerhetsavgiften på 6 kronor och elberedskapsavgiften på 45 kronor per uttagspunkt (exkl. moms). Intäkterna skulle kunna förvaltas av Energimyndigheten och branschen skulle kunna få inflytande över beslut om stöd till smarta elnätsprojekt. 
 En annan möjlig finansiering skulle kunna vara en avgift inom ramen för elcertifikatssystemet. Rådets bedömning är dock att detta bidrar till en ökad komplexitet som försvårar förståelsen för elcertifikatssystemets funktion och att detta behöver beaktas vid beslut om finansiering. 
 79 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bakgrund och fördjupning 
 Inom en reglerad verksamhet finns begränsade förutsättningar för att genom ett ökat risktagande också skapa möjligheter till ökade vinster, vilket heller inte är avsikten. Om man inom nätverksam- heten önskar påskynda introduktion av ny teknik som i dagsläget innebär ett ökat risktagande, finns det alltså skäl att införa åtgärder som minskar riskexponeringen eller ökar vinstutrymmet. Men att öka vinstutrymmet för de företag som tar risker (vilket i så fall skulle göras inom ramen för intäktsregleringen) kan innebära oönskade konsekvenser för nätkunderna. Vid en lyckad investering så kommer vinsten enbart delvis kunderna till godo samtidigt som ett misslyckande innebär att kunderna får bära åtminstone delar av kostnaderna. Bättre är då att minska risken för de företag som väljer att gå före och pröva smarta elnätslösningar, som är av stort intresse för utvecklingen men som ännu inte prövats kommersiellt. Kostnaderna för ett sådant riskavlyft finansieras lämpligen av hela kundkollektivet, eftersom nyttan på lång sikt förväntas komma samtliga kunder tillgodo. Det blir en omfördelning av kostnader från dagens kunder till morgondagens kunder. 
 Ett riskavlyft för projekt som innebär osäkra investeringar kan ske på principiellt olika sätt. Det vanligaste alternativet är kanske någon form av bidrag i proportion till investeringskostnaden, vilket således minskar risken i motsvarande grad. En annan möjlighet är särskilt förmånliga lån eller villkorslån. Grundprincipen för båda dessa alternativ är att lånet löper tills det är återbetalt och att villkoren för ränta och amortering är förmånliga. För villkorslån gäller också att om resultatet från projektet inte har eller väntas ge förväntat resultat så kan lånet helt eller delvis skrivas av. Man kan också i någon form ersätta investeringskostnader som inte gett resultat s.k. 
 sunk costs, utan att ersättningen är knuten till ett specifikt lån. 
 Den här skisserade stödformen fokuserar på den faktiska inve- steringskostnaden för den smarta tekniken. Men det finns fler eko- nomiska hinder, bl.a. kopplade till intäktsregleringen, som inte kan hanteras på det här sättet. Om investeringen i den smarta tekniken innebär att de löpande rörliga påverkbara kostnaderna ökar (t.ex. för  
 IT-stöd, 
  kontrollrumspersonal etc.) så gör intäktsregleringen att investeringen kan bli en förlustaffär. Detta även om företaget genom investeringen undvikit betydande kostnader för nätför- 
 80 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 stärkningar, kostnader som skulle slagit igenom som ökade nät- kostnader för kunderna. Detsamma gäller för ökade nätförluster som under nästa reglerperiod föreslås bli klassade som påverkbara kostnader. 
 En annan fråga som kan påverka nätföretagens intresse för inve- steringar i smarta elnätslösningar är kostnadsfördelningen för inve- steringar som behöver göras vid nätanslutning av nya anläggningar. Här finns drivkrafter som gynnar smarta elnätsinvesteringar och drivkrafter som verkar i motsatt riktning. Huvudprincipen vid anslutning är att den anslutande ska bekosta de delar som enbart denna har nytta av. Övriga kostnader fördelas mellan den anslut- ande och kundkollektivet. Detta gäller investeringar i både konven- tionell teknik (t.ex. en ny ledning) och smart teknik. Om de faktiska kostnaderna överstiger vad som anges i normprislistan kan inte dessa merkostnader föras vidare till kunden. Så kallad smart teknik finns oftast inte med i normprislistan och därför kan nät- företaget ta ut hela kostnaden för den typen av investeringar, vilket alltså kan tänkas gynnar investeringar i smart teknik. 
 För de delar av anslutningen som enbart den anslutande har nytta av och därmed ska bekosta finns däremot incitament för nät- bolaget att förespråka konventionell teknik. Detta eftersom den anslutande enbart står för de merkostnader som nätbolaget har för själva anslutningen. Om den smarta tekniken visar sig inte fungera som det var tänkt kan följden bli att en nätförstärkning trots allt blir nödvändig. Om denna förstärkning görs efter det att kunden anslutits så är det inte möjligt för nätbolaget att ta ut merkostna- den för nätförstärkningen av denna kund. Detta gäller om inte annat avtalats mellan parterna. 
 Det finns också andra hinder för investeringar i smarta elnäts- lösningar som bristande kunskap hos nätföretagen och berörda myndigheter om teknikens förutsättningar och möjligheter. 
 81 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 4.2.4 
  
 Nya förutsättningar för elnäten – säkerhet 
  
 Rådets överväganden 
 Översyn ansvarfrågor 
 Eftersom säker elektronisk kommunikation och säkra  
 IT-system 
  är en förutsättning för en framgångsrik utveckling av smarta elnät behöver ansvarsgränser och ansvarsnivåer för olika myndigheter tydliggöras. Det är rådets bedömning att säkerhets- och integritets- frågan bör beaktas ur ett helhetsperspektiv över systemgränser. Vid en framtida integration av olika energibärare behöver därför ansvars- gränserna ses över, då dessa kan komma att förändras, såsom för el och gas. Också den ökade integrationen av kommunikations- och informationssystem innebär en ökad komplexitet vilket medför nya sårbarheter för samhällskritisk infrastruktur. Svenska kraftnät kon- staterade också i en förstudierapport 
 32 F 
  
 23  
 att det saknas ett tydligt och enhetligt regelverk för klassificering och hantering av skyddsvärd 
  
 23  
 Svenska kraftnät, 2011, Förstudierapport – branschens behov av stöd inom informations- säkerhetsområdet, Dnr: 2011/1199. 
 82 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 information inom elförsörjningen och att kunskapsnivån inom området generellt sett behöver höjas. Vid översynen bör en balans mellan tvingande lagstiftning och frivilliga branschöverenskommelser eftersträvas. En avtalsreglering kan, så som t.ex. för  
 e-legitimations- 
  systemet, möjliggöra ett snabbt införande och en smidig anpassning om utvecklingen inom området kräver det, medan en författnings- reglering huvudsakligen i lag och förordning kan ge andra fördelar. Uppdraget som vi föreslår bör bidra till att ett helhetsperspektiv kring säkerhetsfrågorna utvecklas och medvetenheten och kunskaps- nivån kring dessa frågor höjs. Andra myndigheter med expert- kompetens inom ramen för uppdraget förutom Svenska kraftnät är t.ex. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Post- och tele- styrelsen, Försvarets radioanstalt, Säkerhetspolisen och bransch- företrädare. 
 Nulägesanalys av säkerhet i smarta elnät 
 Utvecklingen mot smarta elnät med implementeringen av nya IT- lösningar och komponenter sker i snabb takt, samtidigt som existe- rande lösningar redan i dag släpar efter på underhållssidan t.ex. vad gäller programvaruuppdateringar. En noggrann analys av säker- heten i dagens elsystem kan peka på vilka gamla lösningar (teknik- skuld) som kommer leva parallellt med den nya tekniken. De gamla lösningarna skulle kunna utgöra hot och attackvägar in mot den nya infrastrukturen när nya tjänster och komponenter intro- duceras. En analys av bristerna i dagens system behövs för att ta strategiska och kostnadseffektiva beslut om hur mycket av den existerande infrastrukturen som bör uppgraderas och vilka delar som behöver bytas ut. Detta för att klara av framtida säkerhetskrav för smarta elnät. Analysen bör sedan ligga till grund för ett syste- matiskt arbete med säkerhet vid en fortsatt utveckling mot smarta elnät. 
 IT- och styrsystem inkluderas i risk- och sårbarhetsanalyser 
 I takt med ett ökat elberoende ökar också behovet av sårbarhets- och riskanalyser som också tar hänsyn till den ökade integrationen av  
 IT-system. 
  Men föreskrifterna för genomförandet av risk- och 
 83 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 sårbarhetsanalyser fokuserar fortfarande i stor utsträckning på leve- ranssäkerhet och bör därför kompletteras med särskilt hänseende på IT- och styrsystem. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Övergången till smarta elnät är en långsiktig process där nya IT- lösningar och komponenter introduceras kontinuerligt. Genom att införa elektronisk kommunikation mellan olika produktionsenheter, nätstationer, elanvändare med flera skapar man helt nya sätt att styra och övervaka elnät och möjliggör ett mer aktivt kunddel- tagande på elmarknaden. 
 Själva infrastrukturen förändras samtidigt från ett centraliserat till ett alltmer decentraliserat system, samtidigt som allt fler länder kopplas ihop till en gemensam europeisk elmarknad. 
 Den ökande komplexitet som ett ökande antal komponenter och aktörer medför kan skapa nya risker och hot samt öka expone- ringen för såväl potentiella angripare som oavsiktliga fel 
 33F 
  
 24  
  
 34F 
  
 25 
 . Utvecklingen innebär också att allt större mängder data samlas in, vilket i sin tur medför risk för att datasekretess, inklusive, kund- ernas integritet, kan äventyras. 
 Säker tillförsel av energi utgör en av de allra viktigaste och grundläggande funktionerna i samhället som inte bör äventyras vid utvecklingen av smarta elnät. Det är därför nödvändigt att höja med- vetenheten hos marknadens samtliga aktörer om vilka nyttor, kost- nader och risker som är förknippade med att utveckla ett säkert och robust smart elnät och att se säkerhet ur ett helhetsperspektiv. 
 Elsystemet är ett sammanhållet system under en systemansvarig organisation, Svenska kraftnät. I takt med att elnäten utvecklas mot ett smart energisystem som inte bara innebär en ökad integration av nya  
 IT-system 
  utan även integration med andra energibärare finns dock en otydlighet om vilka krav som gäller för säkerhet i smarta elnät, och vem som är ansvarig för krav och kontroll av efterlevnad av olika typer av säkerhetsfrågor. Den ökande mängden 
  
 24 
  
 Rapport till samordningsrådet, Hensley, 2013, Risker och sårbarheter i smarta elsy- stem. 
  
 25 
  
 Rapport till samordningsrådet, Williams, Jones, och Morgan, E., 2014, Rapport rörande säkerhet i smarta elnät. 
  
 84 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 nya kommunikations- och informationssystem ställer också krav på förändrad kompetens. Svenska kraftnät konstaterade i en studie hösten 2011 att svenska elföretag behöver stöd med riskanalys och man efterlyser instruktioner, checklistor, handböcker och mallar. Studien pekar också på behovet av tydligare lagar och andra rätts- liga krav. 
 35 F 
  
 26 
  
 För olika regelområden gäller delvis olika förutsättningar. Det straffrättsliga skyddet är sannolikt tillräckligt även inom en infra- struktur för smarta elnät. Men i framtidens smarta nät kommer olika informations- och kommunikationssystem vara allt viktigare delar av hela energisystemet. Kraven på att genomföra informa- tionssäkerhetsarbete behöver därför ses över i förhållande till denna utveckling och de nya aktörer,  
 IT-system 
  och säkerhetsmekanismer som tillkommer. En närmare kravställning av infrastruktur och fördelning av roller och ansvar behöver göras i samverkan – i vart fall från ett juridiskt perspektiv – för att den nya miljön ska kunna inordnas under ett fungerande regelverk. 
 36F 
  
 27 
  
 Även den Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet ENISA 
 37F 
  
 28 
 , rekommenderar att  
 EU-kommissionen 
  och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna formulerar en tydlig policy och klara regelverk för  
 IT-säkerhet 
  i de smarta elnäten. 
 38F 
  
 29 
  
 Risk- och sårbarhetsanalyser 
 En risk- och sårbarhetsanalys av dagens storskaliga energisystem som tar hänsyn till de förändrade förhållanden som den ökande integrationen av  
 IT-system 
  innebär är ett sätt att undvika oaccept- abla risknivåer för framtiden. I dag har Svenska kraftnät som elberedskapsmyndighet, rätt att meddela föreskrifter om företagens skyldigheter enligt elberedskapslagen. 
 39F 
  
 30  
 Dessa föreskrifter inne- 
  
 26 
  
 Svenska kraftnät, 2011, Branschens behov av stöd inom informationssäkerhetsområdet, Dnr: 2011/1199. 
  
 27 
  
 Rapport till Samordningsrådet, Sims 2014, Rättsfrågor rörande smarta elnät. 
  
 28 
  
 För att användarna ska kunna garanteras maximal säkerhet nu när kommunikationsnät och informationssystem är så vanligt förekommande att säkerheten har blivit en viktig sam- hällsfråga har Europeiska unionen (EU) beslutat att inrätta en europeisk byrå för nät- och informationssäkerhet (ENISA) ENISA har en rådgivande och samordnande funktion när det gäller  
  
 EU-ländernas 
  åtgärder för att skydda sina nät- och informationssystem. 
  
 29 
  
 ENISA, 2012, Smart Grid Security, Recommendations for Europe and Member States. 
  
 30 
  
 Affärsverkets svenska kraftnäts föreskrifter och allmänna råd om elberedskap (SvKFS 2013:2). 
  
 85 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 håller bland annat närmare bestämmelser om företagens skyldig- heter kopplade till risk- och sårbarhetsanalys. Detta innebär att det finns formella förutsättningar för Svenska kraftnät att ta in underlag från branschen till arbetet med risk- och sårbarhetsanalys, vilket kommer att öka möjligheterna att genomföra en nationell risk- och sårbarhetsanalys inom elsektorn. 
 Energimarknadsinspektionen utfärdar föreskrifter om rapport- ering av risk- och sårbarhetsanalyser och åtgärdsplaner från elnäts- företagen. Nätföretag har sedan 2006 en skyldighet att analysera risker och sårbarheter för leveranserna i elnätet och att upprätta en åtgärdsplan för förbättringar av leveranssäkerheten i det egna elnätet. 
 40F 
  
 31  
 Dessa redovisningar är också underlag för Svenska kraft- näts risk- och sårbarhetsanalys. 
 Energimyndigheten genomför en årlig risk- och sårbarhetsana- lys som bland annat omfattar elförsörjningen. Svenska kraftnät, Energimarknadsinspektionen och Energimyndigheten samarbetar om risk- och sårbarhetsanalyser och samordnar informationsinsam- lingen i så stor utsträckning som möjligt. 
  
 4.2.5 
  
 Samverkan med övriga delar av energimarknaden – energibärare 
  
 Rådets bedömning 
 Integrationen mellan elsystemet och andra energibärare såsom gas och fjärrvärme kan bidra till lastutjämning genom ökade möjlig- heter till lagring av värme och kyla. Det ger också tydliga fördelar för kunderna samtidigt som både systemnytta och nätnytta kan tas 
  
 31  
 3 kap. 9 § c ellagen (1997:857). 
 86 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 tillvara. På framtidens elmarknad blir det viktigare att utnyttja den potential som samverkan mellan olika energibärare (t.ex. gas och fjärrvärme) medför. Rådet anser att det är viktigt att stimulera till samverkan mellan olika organisationer med olika kunskap för att överbrygga kulturella och organisatoriska utmaningar. När det gäller samverkan med fjärrvärmesystem är fjärrvärmens framtida konkurrenssituation en viktig faktor. 
 Det behövs mötesplatser och plattformar för kommunikation och nya samverkansformer mellan olika branscher för att hantera hinder för samverkan mellan olika energibärare. 
 Rådet bedömer att Energimyndigheten har det övergripande ansvaret för att identifiera hinder och barriärer för ökad samverkan mellan olika energibärare och skapa rätt förutsättningar för att öka kommunikation och samverkan inom området. 
 Energimyndigheten bör i sitt arbete med olika utvecklingsplatt- formar ta med systemintegrerade projekt som ett prioriterat område. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Möjligheter med ökad integration av energibärare 
 Ett exempel på samverkan är möjligheten att vid överskott av el koppla in elpannor i fjärrvärmenäten som ett alternativ till snabb produktionsminskning. Ytterligare ett exempel är produktion av elektrobränslen, vilket är ett samlingsnamn för kolhaltiga bränslen som producerats med el som främsta energikälla. Själva slutpro- dukten kan vara bensin, dieselolja eller olika alkoholer samt gaser och det finns många olika produktionsvägar. Tekniken lämpar sig då det finns ett överskott på el, exempelvis vid vindkraftverk, där anläggningar för elektrobränsle ligger i nära anslutning till den genererade överskottselen. 
 I flera demonstrationsprojekt i Sverige studeras möjligheterna med samverkan mellan olika energibärare för att bidra till bygg- andet av ett hållbart samhälle. I området Hyllie i Malmö samarbetar Malmö stad, E.ON och VA SYD för att skapa en hållbar stadsdel. Flera lösningar diskuteras här. Bland annat undersöks möjligheten att utnyttja kundernas värmepumpar för att överföra värme till fjärrvärmesystemet vid god tillgång på el och höga produktions- 
 87 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 kostnader i fjärrvärmen. En annan möjlighet är att utnyttja akvi- färers 
 41F 
  
 32  
 lagringskapacitet för att lagra värme vid el- eller värmeöver- skott. 
 Inom den svenska energiintensiva industrin finns möjligheter att i framtiden kunna bygga mer integrerade anläggningar som industrikombinat. Dagens anläggningar för massa- och papperspro- duktion är ett tidigt exempel på detta. Inom järn- och stålindustrin skulle användningen av el kunna öka för att ersätta andra bränslen. Utnyttjande av lågvärdig värme och spillvärme samt returmaterial kan öka i framtiden i syfte att behålla konkurrenskraft och sam- tidigt uppfylla klimatmålen. Systemoptimering blir viktigt att ta hänsyn till och flera olika aktörer behöver samverka för att öka integrationen. 
 Potentiella hinder och barriärer 
 Samordningsrådet har kartlagt gällande lagstiftning och andra omständigheter som kan innebära hinder för samverkan mellan olika energibärare i dag och i framtiden.  
 42F 
  
 33  
 Hindren kan delas in i legala hinder på kort och lång sikt, ekonomiska hinder samt kultu- rella och samarbetsmässiga barriärer. 
 På en marknad med varierande priser kommer relativpriserna, produktionskostnaderna samt skatter avgöra vilka anläggningar som blir lönsamma. Utvecklingen mot att både producenter och konsumenter av el agerar på en timbaserad marknad skulle kunna ge bättre förutsättningar för en integrerad användning av flera energibärare. En sådan möjlighet är att använda el för fjärrvärme- produktion. En förutsättning för detta är att underlaget för fjärr- värmeproduktion är tillräckligt stort vid de tillfällen som billig el finns tillgänglig. Andra utmaningar kan uppstå, t.ex. i de fall där avfall används som bränsle i fjärrvärmeproduktionen. Efterfrågan på el minskar vid varmare väder medan tillgången på avfallet är konstant. 
 Fjärrvärmens konkurrenssituation påverkas också av att indivi- duella värmelösningar delvis gynnas skattemässigt. En fastighets- 
  
 32 
  
 En akvifär (lat. vattenbärare) är en avgränsad berggrundsstruktur, som är tillräckligt porös för att vatten i användbara mängder ska kunna utvinnas eller lagras. 
  
 33 
  
 Rapport till samordningsrådet, ÅF, 2014, Hinderanalys vid utveckling av smarta elnät. 
  
 88 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 ägare kan t.ex. ha ett eget vindkraftverk för att driva en värmepump och behöver då inte betala skatt för elen till värmepumpen. I en sådan lösning kan det också vara ointressant att använda värme- pumpen för att ta emot överskottsel eftersom det är stor risk att vindkraftverket levererar mycket el samtidigt. Regeringens förslag på skattereduktion för mikroproduktion för förnybar el som före- slås träda i kraft den 1 januari 2015 gynnar också individuella lös- ningar. Boverkets byggregler, som fokuserar på antalet köpta kWh energi till fastigheten, är ytterligare ett exempel på ett styrmedel mot småskaliga lösningar då det gynnar egenproducerad el och värmepumpar. 
 En barriär för utnyttjandet av fjärrvärmeproducerande elpannor i överskottsituationer är att el för fjärrvärmeproduktion är skatte- belagd och att elskatten i stora delar av Sverige ligger över bio- bränslepriserna. Det gör det mer ekonomiskt att elda biobränslen än att använda elpannorna även vid ett mycket lågt elpris. 
 Det finns inga storskaliga elektrobränsleanläggningar i Sverige. 
 Tekniken  
 power-to-gas 
  är ett område som pekas ut som en möj- lighet. Nuvarande relation mellan el- och gaspriser innebär att möj- ligheten att få ekonomisk avkastning är svag. Vidare är infrastruk- turen för gas främst lokaliserad i södra Sverige, vilket begränsar lagrings- och distributionsmöjligheterna. I ett långsiktigt perspek- tiv är utformningen och omfattningen av det svenska gassystemet en osäkerhetsfaktor. För att gasproduktion för de lokala näten ska bli lönsam krävs att priserna på flytande naturgas stiger kraftigt. Gasen skulle även kunna användas som fordonsgas, men priserna är i dagsläget inte tillräckligt konkurrenskraftiga. 
 Det finns även en del tekniska hinder och barriärer för samver- kan mellan olika energibärare. Ett exempel är att stora värmepum- par som finns i drift i dag är byggda för kontinuerlig drift, vilket begränsar möjligheterna att ta hand om överskottsel under korta perioder utan att uppgradera befintligt bestånd. 
 Kulturella, mänskliga och organisatoriska faktorer kan försvåra samarbete mellan olika branscher. Dialog och samarbete mellan olika nyckelaktörer är en av de viktigaste förutsättningarna för att olika integrerade lösningar ska utvecklas i energisystemet. En stor del av dagens dialog och samarbeten sker inom etablerade sektorer (el, fjärrvärme, gas etc.). Att integrera olika discipliner och tekniker tillsammans med nya affärsmodeller och med nya aktörer är nöd- 
 89 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 vändigt om de möjligheter som samverkan mellan olika energi- bärare innebär ska kunna tas tillvara. 
  
 4.2.6 
  
 Samverkan med övriga delar av energimarknaden – trafiksektorn 
  
 Rådets överväganden 
 Det behövs en särskild samordningsfunktion mellan trafik- och energisektorn och en plan för arbetet med laddinfrastruktur. Häri- genom möjliggörs en tydlig uppföljning och kontinuerlig bevakning av de långsiktiga effekterna av elektrifieringen av transportsektorn som kan förväntas få avgörande betydelse för kraftsystemet. Viktiga frågor är bl.a. hur det ökade el- och effektbehovet utvecklas beroende på laddinfrastrukur, laddningsbeteende och acceptans hos elanvändarna. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Effekter av elektrifiering av vägtransporter 
 Elektrifieringen av vägtransporter kan kräva ökad flexibilitet i elnätet som en följd av förändrade förbrukningsmönster beroende på fordonsladdning. Även om ökningen i belastning är låg i förhål- lande till den totala belastningen på elnätet, kan det innebära lokala påfrestningar. Viktiga faktorer för lastprofilen är laddningstillfället, 
 90 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 laddningsplatsen och laddningsbehovet. Sättet som laddningen sker på har också betydelse. Det ställs högre krav på elnäten om snabb- laddning används i stor utsträckning och kraven blir ännu större om det sker på ett icke styrbart sätt. Elfordon kan också bidra till stabiliteten i elkraftsystemet om de laddas när efterfrågan på el är låg. En möjlighet som diskuteras i ett långsiktigt perspektiv är att använda elfordonens batterier för återmatning till elnätet vid hög belastning. Det är viktigt att förstå hur elfordon kommer att belasta nätet och vilka möjligheter som finns för att använda dem som energilager i nätet. 
 Samordningsrådet har tagit fram underlag 
 43F 
  
 34  
  
 44F 
  
 35  
  
 45F 
  
 36  
 för elektrifiering av fordon och vägar och kartlagt den förväntade tekniska utveck- lingen och dess effekter på elsystemet. Med den expansion av elfor- don som förväntas de närmaste tio åren så är effekterna på elsy- stemnivå begränsade. Men med en snabbare expansion kan en icke styrd laddning skapa problem i de lokala elnäten. En välutvecklad publik infrastruktur för laddning av elfordon kan minska belast- ningen på de lokala distributionssystemen genom att laddningen genomförs i kommersiella områden såsom t.ex. köpcentrum och stora parkeringsplatser. 
 Utredningen om fossilfri fordonstrafik 
 Utredningen om fossilfri fordonstrafik (FFF) har i sitt slut- betänkande behandlat frågeställningarna kring elektrifiering av fordonstrafiken till 2030  
 46F 
  
 37  
  
 47F 
  
 38 
 . Utredningen har pekat ut samord- ningsrådet för smarta elnät för att hantera påverkan på effekt- balans i elsystemet och smarta nät. Utredningen pekar på vikten av ökad samordning och föreslår att Energimyndigheten får i upp- drag att till sig knyta en nationell samordnare för arbetet med 
  
 34 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Översiktlig bedömning av teknikutveckling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas – elfor- don, vindkraft, solceller och energilagring. 
  
 35 
  
 Rapport till samordningsrådet, STRI, Bollen, M. och Luna, Le, 2013, Utmaningar för det smarta elnätet. 
  
 36 
  
 Rapport till samordningsrådet, KTH, Ramos, Mullins, 2014, Analys av smarta elnätsteknologier inom kategorin smarta elnätslösningar. 
  
 37 
  
 Dir. 2012:78, Fossiloberoende fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthusgaser. 
  
 38 
  
 Statens offentliga utredningar, 2013, Fossilfrihet på väg. SOU 2013:84. 
  
 91 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 laddinfrastruktur och snabbt ta fram råd och rekommendationer för installation av laddstationer. FFF föreslår också att regeringen ska utse en nationell samordnare med uppgift att underlätta en kommande elektrifiering av vägnätet och kollektivtrafiken genom att i samverkan med berörda intressenter utveckla en plan som påskyndar utvecklingen. Utredningen föreslår även att en nationell samordnare utses med uppgift att underlätta introduktionen av bio- drivmedel och att Trafikverket får i uppdrag att bilda ett nationellt råd för minskad klimatpåverkan från vägtrafiken. Betänkandet från  
 FFF-utredningen 
  har remitterats med slutdatum 19 maj 2014 och beredning av utredningens förslag pågår i Regeringskansliet. 
  
 4.2.7 
  
 Samverkan med övriga delar av energimarknaden – energieffektivisering 
  
 Rådets överväganden 
 Information och kunskapsspridning 
 Utvecklingen inom EU går mot mer detaljerade krav för energi- effektivisering och det är viktigt att dessa inte motverkar möjlig- heterna till lastutjämning och en flexibel användning. Om energi- effektiviseringsåtgärder genomförs så att de bidrar till att balansera 
 92 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 systemet både lokalt och nationellt så kan såväl kundnytta som systemnytta stärkas. I ett framtida elsystem blir effektkonsumtion minst lika viktig som energikonsumtion. 
 Energimyndigheten har ett sammanhållande ansvar för sats- ningar inom energieffektivisering. Genom att inkludera möjlighet- erna med smarta elnät kopplat till efterfrågeflexibilitet och laststyr- ning i satsningarna kan energieffektivisering även ta hänsyn till de förändrade förutsättningarna för energisystemet. 
 Inom uppdraget bör Energimyndigheten först analysera hur efterfrågeflexibilitet och laststyrning anpassad till förnybar elpro- duktion skulle kunna inkluderas i framtida satsningar inom energi- effektivisering. Man kan göra analysen i samband med utvärde- ringar av de nuvarande satsningarna som löper ut 2014. 
 Energimyndigheten bör sedan sprida information och kunskap inom ramen för sitt arbete till beställare och nyckelaktörer kring möjligheterna med smarta elnät kopplat till energieffektiviserande åtgärder. Dessutom bör myndigheten informera om hur en energi- konsumtion som bättre följer den förnybara elproduktionen kan åstadkommas med hjälp av smarta elnät. Man bör också belysa möjligheter till olika energitjänster för att tillvarata potentiella synergieffekter mellan energieffektivisering och efterfrågeflexi- bilitet. Speciellt bör dessa insatser inkluderas i pilot och demonstra- tionsprojekt som finansieras av Energimyndigheten. 
 Åtgärder i byggnader 
 Boverket har ett sammanhållande ansvar för föreskrifter och all- männa råd för energihushållning i byggnader. Genom att inkludera möjligheterna med smarta elnät kopplat till energihushållning i detta arbete kan energieffektiviseringsåtgärder i byggnader även ta hänsyn till de förändrade förutsättningarna för energisystemet. 
 Information om synergieffekter mellan energieffektivisering och efterfrågeflexibilitet behöver spridas tillsammans med kunskap om hur smarta elnät kan bidra till energieffektiv förvaltning. Av speciellt intresse är flerbostadshus där det på fastighetsnivå finns en tydlig potential att använda efterfrågeflexibilitet i kombination med energieffektivisering, men som inte är lika lätt att tillvarata om styrningen sker separat för varje lägenhet. 
 93 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådet bedömer att marknadsaktörerna har ett viktigt ansvar för att säkerställa att åtgärder för energieffektivisering tar hänsyn till energisystemets utveckling. 
 Boverket bör inom uppdraget analysera hur efterfrågeflexibilitet och laststyrning anpassad till förnybar elproduktion skulle kunna inkluderas i Boverkets byggregler. Om möjligt bör sådana analyser även ingå i arbetet med energihushållningskrav för  
 nära-nollenergi- 
  byggnader. 
 Boverket bör sprida information och kunskap inom ramen för sitt arbete till beställare och nyckelaktörer om möjligheterna med energieffektivisering i byggnader kopplade till smarta elnät. Även informera om hur en energikonsumtion som bättre följer den för- nybara elproduktionen kan åstadkommas med hjälp av smarta elnät bör inkluderas i arbetet. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Effekter av energieffektivisering för smarta elnät 
 Lagar och styrmedel som främjar energieffektivisering kan leda till ett ökat behov av energitjänster. Energitjänsteleverantörer kan bidra med den kompetens som kunderna inte själva har men som kan ge dem handlingsfrihet i ett smart elnät. Incitamenten för energieffektivisering kan även påverka behovet och införandet av smarta elnätslösningar. Kunderna behöver kunna kontrollera sin egen energianvändning både när det gäller volym och tid. Det inne- bär att behovet av att styra energianvändningen i realtid ökar, vilket i sin tur medför ett ökat behov av att kontinuerligt kunna följa upp och analysera den egna energianvändningen. Till exempel så inne- bär den omfattande installationen av luftvärmepumpar de senaste 15 åren ett ökat behov av intelligent styrning för att minska beho- vet av topplast under kalla vinterdagar. 
 Framtida förutsättningar för hur energieffektiviseringsåtgärder kan genomföras, bl.a. i fastigheter, kommer att påverkas av möjlig- heterna till smarta elnätslösningar. 
 Användandet av efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering samordnat kan även bidra till att nya möjligheter till energieffekt- ivisering tillvaratas i större utsträckning. Med smarta elnät som kan registrera volym och pris på timbasis kan elanvändningen bli effek- 
 94 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 tivare. Om elkunderna kan bli mer aktiva så kan de med stöd av automation reducera effekttoppar genom att styra elkonsumtionen till den del av dygnet då det finns god tillgång på förnybar elpro- duktion och tillräcklig kapacitet i näten. Flera studier har också visat att värmetröghet i huskroppar gör det möjligt att styra om värmelasten under  
 1–3 
  timmar utan betydande påverkan på kom- forten. 
 Fältförsök har visat att en automatiserad styrning av uppvärm- ning i villor leder till att latenta fel och brister i de lokala energi- systemen kan upptäckas. 
 48 F 
  
 39  
 Med jämnare temperaturreglering kan hushållen välja något lägre inomhustemperatur utan att uppleva komfortproblem. Regleringen möjliggör också ett minskat behov av höga effektuttag hos värmepumpar de kallaste timmarna på året. Regleringen bidrar också till att förenkla nedreglering av värme under perioder vid bortavaro från hemmet samt ökad energimed- vetenhet. Den samlade effekten leder erfarenhetsmässigt till en var- aktig energibesparing på  
 10–15 
  procent. 
 Energieffektiviseringsdirektivet 
 Det finns många program och samarbeten som grundar sig i EU:s energieffektiviseringsdirektiv 
 49 F 
  
 40  
 (2012/27/EU) som trädde i kraft den 4 december 2012. Syftet är att uppnå besparingsmålet på 20 procent av unionens primärenergianvändning 2020 jämfört med prognosen. För att anpassa svenska regler till EU:s energieffektivi- seringsdirektiv beslutade riksdagen den 29 april 2014 om en rad lag- ändringar för effektivare energianvändning. 
 50F 
  
 41  
 Beslutet innebär nya lagar som bl.a. gäller energikartläggning i stora företag 
 51F 
  
 42  
 och energi- mätning i byggnader 
 52F 
  
 43  
 samt att kraven skärps på att myndigheter ska använda energi mer effektivt och att elhandelsföretag ska 
  
 39 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förburkningsmönster och minska sin elförbrukning i dag och i framtiden. 
  
 40 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energi- effektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG. 
  
 41 
  
 Näringsutskottets betänkande 2013/14:NU18, Genomförande av energieffektiviserings- direktivet. 
  
 42 
  
 Förordning om energikartläggning i stora företag. (2014:347). 
  
 43 
  
 Lag (2014:267) om energimätning i byggnader. 
  
 95 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 fakturera kunder för den faktiskt uppmätta förbrukningen av el, om elhandelsföretaget har tillgång till mätvärden. 
 Energieffektivisering i byggnader 
 Syftet med lagen om energimätning i byggnader är att energikost- nader ska kunna fördelas efter den faktiska energianvändningen genom energimätning i enskilda lägenheter. Det ger elanvändare intresse av att minska energianvändningen. Lagen ställer krav på mätning av värme, kyla och tappvarmvatten i nya hus och vid ombyggnad (om det är lönsamt). 
 Direktivet om byggnaders energiprestanda 
 53F 
  
 44  
 syftar i grunden till att förbättra energiprestandan och främja användningen av förnybar energi i byggnader samt att minska byggnadernas energianvändning och koldioxidutsläpp. En kommande översyn av hela direktivet om byggnaders energiprestanda ska genomföras på  
 EU-nivå. 
  Det finns överlapp mellan detta direktiv och förnybartdirektivet 
 54F 
  
 45  
 som ska främja användandet av förnybar energi i bl.a. byggnader. Boverket fick i januari 2014 i uppdrag 
 55F 
  
 46  
 av regeringen att analysera och före- slå en definition av energiprestanda att tillämpas för energihushåll- ningskrav på  
 nära-nollenergibyggnader 
  och föreslå riktlinjer för energihushållning i dessa. Uppdraget ska genomföras i nära dialog med Energimyndigheten och redovisas den 15 juni 2015. 
 I Boverkets byggregler finns de regler 
 56F 
  
 47  
 som antagits för att uppfylla europeiska och nationella mål för energianvändningen. 
  
 44 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda. 
  
 45 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upp- hävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG 
  
 46 
  
 N2014/75/E, Uppdrag att föreslå definition och kvantitativ riktlinje avseende energi- hushållningskrav för  
  
 nära-nollenergibyggnader. 
  
 47 
  
 Boverkets byggregler (föreskrifter och allmänna råd), BFS 2011:6 – BBR 18. 
  
 96 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Energieffektivisering inom hushåll, företag och offentlig sektor 
 Energimyndigheten ansvarar för huvudparten av de nuvarande statliga satsningarna för att stimulera till energieffektivisering. Fokus ligger på energieffektivisering och möjligheterna till last- styrning eller efterfrågeflexibilitet berörs inte direkt. 
 Hushåll, företag och offentlig sektor kan genom medvetna val påverka vilka energieffektiva varor och tjänster som används. Men det förutsätter att de får allsidig och objektiv information. Energi- myndigheten har fått i uppdrag att övergripande ansvara för sam- ordning, genomförande och uppföljning av insatser som information och utbildning m.m. kopplat till energieffektivisering. Åtgärderna bör enligt regeringen genomföras i samverkan med berörda myn- digheter. 
 Energimyndigheten har regeringens uppdrag att samordna arbetet med energieffektiva åtgärder för myndigheter 
 57F 
  
 48 
 , tillsam- mans med Konsumentverket och Naturvårdsverket. Förordningen kommer att upphöra under 2014 och kraven kommer i stället att bl.a. omfattas av förordningen om miljöledningssystem 
 58F 
  
 49  
 i statliga myndigheter som hanteras av Naturvårdsverket. 
 Energimyndighetens olika program beskrivs kortfattat nedan och en mer detaljerad redogörelse finns i avsnitt 5.1. Programmen har i sin nuvarande utformning planerad verksamhet till slutet av 2014. 
  
 På kommunal och regional nivå finns programmet uthållig kommun som riktar sig till svenska kommuner, samt energi- effektiviseringsstödet som har erbjudit möjligheter för kommu- ner och landsting att söka stöd till strategiskt arbete med energi- effektivisering i den egna organisationen. 
  
 Energi- och klimatrådgivning finns i samtliga Sveriges kommu- ner och vänder sig till allmänheten, små och medelstora företag och organisationer. De syftar till att främja en effektiv och miljöanpassad användning av energi och minska energianvänd- ningens klimatpåverkan. 
  
 48 
  
 Förordning (2009:893) om energieffektiva åtgärder för myndigheter. 
  
 49 
  
 Förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. 
  
 97 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Projekt- och projektutlysningar finns för både energieffektivi- sering och fysisk planering. 
  
 Energitjänster och dess påverkan på sysselsättningen på regional nivå berörs också inom arbetet med Garza för regional håll- bar tillväxt. 
  
 59F 
  
 50 
  
 Lagen om energikartläggning innebär att alla stora företag ska genomföra energikartläggningar vart fjärde år. 
  
 Energieffektivisering och utveckling av energitjänster 
 För utvecklingen av energitjänster anger energieffektiviserings- direktivet bl.a. att medlemsstaterna ska främja marknaden för energitjänster och tillgången till energitjänster för små och medel- stora företag genom att sprida information om bland annat olika energitjänstekontrakt och vilka stöd som finns för energitjänste- projekt. Ett frivilligt certifieringssystem 
 60 F 
  
 51  
 med ackreditering för personer har föreslagits för energitjänsterna energianalys, energi- rådgivning, energikartläggningar, drift och underhåll samt service- avtal. Direkta energitjänster med helhetsåtagande och långsiktiga investeringar i energieffektivisering har bl.a. omfattat offentliga byggnader där samordning och kunskapsspridning har skett bl.a. genom samarbete inom Utveckling av fastighetsföretagande i off- entlig sektor 
 61 F 
  
 52  
 (Ufos). Det finns också flera program, beställar- grupper och nätverk som arbetar med olika fokus kring energi- effektivisering, dessa beskrivs i avsnitt 5.1. 
  
 50 
  
 Energimyndigheten, 2012, Energimyndighetens strategi för regional hållbar tillväxt. Myndighetens interna strategi enligt regeringsuppdrag (2011 – 6906). 
  
 51 
  
 Energimyndigheten, 2013, Certifiering av leverantörer för energitjänster ER2013:11. 
  
 52 
  
 Organisationen för offentliga fastigheter (Skinner) http://www.offentligafastigheter.se/  
  
 [2014-11-20] 
  
 98 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 4.2.8 
  
 Långsiktig utveckling av politiska ramverk och marknadsvillkor – systemansvar 
  
 Rådets bedömning 
 Rådet noterar att Svenska kraftnät bevakar utvecklingen och bedömer att särskild förståelse behövs för hur systemansvaret kan komma att utvecklas och hur marknadsaktörernas roller kan för- ändras. Med beaktande av kostnader och nyttor för marknadsaktö- rerna kan nya krav behöva ställas på nya och befintliga produk- tionsanläggningar samt hur de ska utformas och utnyttjas. Arbetet på europeisk nivå med nätkoder kommer att påverka kravställ- ningen och behöver beaktas i arbetet. Speciellt behöver kraven i samband med en ökad andel intermittent elproduktion i elnätet kartläggas kopplat till hur näten ska användas på ett driftsäkert sätt. Längre fram behöver aspekterna av egenproducerad el och kraven de ställer på systemansvaret bevakas och hanteras. Här behöver kommunikation och dialog med elnätsägarna bli tydligare. 
 Elnätägarnas möjligheter att ta ett större ansvar för balansfrågor som en form av systemoperatör på distributionsnivå och hur det påverkar olika regelverk behöver ses över. Rådet anser också att Svenska kraftnät bör se över möjligheterna att utöka dialogen och kommunikationen med elnätsföretagen. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Systemansvaret i dagens elkraftsystem 
 Elkraftsystemet är ett komplext system med inbyggd automatik för reglering och styrning och inbördes beroenden mellan produk- tionsanläggningarna och överföringssystemet. Detta är ett resultat 
 99 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 av att utbyggnaden av kraftsystemet tidigare gjordes på ett koordi- nerat sätt så att elnätutbyggnaden anpassades till produktionsut- byggnaden, vilket underlättades av att produktion och elnät tidig- are fanns i samma företag. I dag är situationen förändrad och ägandet av produktion och elnät är i olika företag. 
 Svenska kraftnät förvaltar och driver stamnätet för el och har systemansvaret för den svenska elförsörjningen. Det innebär ett ansvar för att kraftsystemets alla komponenter och anläggningar kan samverka på ett driftsäkert sätt samt ett ansvar för att hålla balansen mellan produktion och förbrukning i driftsledet. Svenska kraftnät har i den rollen rätten att formulera föreskrifter för kraft- systemets driftsäkerhet. Svenska kraftnät har utnyttjat den rätten och bland annat skrivit föreskrifter för driftsäkerhetsteknisk utform- ning av produktionsanläggningar 
 62F 
  
 53 
 . De innehåller krav på vilka egen- skaper produktionsanläggningar ska ha och hur de ska utformas, men föreskrifterna ställer inga krav på hur och när dessa egenskaper ska utnyttjas. 
 Systemansvaret i framtidens elkraftssystem 
 Utvecklingen med en ökande andel intermittent elproduktion i elkraftsystemet innebär tekniska utmaningar. Det handlar om balans- frågor och mer kraftsystemtekniska problem när intermittent elproduktion ersätter konventionell elproduktion. Exempelvis min- skar systemets svängmassa som påverkar systemets förmåga att hantera störningar, vilket minskar driftsäkerheten i elförsörj- ningen. 
 63F 
  
 54  
 Dessutom gäller det att få tillgång till realtidsdata för att möjliggöra en korrekt övervakning av kraftsystemet, vilket är av avgörande betydelse för dess driftsäkerhet. 
 För att kunna utöva sitt systemansvar kan det innebära att Svenska kraftnät behöver få ett utökat mandat. Det kan bl.a. handla om att få ökade möjligheter att ställa krav på nya och befintliga produktionsanläggningar, hur de ska utformas och hur de ska användas med beaktande av kostnader och nyttor för marknads- 
  
 53 
  
 Affärsverket svenska kraftnäts föreskrifter och allmänna råd om driftsäkerhetsteknisk utformning av produktionsanläggningar (SvKFS 2005:2). 
  
 54 
  
 Rapport till samordningsrådet, STRI, Bollen, M. och Luna, Le, 2013, Utmaningar för det smarta elnätet. 
  
 100 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 aktörerna. I dag befinner sig kraftsystemet i ett läge mellan otill- räckliga befintliga krav i föreskriftsform och nya nätkoder 
 64F 
  
 55  
 som tas fram i det europeiska samarbetet. De viktigaste nätkoderna i detta sammanhang är dels koden som relaterar till krav för samtliga generatorer, dels koden för nätanslutning, vilken omfattar specifika tekniska krav för alla anläggningar som ansluts till elnäten (alltifrån storskalig produktion till kunder med efterfrågestyrning). Även sam- mansättningen och lokaliseringen av den intermittenta elproduk- tionen är en avgörande faktor inte minst när det gäller den tid som omställningen kan förväntas ta. I en nära framtid kommer kon- sumenter att kunna producera mer el än i dag. Det kommer att försvåra för balansansvariga och Svenska kraftnät att hålla ordning på förutsättningarna för balanshållningen. 
 Elnätsägarnas roller och ansvar 
 En fråga inom området som diskuteras på europeisk nivå är hur elnätsägare på regionnätsnivå ska kunna bidra till ett väl fungerande elkraftsystem genom ett utökat ansvar. I ett längre perspektiv talas det också om elanvändare och distribuerad intermittent produktion som frikopplar sig från det sammankopplade överföringsnätet och svarar för sin egen balans. Det kan förändra synen på system- ansvaret och behovet av en nationellt ansvarig myndighet för detta. 
  
 55  
 Framework Guidelines and Network Codes, ACER har på uppdrag av  
 EU-kommissionen 
  tagit fram ramriktlinjer inom de områden som specificeras i förordningen (EG) nr 714/2009. Framework Guidelines on Electricity Grid Connections, Ref:  
 FG-2011-E-001, 
  Capacity Allocation and Congestion Management for Electricity,  
 Wright, 
  Electricity System Operation, FG  
 2011-E-003 
  och Electricity Balancing, Ref:  
 FG-2012-E-009. 
  
 101 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 4.2.9 
  
 Långsiktig utveckling av politiska ramverk och marknadsvillkor – systemeffekter 
  
 Rådets bedömning 
 Utvecklingen av kraftsystemet inom EU kommer att ha ett betyd- ande inflytande över de förutsättningar som kommer att gälla på den nordiska och svenska elmarknaden. 
 65F 
  
 56  
 En nyckelfråga är hur elutbytet mellan Norden och kontinenten kommer att utvecklas och i vilken omfattning överföringskapaciteten till våra grannländer kommer att byggas ut. Det är mycket osäkert hur den europeiska elmarknaden kommer att utvecklas. Kommer nationella kapacitets- marknader att utvecklas och kommer gällande stödsystem till för- nybar elproduktion att behålla sin nationella inriktning? Utveck- lingen inom EU kan mycket väl komma att tvinga fram förändringar i marknadsdesign och regelverk på olika nivåer också på den nordiska elmarknaden. För att denna typ av anpassningar till vår omvärld ska kunna genomföras på ett planerat och systematiskt sätt krävs en fördjupad förståelse för vilka effekter förändringarna kan få på energisystemet, kunderna och samhället. 
 Det ankommer på Svenska kraftnät att som systemansvarig myndighet fortlöpande analysera effekterna på systemnivå. Det krävs också fortsatt forskning för att förstå effekterna på system- nivå vid ökad decentraliserad eller storskalig intermittent elproduk- tion och mikronät. Rådets bedömning är att Energimyndigheten ansvarar för de sammanhållna forskningssatsningarna inom 
  
 56  
 En närmare analys av dessa förhållanden ges i  
 NEPP-rapporten 
  Rapport till samordnings- rådet, NEPP, 2013, Utredning om hur utvecklingen av kraftsystemet utanför Sveriges gränser påverkar behovet av smarta elnät i Sverige. 
 102 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 området. Frågor som särskilt bör belysas är långsiktiga kon- sekvenser av olika former av incitament och stödsystem och de tekniska och ekonomiska konsekvenserna av ett långtgående decentraliserat system inklusive mikronät. Här är acceptansfrågor också av betydelse. Behovet av ökade anslag för att hantera samtliga frågeställningar kan också behöva ses över. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Effekter av intermittent elproduktion på systemnivå 
 Hur stor utbyggnaden av intermittent elproduktion i Sverige och Nordeuropa blir styr vilka utmaningar som elsystemet måste klara av och hur behovet av smarta elnät kommer att se ut i framtiden. Om t.ex. det av samordningsrådets scenarier som har den kraftigaste utbyggnad av intermittent kraftproduktion skulle bli verklighet, kommer mycket stora krav ställas på alla nivåer i elsystemet. Även sammansättningen och lokaliseringen av den intermittenta elpro- duktionen är en avgörande faktor inte minst när det gäller den tid som omställningen kan förväntas ta. Erfarenheter från andra länder visar att expansionen av egenproducerad el kan gå mycket snabbt och att svårigheterna att anpassa elsystemets olika funktioner till en sådan utveckling kan bli ganska stora. 
 66F 
  
 57 
  
 Utbyggnad av intermittent elproduktion 
 Marknadens förutsättningar styr utbyggnadstakten för den inter- mittenta elproduktionen. Förutsättningarna påverkas i sin tur av de politiska mål och styrmedel som lagts fast. Vad gäller marknads- förutsättningarna i Sverige är det på kort sikt i första hand de utbyggnadsmål och den kvotplikt som lagts fast inom elcertifikat- systemet som förväntas styra utvecklingen. Introduktionen av ett gemensamt elcertifikatsystem med Norge gör det svårt att bedöma den framtida produktionsutbyggnaden i Sverige av intermittenta produktionskällor som sol- och vindkraft. Men det finns tydliga 
  
 57  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2013, Översiktlig bedömning av teknikutveckling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas: elfordon, vindkraft, solceller och energilagring. 
 103 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 tecken på att utmaningarna för kraftsystemet kan bli stora på nordisk och europisk nivå. Vid sidan av marknadsdesign och utfor- mning av stödsystem till förnybar elproduktion finns också andra effekter av en ökad decentraliserad eller storskalig intermittent elproduktion och mikronät för vilka en fördjupad förståelse behöver utvecklas. Ett sådant område är risk- och sårbarhetsanalyser för elsystem vid denna typ av uppbyggnad. 
 Pågående satsningar 
 En större sammanhållen satsning på forskning inom området energisystemstudier genomförs av Energimyndigheten inom pro- grammet Strategisk energisystemforskning för perioden  
 2014–2018 
  med en budget om 130 miljoner kronor. Programmet ser till hela energisystemet, från tillförsel och distribution till all energianvänd- ning. Analyserna ska inte bara gälla energisystemet ur ett tekniskt eller ekonomiskt perspektiv, utan även hur olika aktörer, institu- tioner och övriga delar i systemet samspelar med varandra. Pro- grammet ska också bidra till vetenskapligt underbyggda analyser och beslutsunderlag, såväl nationellt som internationellt. I pro- grammet för strategisk energisystemforskning ingår en särskild satsning på elmarknadsforskning. Syftet med denna satsning är bl.a. att öka myndigheternas möjlighet att få fram oberoende forsk- ningsunderlag i sina utredningar och analyser av elmarknaden. 
  
 4.3 
  
 Kunddeltagande och samhällsaspekter 
  
 Smarta elnät kan skapa förutsättningar för att kunderna blir mer aktiva på marknaden. Utvecklingen av olika smarta tjänster kan bidra till att det blir lättare för kunden att dra nytta av de möjlig- heter som en mer dynamisk elmarknad innebär. Dessa tjänster är oftast inriktade på att mäta, visualisera och automatiskt styra kun- dens elanvändning samtidigt som det finns utrymme för kunden att välja utifrån egna preferenser såsom miljöansvar, oberoende etc. Andra produkter och tjänster kan utgå från kundernas intresse för egenproducerad el eller bygga på synergier med lösningar inom andra sektorer. 
 104 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Som på alla kommersiella marknader kommer denna utveckling i första hand att drivas av marknadens aktörer och avgörande för framgång är kundernas upplevelse av den nytta som kan erbjudas. Inom ramen för en sådan marknadsdriven utveckling finns det dock ett antal frågor som gäller kundernas ställning på marknaden som särskilt behöver uppmärksammas. För att kunderna ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät krävs tillit till marknaden, enkel tillgång till mätdata, tydlig information etc. Ur ett konsu- mentperspektiv är det även viktigt att uppmärksamma konsekvens- erna för de konsumenter som av olika skäl inte engagerar sig i smarta elnät. 
 I rekommendationerna 4.3.1 och 4.3.2 lyfter vi särskilt fram konsumentperspektivet och att värna kundernas intresse vid hante- ring av stora mängder data med betydelse för den personliga inte- griteten. Att bygga upp och sprida kunskap om vad som styr männi- skors preferenser och intresse för smarta elnätslösningar är också en viktig del av kundperspektivet som tas upp i rekommendation 4.3.3. Hur mätdata och information kan göras mer lättillgänglig för kunderna behandlas i rekommendationerna  
 4.3.4–4.3.6. 
  Här ligger fokus på behovet av regelförändringar, tydligare pris- och kost- nadsrelaterad information från marknadens aktörer samt funk- tionskrav för nästa generations smarta mätare. 
 I det här kapitlet finns också frågor om mer övergripande sam- hällsaspekter och hur synergier mellan smarta elnät och annan sam- hällsutveckling kan tas tillvara. Smarta elnät är en betydelsefull möjliggörare för ett hållbart samhällsbyggande och utvecklingen av smarta städer. För att kunna utnyttja samhällsplaneringens möjlig- heter att bidra till utvecklingen av energisystemet och smarta elnät behövs ökat informations- och kunskapsutbyte, vilket behandlas i rekommendation 4.3.7. 
 Synergieffekter mellan energisektorn och smarta produkter och tjänster som utvecklas inom andra områden är en annan viktig möj- lighet som bör tas tillvara. Även om denna utveckling i första hand är marknadsdriven finns ett behov av information och kunskaps- spridning som tas upp i rekommendation 4.3.8. 
 105 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 4.3.1 
  
 Smarta elnät ur ett kundperspektiv – värna kunderna 
  
 Rådets bedömning 
 Introduktionen av smarta elnät behöver ha ett starkt kundfokus. En förutsättning är att kunderna känner tillit till marknaden och får förutsättningar att tillgodogöra sig utvecklingen med smarta elnäts- funktioner. Elmarknaden kan redan i dag upplevas som svårtill- gänglig för kunderna t.ex. när det gäller marknadens organisation, kunskap om den egna elanvändningen eller förståelse för olika begrepp 
 67F 
  
 58 
 . Utvecklingen med smarta elnät kan göra den ytterligare komplex. Dessa erfarenheter pekar på att introduktionen av smarta elnät särskilt kan behöva bevakas och följas upp ur ett kund- perspektiv och då specifikt ett konsumentperspektiv. 
 En viktig aspekt att ta hänsyn till här är att kundernas behov och efterfrågan på smarta elnätsfunktioner kommer att utvecklas över tiden och att kunderna är olika och deras behov kan skilja sig åt (se avsnitt 5.4.3). 
 Konsekvenserna för de kunder som av olika skäl inte engagerar sig i smarta elnät måste också bevakas och även ur denna aspekt behöver kundintressena tas tillvara. Det kan handla om samhälls- ekonomiska och socioekonomiska effekter som kan uppstå till följd av ökad andel intermittent och decentraliserad elproduktion och en utbredd användning av mikronät. T.ex. kostnads- och förmögenhetsomfördelning då nya ekonomiska förutsättningar skapas. Här finns erfarenheter från utvecklingen i andra länder 
  
 58  
 Konsumentverket, 2010, 2010:15 Fördjupad analys av elmarknaden för konsumenter. Konsumentverket 2010, 2010:25 Konsumenters information om val av leverantörer på sex omreglerade marknader. 
 106 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 exempelvis USA där en allt mindre kundgrupp med dåliga eko- nomiska förutsättningar, i vissa fall får bära kostnaderna för de gemensamma distributionsnäten. 
 Rådet bedömer att Energimarknadsinspektionen ansvarar för långsiktig bevakning och uppföljning av smarta elnät utifrån ett kundperspektiv och vid behov kommer att föreslå förändrat eller utökat konsumentskydd m.m. 
 Konsumentverket har utarbetat flera metoder 
 68F 
  
 59  
 för att analysera konsumentproblem på olika marknader. Man kan med dem rang- ordna marknader, jämföra egenskaper och följa utvecklingen för att bevaka förändringar. Dessa metoder kan vara förebilder för hur problem förknippande med smarta elnät kan identifieras och utveck- lingen bevakas ur ett kundperspektiv. 
  
 4.3.2 
  
 Smarta elnät ur ett kundperspektiv – värna kundernas integritet 
  
 59  
 Konsumentverket, 2014, 2014:10 Underlag till Konsumentrapporten 2014. Konsumentverket 2010, 2010:26 Utveckling av en metod för samlad analys av konsumentproblem. 
 107 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets överväganden 
 Infrastruktur för datahantering och legala konsekvenser 
 Uppdraget bör ske i bred samverkan mellan berörda myndigheter och aktörer så att elkonsumenters och andra aktörers intressen säkerställs. För att en beskrivning av infrastrukturen för mätning, datainsamling, etc. ska kunna överblickas föreslår rådet i sin analys 
 69F 
  
 60  
 en indelning i verksamhetsområden: en elnätsdomän, en elkunddomän, en servicedomän och en elhandelsdomän. 
 Integritetsskyddande teknik som del av infrastrukturen 
 Ett sätt att integritetsskydda hanteringen av kundernas personupp- gifter är att man bygger in funktioner i tjänsterna som säkerställer enskildas personliga integritet, s.k. inbyggd integritet. Integritets- skyddande teknik gör att personuppgifter och företagsuppgifter som är direkt hänförliga till enskilda endast används när avidenti- fiering, anonymisering, aggregering eller liknande åtgärder för skydd inte kan införas. Genom att ta hänsyn till kundernas integritet stärker man deras position och handlingsutrymme i för- hållande till insamlande av data om deras energiförbrukning. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Alltmer uppkopplade och sammankopplade system ökar behovet av integritetsskydd. Utvecklingen av smarta elnät innebär att mät- data och information kommer att samlas in med allt högre upplös- ning och med allt kortare tidsinternvall. När uppgifterna om enskildas elkonsumtion ökar, ökar också möjligheterna att kart- lägga personers och företags förehavanden. 
 För att skydda integriteten måste informationen hanteras med systematiskt informationssäkerhetsarbete. Det är också viktigt att individen förstår vilken information som faktiskt sprids och används och på vilket sätt. Men data och information om förbrukning och användarmönster utgör också en startpunkt för nya tjänster och 
  
 60  
 Rapport till samordningsrådet, Sims, 2014, Persondataskydd i smarta elnät. 
 108 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 nya företag, som kan bidra till ökad nytta för den enskilda kunden och möjligheter till aktiva val. Det är därför viktigt med en funger- ande balans mellan skydd av information och tillgång till informa- tion. 
 Vid behandlingen av personuppgifter skyddas den personliga integriteten genom bestämmelser i personuppgiftslagen 
 70F 
  
 61 
 . Person- uppgiftslagen (PuL) trädde i kraft 1998 och ska skydda människor mot att deras personliga integritet kränks när personuppgifter behandlas. Begreppet behandlas omfattar insamling, registrering, lagring, bearbetning, spridning m.m. Personuppgiftslagen bygger på gemensamma regler som har beslutats inom EU, det så kallade dataskyddsdirektivet 
 71F 
  
 62 
 . Direktivet är teknikneutralt och principerna för databehandling gäller behandlingen av personuppgifter inom alla områden, och torde således även omfatta smarta nät. 
 Att integritetsfrågan inte ska försummas har erfarenheter från Tyskland, Österrike och Nederländerna visat där farhågor kring den personliga integriteten har försvårat uppbyggnaden av en infra- struktur för smart mätning. Opinionen har bl.a. medfört att det finns möjligheten att neka till installationen av smarta mätare för kunder, en s.k.  
 Macdonaldklausul.  
 72 F 
  
 63  
  
 73F 
  
 64  
  
 74F 
  
 65 
  
 Samordningsrådet har analyserat skyddet för kundernas person- liga integritet vid hantering av mätdata och annan personanknuten information för att överväga vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att uppnå ett väl avvägt integritetsskydd för elkunder. 
 75F 
  
 66 
  
 Analysen har visat att miljön för mätdatahantering måste beskri- vas närmare för att man preliminärt ska kunna bestämma hur denna infrastruktur ska utformas så att personuppgifter ska ges ett bal- 
  
 61 
  
 Personuppgiftslag (1998:204). 
  
 62 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. 
  
 63 
  
 EU Commission, 2014, Commission Staff Working Document,  
  
 Cost-benefit 
  analyses & 83 § Abs. 1. 
  
 65 
  
 Nrc.nl archief  
  
 2009-0408, 
  Smart energy meter will not be compulsory, http://vorige.nrc.nl/international/article2207260.ece/Smart_energy_meter_will_not_be_com pulsory  
 [2014-11-18] 
  
 66 
  
 Rapport till samordningsrådet, Sims, 2014, Persondataskydd i smarta elnät. 
  
 109 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 anserat rättsligt skydd. Värdet av komponenter som vi ser med våra ögon, t.ex. elmätare, överbetonas ofta på bekostnad av andra kanske viktigare delar av infrastrukturen. 
  
 4.3.3 
  
 Smarta elnät ur ett kundperspektiv – attityder och beteenden 
  
 Rådets överväganden 
 Människan har en central roll vid utveckling och tillämpning av smarta elnätsfunktioner. Människors förutsättningar och prefe- renser blir avgörande för hur man kommer att förhålla sig till denna utveckling och det genomslag den därmed kommer att få. 
 Vi kan inte förvänta oss att kunder blir aktiva och flexibla över en natt, utan det är en gradvis förändring som sker under en lång tid. Givet att vi är miljömedvetna och ekonomiska, är det således troligare att vi är flexibla i vår elanvändning om vi tror att det har 
 110 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 en positiv inverkan på miljön och att det innebär att vi kan spara pengar. Dessa förväntade konsekvenser innebär i sin tur att vi kan utveckla en positiv attityd till affärsmodeller som belönar exempel- vis en flexibel elanvändning. 
 Ju förr vi involverar kunder i utvecklings- och implementerings- processen, desto tidigare kommer de att kunna utveckla en med- vetenhet om konsekvenserna av sitt energirelaterade beteende i stort och smått. Här kan marknads- och beteendevetenskaplig forskning 
 76 F 
  
 67  
 bidra till att förstå människors vanor och drivkrafter samt övriga förutsättningar för att ta till sig utvecklingen med smarta elnätsfunktioner. 
 Utöver forskningen kan löpande kunskaps- och attitydunder- sökningar bidra till detta. Kunskapen från sådana undersökningar kan t.ex. användas vid utformning av kommunikationsinsatser till elanvändarna. Om dessa görs med fokus på kundens perspektiv, kan de bidra till ökad kunskap och positiv attityd till smarta elnäts- funktioner och på sikt få kunden att anamma dem och förändra sitt beteende. 
 Energimyndigheten bör ha ett övergripande samordningsansvar för att se till att tillvarata kunskapen inom marknads- och bete- endevetenskaplig forskning eftersom myndigheten ansvarar för de sammanhållna satsningarna på forskning inom energiområdet. Under perioden  
 2014–2018 
  pågår programmet Strategisk energi- systemforskning (SE) där en särskild satsning på elmarknadsforsk- ning ingår. I detta omfattas exempelvis effekter av smarta nät på konsumenter och regleringens funktionssätt. 
 För att kunna dra nytta av resultaten från den marknads- och beteendevetenskapliga forskningen behövs också kunskap om kon- sekvenserna av de praktiska förändringarna på marknaden. För att bättre kunna bedöma effekterna av olika insatser förslår rådet att fältundersökningar görs på ett systematiskt sätt inför införandet av nya reformer. Detta kan t.ex. gälla införandet av mikroproducerad el. På detta sätt kan vi få värdefulla ingångsdata som ofta saknas i dag när en reforms inflytande över attityder och beteende så små- ningom ska följas upp. 
  
 67  
 Det finns forskningslitteratur på området som behandlar olika kontaktytor mellan hus- hållen och smarta elnät, t.ex. återkoppling och visualisering av elanvändning, dynamiska fakturor och mikroproduktion av el visar rapporten till samordningsrådet 2014, Interactive Institute Swedish ICT, Morris och Faulkner, E., 2014, Människan i det smarta elnätet. 
 111 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådet bedömer att det forum som vi föreslår bör ha ett ansvar för att identifiera inom vilka områden med koppling till smarta elnät som dessa undersökningar behöver genomföras. 
 Förslaget om skattereduktion för mikroproduktion kommer att träda i kraft den 1 januari 2015. Rådet anser att det bör genomföras en kunskaps- och attitydundersökning i samband med eller kort efter reformens genomförande. Undersökningen bör gälla kund- ernas syn på sin elanvändning och olika smarta elnätsfunktioner kopplat till användningen av egenproducerad el. Vi får då ett utgångs- läge för att sedan löpande följa upp och utvärdera vilka eventuella förändringar i attityder och användningen av smarta elnätsfunk- tioner som uppstått till följd av reformen. Resultaten kan användas för att undanröja hinder och skapa förtroende hos elanvändarna. Rådet bedömer att Energimyndigheten bör ansvara för denna under- sökning. 
  
 4.3.4 
  
 Kundernas tillgång till mätdata och information – mätdata 
  
 Rådets överväganden 
 Rådet bedömer att elanvändarna behöver mätdata med högre upp- lösning som beslutsunderlag för aktiva val om sin elanvändning. Det är en förutsättning för att stimulera efterfrågeflexibilitet bas- 
 112 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 erat på elpris och tillämpning av kapacitetseffektiva elnätstariffer 
 77F 
  
 68  
 samt energieffektivisering. 
 Energimarknadsinspektionens utvärderingar 
 78F 
  
 69, 
  
 79F 
  
 70  
 av timmätningsreformen som infördes 2012 har visat att få elkunder har tecknat ett timavtal med sitt elhandelsföretag. Det finns därför anledning att ge fler kunder tillgång till timmätvärden (historiska data) för att få kunskap och underlag om sin elanvändning. 
 Värdena ska kunna användas till att jämföra och ta ställning till olika erbjudanden på marknaden och bedöma den ekonomiska besparingen 
 80 F 
  
 71 
 . Elanvändare i nät som inte kräver koncession, så kallade icke koncessionspliktiga nät, som inte har ett eget elnäts- abonnemang omfattas inte av detta förslag. 
 Förslaget innebär en merkostnad för elnätsföretagen. En eko- nomisk konsekvensanalys är genomförd som visar ett positivt ekonomiskt resultat för kunder och elnätsföretag sammantaget. Konsekvensanalysen redovisas i kapitel 7. I kapitel 7 kommenteras också ikraftträdandet. 
 Rådet ser inget behov av att specificera på vilket sätt informa- tionen ska lämnas till kunderna utan detta överlämnas till elnäts- företaget att hantera. Det kan tilläggas att det är viktigt att kunden får informationen i ett sådant format att agerande och besluts- fattande underlättas. 
 Rådet menar att alla kategorier av elanvändare ska ha möjlighet att ta del av mer detaljerad information om sin elförbrukning för att kunna bli mer aktiva och flexibla i sin elanvändning. Av en underlagsrapport till rådet 
 81F 
  
 72  
 framgår att den stora potentialen bland mindre kunder finns i småhus med elvärme. Potentialen hos lägen- hetskunder är mindre. Framöver kommer problemet med mätning för elanvändare i flerbostadshus i icke koncessionspliktiga nät del- 
  
 68 
  
 Exempelvis effekttariffer eller tidstariffer. Med effekttariff sätts avgiften utifrån den eller de högsta effektuttagen som kunden har under en viss period. Med tidstariff har kunden olika priser beroende på när på dygnet förbrukningen sker 
  
 69 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2014, R2014:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 
  
 70 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 
  
 71 
  
 I en rapport från Umeå universitet framgår av resultatet av en enkätundersökning att en majoritet av de tillfrågade hushållen vill ha mer information om sin historiska elanvändning. Rapporten är beställd av Energimarknadsinspektionen, 2014, En elmarknad i förändring – Är kundernas flexibilitet till salu eller ens verklig? 
  
 72 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbrukningsmönster och minska sin elförbrukning i dag och i framtiden. 
  
 113 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 vis att lösas med den nya lagen om energimätning i byggnader (2014:267) som innebär energimätning av enskilda lägenheter. Sam- mantaget anser rådet att detta i det korta perspektivet är tillräckligt också mot bakgrunden att den stora potentialen finns i hushåll med elvärme. På sikt behöver ellagen (1997:857) ses över så att alla el- användare får samma förutsättningar att få kontroll över elförbruk- ningen och bli mer aktiva och flexibla i sin elanvändning. 
 Rådet vill också lyfta fram att detta förslag kan stimulera intres- set hos kunderna att använda kapacitetseffektiva tariffer. Rådets övergripande arbete pekar på behovet av en utveckling mot kapacitets- effektiva tariffer (se avsnitten 4.2.1 marknadsdesign, 4.2.3 nätinveste- ringar och 5.4). Denna utveckling stöds också av förändringar i ellagen 
 82F 
  
 73 
 . 
 Analyser 
 83F 
  
 74  
 i samordningsrådets arbete visar att elnätstarifferna kan vara en starkare styrsignal för efterfrågeflexibilitet än elpriserna vilket är ytterligare ett skäl att ta bort kravet på elavtal för att få timmätvärden. 
 Realtidsinformation 
 Rådets bedömning 
 Realtidsdata ger elanvändarna ännu bättre överblick över elanvänd- ningen och information om konsekvenserna av de egna valen. Denna information är också en viktig förutsättning för att aktör- erna på energitjänstemarknaden ska kunna utveckla och erbjuda anpassade produkter och tjänster till elanvändarna. Redan i dag finns möjligheter för elanvändarna att ta del av sin elanvändning i realtid. 
 Det finns ungefär 30 000 installerade enheter 
 84F 
  
 75  
 i Sverige i dag som mäter elförbrukningen i realtid. Rådet bedömer att på kort sikt kommer de tjänster som utvecklas att bygga på den information som redan i dag kan levereras via den optiska utrustning som elan- 
  
 73 
  
 4 kap. 1 § ellagen (1997:857). 
  
 74 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Analysera effekten av olika förändringar i regelverk, rollfördelning och marknadsmodeller som kan bidra till att utnyttja möjligheterna till efterfrågeflexibilitet bättre. 
  
 75 
  
 Rapport till samordningsrådet, Sweco, Bergerham, T. et al, 2014, Smarta mätsystem och smarta mätfunktioner. 
  
 114 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 vändaren själv köper och de produkter 
 85F 
  
 76  
 som kopplas till denna. Men i en utvecklad elmarknad med ökad andel egen elproduktion och flexibel elanvändning kan mer avancerad hantering av inform- ation i realtid behövas. 
 Ett sätt att uppnå detta är att informationen blir tillgänglig i realtid genom ett lokalt och standardiserat seriellt gränssnitt. Det bör eftersträvas på medellång sikt och behöver beaktas när funk- tionskraven för smarta mätare utvecklas (avsnitt 4.3.6 funktions- krav). Fördelarna med ett standardiserat seriellt gränssnitt är att lösningen är flexibel, utvecklingsbar och kostnadseffektiv. Den ger elanvändaren kontroll över vem som får tillgång till mätvärdena och kräver inte några mellanhänder för att få fram mätvärden när en energitjänsteleverantör ska anlitas. Detta gränssnitt kan också avräkna småskalig elproduktion, till skillnad från avläsning med optisk utrustning av en pulsutgång. Ett standardiserat gränssnitt kan även bidra till en kostnadseffektiv utveckling av produkter som utnyttjar data från detta gränssnitt. Med denna utveckling får elanvändaren goda möjligheter att ta initiativet till effektivisering av den egna energianvändningen. 
 Sammantaget är det rådets uppfattning att den föreslagna för- ändringen i ellagen samt tillgång till realtidsdata i nuläget är mer effektivt än att införa obligatorisk timmätning för alla elanvändare. Rådet anser att det senast under 2018 behöver göras en uppföljning av utvecklingen med realtidsdata och en bedömning av om det finns skäl att införa obligatorisk timmätning. Rådet bedömer att det ligger inom Energimarknadsinspektionens ansvarsområde att löpande följa utvecklingen inom området och vid behov föreslå ytterligare åtgärder. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Rekommendationen tar sin utgångspunkt i nuvarande utformning av slutkundsmarknaden. Även i den elhandelscentriska modell som är under utveckling kommer elnätsföretagen att ha kontakt med kunderna i fråga om mätning och elnätstariffer. Det som diskuteras är i första hand inte information för avräkning och fakturering utan 
  
 76  
 Campbell(trådlösa energimätare som utnyttjar optisk avläsning av elmätarens puls- utgång t.ex. Eliq, Energywatch, 100 Koll, Energidisplay). 
 115 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 information och återkoppling om kundens elförbrukning som kan bidra till optimering och styrning av elanvändningen. Data som används för driften av elnätet behandlas i avsnitt 4.3.6 (funk- tionskrav). 
 Mer detaljerad information och återkoppling om elanvänd- ningen ger kunderna ökade möjligheter till kontroll. Med tillgång till detta underlag kan kunden själv välja vilka åtgärder hon eller han vill vidta, t.ex. förändra och variera sin förbrukning eller bli bättre på att effektivisera sin energianvändning. Kunden kan vidta dessa åtgärder manuellt eller genom automatisering och styrning, och göra det själv eller med hjälp av ett energitjänsteföretag. En förutsättning är mätning med kortare tidsintervall (t.ex. timbasis) av energiförbrukningen och att kunden kan följa sin förbrukning i realtid. 
 Gällande lagstiftning 
 Den 1 oktober 2012 infördes möjligheten för en elkund, med en säkring om högst 63 ampere, att få timmätning av sin elförbrukning utan att betala någon särskild merkostnad för detta. En förutsätt- ning är att kunden har ett elavtal som kräver timmätning. Energi- marknadsinspektionen har på regeringens uppdrag 
 86F 
  
 77  
  
 87F 
  
 78  
 följt upp timmätningsreformen och funnit att reformen har fått ett svagt genomslag. Få kunder har valt att teckna ett timavtal med sitt el- handelsföretag (cirka 8 600), men andelen elanvändare som mäts per timme på elnätsföretagets eget initiativ har ökat. Energimarknads- inspektionen bedömer att det inte finns skäl att föreslå ytterligare åtgärder nu, bl.a. med hänvisning till genomförandet av energi- effektiviseringsdirektivet och det pågående arbetet inom samord- ningsrådet för smarta elnät. 
 Energieffektiviseringsdirektivet som infördes i svensk rätt i juni 2014 har flera bestämmelser som ger elanvändare mer inflytande och kontroll över sin elförbrukning samt stödjer olika energi- tjänster. Den rapportering av mätvärden som elnätsföretagen gör i dag ska på begäran också göras till det företag som kunden utsett 
 88F 
  
 79 
 . 
  
 77 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2014, R2014:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 
  
 78 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 
  
 79 
  
 3 kap. 10 a § ellagen (1997:857). 
  
 116 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Elhandelsföretag ska också förse kunderna med information 
 89 F 
  
 80  
 bl.a. om deras elanvändning, och det ställs krav på elnätsföretagen att de inte får försvåra tillhandahållandet av tjänster i form av ändrad elförbrukning (efterfrågeflexibilitet) 
 90 F 
  
 81 
 . 
 Metoder för realtidsmätning 
 I en underlagsrapport 
 91 F 
  
 82  
 till samordningsrådet framgår att det finns två principiella sätt för elanvändarna att ta del av information om sin elanvändning i realtid. I det närmaste alla installerade mätare i dag har en lysdiod som blinkar i takt med energiförbrukningen. Det är möjligt att läsa av lysdioden genom att sätta en extern utrust- ning, optisk enhet, på mätaren. Den optiska enheten tolkar lys- diodens blinkningar och skickar/exporterar energiförbrukningen, i princip i realtid, till extern utrustning exempelvis en app (via kundens internetanslutning) eller display i hemmet. Denna utrust- ning köper och installerar kunden själv och det krävs tillgång till den egna mätaren för installationen. Dessa värden är inte kvali- tetsgranskade av elnätsföretaget och baseras inte heller på tids- stämplade mätvärden. Det finns flera kommersiellt tillgängliga pro- dukter på marknaden som ger information om elanvändningen i realtid 
 92F 
  
 83 
 . 
 Det andra sättet för kunden att få information om sin elanvänd- ning i realtid är att använda det fysiska seriella gränssnittet på mäta- ren. Inkopplingen sköts av elnätsföretaget och kräver fältbesök. Detta gränssnitt finns i dag på en mindre andel av installerade mätare och genom ett svenskt initiativ 
 93 F 
  
 84  
 pågår ett arbete kring standardisering av gränssnittet. Ett alternativ till detta är att kun- dens utrustning kommunicerar trådlöst med elmätaren. Ett hinder som kan uppstå vid realtidsmätning är att elanvändare som bor i flerbostadshus inte har tillgång till sin elmätare eftersom den ofta är placerad i ett låst utrymme i källaren. 
  
 80 
  
 8 kap. 16 § ellagen (1997:857). 
  
 81 
  
 3 kap. 16 a § ellagen (1997:857). 
  
 82 
  
 Rapport till samordningsrådet, Sweco, Bergerham, T. et al, 2014, Smarta mätsystem och smarta mätfunktioner. 
  
 83 
  
 T.ex. Energywatch (Vattenfall), 100 Koll (E.ON), Eliq (Exibea), Energidisplay m.fl. 
  
 84 
  
 Proaktivt forum. Ett samarbete mellan Svensk Energi och Elmaterialleverantörerna EL. 
  
 117 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Icke koncessionspliktiga nät 
 I många så kallade icke koncessionspliktiga nät (elnät som inte kräver tillstånd) kan återkopplingen om elförbrukningen se olika ut. I vissa fall beslutar hyresvärden eller bostadsrättsföreningen i egenskap av fastighetsägare att inte tillåta enskilda elavtal för de boende, utan det är istället hyresvärden eller föreningen som är elkund. Mätning av elförbrukningen kan då ske kollektivt för hela fastigheten, men ibland finns även undermätning för de enskilda lägenheterna. Kostnaden för elförbrukningen fördelas då antingen via en schablon eller genom undermätning av varje lägenhet. Liknande lösningar finns även i industriområden där bl.a. små och medelstora företag kan vara hyresgäster. 
 Om enskilda avtal inte tillåts medför det även att elanvändaren får svårare att påverka avtalstyp, pris eller miljöprestanda för fastig- hetsägarens avtal och att det konsumentskydd m.m. som finns i ellagen (1997:857) inte gäller. Om det inte finns tillgång till upp- gifter om elanvändningen får elanvändaren svårt att följa upp sin förbrukning och sin elkostnad. I de fall det handlar om en schablon kan elanvändaren sakna incitament att genomföra åtgärder. 
 Problemet med att få tillgång till individuell mätning i icke koncessionspliktiga nät kommer delvis att lösas genom lagen om energimätning i byggnader (2014:267) som trädde ikraft den 1 juni 2014 och som är en följd av införandet av energieffektiviserings- direktivet. Syftet med den nya lagen är att elanvändaren ska få veta hur mycket energi som används i en lägenhet. Den nya lagen innebär att individuell mätning ska tillhandahållas vid ny- och ombyggnad. bl.a. för energimätning av enskilda lägenheter. Enligt förarbetena 
 94F 
  
 85  
 ska den som uppför en byggnad själv få välja hur mätkravet ska uppfyllas och fördelningsmätning (undermätning) tas upp som ett alternativ. 
 Eftersom den nya lagen endast gäller mätning av lägenheter för- bättras inte tillgången på mätdata för andra elanvändare i icke kon- cessionspliktiga nät. 
  
 85  
 Prop. 2013/14:174 s. 136. 
 118 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 4.3.5 
  
 Kundernas tillgång till mätdata och information – information 
  
 Prisinformation – Nord Pool Spot 
 Rådets bedömning 
 Det är i dag mycket dyrt för en mindre elanvändare att få elektro- nisk prisinformation (timvisa spotpriser) i ett anpassat format från Nord Pool Spot. Kostnaden ska jämföras med den besparing som kan uppnås vid en automatisk styrning av ett värmesystem eller en värmepump 
 95 F 
  
 86  
 som är  
 400–1 
  400 kronor per år (exklusive eventuell besparing på grund av utnyttjande av tidstariff och eventuell energieffektivisering). 
 Samordningsrådet bedömer att detta är ett hinder för enskilda elanvändare som vill använda utrustning för automatisk styrning av elförbrukningen utifrån elpriset. Rådet anser att det behöver under- sökas hur enskilda elanvändare kan få tillgång till informationen så att man effektivt kan styra elförbrukningen med elbörsens pris- sättning som styrsignal. Eftersom elbörsen är nordisk och samägd av de nordiska och baltiska systemoperatörerna är detta inte en fråga som kan hanteras endast utifrån ett svenskt perspektiv. 
  
 86  
 Elforsk, 2012, 12:48 Pilotstudie i Vallentuna – Reflexioner rörande affärsmodeller för för- brukarflexibilitet och självlärande prognosstyrning för kundanpassad effektreglering. 
 119 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Energimarknadsinspektionen medverkar i Nordic Energy Regulators (NordREG), en samarbetsorganisation för de nordiska tillsynsmyndigheterna för energi, och deltar i Nord Pool Spot Regulatory Council, ett forum för utbyte av information och dis- kussion om utveckling av elbörsens verksamhet. Rådet anser att Energimarknadsinspektionen här bör arbeta för att enskilda elan- vändare (inte kommersiella aktörer) ska få tillgång till timspot- priser från elbörsen Nord Pool Spot, i ett anpassat format och kostnadsfritt för att kunna bidra till ökad efterfrågeflexibilitet och har uppfattat att Energimarknadsinspektionen är positiv till detta. 
 En viktig fråga att uppmärksamma på längre sikt är att flera studier 
 96F 
  
 87  
 visat att om många elanvändare reagerar på elpriset i efter- hand skapas risk för ökade balanskostnader för elhandelsföretagen (se avsnitten 4.2.1, marknadsdesign och 5.4). Ett sätt att hantera detta är att efterfrågeflexibiliteten kommer in redan vid budgiv- ningen till spotmarknaden. En sådan utveckling kan också medföra behov av att samordna mindre elanvändares elbalanser t.ex. med hjälp av en aggregator. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Elbörsen tillgängliggör dagligen information om aktuella spotpriser kostnadsfritt på sin webbplats, vilka kan användas för reglering av elanvändningen genom att konsumera mer eller mindre el när pris- erna är höga respektive låga. Att t.ex. styra en värmepump manuellt efter dessa prisuppgifter är krävande och istället behövs en mer automatiserad metod. 
 Nord Pool Spot tillhandahåller också prisuppgifter och annan marknadsdata för elmarknaden som uppdateras varje timme via en så kallad  
 ftp-server. 
  För att kunna ladda ner informationen krävs ett  
 ftp-program. 
  Som en del i medlemskapet på elbörsen har med- lemmarna tillgång till denna information utan kostnad och andra kan abonnera på tjänsten. Abonnemangsavgiften för data om den fysiska marknaden för el (inkluderar bl.a. elspot) är för närvarande 1 400 euro per år exkl. moms 
 97 F 
  
 88  
 (ca 13 000 kronor). 
  
 87 
  
 Elforsk, 2013, 13:95 Efterfrågeflexibilitet på en  
  
 energy-only 
  marknad. 
  
 88 
  
 Nord Pool Spot, www.nordpoolspot.com  
  
 [2014-11-20] 
  
 120 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Elprisinformation och kostnadsutfall 
 Rådets bedömning 
 En elanvändare som ska ingå ett elavtal kan jämföra olika elpriser och elavtal via många olika kanaler som t.ex. Elpriskollen. Dess- utom har elanvändaren rätt till lagstadgad information kopplad till elavtalet. Genom införandet av energieffektviseringsdirektivet ställs ytterligare krav på elhandelsföretaget att förse kunderna med information 
 98 F 
  
 89 
 . 
 Rådet bedömer att elhandelsföretagen kan ge kunden bättre informationen för att bedöma kostnadsutfallet av ett timavtal jäm- fört med t.ex. ett månadsbaserat elspotpris. Rådet uppmanar mark- nadsaktörerna att ge elanvändarna förutsättningar att dra nytta av att bli mer aktiva och flexibla i sin elanvändning. Rådet bedömer att Energimarknadsinspektionen ansvarar för att följa upp utveck- lingen på området. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Det finns flera webbplatser där man kan jämföra elavtal och få information om vilka elhandelsavtal som finns på marknaden. Elpriskollen är en oberoende jämförelsesajt som drivs av Energi- marknadsinspektionen, den erbjuder f.n. inte jämförelser mellan olika timavtal. Det finns även flera kommersiella jämförelsetjänster för el. 
 Enligt prisinformationslagen 
 99F 
  
 90  
 ska jämförpris finnas i vissa fall. Prisinformationslagen reglerar också konsumenters rätt till korrekt och tydlig information 
 100 
  
 91 
  
 F  
 och konsumentverkets föreskrifter om prisinformation 
 101F 
  
 92  
 anger hur jämförpris för el ska redovisas för konsumenterna. I ellagen finns bestämmelser som reglerar avtals- förhållandet mellan en konsument och elhandelsföretaget. Där framgår bl.a. att konsumentens avtal ska säga var konsumenten kan få information om priser och övriga villkor, och denna information ska lämnas innan avtalet ingås eller bekräftas. Det anges också att 
  
 89 
  
 8 kap.  
  
 14–16 
  § och 11 kap. 18 § ellagen (1997:857). 
  
 90 
  
 7 § Prisinformationslagen (2004:347). 
  
 91 
  
 Prisinformationslagen (2004:347). 
  
 92 
  
 9 § Konsumentverkets föreskrifter om prisinformation (KOVFS 2012:1). 
  
 121 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 elanvändaren ska underrättas vid prishöjningar och på vilket sätt underrättelsen ska göras 
 102 
  
 93 
  
 F  
 . 
 När energieffektiviseringsdirektivet infördes i svensk lag den 1 juni 2014 kompletterades ellagen med bestämmelser som ska ge elanvändaren mer inflytande och kontroll över sin elförbrukning. 
 103F 
  
 94  
 Exempelvis ska ett elhandelsföretags faktura vara tydlig och inne- hålla information om den uppmätta förbrukningen och de aktuella priser som fakturan grundas på 
 104F 
  
 95 
 . Vid timavtal är det tillräckligt om dessa uppgifter är tillgängliga via internet och att fakturan förklarar hur elanvändaren kan ta del av informationen. 
 Förutom i ellagen regleras också förhållandet mellan elhandels- företaget och konsumenter respektive näringsidkare i de allmänna avtalsvillkoren EL 2012 K och EL 2012 N. 
 105F 
  
 96 
  
 Information om timavtal 
 Det finns många olika elavtal för en elanvändare att välja mellan på den konkurrensutsatta delen av elmarknaden. Det kan handla om fastprisavtal eller avtal med rörligt pris eller blandade former av dessa. I detta sammanhang är dock rörligt pris i form av timpris- avtal intressantast då detta ger elanvändarna störst möjligheter att vara flexibla i sin elanvändning. 
 Som framgår ovan kan elanvändaren få viktig information på olika sätt, framförallt inför val av elavtal, men också löpande under avtalsförhållandet. Det finns dock vissa svårigheter. Exempelvis att i förväg jämföra olika timavtal inbördes, men också att jämföra med sådana rörliga prisavtal som baseras på månadsförbrukning. Dessa jämförelser kan bli missvisande eftersom ett eventuellt jämförpris för timprisavtal skulle behöva baseras på ett antagande om en månadsförbrukning utan hänsyn till variationer mellan kunderna, medan den verkliga kostnaden istället baseras på kundens individu- ella förbrukningsmönster. För kunden kan potentialen att minska sin kostnad vara större genom att flytta elförbrukningen i tiden. Detta jämfört med att välja det elhandelsföretag som redovisar ett 
  
 93 
  
 11 kap. 13 § 4 och 17 § ellagen (1987:857). 
  
 94 
  
 8 kap.  
  
 14–16 
  § och 11 kap. 18 § 4 ellagen (1987:857). 
  
 95 
  
 8 kap. 16 § ellagen (1987:857). 
  
 96 
  
 Nuvarande villkor gäller fr.o.m. april 2012 är utarbetade av branschorganisationen Svensk energi efter överenskommelse med Konsumentverket. 
  
 122 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 lågt pris baserat på ett antagande om en månadsförbrukning utan hänsyn till variationer i kundernas förbrukning. 
 För information om ett ingånget elavtal är det vanligt att elan- vändaren hänvisas till mina sidor på en webbplats och där får information om timpriser och den egna elanvändningen. Denna information från elhandelsföretagen kan utvecklas. Det kan t.ex. handla om att hjälpa en elanvändare som vill bedöma utfallet av ett ingånget avtal baserat på timpris jämfört med ett månadsbaserat börspris. 
 Information om elnätsavgifter och kostnadsutfall 
 Rådets överväganden 
 Det är viktigt att elanvändarna förstår hur elnätsavgiften (tariffen) är utformad och att det skapas acceptens för kapacitetseffektiva elnätstariffer (t.ex. effekttariffer 
 106F 
  
 97 
 ). Det kräver tydlig information särskilt vid införandet av nya tariffer och tariffstrukturer. Elanvänd- arna behöver också få information om utvecklingen av elnätskost- naden. 
 Här kan elnätsföretagen göra en insats med information om elnätstariffer och den löpande kostnadsutvecklingen. Rådet anser att Energimarknadsinspektionen bör ta fram rekommendationer om tariffinformation och följa upp hur utformningen av denna information utvecklas när det gäller elnätstariffernas utformning, kostnadsutfall m.m. 
 Bakgrund och fördjupning 
 I dag är den vanligaste tariffstrukturen för hushållskunder en så kallad säkringstariff. Effekttariffer är vanliga för kunder med en säkring över 63 ampere. Med effekttariff sätts avgiften utifrån den eller de högsta effektuttagen som kunden har under en viss period. 
 Det är huvudsakligen genom ellagen som elnätsföretagens verk- samhet regleras. Av ellagen framgår bl.a. att elnätsföretaget på 
  
 97  
 Med effekttariff sätts avgiften utifrån den eller de högsta effektuttagen som kunden har under en viss period. 
 123 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 begäran utan dröjsmål ska lämna uppgift om sin elnätstariff. Elnäts- företaget ska också offentliggöra sin elnätstariff till den del den är avgifter och övriga villkor för överföringen av el 
 107F 
  
 98 
 . Det finns också krav på elnätsföretaget att i avtal med konsumenterna uppge var konsumenten kan finna information om priser och övriga villkor 
 108F 
  
 99 
 . Till detta kommer de förändringar som införts i och med genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet. Exempelvis får inte elhandelsföretaget eller elnätsföretaget debitera någon avgift för att tillhandahålla fakturor och fakturainformation om energi- användningen 
 109F 
  
 100 
 . 
 Enligt mätföreskrifterna 
 110F 
  
 101  
 ska elnätsägaren rapportera enskilda mätvärden m.m. till elanvändaren senast vid debiteringen och det ska ske på ett för elanvändaren lättförståeligt sätt. I tillägg till ellagen regleras också förhållandet mellan elnätsföretag och kon- sumenter respektive näringsidkare i de allmänna avtalsvillkoren NÄT 2012 K och NÄT 2012 N. 
 111F 
  
 102 
  
 Men elnätsföretagen kan behöva anpassa sin information bättre till elanvändare och visa hur olika elnätstariffer fungerar. Detta gäller särskilt tariffer som stimulerar till flexibel användning. Sådana kapacitetseffektiva elnätstariffer kan vara effekttariffer, tidstariffer 
 112F 
  
 103  
 etc. I avsnitt 5.4. ges en mer samlad bild av på vilket sätt sådana elnätstariffer kan ge en stark styrsignal för efterfråge- flexibilitet. Det handlar också om att kunderna ska förstå kostnads- utfallet av tarifferna. För exempelvis effekttariffer är informationen oftast inriktad på gällande villkor för avtalet och kostnaden för att överskrida den effektavgift/det effektuttag (begränsningen i kW) som avtalats. 
  
 98 
  
 4 kap. 11 § ellagen (1987:387). 
  
 99 
  
 11 kap. 14 § ellagen (1987:857). 
  
 100 
  
 8 kap. 14 § ellagen (1987:857). 
  
 101 
  
 3 kap. 5 och 6 § Energimarknadsinspektionens föreskrifter och allmänna råd om mätning, beräkning och rapportering av överförd el (EIFS 2011:03). 
  
 102 
  
 Nuvarande villkor gäller fr.o.m. april 2012 och är utarbetade av branschorganisationen Svensk energi efter överenskommelse med Konsumentverket. 
  
 103 
  
 Med effekttariff sätts avgiften utifrån den eller de högsta effektuttagen som kunden har under en viss period. Med tidstariff har kunden olika priser beroende på när på dygnet förbrukningen sker. 
  
 124 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 4.3.6 
  
 Kundernas tillgång till mätdata och information – funktionskrav 
  
 Rådets bedömning 
 Samordningsrådet anser att mätinfrastrukturen är central i utveck- lingen av smarta elnät och en förutsättning för andra smarta elnätsfunktioner. Kring 2017 behöver många av dagens installerade mätare ersättas eftersom den ekonomiska och tekniska livslängden kommer att vara uppnådd vid denna tidpunkt. Rådet bedömer därför att funktionskrav för nästa generation smarta elmätare behöver tas fram så snart som möjligt och det är bra att ett sådant arbete har initierats genom ett regeringsuppdrag till Energimarknads- inspektionen. 
 Inför Energimarknadsinspektionens genomförande av reger- ingsuppdraget vill samordningsrådet framhålla att smarta mätfunk- tioner är relevanta i dessa aktörsperspektiv: 
  
 elnätsföretag (nätdrift, nätplanering, optimering, elkvalitet, stör- ningsinformation m.m.) 
  
 elanvändare (information i realtid om elanvändningen) 
  
 tjänsteföretag (utveckling och erbjudande om anpassade pro- dukter och tjänster till elanvändarna kopplade till realtidsdata om energianvändningen). 
  
 Rådet vill betona följande områden där smarta mätfunktioner kan vara värdefulla, som även utpekas i en av rådet framtagen under- lagsrapport 
 113 
  
 104 
  
 F  
 . 
  
 104  
 Rapport till samordningsrådet, Sweco, Bergerham, T. et al, 2014, Smarta mätsystem och smarta mätfunktioner. 
 125 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 1. 
  
 Information i realtid om kundens elanvändning (bl.a. som underlag för efterfrågeflexibilitet). 
  
 2. 
  
 Mätvärdesinsamling med timupplösning (bl.a. effekttariffer, efterfrågflexibilitet). 
  
 3. 
  
 Utökat informationsinnehåll från mätaren (bl.a. avbrottsinfor- mation och leveranskvalitet). 
  
 4. 
  
 Utökad mätning (identifiering av nätförluster, småskalig pro- duktion). Mätning på flera platser i nätet för att ge information till elnätsföretaget så att nätförluster kan reduceras. Det innebär även mätning och styrning av småskalig produktion. 
  
 För första punkten är det viktigt att uppdraget inte tolkas för snävt och endast ser till själva elmätaren utan omfattar hela mätinfra- strukturen (Automatic Metering Infrastructure,  
 AMI-systemet). 
  Det är också ett skäl till att vi i rekommendationen har inkluderat  
 informations-hantering. 
  Detta då utvecklingen kan innebära nya funktionaliteter genom andra kanaler, t.ex. att elanvändaren kan ta del av sin elanvändning i realtid. 
 I avsnitt 4.3.4 påpekas att realtidsmätning (seriellt gränssnitt) på sikt bör eftersträvas. Men vi vill betona att det kan vara lämpligt att utreda förutsättningarna för realtidsmätning redan nu och föreslår att Energimarknadsinspektionen tar hänsyn till detta i sitt arbete. 
 Rådets enkätundersökning bland Sveriges elnätsägare om smart mätning och smarta mätfunktioner tyder på att användningen av smarta elnätsfunktioner har ökat mellan 2010 och 2013. Enkäten har redovisats i en underlagsrapport till rådet. 
 114F 
  
 105 
  
 Men det behövs mer information för att ytterligare kunna iden- tifiera befintliga smarta mätfunktioner i drift, säkerställa i vilken omfattning mätfunktionerna används, identifiera vilka komplette- ringar och uppdateringar som krävs för att uppfylla funktionskrav för smarta mätfunktioner och beräkna vad dessa kompletteringar kostar. 
 Med hänsyn till de smarta mätarnas betydelse både för enskilda användare som för systemet i stort bör myndigheter med kompe- tens och ansvar för säkerhet i produkter (skyddsprofiler) samt hot- 
  
 105  
 Rapport till samordningsrådet, Sweco, Bergerham, T. et al, 2014, Smarta mätsystem och smarta mätfunktioner. 
 126 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 och riskbedömningar ingå i kravställningsarbetet. Exempelvis För- svarets radioanstalt, Försvarets Materielverk och Sveriges Certi- fieringsorgan för  
 IT-säkerhet 
  (CSEC). 
 Avslutningsvis är det rådets uppfattning att utvecklingen av funktionskraven så långt som möjligt behöver ske i takt med utvecklingen på  
 EU-nivå. 
  Även om tydligare  
 EU-krav 
  inte finns framtagna behöver funktionskraven definieras utifrån det euro- peiska underlag som finns innan nästa generation smarta elmätare ska installeras. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Funktionskraven för smarta mätare sätter ramarna för utvecklingen av andra smarta elnätsfunktioner och skapar förutsättningar för elanvändare, elproducenter, elnätsföretag och energitjänsteföretag. För elnätsföretaget är elmätaren en viktig komponent i elnätet för nätdrift, nätplanering, elkvalitet samt störningsinformation. Samt- liga aspekter på funktionskraven omfattas av denna rekom- mendation således även funktionalitet för nätdrift. 
 Det finns få formella funktionskrav på mätinfrastrukturen, men det kan behövas en tydligare reglering för att klara mätning med tätare tidsintervall, och utvecklingen av en energitjänstemarknad. 
 Utvecklingen inom EU 
 Inom  
 EU-lagstiftningen 
  har flera initiativ tagits för att skapa förut- sättningar för en utveckling med smarta elmätare. I det tredje energimarknadspaketet 
 115F 
  
 106  
 finns målet att senast år 2020 ska 80 pro- cent av alla mätare vara smarta elmätare. En förutsättning för inför- andet är en positiv ekonomisk bedömning av de långsiktiga kostna- derna och vinsterna för marknaden och kunderna.  
 EU-kommis- 
  sionens rekommendation 
 116F 
  
 107  
 om förberedelser för uppsättning av 
  
 106 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (elmark- nadsdirektivet), bilaga I, punkten 2. 
  
 107 
  
 Kommissionens rekommendation av den 9 mars 2012 om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem 2012/148/EU, EUT L 73 13.3.2012. 
  
 127 
 Handlingsplan för smarta elnät SOU 2014:84 
 smarta mätare (2012/148/EU) beskriver grundläggande krav på mätarfunktionalitet. 
 Dessa rekommendationer kan sammanfattas enligt följande: 
  
 samla in data till ett register och tillhandahålla insamlad data till aktörer (slutkund, elhandelsföretag och av kund utsedd tredje- partsaktörer) på marknaden 
  
 stödja dubbelriktad kommunikation med mätsystem och aktörer på marknaden 
  
 stödja avancerade tariffer och betalningssystem 
  
 stödja avstängning och aktivering av elleverans samt effekt- begränsning 
  
 exportera elanvändningsdata i realtid direkt från mätarens register till slutkund eller tredje part utsedd av elanvändaren (kunden) 
  
 ge information via webbportal, display eller utrustning i hemmet. 
  
 Kommissionen presenterade i juni 2014 rapporten Bedömning av införandet av smarta mätare  
 EU-27 
  med fokus på el 
 117F 
  
 108  
 där man bedömer hur långt införandet av smarta mätare har kommit och ger rekommendationer för det fortsatta arbetet. Bland annat rekom- menderar kommissionen att de minimifunktioner som föreslås i kommissionens rekommendation 2012/148/EU anammas på EU- nivå i överensstämmelse med standardiseringsarbetet på området. 
 Inom EU, Smart Grids Coordination Group, pågår ett arbete för europeiska standarder för interoperabilitet för smarta mätare (el, gas, vatten och värme). I arbetet deltar bl.a. europeiska och nationella standardiseringsorganisationer. Arbetet omfattar kom- munikationsprotokoll och ytterligare funktioner som ska underlätta för konsumenterna att genom ökad medvetenhet anpassa sin för- brukning. 
  
 108  
 Benchmarking Smart Metering Deployment in the  
 EU-27 
  with focus on electricity 
  
 - 
  
 Commission Report (COM (2014) 356) 
  
 - 
  
 Country fiches (SWD (2014) 188) 
  
 - 
  
 Cost–benefit 
  
  data analysis (SWD (2014) 189). 
 128 
  
 120 F 
  
 SOU 2014:84 Handlingsplan för smarta elnät 
 Inom kommissionens Smart Grid Task Force finns en expert- grupp 
 118F 
  
 109  
 som bl.a. fokuserar på införandet av smarta mätare. Området berörs också i flera aktuella rapporter från kommissionen 
 119F 
  
 110 
 . 
 Även inom annan  
 EU-lagstiftning 
  berörs smarta elmätare. Exempelvis främjas utveckling av energitjänster baserade på upp- gifter från smarta elmätare, laststyrning och dynamisk prissättning i energieffektiviseringsdirektivet 
 111 
 , som infördes i svensk rätt i juni 2014. 
 Council of European Energy Regulators (CEER) är en europe- isk samarbetsorganisation för nationella tillsynsmyndigheter på energiområdet som också arbetar för utvecklingen av smarta elmät- are. 
 121F 
  
 112 
  
 Det är viktigt för Sverige att aktivt delta i och bevaka det arbete som görs inom EU kring smarta mätare, vilket bl.a. Energimark- nadsinspektionen gör. 
 De senaste åren har Energimarknadsinspektionen också publi- cerat flera rapporter som berör vikten av utvidgade funktionskrav för elmätare och bl.a. pekat på betydelsen för utvecklingen av energitjänstemarknaden. 
 122F 
  
 113  
  
 123F 
  
 114  
  
 124F 
  
 115 
  
 109 
  
 Expert group 3. for Regulatory Recommendations for Smart Grids Deployment. EU Commission Task Force for Smart grids,  
  
 http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm  
  
 [2014-1120] 
  
 110 
  
 Som exempel kan nämnas Ecory, 2014, The Role of DSOs in a Smart Grid Environment samt två pågående konsultstudier EC Consultancy study in Tariff Design for Distribution Systems och EC Consultancy study on the effective integration for Distributed Energy Resources for providing flexibility to the electricity system. 
  
 111 
  
 Energieffektiviseringsdirektivet (2012/27/EU). 
  
 112 
  
 Exempel är ACER, 2014, Energy Regulation: A Bridge to 2025 Mendez. Supporting document to the Recommendation of the Agency for the Cooperation of Energy Regulators No 05/2014 of 19 September 2014 on the regulatory response to the future challenges emerging from developments in the internal energy market. och ett pågå- ende initiativ som rapporteras våren 2015 är Case Studies on Demand Response Including Energy Efficiency. 
  
 113 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2012, EIR2012:12 Vägval för en utvecklad marknad för mätning och rapportering av el. 
  
 114 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2010, EIR2010:22 Ökat inflytande för kunderna på elmark- naden. 
  
 115 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2010, EIR2010:18 Anpassning av elnäten till ett uthålligt energisystem – Smarta mätare och intelligenta nät. 
  
 129 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Energimarknadsinspektionens uppdrag 
 Regeringen gav i augusti 2014 Energimarknadsinspektionen i upp- drag att utreda och föreslå funktionskrav för elmätare. 
 125F 
  
 116  
 Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 4 juli 2015. Energimarknads- inspektionen ska särskilt analysera funktionskrav för att underlätta information till elkunderna så att de exempelvis kan svara på mark- nadens prissignaler samt andra funktioner som främjar en tillför- litlig och effektiv nätdrift, en minskad energianvändning och en ökad integration av lokal produktion. I arbetet ska de rekommen- dationer och fallstudier som finns på området beaktas, bl.a. EU- kommissionens rekommendation 2012/148/EU 
 126F 
  
 117 
 . Energimark- nadsinspektionen ska också genomföra en nytto- och kostnads- analys för förslagen på funktionskrav. 
  
 4.3.7 
  
 Synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling – samhällsplanering 
  
 Rådets överväganden 
 Samhällsplaneringens inflytande över utvecklingen av smarta elnäts är speciellt viktig när det gäller integrerade tekniska lösningar som kan möjliggöra att elnätet och elanvändarna kan bidra till en hållbar 
  
 116 
  
 Cooper/E, Ändring av regelringsbrev för budgetåret 2014 avseende Energimarknads- inspektionen inom utgiftsområde 21. 
  
 117 
  
 Kommissionens rekommendation av den 9 mars 2012 om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem 2012/148/EU, EUT L 73 13.3.2012. 
  
 130 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 samhällsutveckling. Det finns många områden där samhällsplane- ring kan bidra till att smarta elnät får en viktig roll. Bland annat genom att digitala lösningar bidrar till att skapa mer levande offent- liga rum, hållbart resande med integrerad behandling av alla typer av mobilitet (godstransport, personer genom kollektivtrafik, elbilar, ersättning av fysiska resor) och intelligenta transportsystem. Men även genom att visa på kombinationer av småskaliga och storskaliga energilösningar liksom att beakta balansen mellan hållbar försörj- ning och energieffektivitet samt kretsloppstänkande (material, avfall, vatten och energi). Dessutom kan samhällsplaneringens processer bidra till att smarta elnät blir en mer integrerad del i samhällsstrukturen och att sektorns aktörer kan få ökad möjlighet att framföra sina synpunkter och ge positiva bidrag. 
 I arbetet med att kartlägga behovet av information och kun- skapsutbyte utgör plattformen för hållbar stadsutveckling en viktig kontaktpunkt. Kopplat till detta arbete bör Boverket också utarbeta nya rekommendationer till kommunala översiktsplaner. Rekommendationerna ska syfta till att inkludera en tematisk för- djupning om smarta elnät i översiktsplanen för att belysa hur smarta elnät kan bli en integrerad del av helhetslösningar för mark- användning, trafik- och försörjningsnät etc. I arbetet ska också de aktörer som kommunerna ska samarbeta med i översiktsplanen identifieras. 
 Plattformen för hållbar stadsutveckling bör även ansvara för att identifiera de aktörer och befintliga plattformar som speciellt bör inkluderas i arbetet med smarta elnät. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Samhällsplanering som process 
 Smarta elnät har en viktig funktion i samspelet mellan energi- systemet och samhällsplaneringen. Utvecklingen av smarta städer och ett hållbart samhällsbyggande är områden där utvecklingen av smarta elnät är betydelsefull. Samhällsplanering innehåller dialoger och samråd mellan alla berörda intressenter. I planeringen tar man hänsyn till lokalisering, disposition och dimensionering av olika samhällsfunktioner för arbete, boende och service, förläggning av stråk för trafik och teknisk försörjning samt utformning av offent- 
 131 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 liga rum och grönområden. En mer detaljerad beskrivning av sam- hällsplaneringens nyckelaktörer finns i avsnitt 5.1.2. 
 Fysisk planering 
 Den fysiska planeringen regleras i plan- och bygglagen och det är kommunerna som ansvarar för planeringen. Enligt plan- och bygg- lagen ska kommunerna ha en översiktsplan som omfattar hela kom- munens yta. 
 127F 
  
 118  
 I översiktplanen kan tematiska fördjupningar för t.ex. förnybar energi eller smarta elnät ingå. Kommunernas möjlig- het att ställa egna krav är något som har använts i plan- och bygg- lagen bl.a. för att bidra till att nå mål om hållbar stadsutveckling. Men riksdagen ändrade 2014 i plan- och bygglagen och begränsade kommunernas möjlighet att bestämma egna tekniska egenskaps- krav i fråga om energiprestanda med mera. 
 Boverket ska ta fram en vägledning till Plan- och bygglagens hållbarhetsbestämmelser i syfte att säkerställa ett ökat fokus på hållbar utveckling vid tillämpningen av plan – och bygglagen. Upp- draget ska redovisas i juni 2015. 
 Information och kunskapsutbyte kring infrastruktur är viktigt för att samhällsplaneringen ska kunna bidra till utvecklingen av energisystemet och tillvarata potentialen med smarta elnät. Sam- hällsplanering är en långsiktig process där god framförhållning och ett förebyggande arbete underlättar när det gäller att integrera ny teknik i samhällets system och funktioner. 
 Plattformen för hållbar stadsutveckling 
 Samhällsplaneringen kan göra mer för att integrera energisystemet i samhällsbyggandet med smarta elnät som en central komponent. Bland annat gav regeringen i februari 2014 i uppdrag till Boverket, Naturvårdsverket, Energimyndigheten, Tillväxtverket och Trafik- verket att upprätta och förvalta en plattform för frågor om hållbar stadsutveckling. Plattformen ska arbeta för en hållbar stadsutveck- ling genom en ökad helhetssyn, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte mellan och inom lokal, 
  
 118  
 Plan- och bygglag (2010:900). 
 132 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 regional samt nationell nivå och näringsliv, forskare och civilsam- hälle. Under perioden  
 2014–2020 
  ska minst fem procent av de reg- ionala strukturfondsprogrammens medel öronmärkas för arbete med hållbar stadsutveckling. Plattformen bygger vidare på arbetet som Delegationen för hållbara städer gjorde mellan 2008 och 2012 för att främja en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostads- områden. Delegationen presenterade i sin slutrapport 15 hinder för hållbar stadsutveckling. 
 128F 
  
 119  
 Bland annat redovisades bristande sam- ordning inom och mellan sektorer och politiska nivåer samt otill- räckliga satsningar på forskning, kunskapsutveckling och pilotpro- jekt. Delegationen föreslog en nationell arena för samverkan med uppgift att bland annat främja kunskapsutveckling och stärka sam- manhållningen i frågorna. Plattformen för hållbar stadsutveckling arbetar nu med sin handlingsplan och kartlägger vilka aktörer som bör inkluderas i plattformens nätverk. Det är viktigt att energisy- stemets aktörer med smarta elnät som ett centralt delsystem bidrar till att plattformen blir ett effektivt instrument för att integrera frågorna i samhällsplanering och samhällsbyggande. 
 Aktörer och föreningar 
 Fastighetsägare är viktiga för att åstadkomma en hållbar stadsut- veckling inte minst med fokus på energisystemet och de smarta elnäten. Samordning och kunskapsspridning inom effektivt fastig- hetsföretagande sker bl.a. genom befintligt samarbete inom Utveck- ling av fastighetsföretagande i offentlig sektor (Skinner) med planerad verksamhet till årsskiftet 2014/2015. I Stockholm, Göteborg, Malmö, Lund och Borås finns även s.k. innovationsarenor för innovation, lärande och samarbete kring hållbar stadsutveckling och tillsammans är de ett nätverk kring dessa frågor. Aktörer med kunskap inom smarta elnät kan göra dessa arenor till viktiga red- skap för att integrera systemet i städernas samhällsbyggande. Rege- ringen pekar i budgetpropositionen för 2015 ut Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) sats- ningar inom forskning om hållbart samhällsbyggande som viktiga för att höja kunskapsnivån. 
  
 119  
 Statens offentliga utredningar, 2011, Slutredovisning av Delegationen för hållbara städers verksamhet, M 2011:01. 
 133 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Det finns även medlemsfinansierade föreningar såsom IQ Sam- hällsbyggnad och Sweden Green Building Council. De kan sprida fördjupad kunskap om de smarta elnätens potential för att skapa energieffektiva och attraktiva stadsmiljöer. 
  
 4.3.8 
  
 Synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling – produkt- och tjänsteutveckling 
  
 Rådets överväganden 
 Information och kunskapsutbyte 
 Samspelet mellan smarta elnät och utvecklingen inom andra sek- torer i samhället behöver förstärkas. Produkter och tjänster som skapas för energisektorn bör så långt som möjligt vara kompatibla med andra system då det innebär nya möjligheter bl.a. genom branschglidning. Kundens intresse för smarta elnätstjänster och produkter ökar om dessa kan samköras med annan utrustning i hemmet så att det går att göra hållbara val av energinära tjänster och produkter hemma. Särskilda insatser behövs för att sprida kun- skap till konsumenter, små- och medelstora företag och statliga fastighetsägare om möjligheterna till samspel mellan smarta elnät 
 134 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 och andra sektorer. Aktörer med tydliga roller inom området som bör involveras i detta arbete är bl.a. Energimyndigheten, Boverket, Konsumentverket, Statens fastighetsverk samt olika kund- och branschföreträdare. I uppdraget bör även ingå att identifiera de aktörer och plattformar som speciellt bör tas med i arbetet med utvecklingen i andra sektorer och dess påverkan på utvecklingen av smarta elnät. 
 Statliga fastigheter 
 Rådet anser att staten bör vara en föregångare och visa på goda exempel i fastighetssektorn. Statens fastighetsverk och övriga statliga fastighetsföretag 
 129F 
  
 120  
 bör i samband med genomförandet av regeringens uppdrag kring energieffektiviserande åtgärder se över kraven i projekteringsanvisningarna för energi och el- och tele- system. Detta för att tillvarata synergieffekter mellan energinära produkter och tjänster och utvecklingen av smarta elnät i statens fastigheter och lokaler. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Drivkrafter i samhällsutvecklingen för smarta elnät 
 Flera faktorer påverkar behovet och nyttan av smarta elnät, för- utom själva elsystemets utveckling. Förändring och framsteg inom andra sektorer som t.ex. vård  
 (e-hälsa) 
  och smarta städer påverkar indirekt utvecklingen av smarta elnät genom att infrastrukturen bland annat utnyttjar gemensamma gränssnitt och visualiserings- verktyg. Utvecklingen inom IT och kommunikationsteknik är en viktig drivkraft tillsammans med olika energinära produkter och tjänster. Verksamhetsutvecklingen inom flera samhällssektorer bidrar till ökade krav på de smarta näten, även om utvecklingen drivs av andra aktörer. 
  
 120  
 Vasakronan, Akademiska hus, Fortifikationsverket, Statens fastighetsverk, Specialfastig- heter, Vasallen. Även kommunala fastighetsbolag bör inkluderas. 
 135 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Samordningsrådet har undersökt vad i samhällsutvecklingen som driver på utvecklingen av smarta elnät. 
 130F 
  
 121  
 Ett exempel är utveck- lingen inom  
 e-hälsa 
  där patienters tillstånd övervakas i hemmet och därmed innebär krav på säker elleverans och elkvalitet. Tjänsterna ska också möjliggöra för patienter att aktivt förebygga och bota sjukdomar från hemmet samt att upprätthålla och förbättra sin hälsa. Gällande IT och kommunikationsteknik är gränssnitten avgörande för sammankoppling av maskiner, människor och nät i större system, vilket även ställer krav på elnäten. Inom utveck- lingen av smarta städer finns en stor potential för att tillvarata synergier mellan olika system som t.ex. energi, vatten, material och avfall. Smarta elnät kan möjliggöra för människor att göra hållbara val enligt principen att det ska vara lätt att göra rätt. De kan också bidra till avancerade systemlösningar på övergripande nivå för att sammankoppla system och tillvarata synergier. 
 Smarta tjänster och produkter 
 Utvecklingen av smarta tjänster och produkter drivs i huvudsak av kommersiella aktörer. Men offentliga aktörer i samarbete med privata aktörer kan ha en viktig roll för samordning och informa- tion om möjligheterna med smarta tjänster och produkter. En mer detaljerad beskrivning av offentliga nyckelaktörer inom området finns i avsnitt 5.1.1. 
 Konsumentverket i samverkan med informationsansvariga myn- digheter och andra aktörer ansvarar för att tillhandahålla och sam- ordna en upplysningstjänst med opartisk information och vägled- ning till konsumenter (SFS 2014:110). 
 131F 
  
 122 
  
 Statligt ägda fastigheter kan vara av betydelse när det gäller att påverka utvecklingen inom fastighetsrelaterade tjänster. Statens Fastighetsverk (SFV) ansvarar för att förvalta en del av statens fasta egendom och ska inom sitt uppdrag bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvaltning. Genom att SFV förvaltar många kultur- historiskt värdefulla fastigheter finns här möjligheter att utveckla 
  
 121 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Analys av vad i samhällsutvecklingen som driver utvecklingen av smarta nät. 
  
 122 
  
 Förordning om en upplysningstjänst för konsumenter, SFS 2014:110 (inkl. samverkan med bl.a. Konsumenternas energimarknadsbyrå). 
  
 136 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 mer förfinade metoder och verktyg för att kombinera bevarande och återanvändning av fastigheter med moderna system för energi- effektivisering som smarta elnät. 
  
 4.4 
  
 FoU, innovation och tillväxt 
  
 Sverige har en lång och framgångsrik tradition av forskning och utvecklingsprojekt inom elkraftteknik och IT. Den ligger till grund för Sveriges framskjutna position inom smarta elnät. En avgörande faktor för fortsatt framgång är att Sverige kan behålla och vidare- utveckla spetskompetens inom dessa områden. En annan viktig framgångsfaktor är en välfungerande samverkan mellan högskolor, universitet, näringsliv och offentlig sektor. För att Sverige ska behålla sin konkurrenskraft inom området behövs ett samlat grepp om kompetensutveckling, FoU, innovation och främjandeinsatser. Detta är särskilt viktigt med tanke på smarta elnäts tvärvetenskap- liga och tvärsektoriella natur. 
 För att synliggöra behovet av en sådan helhetssyn har vi samlat rekommendationer om att förstärka dessa delar av värdekedjan i detta kapitel. Inledningsvis behandlas behovet av kunskaps- och kompetensförsörjning (4.4.1) där vi i två rekommendationer lyfter fram de nya kompetensbehov som utvecklingen inom smarta elnät innebär och betydelsen av att förstärka attraktionskraften för sådan utbildning. Rekommendationerna 4.4.2 och 4.4.3 fokuserar på behovet av att stimulera forskning, utveckling och innovation. Viktiga inslag är förslag om en tematisk forskningsplan och en samlad strategi för innovation. Betydelsen av att utnyttja och stärka befintliga miljöer och stimulera till ökad samverkan lyfts också fram som viktiga prioriteringar. 
 Vid satsningar på hela kunskapstriangeln – utbildning, forskning och innovation – spelar test- och demonstrationsprojekt en nyckel- roll. Demonstrationsprojekt kan också stödja utvecklingen av nya marknadsmodeller. Hur de satsningar som görs bör utvecklas tas upp i två rekommendationer som redovisas i avsnitt 4.4.4. 
 Sverige har en stark position inom flera av de teknikområden som är relevanta för utvecklingen av det framtida smarta elsystemet och har hävdat sig bra i internationella jämförelser och utlysningar. Men Sverige är ett litet och exportberoende land och fortsatt inter- 
 137 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 nationalisering är därför viktig om Sverige ska behålla en fram- skjuten position inom smarta elnät på en global arena. Hur Sverige kan positionera sig på en global marknad tas upp i rekommenda- tion 4.4.5 och 4.4.6 där bl.a. standardisering och interoperabilitet lyfts fram som viktiga verktyg. 
  
 4.4.1 
  
 Kunskap och kompetensutveckling 
  
 Rådets bedömning 
 Nya kompetensbehov 
 Rådet bedömer att branschens största utmaning ligger i att kunna rekrytera kompetens i tillräcklig omfattning. Tillgång till kompe- tent arbetskraft är en viktig förutsättning för en framgångsrik etablering av smarta elnät i Sverige. God kompetens behövs även för att smarta elnät ska kunna utvecklas som en svensk tillväxt- bransch. 
 Samordningsrådets analys av kompetensförsörjningen inom smarta elnät visar att innehållet i dagens utbildningar motsvarar företagens nuvarande rekryteringsbehov 
 132 
  
 123 
  
 F  
 . I dag efterfrågar före- tagen generalister med en teknisk bakgrund, främst civilingenjörer med någon form av elkraftsutbildning. Den kompetens som i dag 
  
 123  
 Rapport till samordningsrådets, Ramböll, 2014, Kompetensförsörjning inom smarta elnät. 
 138 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 efterfrågas tillgodoses därmed i stort av traditionella ingenjörsut- bildningar. 
 Men kompetenskraven kommer att förändras. Större krav ställs på kunskap inom IT när komplexiteten i smarta elnät ökar. En ökad integration mellan elsystemet med andra energibärare kräver systemkunnande. Kunskap om kundernas preferenser och beteen- den kommer också att spela en allt större roll när kunderna blir alltmer aktiva på energimarknaden. 
 För att skapa en bred rekryteringsbas är det därför viktig att upprätthålla intresset för naturvetenskap och teknik som finns hos många barn och ungdomar. Ett brett och genuint intresse för teknik och energifrågor leder till fler sökande till de tekniska hög- skolorna, vilket gör det lättare att rekrytera fler till ämnesområden som berör smarta elnät. Ungdomars intresse för energifrågor måste därför stärkas, inte minst intresset bland kvinnliga studenter. Ungdomars kunskaper och intresse för IT och miljö kan användas för att attrahera fler ungdomar till energibranschen i allmänhet och till smarta elnät i synnerhet. 
 Rådet gör därför bedömningen att myndigheter med ansvar inom området bör kartlägga hur de specifika kompetensbehov som relaterar till utvecklingen av smarta elnät hanteras inom relevanta utbildningar på olika nivåer och vid behov lämna förslag om för- ändringar. 
 Kompetensutveckling 
 Rådet uppmanar berörda aktörer till att delta mer aktivt vid utformningen av utbildningar med relevans för branschen i de fora som finns. Det forum för smarta elnät som vi föreslår bör verka för att området smarta elnät ingår som ett prioriterat område i pågående samarbetsprojekt för kunskaps- och kompetensutveck- ling. En dialog med branschorganisationer som arbetar för att väcka ungdomars teknikintresse bör inledas, för att diskutera hur man kan inkludera området smarta elnät och smarta energisystem i dessa initiativ. Ansvaret för det här ligger i första hand på branschen. Därutöver behövs en ökad samordning mellan olika statliga- och branschinsatser som görs kopplat till teknisk utbild- ning på olika nivåer. 
 139 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådet bedömer att Tekniksprånget kan lyftas fram som en modell för en aktiv medverkan av branschen. På så sätt attraheras flera företag verksamma inom smarta elnät att delta i projektet sam- tidigt som smarta elnät synliggörs som ett attraktivt teknikområde för de sökande ungdomarna. Tekniksprånget ingår i Skolverkets nuvarande uppdrag till Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademin (IVA) som sträcker sig till 2016 vid en positiv utvärdering 2015. 
 Ett annat positivt exempel som rådet särskilt vill lyfta fram är teknikcollege.se där branscher och utbildningsanordnare på natio- nell, regional och lokal nivå samarbetar. Även regeringen betonar i budgetpropositionen för 2015 att samverkan i form av yrkescollege bör stimuleras och därmed kunna spridas även till andra branscher. Här bör man förstärka området smarta elnät och dra nytta av det särskilda stasbidrag som regeringen förslår. Man kan också kon- takta de nationella Programråden för yrkesprogrammen. Det finns nationella programråd för de olika programmen på teknikcollege. Programråden ska vara sammansatta av en bred representation av branschföreträdare och företrädare för arbetsgivar- och arbets- tagarorganisationer inom det yrkesområde som programmet utbil- dar för. I vissa nationella råd kan representanter för statliga myn- digheter ingå. El- och energiprogrammet har ett nationellt pro- gramråd bestående av 9 ledamöter 
 133F 
  
 124  
 bland dessa finns dock ingen som representerar ämnet energiteknik, vilket också är den ämnes- inriktningen som har minst sökande i dag. 
 För att kunna ge Skolverket en samlad bild av de specifika kom- petenskraven för smarta elnät gör rådet bedömningen att repre- sentation för inriktningen energiteknik behövs. 
 Bakgrund och fördjupning: 
 Energibranschen uppger att man redan i dag har svårt med nyrekry- tering och återväxt. Undersökningar genomförda av Svensk Energi 
 134 F 
  
 125  
 visar att elbranschen behöver uppskattningsvis 7  
 000–8 
  000 nya ingenjörer och tekniker med energi- eller elkraftsutbildning de kommande fem åren. Statistiska centralbyråns prognosinstituts 
  
 124 
  
 Ramböll, 2013, Utvärdering av de nationella programrådens arbete. 
  
 125 
  
 Svensk Energi, Arbetsmarknadsanalys 2011/2012, http://www.svenskenergi.se/Vi-  
  
 arbetar-med/Branschrekrytering/Arbetsmarknadsanalys/ 
 [2014-11-13] 
  
 140 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 beräkningar för samtliga gymnasie- och högskoleingenjörer visar också att det kan bli en betydande brist på sikt, i storleksordningen 50 000 personer 2030. 
 135F 
  
 126  
 Men behovet av teknisk kompetens kan till viss del även tillgodoses av andra utbildningsgrupper, som Yrkeshögskolan vilken utbildar många inom teknik och tillverk- ning. Läsåret 2013/14 läste totalt 15 023 elever el- och energipro- grammet. Om försöket med ett fjärde tekniskt år på gymnasiet (T4) faller väl ut kan även det komma att bidra med ett nettotill- skott av teknisk kompetens. 
 136F 
  
 127 
  
 Samarbete mellan tekniska utbildningar och industrin före- kommer, även om förbättringspotential finns. Ett av dessa områ- den är gymnasieskolans teknikprogram som för närvarande utreds i Yrkesprogramsutredningen 
 137F 
  
 128 
 . Forsknings- och innovationsagen- dan för smarta elektroniksystem 
 138F 
  
 129  
 föreslår att organisationen Teknikcollege.se utvecklar och tillgängliggör konceptet teknik- college med elektronikinriktning på en bredare front än i dag för att få fler sökande till högskole- och civilingenjörsutbildningarna. 
 Vikande söktryck till relevanta utbildningar är en risk för fram- tida kompetensförsörjning för industrin verksam inom smarta elnät. Branschen behöver attrahera de mest kvalificerade student- erna för att stå sig i den internationella konkurrensen. 
 För att skapa en bred rekryteringsbas är det viktig att upp- rätthålla intresset för naturvetenskap och teknik som finns hos många barn och ungdomar. Forskning visar att det är i grund- skolan, mellan ettan och sexan som barn bestämmer om de gillar eller inte gillar naturkunskap, teknik (NT) och matematik. Pope beskriver i sin avhandling 
 139F 
  
 130  
 hur man kan bibehålla intresset för dessa ämnen genom att elever får arbeta med utmaningar som är viktiga för dem och därigenom behålla lusten att lära. Studien visar också att lärare och elever har en samstämmig syn kring varför 
  
 126 
  
 Statistiska centralbyrån, 2012, Trender och prognoser 2011. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte på år 2030. 
  
 127 
  
 Sveriges ingenjörer, 2013, Om behovet av ingenjörer. Arbetslivsanknytning, utbud och efterfrågan samt genomströmningar för högskolans ingenjörsutbildningar. PM  
  
 2013-02-18. 
  
 128 
  
 Yrkesprogramsutredning (U2014:01). 
  
 129 
  
 Smartare elektroniksystem för Sverige, 2013, Forsknings- och innovationsagenda för smarta elektroniksystem. 
  
 130 
  
 Jidesjö, Martin, Linköpings universitet, 2012, En problematisering av ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik i skola och samhälle – Innehåll, medierna och utbildningens funk- tion. 
  
 141 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 teknikämnet är viktigt; det är allmänbildande och påverkar sam- hällsutvecklingen. 
 Grund- och gymnasieskolans styrdokument lyfter sedan 2011 fram energi- och hållbarhetsfrågor på ett relevant sätt. Detta utgör en viktig hörnsten i arbetet med att bredda rekryteringsbasen och öka förståelsen för energins betydelse. 
 Pågående insatser 
 Flera insatser pågår som ska lyfta intresset för naturvetenskap och teknik. Skolverket har fått i uppdrag att under  
 2012–2016 
  utveckla ämnesområdena naturvetenskap och teknik. Uppdraget syftar också till att öka elevernas intresse för vidare studier inom dessa ämnes- områden. 
 140F 
  
 131  
 Skolverket har också gett IVA i uppdrag att genomföra Tekniksprånget, en satsning på praktikplatser inom tekniksektorn för ungdomar. 
 141F 
  
 132 
  
 Energimyndigheten har sedan 2008 verkat för att öka barns och ungdomars kunskaper och medvetenhet om energi- och klimat- frågor. Fokus har legat på stöd till lärare i grundskolan, i syfte att få resultat på lång sikt. Energimyndigheten bidrog till att grund- skolans styrdokument (Lgr11) 
 142F 
  
 133  
 på ett tydligt sätt ställt upp mål för elevernas lärande om energirelaterade frågor. Vidare har myn- digheten finansierat och/eller initierat en mängd skolutvecklings- och forskningsprojekt som genererat verktyg, undervisnings- exempel, lärarnätverk etc. Dessa bedöms bidra till den breddutbild- ning som behövs för att skapa rekryteringsbas och förståelse. Denna typ av satsning behöver fortsätta och utökas. 
 Andra insatser görs oftast via branschföreningar, såsom Teknik- spanarna av Teknikföretagen, Elsajten av Svensk Energi eller genom enskilda företag. Ett sådant exempel är Fortum som driver fortbildningsprojekt för lärare tillsammans med Karlstads kom- mun, IVA och Kungliga Vetenskapsakademin (KVA). KVA:s 
  
 131 
  
 Regeringskansliet, 2012, Uppdrag att svara för utvecklingsinsatser inom områdena naturvetenskap och teknik, U2012/4111/GV, U2011/7370/S. 
  
 132 
  
 Regeringskansliet, 2012, U2012/5580/GV – Uppdrag att genomföra Tekniksprånget. U2012/5580/GV 
  
 133 
  
 Skolverket, 2011, Läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011. 
  
 142 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 material Naturvetenskap och teknik för alla (NTA) 
 143F 
  
 134  
 som används här har över 140 kommuner och skolhuvudmän som medlemmar, och har på senare tid vidareutvecklats med stöd av Energimyndig- heten. Syftet med utbildningsprojektet är att lärarna ska få nya verktyg, kunskap och inspiration att ta med sig ut i klassrummen, och väcka elevernas nyfikenhet. Det är därför ett bra exempel på hur man kan utnyttja nya sätt att överföra kunskap för kompetens- utveckling inom smarta elnät. När det gäller fortbildning av yrkes- verksamma inom branschen vilar ansvaret på branschen, men stora möjligheter till samarbete med universitet och högskolor finns och bör tillvaratas mera. 
  
 4.4.2 
  
 Forskningsprioriteringar och samverkan 
  
 134  
 NTA (Naturvetenskap och teknik för alla) erbjuder förskolans och grundskolans huvud- män ett koncept för skolutveckling:  
 http://www.ntaskolutveckling.se/Om-NTA1/. 
  [2014-  
 11-13] 
  
 143 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets överväganden 
 En samlad tematisk forskningsplan 
 Rådet bedömer att en samlad tematisk forskningsplan för smarta elnät med tydliga långsiktiga prioriteringar behövs för att Sveriges forskningsinsatser inom smarta elnät även i fortsättningen ska ligga i framkant. Detta kan åstadkommas genom att stärka samverkan mellan olika forskningsfinansiärer och på så sätt bättre kanalisera forskningsmedlen till relevanta forskningsprojekt. Utöver det skapar en gemensam målbild för strategiska forskningsinsatser förutsättningar för gränsöverskridande samverkan som krävs för nya innovativa lösningar inom smarta elnät. Befintliga forsknings- miljöer bör stärkas så att en långsiktig kompetensuppbyggnad kan uppnås och kompetensen tillvaratas. 
 Arbetet med den tematiska forskningsplanen bör koordineras av det forum för smarta elnät som vi föreslår och ske i samråd med Energimyndigheten och andra berörda forskningsfinansiärer och företrädare från akademin och branschen. Samordningsrådet före- slår ett antal forskningsområden som bör vara i fokus för sats- ningar för att Sverige ska kunna behålla en ledande position när det gäller forskning inom smarta elnät. Det är grundläggande forsk- ningsområden som bidrar till utvecklingen av smarta elnät inom flera olika tillämpningsområden, som omfattar såväl IT som informationssäkerhet och även integritet. Förslaget till en tematisk forskningsplan för smarta elnät finns i kapitel 5.5 och innehåller en närmare beskrivning av de viktiga forskningsområden som har identifierats för smarta elnät. 
 Ett forskningsprogram i gränssnitt mellan IT och energi 
 Forskningsämnet smarta elnät karakteriseras av tvärvetenskaplighet och ligger i gränssnittet mellan energiteknik, informations- och kommunikationsteknik och beteendevetenskap, bland andra. Tvär- vetenskaplighet är en förutsättning för att hitta nya innovativa möjligheter och lösningar för framtidens energisystem. På grund av denna tvärvetenskaplighet och komplexitet behöver vi förbättra samverkan och koordinering mellan energiforskning och andra forskningsfinansiärer som kanske inte sysslar med energiteknik 
 144 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 men som behövs för att utnyttja den fulla potentialen för introduk- tionen av smarta elnät. Rådet bedömer därför att det är viktigt att skapa nationella forskningsprogram som ska fånga upp smarta elnäts tvärvetenskapliga karaktär. 
 Här har Vinnova en viktig roll som har tjänster och IT som strategiska områden. Flera områden inom IT som hantering av stora datamängder, intelligenta system och molntjänster anses ha stor utvecklingspotential 
 144F 
  
 135  
 men deras användning inom energi- sektorn är fortfarande begränsade. Rådet bedömer att ett forsk- ningsprogram med utgångspunkt inom IT kan leda till nya innova- tioner för energisektorn. 
 Nätverk och tvärsektoriellt samarbete 
 Forskning kopplat till smarta elnät spänner över många forsknings- discipliner men utbytet över ämnesgränser är begränsat. Nätverk spelar en viktig roll för att öka och fördjupa utbytet, främja kun- skapsutveckling och skapa samordningsvinster. Ett forskarnätverk som även inkluderar beteendevetenskaplig forskning och andra angränsande forskningsområden främjar tvärvetenskaplig och gräns- överskridande forskning genom att underlätta kunskapsutbyte och att man bygger vidare på befintliga forskningsresultat. 
 Rådet föreslår därför att man inrättar ett öppet nätverk för sam- arbete över vetenskapliga ämnesgränser och spridning av forsk- ningsresultat. Forskarnätverket kan ha stöd från myndigheter, men ansvaret för formen och organisationen bör ligga på akademin. Som en modell för ett forskarnätverk kan forskarnätverket inom eGovernment tjäna. Detta drivs med stöd av Vinnova sedan 2006. 
 Bakgrund och fördjupning 
 Insatser inom forskning och utveckling hela vägen fram till kom- mersialisering som har betydelse för utvecklingen av smarta elnät kopplar till en rad olika forskningsprogram och initiativ. Dessa har i många fall olika finansiärer på såväl nationell som internationell 
  
 135  
 MIT Technology Review's Top 10 Breakthrough Technologies List 2014, Bennett  
 [2014-11-13] 
  
 145 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 nivå och i viss mån disparata målbilder. För att säkerställa långsik- tighet och en helhetssyn på behovet av insatser behövs en samlad strategi med tydliga prioriteringar när det gäller såväl utveckling av spetskompetens som mer tvärvetenskapliga  
 FoU-insatser 
  inom smarta elnät. 
 I dag har Energimyndigheten en övergripande samordningsroll och ansvar för att fördela stöd till forskning, utveckling, demon- stration, innovation och kommersialisering inom energiområdet. Den samlade insatsen spänner över hela innovationssystemet och är tänkt att fånga upp värdekedjor med en helhetssyn på energisy- stemet. 
 145 
  
 136 
  
 F  
 Energimyndigheten är därmed den enskilt största forsk- ningsfinansiären för energiforskning. Vinnova ansvarar för innovationsutveckling där branschöverskridande samverkanspro- jekt för uthållig tillväxt är ett viktigt inslag. Energiomställning är också en central fråga för Vinnova vars ansvarsområde bl.a. omfattar insatser riktade mot små och medelstora företag i energi- sektorn samt testbäddar inom energi- och miljöteknik. Vinnova arbetar strategiskt med miljö- och energiteknik för att ta tillvara möjligheterna då det handlar om framtidens basnäring och svenskt näringsliv. De insatser som relaterar till smarta elnät sker ofta i samverkan med Energimyndigheten och inom ramen för Sveriges miljöteknikstrategi. Vinnova finansierar också stora och långsiktiga program genom att knyta ihop aktörer inom olika näringsgrenar och kunskapsområden och där samhällsutmaningar är drivkraft för innovation 
 146 
  
 137 
  
 F  
 . Andra relevanta forskningsfinansiärer inom energi- området är Vetenskapsrådet (VR) som finansierar grundforskning inom ämnet i samverkan med Energimyndigheten. 
 Sverige har i dag ett antal välfungerande forskningsmiljöer för smarta elnät, men är samtidigt ett litet land sett till antalet forskare och lärosäten. De dominerande orterna är Stockholm och Göteborg som bland annat speglar den forskning som bedrivs på KTH och Chalmers 
 147F 
  
 138 
 . Även om forskningen inom smarta elnät i högsta grad 
  
 136 
  
 Regeringens proposition 2012/13:21, Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem. 
  
 137 
  
 Som exempel med anknytning till smarta elnät kan följande större program hos Vinnova nämnas: strategiska innovationsområden, fordonsstrategisk forskning och innovation, bygg- innovation, utmaningsdriven innovation, internationella innovationsprojekt och nationella påverkansplattformar för Horisont 2020. 
  
 138 
  
 Rapport till samordningsrådet, Ramböll, 2013, Smart Grid forskningsprojekt i Sverige, Kartläggning  
  
 april–juni 
  2013. 
 146 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 är internationell behövs det en nationell neutral samverkansplatt- form inom ämnet med det övergripande syftet att underlätta kun- skapsspridning och kontaktskapande mellan forskare och olika forskningsdiscipliner. För att möta detta behov bildades 2013 fors- karnätverket SIGRID för samhällsvetenskaplig och tvärvetenskap- lig forskning inom området smarta elnät. Forskarna kommer från skilda forskningsområden som samhällsvetenskap, psykologi, eko- nomi, beteendevetenskap samt teknik. Inom nätverket möts man för att hitta nya kontaktpunkter och samarbetsmöjligheter samt för att identifiera kunskapsluckor inom nuvarande forskning. 
 När det gäller tillämpad forskning och teknikutveckling inom smarta elnät sker detta i dag i stor utsträckning i ett nära och oftast välfungerande samarbete mellan universitet, forskningsinstitut och företag. Exempel på dessa samverkansplattformar är Svenska el- företagens forsknings- och utvecklingsaktiebolag Elforsk, befint- liga testanläggningar som STRIs högspänningslabb, EITs KIC InnoEnergy som har sitt Europeiska styrkecenter för Smart Grids and Energy Storage i Sverige, Svenskt centrum för smarta elnät och lagring (SweGRIDS), Sustainable Innovation (SUST) med flera. 
 Dessa forskningssamarbeten, som inte nödvändigtvis behöver vara kopplade till högskolor ökar förutsättningarna för att kun- skapen ska komma till användning som grund för vidare forskning och innovation och bör också ges långsiktiga förutsättningar för att värna om den samlade kompetensen som finns där. 
 Nationella forskningsprogram där flera lärosäten samarbetar dels inbördes och dels med näringslivet hjälper till att stärka kopp- lingen mellan industri, akademi och samhälle. Befintliga miljöer bör därför stärkas så att en långsiktig kompetensuppbyggnad kan upp- nås och kompetensen tillvaratas. 
 147 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 4.4.3 
  
 En samlad strategi för innovation inom smarta elnät 
  
 Rådets överväganden 
 En nationell innovationsstrategi 
 För att smarta elnät ska bli en framgångsrik svensk tillväxtbransch behöver man koordinera och prioritera insatserna inom området med stöd av en tydlig, nationell innovationsstrategi. Strategin ska leda till bättre koordinering av privat och offentlig finansiering och bättre samverkan mellan olika branscher. Många med Sverige jäm- förbara länder har någon typ av prioritering och samordning av forsknings- och innovationsinsatser för smarta elnät. 
 148F 
  
 139 
  
 Innovationsstrategin bör utgå från svenska styrkor och möjligheter men sättas i ett internationellt perspektiv genom att inhämta erfaren- heter från med Sverige jämförbara länder, som  
 gen-omfört 
  liknande arbete. Internationella erfarenheter bör inhämtas och internationella samarbeten bör stimuleras. Strategin bör knyta an till de initiativ som pågår på  
 EU-nivå 
  och möjligheter att utnyttja finansiering 
  
 139  
 Rapport till samordningsrådet, Tillväxtanalys, 2013, Smartare elnät för förnybar energi och ökad konsumentmakt. 
 148 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 inom Horisont 2020. Den bör även innehålla en omvärldsanalys av viktiga exportmarknader för svensk smart elnätsteknik. 
 Hur incitament skapas för att få kunder och aktörer utanför elbranschen att delta är också viktigt. Den samlade innovations- strategin bör användas som underlag för den kommande forsk- ningspropositionen, och på samma sätt som forskningsplanen lyfta smarta elnät som ett strategiskt viktigt område som bidrar till att stärka svenskt näringslivs internationella konkurrenskraft. 
 I uppdraget bör även ingå att se över gränsdragningen mellan myndigheter som ansvarar för stöd till olika delar av värdekedjan inom smarta elnät och vid behov föreslå åtgärder för ökad sam- ordning och andra insatser. 
 Alternativa och kompletterande former för finansiering 
 För att smarta elnät ska bli en framgångsrik tillväxtbransch behöver medel som satsas på utveckling och innovation inom smarta elnät både koordineras och prioriteras för att kunna utnyttjas optimalt. Det kan därför finnas behov av specifika insatser som tar hänsyn till smarta elnäts tvärsektoriella karaktär. 
 Många insatser för stöd till teknikutveckling och innovation är dock specifika och inte utformade för att ta hänsyn till smarta elnät branschövergripande karaktär. Sverige kan därför behöva utveckla former för finansiering så att vi kan hävda oss som ett attraktivt land för innovationsutveckling inom smarta elnät. I uppdraget bör ingå att ta fram goda exempel på alternativa finansieringsmöjlig- heter och vid behov föreslå stödsystem baserade på erfarenheter kring hur andra länder med en hög innovationstakt inom smarta elnät ger stöd till storksaliga smarta elnätssatsningar och hur dessa stödsystem är utformade. 
 I uppdraget bör också ingå att se över finansieringsmöjligheter för produkter som ligger nära kommersialisering. Det kan vara innovationstävlingar, teknik- och innovationsupphandlingar och att stimulera samarbete mellan staten och branschen. 
 149 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bakgrund och fördjupning 
 Satsningar på forskning och innovation inom smarta elnät ger ny kunskap som kan omsättas i nya produkter och tjänster samt öka näringens tillväxt och konkurrenskraft på en global marknad. Inter- nationella samarbeten där svenska aktörer är lyhörda för olika länders särskilda förutsättningar och erfarenheter är en viktig del i detta arbete som sedan kan ligga till grund för framtida export- andelar. Framgångsrika exempel på satsningar på systemnivå med många olika deltagande aktörer över hela värdekedjan är t.ex. modell- regionerna i Tyskland och Österrike och Low Carbon Network Funds i Storbritannien. Men även exempel från Sydkorea, Japan och USA kan utgöra underlag för att utveckla innovativa finansi- eringsmöjligheter. 
 Innovation och utveckling av smarta elnät, som kan bidra till ökad sysselsättning och exportintäkter, kräver goda förutsättningar med tydliga och långsiktiga spelregler som gör det möjligt för före- tagen att växa, både för en inhemsk och för en global marknad. Men många insatser för forskning och innovation inom området är inte specifika för smarta elnät utan behöver inkluderas i ett bredare främjandeperspektiv. 
 Stimulansåtgärder kan ske på olika nivåer i innovationskedjan och delar av värdekedjan och vara riktade mot olika aktörer. De stora satsningarna i innovationssystemet står näringslivet för 
 149F 
  
 140 
 . Statliga medel till utveckling och innovation fördelas av myndig- heter och andra organisationer. I det europeiska forsknings- programmet Horisont 2020 uttrycks energifrågan som en samhälls- utmaning som är utformad för att stödja övergången till ett säkert, hållbart och konkurrenskraftigt energisystem. Området smarta nät finns i flera av de sju särskilda mål och forskningsområden som beskriver energiutmaningen men är tydligast i visionen att bygga ett enda europeiskt smart elnät. 
 150F 
  
 141 
  
 140 
  
 Regeringens proposition 2012/13:30: Forskning och innovation. 
  
 141 
  
 European Commission, Horizon 2020, The EU Framework Programme for Research and Innovation. Societal Challenge: Secure, Clean and Efficient Energy:  
  
 Chan 
  energy.  
 [2014-11-13] 
  
 150 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Regeringens miljöteknikstrategi 
 151F 
  
 142  
 för perioden  
 2011–2014 
  är en viktig förutsättning för näringslivsfrämjande. Miljöteknikstrategin riktar sig brett mot miljöteknik och därmed ingår även smarta elnät i denna satsning. En utvärdering av denna satsning kommer att avslutas våren 2015. Erfarenheterna från denna utvärdering bör tillvaratas. 
  
 4.4.4 
  
 Villkor för pilot- och demonstrationsprojekt 
  
 142  
 Regeringens promemoria, 2011: Strategi för utveckling och export av miljöteknik 2011– 2014. 
 151 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rådets överväganden 
 Analys av befintligt finansieringsstöd 
 Kravet på hög motfinansiering vid statliga test- och demonstra- tionsprojekt kan upplevas som ett hinder för främst små- och medelstora företag med begränsade resurser. Men detta kan även gälla för andra aktörer som behöver medverka för att stärka systemperspektivet, men som inte kan motivera sitt deltagande pga. av bristande lönsamhet för egen del. Utvecklingsprojekt inom smarta elnät sker dessutom inte på en konkurrensutsatt marknad i sin helhet, vilket motiverar en översyn av tillämpningen av reglerna för statsstöd. I uppdraget bör ingå att jämföra hur stödregler för test- och demonstrationsprojekt tillämpas i andra europeiska länder och vid behov bör förbättrade villkor för deltagande av olika aktörer föreslås. 
 Nya tekniska lösningar inom smarta elnät har dessutom begränsad nytta om de inte kombineras med nya affärs- och mark- nadsmodeller. För att kunna öka kunskapen bland alla berörda aktörer och framgångsrikt implementera resultat bör man under- lätta för nyckelintressenter, inte enbart forskningsfinansiärer, att delta i projekten så att resultaten lättare kan implementeras bl.a. i reglering och riktlinjer. Man bör överväga att avsätta särskilda resurser för samverkan inom nuvarande stödformer för att säker- ställa att relevanta aktörer involveras från ett tidigt skede av proces- sen. 
 Förenkling och anpassning av ansökningsförfarande 
 Test- och demonstrationsprojekt är mycket olika beroende på hur många som medverkar, projektets komplexitet, om teknik eller kundbeteende är i fokus, m.m., vilket bör återspegla sig i ansök- ningsprocessen. 
 Ansökningsprocessen för framförallt större och fleråriga test- och demonstrationsanläggningar är resurskrävande med långa ledtider och har oftast krav på omfattande förstudier, vilket försvårar medverkan för mindre företag med begränsade resurser. Långa handläggningstider riskerar dessutom att tekniken hinner åldras medan ansökan behandlas och förstudier genomförs. Detta kan 
 152 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 leda till konkurrensnackdelar och minska intresset för teknik- utvecklare att delta. 
 Anpassa projektkrav efter smarta elnätsfunktioners särskilda behov 
 Krav som kan vara relevanta att kopplas till samverkansprojekt ska gynna utvecklingen av smarta elnät och bör omfatta aspekter som annars lätt nedprioriteras pga. kostnadsskäl, men utformas med eftertanke för att inte motverka utvecklingen och hindra aktörer från deltagande. 
 Exempel på sådana krav är kunskapsutbyte och att man hanterar säkerhetsfrågor. Krav på säkerhet bör finnas med (funktionskrav, inte krav på aktör) och krav på att säkerhetserfarenheter från pilot- och demoprojekt i så stor utsträckning som möjligt ska redovisas öppet. Dessutom bör krav på öppna lösningar övervägas med syfte att ge mer kostnadseffektiva demonstrationer och få ett större del- tagande av små- och medelstora företag. 
 För ökat kunskapsutbyte behöver det också finnas krav på att erfarenheterna från test- och demonstrationsprojekt blir lättill- gängliga för fler intressenter. Kunskapsuppbyggnad är ett viktigt mål och genom spridning av resultat ökar möjligheten att bygga på befintliga resultat i nya projekt. Kunskapsöverföringen behöver formaliseras för att ske på ett strukturerat och spårbart sätt, och den bör gälla alla nivåer (finansiärer som utförare) och i alla skeden av samverkansprojekt (befintliga som nya). 
 Bakgrund och fördjupning 
 Vägen från en forskningsidé till en kommersiell vara eller tjänst kan inte beskrivas som en linjär process och många aktörer har olika intressen och roller vid olika tidpunkter. Längs innovationskedjan förändras också ekonomiskt fokus och risktagande. Under tidiga faser finns det goda möjligheter till offentlig finansiering medan företagsinsatser och riskkapital blir alltmer betydelsefulla ju när- mare kommersialisering och marknadsintroduktion processen kommer. 
 Innan en fullskalig implementering av nya varor eller tjänster sker kan man använda sig av olika test- och demonstrations- 
 153 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 anläggningar för att utvärdera och visa upp forskningsresultat. Det ger också en möjlighet att bredda finansieringen från både offentlig och privat sektor så att risken fördelas. 
 Det främsta syftet med test- och demonstrationsanläggningar är att verifiera forskningsresultat och nya lösningar tidigt i utveck- lingskedjan, ofta i samverkan med potentiella användare och kun- der. En test- och demonstrationsanläggning är dessutom en viktig mötesplats som knyter ihop forskning och teknisk innovation med behov hos slutanvändare och på det viset nyttiggör forsknings- resultat för näringsliv och samhälle. Wiley och demonstrationsan- läggningar utgör därmed en viktig infrastruktur för fortsatt inno- vation, samtidigt som dessa samverkansplattformer är av största vikt för att få olika aktörer genom hela värde- och innovations- kedjan att samarbeta. 
 Det finns många olika former av test- och demonstrationsan- läggningar, som sträcker sig från mer småskaliga försök med få aktörer som testar en teknisk lösning i ett befintligt system (t.ex. energilaget i Falbygden) till testbäddar som utgör neutrala, lättill- gängliga samverkansarenor som kan användas till många olika pro- jekt och av många aktörer (t.ex. Naturbruksgymnasiet Sötåsen i samarbete med Kraftsamling Smarta Nät). Men smarta elnät består inte bara av teknik. Ökad kunskap om kundernas beteende och vilja till att aktivt delta på elmarknaden är också viktiga faktorer som bör inkluderas i pilot- och demonstrationsverksamhet för att på så sätt pröva olika affärsmodeller för att underlätta att nya lös- ningar når marknaden. Hyllie, Norra Djurgårdsstaden och Smart Grid Gotland är exempel på större demonstrationsprojekt som ligger nära hållbar stadsutveckling och där smarta elnät och i viss utsträckning test av nya affärsmodeller ingår som en integrerad del. 
 Tidigare samverkansprojekt inom smarta elnät har gett värde- fulla erfarenheter, men samtidigt visat på flera områden som sär- skilt behöver uppmärksammas när det gäller förutsättningar för projekten. 
 Elnätsföretagen, vid sidan av teknikleverantörerna, är några av de viktigaste aktörerna för utveckling och innovation kopplad till de smarta elnäten. Elnätsföretagen agerar dock, till skillnad från teknikleverantörerna och elhandelsföretagen på en reglerad mark- nad, vilket påverkar deras möjligheter att delta i test- och demon- strationsprojekt som innehåller en stark forskningskomponent. 
 154 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Elnätverksamhet ska ekonomiskt redovisas skilt från annan verksamhet. Verksamhet som bedrivs av elnätsföretag men som inte betraktas som ordinarie nätverksamhet redovisas som sidoord- nad verksamhet, och det kan i viss mån gälla deltagande i test- och demonstrationsprojekt. En del smarta lösningar skulle också kunna testas i  
 icke-koncessionspliktiga 
  nät, exempelvis inom industri- områden och vindkraftsparker. Kravet i ellagen på likabehandling av nätkunder minskar möjligheten att testa innovativa marknads- modeller inom en avgränsad kundgrupp. I storskaliga demonstra- tionsprojekt är smarta elnät dessutom bara en del i det smarta energisystemet. En förutsättning för att olika integrerade lösningar ska utvecklas i energisystemet är bättre dialog och samarbete mellan etablerade sektorer (bygg, el, fjärrvärme, gas, vatten, m fl.). Detta beskrivs också i rekommendation 4.2.5. 
 De finansieringsmodeller som används i dag för test- och demonstrationsanläggningar och kraven på motfinansiering anses också begränsande när det gäller deltagande av olika aktörer oavsett storlek på företag. Större nationella demonstrationsprojekt har generellt 25 procent i bidrag för fysiska insatser och med krav på en motfinansiering på 75 procent har det varit utmanande att få med sig bl.a. byggherrar och fastighetsbolag i branschöverskridande projekt, som t.ex. i Hyllie och Norra Djurgårdsstaden. Det ska jämföras med möjligheten att få 50 procent i bidrag när det gäller samverkansprojekt med europeisk finansiering. 
 Andra, mer generella hinder för genomförande av test- och demonstrationsprojekt gäller förutsättningar för medverkan av små- och medelstora företag. För dessa företag innebär gällande villkor om egenfinansiering ett hinder liksom den administrativa börda som ansökningsförfarandet ofta innebär. Tillgång till test- och demonstrationsanläggningar är av särskild vikt för små och medel- stora företag eftersom dessa har begränsade finansiella resurser att bygga egna testanläggningar. 
 Det finns emellertid en stor potential i att utnyttja pågående samverkansprojekt bättre och mer aktivt som flaggskepp inom svenskt smart elnätskunnande för internationell marknadsföring. Det framhävs också i forskningspropositionen att test- och demon- strationsanläggningar behöver utnyttjas bättre. Om denna infra- struktur finns tillgänglig, påverkar det Sveriges attraktionskraft 
 155 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 genom att fler företag, entreprenörer och forskare förlägger sin verksamhet i Sverige. 
 152F 
  
 143 
  
 4.4.5 
  
 Smarta elnät på en global marknad - en nationell främjandestrategi 
  
 Rådets  
 överväganden 
 Insatser på den internationella arena med syfte att stärka Sveriges konkurrenskraft inom smarta elnät spänner över ett brett område som omfattar såväl samarbetsprojekt som marknadsföring av svensk expertis, tjänster och varor. För att stärka och samordna insatserna för utvecklingen av smarta elnät på den internationella arenan behövs en långsiktig främjandestrategi och en tydlig sam- ordningsfunktion. 
 Den samlade strategin ska innehålla konkreta förslag om hur man underlättar för svenska aktörer att delta i internationella sam- arbetsprojekt, attrahera utländska investerare och i övrigt hitta utländska affärskontakter. Strategin bör även innehålla förslag på främjandeinsatser för smarta elnät utifrån resultaten av utvärde- ringen av miljöteknikstrategin. Förslag om vilka marknader som bör prioriteras i internationella samarbeten inom smarta elnät bör också tas fram. Fastställande av länder att prioritera bör göras efter 
  
 143  
 Regeringens proposition 2012/13:30, Forskning och innovation. 
 156 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 samråd med statliga och privata aktörer. Skälen till val av länder bör särskilt belysas. 
 Vi behöver sprida en samlad bild av svenska insatser inom smarta elnät, eftersom Sverige i internationella sammanhang inte syns i en utsträckning som motsvarar insatserna. En samlad bild och ett tydligare nationellt synsätt skulle underlätta främjandet av svenskt kunnande och teknik för en internationell publik. En gem- ensam kommunikations- och marknadsföringsplattform som del av en samlad strategi kan tjäna till att positionera Sverige som en ledande nation för smarta elnät. 
 Bakgrund och  
 fördjupning 
  
 Sverige är ett litet och exportberoende land. För att Sverige ska behålla sin framträdande position inom smarta elnät är interna- tionalisering av största vikt. Kompetens och utvecklingspotential finns hos svenska storföretag verksamma inom området och detta bidrar till att stärka Sveriges position inom smarta elnät. Samtidigt bör möjligheter tas till vara för små och medelstora företag att utvecklas i en framtida tillväxt- och exportbransch. I detta sam- manhang bör även möjligheten att utnyttja pågående pilot- och demonstrationsprojekt som nationella flaggskepp lyftas fram. 
 Tack vare en långtgående avreglering av elmarknaden och installationer av smarta mätare ligger Sverige långt framme med införande av smarta elnätslösningar. Men Sverige syns inte i intern- ationella sammanhang i den utsträckning som motsvaras av vad som faktiskt görs. Förklaringen är bl.a. att många projekt inte längre befinner sig på forsknings- och utvecklingsstadiet utan oftast genomförs i företagens egen regi. En sammanhållen rappor- tering och uppföljning saknas därför. Här förlorar Sverige en möj- lighet till marknadsföring av Sverige som en framgångsrik smart elnätsnation. Det kan dels förklaras av att det saknas interna resur- ser inom företagen för resultatspridning 
 153F 
  
 144  
 och att det saknas kana- ler för att rapportera införande av teknik som inte klassas som  
 FoU-projekt. 
  Detta leder också till en snedvriden rapportering av vad olika länder i Europa gör. I en databas över smarta elnätspro- 
  
 144  
 Möte med företag verksamma inom smart mätning hos Business Sweden, 27 augusti 2014. 
 157 
  
 155 F 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 jekt som publiceras årligen av  
 EU-kommissionens 
  gemensamma forskningscenter JRC finns t.ex. bara några få projekt från Sverige 
 154F 
  
 145 
 . 
 Snabbt anammande av nya informations- och kommunikations- tekniska lösningar har lett till att Sverige är bland de ledande nationerna i utvecklingen av sakernas internet (Internet of Things). Här finns synergieffekter att hämta för att framgångsrikt mark- nadsföra Sveriges kunnande när man kopplar ihop denna utveckling med utvecklingen inom smarta elnät. 
 Pågående  
 insatser 
  
 Det pågår flera internationella initiativ globalt och inom EU för att marknadsföra och stärka området smarta elnät. Det är viktigt att Sverige är aktivt i dessa internationella sammanhang för att få genomslag för svenska ståndpunkter i internationella diskussioner. Sverige är verksamt inom flera internationella samarbetsorganisa- tioner. International Smart Grid Action Network (ISGAN) är ett av de viktigaste globala initiativen på nationell nivå och Sverige innehar där en framträdande position. Däremot saknas Sverige som medlem inom Global Smart Grid Federation som samlar icke- statliga aktörer inom smarta elnät. 
 På nationell nivå utgör också regeringens miljöteknikstrategi 
 146  
 en viktig förutsättning för export av svensk miljöteknik. 
  
 145 
  
 Science and Policy Report by the Joint Research Centre of the European Commission, 2014, Smart Grid Projects Outlook 2014. 
  
 146 
  
 Regeringens promemoria, 2011: Strategi för utveckling och export av miljöteknik 2011– 2014. 
  
 158 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 4.4.6 
  
 Smarta elnät på en global marknad - standardisering och interoperabilitet 
  
 Rådets  
 överväganden 
 Smarta elnät är ett komplext område som gynnas av en samsyn kring hur standardisering och interoperabilitet på bästa sätt kan bidra till att utveckla smarta elnät som en tillväxtbransch. En stra- tegi för standardisering och interoperabilitet inom smarta elnät syftar till att stärka Sveriges position inom området. Strategin bör också innehålla överväganden om hur vägval i standardiseringen kan påverka marknadstillträdet (för både import och export). Tyskland 
 156 
  
 147 
  
 F  
 och USA 
 157F 
  
 148  
 har redan sådana strategier. 
 Det forum för smarta elnät som vi föreslår bör föra en dialog med Sveriges standardiseringsförbund om hur man kan lyfta fram området smarta elnät som ett prioriterat område för svensk delta- gande i det internationella arbetet. Forumet för smarta elnät bör även samverka med andra branscher och sektorer om inter- operabilitet. 
 Många aktörer har uppmärksammat vikten av standardisering för utvecklingen av smarta elnät, inte bara för funktionaliteten, utan även som en förutsättning för nya innovationer och möjlighet till kommersialisering, framförallt i gränssnittet mellan IT och 
  
 147 
  
 The German Roadmap:  
  
 E-Energy/Smart 
  Grid 2.0.  
 https://www.vde.com/en/dke/std/KoEn/Pages/tgres20.aspx  
  
 [2014-11-14] 
  
 148 
  
 National Institute of Standards and Technology, 2010, NIST Special Publication 1108. NIST Framework and Roadmap for Smart Grid Interoperability Standards. 
  
 159 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 kommunikationsteknik och elnäten där interoperabilitet är en nyckelfråga. Standardisering är dessutom en förutsättning för att nå en internationell marknad och en nationell strategi för standard- isering har lanserats under våren 2014 
 158F 
  
 149 
 . För ett exportberoende land som Sverige är det viktigt att produkter och tjänster lever upp till de krav som den globala marknaden ställer. Aktivt deltagande i internationellt standardiseringsarbete ger konkurrensfördelar, till- träde till större marknader och stärker Sveriges position på den globala marknaden för smarta elnät. 
  
 Bakgrund  
 och fördjupning 
 Samordningsrådets dialogforum kring standardisering och inter- operabilitet 
 159F 
  
 150  
 visade att interoperabilitet och öppna gränssnitt är minst lika viktiga som standardisering för utvecklingen av nya varor, tjänster och affärsmodeller. Interoperabilitet är förmågan hos olika system att fungera tillsammans och kunna kommunicera med varandra. Det gäller speciellt för branschöverskridande pro- jekt, som det oftast är inom smarta elnät. Här behöver man bli bättre på att öppna systemgränser för att få möjlighet till nya tjänster och produktutveckling. Att bygga system på standarder som alla kan använda och implementera utan restriktioner är bra i det stora hela eftersom det främjar konkurrens mellan leverantörer och förhindrar inlåsning till en viss leverantör. 
 Förändringar i den tekniska infrastrukturen, samt ökat kund- deltagande och nya prissättningsmodeller ställer krav på samverkan, kommunikation och flexibilitet. En modernisering av elnäten påverkar emellertid också de konventionella komponenterna och förmågorna i nätet. För t.ex. distansskydd, mätutrustningar och system för likströmsöverföring krävs nyutveckling och anpassning och nya eller reviderade standarder, för att möta och stötta den nya tekniken. 
 Smarta elnät berör områden som elöverföring, energieffektivise- ring, miljökrav, samhällssäkerhet, byggteknik och IT, och de behö- 
  
 149 
  
 Sveriges standardiseringsförbund, 2014, Svensk strategi för standardisering. 
  
 150 
  
 Dialogforum om hur interoperabilitet och standardisering kan bidra till att främja innovationer inom smarta elnät, 22 mars 2013,  
  
 http://www.swedishsmartgrid.se/dialog-och- 
 samverkan/dialogforum-22-mars-2013/ 
 [2014-11-13] 
  
 160 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 ver vara kompatibla för att fungera som helhet. För att utnyttja smarta elnäts fulla potential behöver man därför också ta hänsyn till hinder och möjligheter som uppstår när tekniska lösningar inom elnätsområdet med förhållandevis detaljerade standarder ska samverka med nya tjänster och  
 IT-lösningar 
  där standarder ofta sak- nas. 
 160 
  
 151 
  
 F  
 Ett system med öppna gränssnitt tillåter interoperabilitet mellan delsystem och komponenter, skapar flexibilitet och möjlig- heter att bygga systemlösningar. Det öppnar därmed för nya affärs- möjligheter och fri konkurrens mellan produktutvecklare och underlättar för beställare och användare. 
  
 4.5 
  
 Behov av långsiktiga åtgärder 
  
 Handlingsplanens konkreta förslag till åtgärder fokuserar på insat- ser som behövs fram till 2020. Som framgår av avsnitt 2.1 innehåller handlingsplanen inte förslag inom politikområden som ligger utan- för samordningsrådets uppdrag, även om de har en avgörande betydelse för behovet av och nyttan med smarta elnät. Denna avgränsning gäller i första hand det politiska ramverket för omställ- ning av energisystemet och marknadsvillkoren på den europeiska och nordiska elmarknaden. Men också de generella insatser som görs för att främja hållbar tillväxt och hållbart samhällsbyggande är förhållanden som vi utgått ifrån. På samma sätt har vi byggt våra förslag på de generella insatser som finns för att främja forskning, innovation och tillväxt. 
 När vi betraktar behovet av åtgärder på lång sikt  
 (2025–2030) 
  kan vi förvänta oss att dagens marknadsvillkor och politiska pro- gram kommer att ha förändrats. Utvecklingen av energitekniska lösningar, IT och kundnära tjänster kan gå mycket snabbt och för- ändra energimarknadernas ramvillkor på ett grundläggande sätt. När vi bedömer behovet av åtgärder på lång sikt finns det alltså skäl att utgå från mer fundamentala samband och behovet av att efter- sträva systemeffektiva lösningar. 
 En avgörande drivkraft för utvecklingen av smarta elnät är de långsiktiga mål som beslutas för energisystemets utveckling och de 
  
 151  
 Kominers, P., 2012, Interoperability Case Study: The Smart Grid, Research Publication No.  
 2012-6. 
  
 161 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 generella ramvillkor och specifika styrmedel som används för att uppnå dessa mål. En väsentlig fråga blir då hur de styrmedel som används i dag kan behöva utvecklas på längre sikt i takt med att förutsättningarna på marknaden förändras. 
 Tillgängliga styrmedel kan på övergripande nivå delas in på lik- nande sätt som förslagen i handlingsplanen. 
  
 Lagstiftning. 
  
 Ekonomiska styrmedel (t.ex. skatter, bidrag och elcertifikat). 
  
 Insatser inom den offentliga sektorns ansvarsområde (t.ex. FoU, innovationsstöd, offentlig upphandling etc.). 
  
 Organisatoriska åtgärder (t.ex. ansvarsfördelning mellan myn- digheter, samverkansprogram). 
  
 Information, kunskapsspridning. 
  
 Vi redovisar här vår bedömning av vilka långsiktiga förändringar som kan komma att behövas för användningen av de fyra första av dessa olika styrmedel. Olika insatser för information och kun- skapsspridning om smarta elnäts möjligheter kommer att behövas under hela perioden. Dessa insatser bör anpassas till den utveckling som sker och de behov som identifieras under arbetets gång. 
  
 4.5.1 
  
 Lagstiftning 
  
 När det gäller elmarknadens funktion och framtida spelregler på marknaden har vi i våra rekommendationer betonat behovet av till- räckliga incitament för elanvändarna och elproducenterna att lång- siktigt bidra till ökad flexibilitet i elsystemet. Det finns stora för- delar med att låta efterfrågeflexibiliteten medverka i prisbildningen men hur detta bör genomföras är en komplex fråga som kräver en utvecklad marknadsdesign. Det behövs därför fortsatta analyser innan konkreta förslag inom detta område kan tas fram. Dessa för- slag behöver också samordnas med andra behov av att utveckla elmarknaden och förändra regelverket i en viss riktning. Dessutom påverkar utvecklingen av EU:s inre marknad för el förutsättning- arna för Sveriges elmarknad. 
 162 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 Vår samlade bedömning är att en översyn av den nuvarande marknadsdesignen behöver genomföras under de närmaste åren, där man tar hänsyn till förändringar av EU:s regelverk för den inte- grerade europiska elmarknaden. Frågorna är komplicerade och marknaden behöver tid för omställning när reglerna justeras. Större förändringar av elmarknadens funktion får därför sannolikt inte effekt förrän  
 2020-2025. 
  
 4.5.2 
  
 Ekonomiska styrmedel 
  
 Elcertifikatssystemet 
 Inom elmarknaden används en rad olika styrmedel där stödet till förnybar elproduktion genom elcertifikatssystemet är ett av de viktigaste. Även i övriga länder inom EU tillämpas olika system för att stimulera utbyggnaden av förnybar elproduktion. Elcertifikats- systemet infördes 2003 och sedan den 1 januari 2012 har Sverige en gemensam elcertifikatsmarknad med Norge. Målet är att öka den förnybara elproduktionen med totalt 26,4 TWh från 2012 till 2020. 
 Den som är kvotpliktig enligt lagen om elcertifikat måste köpa en viss andel (kvot) elcertifikat i förhållande till sin elförsäljning eller elanvändning. Kvotnivåerna är fastställda till och med 2035 och sjunker efter 2020. En kontrollstation där bl.a. kvotnivåerna kan justeras är planerad till 2015 med ikraftträdande 1 januari 2016. Ytterligare en kontrollstation är planerad till 2019. 
 I budgetpropositionen för 2015 (prop. 2014/2015:1) framhåller regeringen att den förnybara elproduktionen bör byggas ut ytter- ligare. Regeringen anser att målet ska vara minst 30 TWh ny el från förnybara källor 2020, vilket ska ersätta nuvarande målsättning, och ett mål till 2030 ska tas fram. Elcertifikatsystemet ska användas för att uppnå detta mål och regeringen kommer att diskutera med Norge för att möjliggöra detta. 
 I avsnitt 5.3 beskriver vi de utmaningar som en stor andel inter- mittent elproduktion innebär bl.a. för frekvens- och spänningshåll- ning och stabilitet i systemet. När det gäller stora andelar vindkraft har vi också pekat på möjligheten att låta vindkraftverken vara en del i de system som bidrar till spännings- och frekvenshållning. Det pågår flera forsknings- och demonstrationsprojekt för att klarlägga hur vindkraftverk och vindkraftsparker ska kunna bidra med system- 
 163 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 drifttjänster. I ett långsiktigt perspektiv bör det finnas goda förut- sättningar för kommersiell introduktion av sådana lösningar. Men det förutsätter att de systemdriftstjänster som en vindkrafts- anläggning kan erbjuda får ett värde på marknaden. 
 Vi bedömer att det på längre sikt kan finnas skäl att stimulera investeringar i vindkraftsanläggningar som kan bidra till stabilitet, frekvens- och spänningshållning. En möjlighet är att inom ramen för den långsiktiga utvecklingen av elcertifikatssystemet införa incitament för att välja sådana lösningar. Här kan erfarenheter utnyttjas från andra länder som redan infört denna typ av incita- ment i sina nationella stödsystem för förnybar elproduktion. 
 En annan fråga som bör hanteras är elcertifikatens effekter på prisbildningen i överskottssituationer. Även under timmar då spot- priset är mycket lågt, eller till och med negativt, är produktion från elcertifikatsberättigade anläggningar fortfarande lönsam. I ett lång- siktigt perspektiv bör möjligheterna att ändra regelverket på denna punkt övervägas. 
 Elskattens  
 utformning 
  
 Utformningen av elskatten och olika former av skattebefrielse är kraftfulla styrmedel som utnyttjats på olika sätt för att påskynda en viss utveckling och uppnå energipolitiska mål. Ett historiskt exem- pel från  
 1980-talet 
  är skattebefrielse för avkopplingsbara elpannor, som endast fick utnyttjas då det fanns ett produktionsöverskott och elpriset var lågt. Ett annat mer närliggande exempel är skatte- befrielsen för el producerad från vindkraft eller mindre produk- tionsanläggningar av någon som inte yrkesmässigt levererar el. Denna skattebefrielse har stimulerat nya aktörer som Ikea att inve- stera i vindkraft och producera sin egen el. 
 De ekonomiska förutsättningarna för egen mikroproduktion bestäms också i hög grad av skatteförhållanden eftersom värdet av den producerade elen blir samma som för köpt el. Jämfört med konsumentpriset på el är solelanläggningar konkurrenskraftiga i t.ex. Italien och Belgien. Om kostnaden för att producera el från solceller är densamma eller lägre än kostnaden för köpt el, s.k. Christian, beror i stor utsträckning på skattenivån. Lönsamheten för mikroproduktion förstärks ytterligare om nettodebitering eller 
 164 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 annan skattereduktion tillämpas för den el som inte konsumeras utan i stället matas in på nätet. 
 I ett framtida elsystem med en stor andel intermittent pro- duktion kommer värdet av effekt öka vilket vi belyser närmare i avsnitt 5.3.3. De timmar då efterfrågan är hög men sol- och vind- kraft ger ett litet tillskott blir värdet av tillgänglig produktion högt. I situationer där efterfrågan är låg samtidigt som produktionen av sol- och vindkraft är hög finns i stället risk för instängd produktion och priskollaps. Men dagens skattesystem innebär skyldighet att betala full elskatt även vid nollpris eller negativa priser. 
 Utveckling av en mer flexibel efterfrågan är ett sätt att hantera dessa utmaningar och med ökad prisvolatilitet kommer incita- menten för efterfrågeflexibilitet också att öka. Om utvecklingen trots detta inte går i önskvärd riktning kan det finns skäl att över- väga om elskattens utformning bör förändras för att förstärka incitamenten för efterfrågeflexibilitet. 
  
 4.5.3 
  
 Insatser inom offentlig sektor 
  
 Smarta  
 energilösningar  
 i offentlig verksamhet 
 I våra rekommendationer har vi lyft fram synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling. Detta gäller speciellt inom samhällsplanering och insatserna för att utveckla ett hållbart sam- hällsbyggande och hållbara städer. På motsvarande sätt har vi pekat på behovet av samverkan mellan smarta elnätslösningar och övriga delar av energisystemet bl.a. inom transportsektorn, energieffekti- viseringsområdet och samverkan med andra energibärare som fjärr- värme och fjärrkyla. 
 Inom samtliga dessa områden är den offentliga sektorn en viktig aktör. Det gäller hela kedjan från samhällsplaneringen, där ramarna för infrastruktur och hållbar stadsutveckling bestäms, till förvalt- ning av fastigheter och andra anläggningar. I avsnitt 5.1 redovisar vi insatser inom dessa områden och pekar på behovet av att inkludera smarta elnäts möjligheter i dessa satsningar. Det finns också goda exempel på arenor och demonstrationsprojekt inom smarta elnät där kommuner spelar en huvudroll och där ett systemtänkande utvecklas. 
 165 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 SOU 2014:84 
  
 I våra förslag har vi pekat på behovet av samverkan och kun- skapsuppbyggnad inom alla dessa områden. Ytterligare ett alterna- tiv som bör övervägas på längre sikt är statens möjligheter att vara föregångare inom smarta energisystemslösningar som kan koppla till flera av våra rekommendationer. Staten skulle kunna ha ett pro- gram för smarta energilösningar i egna fastigheter och anlägg- ningar. En sådan satsning skulle kunna bygga på de program som redan finns för energieffektivisering i offentliga byggnader och som beskrivs i avsnitt 5.1. Målen för dessa program skulle i så fall kunna utvidgas till att omfatta lösningar som bygger på ett systemtänk- ande där efterfrågeflexibilitet, smarta styrsystem, mikroproduk- tion, integrering av transportlösningar och laddinfrastruktur m.m. skulle kunna ingå. 
 En sådan satsning skulle också kunna ge en tydlig profilering av Sverige som framgångsrikt med införandet av smarta elnätslös- ningar, vilket skulle kunna bidra till att utveckla smarta elnät till en svensk tillväxtbransch. 
  
 Offentlig  
 upphandling 
 En annan möjlighet att på lite längre sikt påskynda utvecklingen av olika smarta elnätslösningar är genom att utveckla formerna för offentlig upphandling. Av särskilt intresse är här möjligheterna att tillämpa innovationsupphandling inom områden där smarta elnäts- lösningar kan utnyttjas. 
 Konkurrensverket har sedan den 1 januari 2014 uppdraget att ge stöd, vägledning och information om alla aspekter av innovations- upphandling, inom ramen för den upphandlingsstödjande verk- samheten. Innovationsupphandling innefattar dels upphandling som sker på ett sådant sätt att den inte utesluter nya lösningar, så kallad innovationsvänlig upphandling, dels upphandling av innova- tion, det vill säga upphandling av framtagande av nya lösningar som ännu inte finns på marknaden. 
 Vår bedömning är att möjligheten för offentliga aktörer att tillämpa s.k. innovationsvänlig upphandling kan övervägas inom flera av handlingsplanens områden. När erfarenheter från Konkur- rensverkets arbete med stöd till innovationsupphandling och pake- tering och informationsspridning finns på plats kan det finnas skäl 
 166 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplan för smarta elnät 
  
 att utnyttja innovationsupphandling för att påskynda introduk- tionen av vissa smarta elnätslösningar. 
  
 4.5.4 
  
 Organisatoriska åtgärder 
  
 Smarta elnäts tvärsektoriella karaktär gör att vi i våra rekommen- dationer och förslag lyft fram behovet av ökad samverkan mellan ett antal olika verksamhetsområden. Vi föreslår också att ett sär- skilt samverkansforum för smarta elnät skapas bl.a. för att följa upp arbetet med handlingsplanen (avsnitt 3). Med de samverkansforum vi föreslagit ser vi inga behov av organisatoriska förändringar i det korta tidsperspektivet. 
 Men när integreringen mellan elmarknaden och utvecklingen inom  
 IT-området 
  blir allt starkare kan nya marknadslösningar göra att nuvarande organisationsstrukturer behöver ses över. Det gäller särskilt informationssäkerhet och leveranssäkerhet som måste ses ur ett helhetsperspektiv, vilket kan påverka nuvarande ansvarsför- delning. 
 167