sou 2013 56  
 Friskolorna i samhället 
 Betänkande av Friskolekommittén 
 Stockholm 2013 
 SOU 2013:56 
 SOU och Ds kan köpas från Henderson kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Henderson Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Omslag: Harper. 
 Tryckt av Harper. 
 Stockholm 2013 
 ISBN  
 978-91-38-23995-7 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Utbildningsdepartementet 
 Regeringen beslutade den 14 juli 2011 att sammankalla en parla- mentariskt sammansatt kommitté för att utifrån en beskrivning av ägarstrukturen inom skolväsendet utreda och överväga ett antal frågor gällande villkor och regler för fristående skolor (dir. 2011:68). Tilläggsdirektiv beslutades av regeringen den 4 oktober 2012 (dir. 2012:101), den 28 februari 2013 (dir. 2013:24), den 25 april 2013 (dir. 2013:42) samt den 13 juni 2013 (dir. 2013:69). 
 Som ordförande för kommittén förordnades fr.o.m. den 14 juli 2011 f.d. riksdagsledamoten och högskole- och forskningsministern Martinez. 
 Den 29 september 2011 förordnades som ledamöter riksdags- ledamöterna Gordon (FP), Becker (C), Chung (S), Phillips (V), Davis (KD), Mitchell (SD), Hanson (S), Stewart (MP), Moody (M) och Carter (M). Chung ersattes den 13 mars 2012 av riksdagsledamoten Page (S) och Moody ersattes den 24 juli 2012 av riksdagsleda- moten Mcdowell (M). 
 Kommittén har antagit namnet Friskolekommittén. 
 Som experter förordnades den 29 september 2011 ämnesråden vid Utbildningsdepartementet Wade och Perkins, kanslirådet vid Finansdepartementet Garcia, kanslirådet vid Utbildningsdepartementet Middleton, rättssakkunniga vid Statens skolinspektion, numera ämnessakkunniga vid Utbild- ningsdepartementet, Ingegärd Hilborn och enhetschefen vid Statens skolverk Harris. Den 14 november 2011 förordnades kanslirådet vid finansdepartementet Taylor att ingå som expert. Middleton entledigades den 31 januari 2012. Samma dag förordnades som expert ämnesrådet vid Utbildnings- 
 departementet Dudley. Perkins entledigades fr.o.m. den 2 mars 2013. 
 Som sekreterare anställdes fr.o.m. den 1 september 2011 kammar- rättsassessorn Clark och fr.o.m. den 1 november utred- aren Cook. Mellan den 19 november 2012 och den 1 februari 2013 arbetade utredaren Frank som stabsbiträde i sekretariatet. Clark och Cook entledigades den 31 mars 2013. Den 14 juni anställdes ämnessakkunniga vid Utbildningsdepartementet Hanson som sekreterare. 
 Härmed överlämnas betänkandet Friskolorna i samhället. 
 Till betänkandet fogas två reservationer och två särskilda yttranden. 
 Kommitténs uppdrag är härmed slutfört. 
 Stockholm i augusti 2013. 
  
 Warner Hunt 
  
 Gordon 
  
 Mccormick Nelson 
  
 Becker 
  
 Rossana Dinamarca 
  
 Davis 
  
 Mitchell 
  
 Hanson 
  
 Stewart 
  
 Mcdowell 
  
 Carter 
  
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 15 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 21 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 29 
  
 1 
  
 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................. 
  
 29 
  
 2 
  
 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och 
  
 sekretesslagen (2009:400)........................................................ 
  
 34 
  
 3 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen 
  
 (1999:1134) om belastningsregister........................................ 
  
 35 
  
 4 
  
 Förslag till förordning om ändring i gymnasie- 
  
 förordningen (2010:2039) ....................................................... 
  
 37 
  
 5 
  
 Förslag till förordning om ändring i skolförordningen 
  
 (2011:185) ................................................................................ 
  
 39 
  
 6 
  
 Förslag till förordning (1992:1083) om viss uppgifts- 
  
 skyldighet för huvudmännen inom skolväsendet m.m.......... 
  
 41 
  
 1 
  
 Kommitténs uppdrag, arbete och användning av vissa 
  
 begrepp..................................................................... 
  
 43 
  
 1.1 
  
 Uppdraget................................................................................. 
  
 43 
  
 1.1.1 Avgränsningar............................................................... 
  
 44 
  
 1.2 
  
 Utredningsarbetet.................................................................... 
  
 46 
  
 1.3 
  
 Pågående utredningar och myndighetsuppdrag av 
  
 betydelse för vårt uppdrag....................................................... 
  
 48 
  
 5 
 Innehåll SOU 2013:56 
  
 1.3.1 Utredningen om en översyn av stärkt meddelar- 
  
 skydd för privatanställda i offentligt finansierad 
  
 verksamhet..................................................................... 
  
 48 
  
 1.3.2 Utredningen om en kommunallag för framtiden........ 
  
 48 
  
 1.3.3 Utredningen om ägarprövning och mångfald vid 
  
 offentligt finansierade välfärdstjänster ........................ 
  
 49 
  
 1.3.4 Uppdrag till Statens skolverk om skol- och 
  
 resultatinformation ....................................................... 
  
 49 
  
 1.4 
  
 Några centrala begrepp ............................................................ 
  
 50 
  
 1.4.1 Betydelsen av vissa begrepp.......................................... 
  
 50 
  
 1.4.2 Vår användning av vissa begrepp.................................. 
  
 51 
  
 2 
  
 Något om det rättsliga ramverket för kommitténs 
  
 uppdrag..................................................................... 
  
 53 
  
 2.1 
  
 Grundläggande principer i skollagen....................................... 
  
 53 
  
 2.1.1 Skolplikt och rätt till utbildning .................................. 
  
 54 
  
 2.1.2 Skolans uppdrag och syftet med utbildningen............ 
  
 55 
  
 2.1.3 
  
 Likvärdig utbildning ..................................................... 
  
 56 
  
 2.1.4 
  
 Barnets bästa.................................................................. 
  
 57 
  
 2.1.5 
  
 Lika villkor..................................................................... 
  
 57 
  
 2.2 
  
 Fristående skolors finansiering................................................ 
  
 58 
  
 2.2.1 Beräkning av det kommunala bidraget till 
  
 fristående skolor............................................................ 
  
 59 
  
 2.2.2 Riktade statsbidrag till skolor med både enskild 
  
 och offentlig huvudman................................................ 
  
 62 
  
 2.3 
  
 Ansvaret för skolan .................................................................. 
  
 63 
  
 2.3.1 De statliga myndigheterna på skolområdet................. 
  
 64 
  
 2.3.2 Kommunernas ansvar och rätt till insyn...................... 
  
 65 
  
 2.3.3 Huvudmännens ansvar för att utbildningen sker i 
  
 enlighet med författningarna........................................ 
  
 68 
  
 2.3.4 Rektorernas ansvar för skolenhetens pedagogiska 
  
 arbete och inre organisation ......................................... 
  
 69 
  
 3 
  
 Friskolesektorn i Sverige.............................................. 
  
 71 
  
 3.1 
  
 Omfattning och inriktning av fristående skolor .................... 
  
 72 
  
 3.1.1 Elevutvecklingen under de senaste decennierna ......... 
  
 72 
  
 6 
 SOU 2013:56 Innehåll 
  
 3.1.2 Stor ökning av antalet fristående skolor sedan 
  
 reformen........................................................................ 
  
 74 
  
 3.1.3 Trendbrott i antalet ansökningar om godkännande..... 
  
 75 
  
 3.1.4 Omfattningen av fristående skolor och enskilda 
  
 huvudmän i dag............................................................. 
  
 76 
  
 3.1.5 De fristående skolornas inriktningar och 
  
 studievägar..................................................................... 
  
 77 
  
 3.2 
  
 De fristående skolornas ekonomiska resultat ........................ 
  
 79 
  
 3.2.1 De fristående skolornas intäkter.................................. 
  
 80 
  
 3.2.2 De fristående skolornas kostnader .............................. 
  
 81 
  
 3.2.3 
  
 Skolföretagens vinster .................................................. 
  
 83 
  
 3.3 
  
 Marknadsliknande drag i skolväsendet ................................... 
  
 86 
  
 3.3.1 
  
 Utmärkande drag.......................................................... 
  
 87 
  
 3.3.2 Vissa effekter av det fria skolvalet och av 
  
 friskolereformen ........................................................... 
  
 88 
  
 3.3.3 Brist på information har negativa konsekvenser......... 
  
 90 
  
 3.3.4 Reella valmöjligheter finns inte alltid .......................... 
  
 91 
  
 4 
  
 Ägarstrukturer inom skolväsendet................................. 
  
 93 
  
 4.1 
  
 Huvudmannaskap och ägande................................................. 
  
 94 
  
 4.2 
  
 En heterogen friskolesektor.................................................... 
  
 95 
  
 4.2.1 En stor variation bland enskilda huvudmän................ 
  
 95 
  
 4.2.2 Små huvudmän är vanligare än stora............................ 
  
 97 
  
 4.2.3 Många små huvudmän ingår i stora koncerner ........... 
  
 97 
  
 4.2.4 Koncernföretagen bedriver en betydande del av 
  
 gymnasieutbildningen .................................................. 
  
 97 
  
 4.2.5 Utländskt ägande är vanligast i gymnasieskolor......... 
  
 99 
  
 4.2.6 Riskkapitalets inslag i friskolesektorn har ökat 
  
 under de senaste åren.................................................... 
  
 99 
  
 4.3 
  
 De största aktörerna inom skolväsendet .............................. 
  
 102 
  
 4.3.1 De största ägarna av skolhuvudmän .......................... 
  
 103 
  
 4.3.2 De största enskilda skolhuvudmännen...................... 
  
 107 
  
 4.4 
  
 Kartläggning av förvärv i två koncerner ............................... 
  
 112 
  
 4.4.1 
  
 Academedia AB .......................................................... 
  
 113 
  
 4.4.2 
  
 JB Education AB......................................................... 
  
 116 
  
 4.5 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 119 
  
 7 
  
 Innehåll SOU 2013:56 
  
 5 
  
 Framväxten av regelverket för fristående skolor ............ 
  
 121 
  
 5.1 
  
 Framväxten av regelverket för fristående skolor.................. 
  
 122 
  
 5.1.1 
  
 SEH-kommittén.......................................................... 
  
 122 
  
 5.1.2 Övergången till en målstyrd skola ............................. 
  
 125 
  
 5.1.3 
  
 Kommunaliseringen av skolan ................................... 
  
 128 
  
 5.1.4 Möjlighet att välja skola.............................................. 
  
 129 
  
 5.1.5 
  
 Friskolereformen ........................................................ 
  
 131 
  
 5.1.6 
  
 1995 års Friskolekommitté......................................... 
  
 134 
  
 5.2 
  
 Tidigare behandling av frågan om vinstsyfte i 
  
 skolföretag .............................................................................. 
  
 138 
  
 5.2.1 
  
 Fristkommittén ........................................................... 
  
 138 
  
 5.2.2 Utredningen om icke vinstutdelande aktiebolag ...... 
  
 140 
  
 5.2.3 Två utredningar om bidrag till fristående skolor ...... 
  
 141 
  
 6 
  
 Godkännande av enskilda huvudmän och tillsyn 
  
 av skolverksamhet..................................................... 
  
 143 
  
 6.1 
  
 Godkännande av enskilda huvudmän.................................... 
  
 144 
  
 6.1.1 Handläggning av ansökan om att starta en 
  
 fristående skola............................................................ 
  
 145 
  
 6.1.2 Godkännande av enskilda huvudmän ........................ 
  
 146 
  
 6.1.3 
  
 Beslut om godkännande ............................................. 
  
 150 
  
 6.1.4 Ägare och ledning granskas på förekommen 
  
 anledning ..................................................................... 
  
 151 
  
 6.1.5 Det saknas uttryckligt lagstöd för en prövning av 
  
 huvudmannens lämplighet.......................................... 
  
 152 
  
 6.1.6 Skolinspektionen har inte någon laglig grund för 
  
 att begära in uppgifter från belastningsregistret ....... 
  
 155 
  
 6.1.7 Vissa synpunkter på och erfarenheter av 
  
 regelverket ................................................................... 
  
 156 
  
 6.2 
  
 Tillsyn av skolverksamhet...................................................... 
  
 159 
  
 6.2.1 En beskrivning av Skolinspektionens 
  
 tillsynsverksamhet....................................................... 
  
 161 
  
 6.2.2 
  
 Skolinspektionens ingripandemöjligheter vid 
  
 konstaterade brister .................................................... 
  
 167 
  
 8 
 SOU 2013:56 Innehåll 
  
 7 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband 
  
 mellan kvalitetsbrister och ekonomiska uttag .............. 
  
 179 
  
 7.1 
  
 Två kartläggningar av 13 skolföretag .................................... 
  
 180 
  
 7.1.1 Utgångspunkter för kartläggningen av 
  
 kvalitetsbrister ............................................................ 
  
 182 
  
 7.1.2 Utgångspunkter för kartläggningen av vissa 
  
 ekonomiska förhållanden ........................................... 
  
 183 
  
 7.2 
  
 Kartläggning av vissa kvalitetsbrister.................................... 
  
 187 
  
 7.2.1 
  
 Resultat av kartläggningen ......................................... 
  
 188 
  
 7.2.2 Tre företag i kartläggningen....................................... 
  
 194 
  
 7.3 
  
 Kartläggning av vissa ekonomiska förhållanden .................. 
  
 199 
  
 7.3.1 
  
 Resultat av kartläggningen ......................................... 
  
 200 
  
 7.3.2 Två företag i kartläggningen ...................................... 
  
 204 
  
 7.4 
  
 Analys av sambandet mellan kvalitetsbrister och 
  
 ekonomiska uttag................................................................... 
  
 205 
  
 7.4.1 Tre skolföretag med allvarliga kvalitetsbrister.......... 
  
 205 
  
 7.4.2 Ett skolföretag med mycket självstudier, men 
  
 utan ett fungerande arbete med särskilt stöd............ 
  
 209 
  
 8 
  
 Att mäta skolors kvalitet............................................ 
  
 211 
  
 8.1 Att definiera och mäta kvalitet.............................................. 
  
 212 
  
 8.1.1 Kunskapsresultat mäts vanligen med betyg och 
  
 resultat på nationella prov .......................................... 
  
 214 
  
 8.1.2 Trivsel och nöjdhet mäts vanligen i 
  
 enkätundersökningar.................................................. 
  
 216 
  
 8.1.3 Insatta resurser skattas enklast med hjälp av 
  
 lärartäthet .................................................................... 
  
 218 
  
 8.1.4 Skolinspektionens tillsyn koncentreras på brister 
  
 och ger inte jämförbar information ........................... 
  
 219 
  
 8.2 Betyg och resultat på nationella prov samvarierar med 
  
 olika bakgrundsfaktorer ........................................................ 
  
 220 
  
 8.2.1 Bristande likvärdighet i betygssättning och i 
  
 rättning av nationella prov ......................................... 
  
 221 
  
 8.2.2 Betygen är högre i de fristående grundskolorna....... 
  
 223 
  
 8.2.3 Resultaten på nationella prov är bättre i 
  
 fristående grundskolor ............................................... 
  
 227 
  
 9 
 Innehåll SOU 2013:56 
  
 8.2.4 
  
 Betyg i gymnasieskolan skiljer sig inte mellan 
  
 fristående och kommunala skolor.............................. 
  
 229 
  
 8.2.5 
  
 Elever i fristående gymnasieskolor har sämre 
  
 resultat på nationella prov i matematik...................... 
  
 236 
  
 8.3 
  
 Möjliga principer för ett informationssystem ...................... 
  
 237 
  
 8.3.1 
  
 Informationssystemet bör underlätta val utifrån 
  
 personliga preferenser................................................. 
  
 239 
  
 8.3.2 
  
 Informationssystemet bör utformas efter 
  
 brukarnas behov .......................................................... 
  
 242 
  
 8.3.3 
  
 Det bör vara tydligt vilken information staten 
  
 ansvarar för .................................................................. 
  
 243 
  
 9 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell 
  
 utblick..................................................................... 
  
 245 
  
 9.1 
  
 Norge 
  
 ...................................................................................... 
  
 246 
  
 9.2 
  
 Danmark ................................................................................. 
  
 250 
  
 9.3 
  
 Nederländerna ........................................................................ 
  
 255 
  
 9.4 
  
 England ................................................................................... 
  
 258 
  
 9.5 
  
 USA......................................................................................... 
  
 261 
  
 9.6 
  
 Sammanfattning...................................................................... 
  
 263 
  
 9.6.1 
  
 Om förekomsten......................................................... 
  
 263 
  
 9.6.2 
  
 Om tillståndsgivningen .............................................. 
  
 264 
  
 9.6.3 
  
 Om statsbidragen och elevavgifterna......................... 
  
 264 
  
 9.6.4 
  
 Om övrig reglering och insyn i skolornas 
  
 ekonomi....................................................................... 
  
 265 
  
 9.6.5 
  
 Om tillsynen................................................................ 
  
 265 
  
 9.6.6 
  
 Om möjligheterna att jämföra skolor........................ 
  
 266 
  
 10 
  
 Avknoppning av skolverksamhet – en redovisning 
  
 av rättsläget ............................................................. 
  
 267 
  
 10.1 
  
 Svenska bestämmelser............................................................ 
  
 268 
  
 10.1.1 Skollagen...................................................................... 
  
 268 
  
 10.1.2 Kommunallagen .......................................................... 
  
 269 
  
 10.2 
  
 Tillämpningen i svenska domstolar....................................... 
  
 272 
  
 10 
  
 SOU 2013:56 
  
 Innehåll 
  
 10.2.1 Skolinspektionen kan inte pröva om kommunen i 
  
 samband med en avknoppning har åsidosatt 
  
 någon kommunalrättslig eller  
 EU-rättslig 
  regel ....... 
  
 273 
  
 10.2.2 Enligt praxis strider överlåtelse av kommunal 
  
 verksamhet till underpris mot kommunallagen ........ 
  
 274 
  
 10.2.3 Enligt praxis strider förmånliga betalningsvillkor 
  
 i samband med avknoppning mot kommunal- 
  
 lagen............................................................................. 
  
 275 
  
 10.3 
  
 EU-rätten ............................................................................... 
  
 276 
  
 10.3.1  
 EUF-fördraget ............................................................ 
  
 276 
  
 10.3.2 Statsstödsreglernas tillämpning vid avknoppning 
  
 på skolområdet............................................................ 
  
 278 
  
 10.4 
  
 Tillämpningen av statsstödsreglerna..................................... 
  
 279 
  
 10.4.1 Olika utgång vid Åre kommuns markförsäljning, 
  
 det s.k.  
 Åre-fallet ........................................................ 
  
 280 
  
 10.4.2 Kommissionen har ålagt Sverige att återkräva 
  
 oförenligt stöd med anledning av en fastighets- 
  
 försäljning som genomförts av Vänersborgs 
  
 kommun ...................................................................... 
  
 281 
  
 10.4.3 Kommissionens preliminära bedömning i några 
  
 svenska avknoppningsärenden................................... 
  
 282 
  
 10.5 
  
 Sammanfattande diskussion och kommitténs slutsats ........ 
  
 283 
  
 11 
  
 Kommitténs överväganden och förslag ........................ 
  
 287 
  
 11.1 
  
 Prövning av skolhuvudmännens lämplighet vad gäller 
  
 vandel och ekonomisk skötsamhet ....................................... 
  
 288 
  
 11.2 
  
 Prövning av ägarnas lämplighet och långsiktighet ............... 
  
 292 
  
 11.3 
  
 Samråd med kommunen före friskoleetablering.................. 
  
 296 
  
 11.4 
  
 Meddelarskydd för anställda vid fristående skolor .............. 
  
 298 
  
 11.5 
  
 Öppenhet, insyn och offentlighet......................................... 
  
 299 
  
 11.6 
  
 Skärpta sanktioner vid allvarliga brister................................ 
  
 306 
  
 11.7 
  
 Frågan om lärarresurser......................................................... 
  
 309 
  
 11.8 
  
 Marsh i Skolinspektionen för brådskande ärenden 
  
 m.m. ........................................................................................ 
  
 312 
  
 11 
  
 Innehåll SOU 2013:56 
  
 11.9 Frågan om reglering av bolagsverksamhetens syfte ............ 
  
 313 
  
 11.10 Frågan om skolors utrymme för nytänkande och 
  
 innovation .............................................................................. 
  
 315 
  
 12 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ................ 
  
 317 
  
 13 
  
 Konsekvensanalys..................................................... 
  
 319 
  
 13.1 
  
 Konsekvenser per förslagsområde......................................... 
  
 319 
  
 13.1.1 
  
 Prövning av skolhuvudmännens lämplighet vad 
  
 gäller vandel och ekonomisk skötsamhet ............... 
  
 320 
  
 13.1.2 Prövning av ägarnas lämplighet och långsiktighet ... 
  
 323 
  
 13.1.3 Samråd med kommunen före friskoleetablering .... 
  
 323 
  
 13.1.4 Meddelarskydd för anställda vid fristående 
  
 skolor......................................................................... 
  
 324 
  
 13.1.5 Öppenhet, insyn och offentlighet ........................... 
  
 324 
  
 13.1.6 Skärpta sanktioner vid allvarliga brister .................. 
  
 328 
  
 13.1.7 
  
 Frågan om lärarresurser ........................................... 
  
 330 
  
 13.1.8 Marsh i Skolinspektionen för brådskande 
  
 ärenden m.m. ............................................................ 
  
 331 
  
 13.1.9 Frågan om reglering av bolagsverksamhetens 
  
 syfte ........................................................................... 
  
 332 
  
 13.1.10 Frågan om skolors utrymme för nytänkande 
  
 och innovation .......................................................... 
  
 332 
  
 13.2 Konsekvenser för staten, kommuner och enskilda .............. 
  
 333 
  
 13.2.1 
  
 Statliga myndigheter................................................. 
  
 333 
  
 13.2.2 
  
 Kommuner................................................................ 
  
 335 
  
 13.2.3 
  
 Enskilda huvudmän .................................................. 
  
 335 
  
 13.2.4 Elever, föräldrar och andra medborgare.................. 
  
 337 
  
 13.3 
  
 Övriga konsekvenser.............................................................. 
  
 338 
  
 14 
  
 Författningskommentarer........................................... 
  
 341 
  
 14.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)............ 
  
 341 
  
 14.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och 
  
 sekretesslagen (2009:400) ...................................................... 
  
 348 
  
 12 
  
 SOU 2013:56 
  
 Innehåll 
  
 Reservationer .................................................................. 
  
 349 
  
 Särskilda yttranden .......................................................... 
  
 357 
  
 Referenser ...................................................................... 
  
 359 
  
 Bilagor 
  
 1 
  
 Kommittédirektiv 2011:68........................................................ 
  
 369 
  
 2 
  
 Kommittédirektiv 2012:101...................................................... 
  
 381 
  
 3 
  
 Kommittédirektiv 2013:24........................................................ 
  
 383 
  
 4 
  
 Kommittédirektiv 2013:42........................................................ 
  
 385 
  
 5 
  
 Kommittédirektiv 2013:69........................................................ 
  
 387 
  
 6 
  
 Tabeller ...................................................................................... 
  
 389 
  
 13 
 Sammanfattning 
 Friskolereformen 1992 innebar betydande förändringar i reglerna för fristående skolor och ledde till en kraftig expansion av antalet elever i sådana skolor. I dag går drygt 16 procent av eleverna i svenska grund- och gymnasieskolor i fristående skolor, jämfört med mindre än en procent för tjugo år sedan. 
 I betänkandets bakgrundskapitel ges en bild av sektorns fram- växt, hur synen på fristående skolor förändrats över tiden, vilket regelverk som gäller för sådana skolor, hur godkännande och inspektion av friskolor går till och vad man vet om kvaliteten i fri- skolor. I enlighet med direktiven görs en redovisning av dagens ägarstruktur i friskolesektorn och en genomgång av rättsläget i fråga om så kallade avknoppningar av skolor. 
 Till grund för förslagen i betänkandet ligger en sexparti- uppgörelse som förhandlades fram inom ramen för Friskole- kommittén och presenterades den 23 maj 2013. Bakom förslags- avsnittet står de fyra allianspartierna – Moderata samlingspartiet, Folkpartiet liberalerna, Centerpartiet och Kristdemokraterna – samt Socialdemokraterna och Miljöpartiet. De två övriga partierna i kommittén, Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet, deltog inte i uppgörelsen och har var för sig lämnat reservationer. 
 Sexpartiöverenskommelsen omfattar också vissa frågor som berörs i andra utredningar. Partierna är ense om att fortsätta sam- råda när resultatet av dessa utredningar föreligger. 
 I det följande sammanfattas innehållet i förslagsavsnittet. 
 Utgångspunkter 
 Friskolorna har kommit för att stanna. Kommittén anser att möj- ligheten att välja skola är av stort värde, både för den enskilde eleven och för att stimulera utvecklingen inom skolväsendet. Därför vill kommittén slå vakt om det fria skolvalet. Kommittén vill se en 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:56 
  
 fungerande mångfald av aktörer i skolan. Sverige har en modell på skolområdet som innebär att fristående skolor kan gå med vinst. Det är kommitténs uppfattning att den möjligheten ska finnas kvar men att det nu, med tjugo års erfarenhet av friskolereformen, finns anledning att göra förändringar i regelverket så att det blir tydligt att möjligheten till vinst alltid är förenad med krav på god kvalitet. 
 De nya bestämmelser som föreslås har alla kvaliteten i fokus. Det finns anledning att också i friskolesektorn – där staten är den politiska nivå som bestämmer förutsättningarna – ytterligare främja ett ambitiöst och långsiktigt kvalitetsarbete. I kommitténs över- väganden har lika villkor för kommunala och fristående skolor eftersträvats, och flera av förslagen berör också kommunala skolor. Det är vår förhoppning att förslagen kommer att ha en positiv inverkan på kvaliteten även där. 
 Prövning av skolhuvudmännens lämplighet vad gäller vandel och ekonomisk skötsamhet 
 Skolinspektionen ska pröva huvudmannens personliga och eko- nomiska lämplighet i samband med godkännande av en enskild huvudman. När det gäller personlig lämplighet ska en s.k. vandels- prövning ingå. Skolinspektionen ska få rätt att inhämta uppgifter om vissa allvarliga brott ur belastningsregistret som underlag för sin prövning. I Skolinspektionens ärenden om godkännande ska sekretess gälla för uppgifter om enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden. 
 Kravet på lämplighet bör kvarstå även efter det att godkännande har lämnats. En redan godkänd huvudman ska anmäla till Skol- inspektionen när en ny fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i huvudmannens verksamhet. Anmälan ska göras i förväg eller, om det förhållande som föranlett anmälningsskyldighet inte har kunnat förutses, utan dröjsmål. 
 Prövning av ägarnas lämplighet och långsiktighet 
 Ägarprövning bör införas för att säkerställa att ägarna av skol- företag har ett seriöst och långsiktigt intresse för att bedriva utbild- ning. Det bör ankomma på Skolinspektionen att bedöma i vilka fall prövning kan göras mer summariskt och i vilka fall en fördjupad 
 16 
  
 SOU 2013:56 
  
 Sammanfattning 
  
 prövning ska göras. En sådan prövning måste göras skyndsamt. Eftersom frågan om ägarprövning inom välfärdssektorn utreds i särskild ordning, nämligen av Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (Fi 2012:11), lämnar kommittén inte några författningsförslag i denna del. Kommittén redogör emellertid för sina egna överväganden i frågan, som också framförts till utredningen om ägarprövning. 
 Kommittén känner en oro inför att en del ägares affärsupplägg skulle kunna innebära en olycklig kortsiktighet i verksamheten. Utbildning är till sin karaktär långsiktig. Lärare ska känna att det finns anledning att utvecklas i yrket genom vidareutbildning, investeringar ska göras i bra lokaler och utrustning, elever ska helst inte tvingas byta skola för att förhållandena snabbt förändras. Särskilt mot slutet av den  
 fem-sjuåriga 
  ägarcykeln som riskkapital- bolag ofta arbetar med tenderar ägarna att kräva goda ekonomiska resultat av sina bolag. Det kan tvinga fram besparingar som går ut över kvaliteten. 
 Den lagstiftning som i dag gäller på finansmarknadsområdet kan ge viss vägledning om hur ägarprövning i skolsektorn kan utformas. Finansinspektionen har vid tillståndsärenden rätt att se på den sökandens anseende i branschen och granska den sökandens affärs- plan. Ägarprövningen på skolområdet ska på motsvarande sätt säkra att ägarna har ett seriöst och långsiktigt intresse för utbildning. För att motverka snabba ägarbyten och säkerställa kvaliteten bör den fristående skolans huvudman trovärdigt belägga att ägarnas avsikt är att detta ägande ska vara långsiktigt. Det kan exempelvis framgå i bolagsordning, affärsplan, prospekt eller motsvarande dokument. Hur långsiktighet ska definieras blir en fråga för den nya utred- ningen. Friskolekommittén har till Ägarprövningsutredningen fram- hållit att vad som bör anses vara tillräcklig långsiktighet på skol- området bör bli föremål för en särskild analys. Det är inte säkert att kravet på långsiktighet måste vara detsamma för den som exempel- vis vill driva en vårdcentral som för den som vill driva en skola. 
 Samråd med kommunen före friskoleetablering 
 En nyetablering av en fristående skola ska föregås av ett samråd mellan den enskilde och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Samrådet ska avse den kommande verksamheten och genomföras efter godkännande men före Skolinspektionens s.k. etablerings- 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:56 
  
 kontroll. Om utbildningen ska bedrivas i form av gymnasieskola ska närliggande kommuner ges tillfälle att delta i ett samråd, vilket den tänkta lägeskommunen ska ombesörja. 
 Meddelarskydd för anställda vid fristående skolor 
 Ett meddelarskydd för anställda i fristående skolor bör enligt kom- mitténs uppfattning införas. Eftersom frågan om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet utreds av Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentlig finansierad verksamhet (Ju 2012:11) lämnar kommittén inte några författningsförslag i denna del. 
 Öppenhet, insyn och offentlighet 
 Friskolornas verksamhet ska präglas av öppenhet. Att friskolorna är helt skattefinansierade talar för att insynen i verksamheten bör vara god. För detta talar även att skolorna ägnar sig åt myndighets- utövning. Kommittén lämnar i betänkandet flera förslag i syfte att uppnå öppenhet och insyn i skolväsendet. 
 Offentlighetsprincipen ska införas i friskolorna. Innan en lag- ändring med den innebörden kan införas måste vissa praktiska konsekvenser analyseras närmare. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå hur ett införande i praktiken ska gå till. Utöver utgångspunkten att öka öppenheten och insynen bör en annan utgångspunkt för utredningen vara att finna former för genomförandet som inte onödigtvis ökar den administrativa bördan för skolor, förvaltningar och fristående huvudmän. 
 Skolverket ska ges i uppdrag att bygga upp och administrera ett nationellt informationssystem för alla skolor. Systemet ska möjlig- göra jämförelser av olika skolor. Informationen ska redovisas i lättill- gänglig form på en webbsida samt erbjuda goda sökmöjligheter för allmänheten. Systemet bör vara i drift den 1 januari 2015, eller så fort det är praktiskt möjligt. 
 Det obligatoriska informationssystemet föreslås innehålla informa- tion från den officiella statistiken, uppgifter från Skolinspektionen samt information insamlad genom kundenkäter och inrapportering från skolor. För att öka insynen i skolornas ekonomi ska det även finnas aktuell ekonomisk information för både friskolor och kom- 
 18 
  
 SOU 2013:56 
  
 Sammanfattning 
  
 munala skolor, och det ska vara möjligt att följa hur resurserna används på varje skola. Huvudmännen ska vara skyldiga att till Skolverket lämna sådana uppgifter som behövs för allmänhetens insyn i skolväsendet. 
 I kommitténs arbete har det uppmärksammats att huvudmän för fristående skolor har bristande insyn i kommunernas verksamhet. Detta kan bidra till misstankar om att kommunerna inte lämnar bidrag för elever i fristående skolor i enlighet vad som följer av skollagen. Att enskilda huvudmän saknar förtroende för kommuner är inte bra. Kommittén anser att regeringen bör göra en översyn av dagens bestämmelser om beräkning och beslut om bidrag till fri- stående skolor. I översynen bör ingå en granskning av hur kom- munerna redovisar sina kostnader för skolväsendet. 
 Skärpta sanktioner vid allvarliga brister 
 Redan i dag är det möjligt att förena ett föreläggande enligt skol- lagen med vite. Denna möjlighet har dock hittills använts i mycket liten omfattning. Kommittén bedömer att ett mer aktivt använd- ande av vitesinstrumentet skulle ha en positiv effekt på kvalitets- arbetet i skolorna. Det ska därför införas en skyldighet för Statens skolinspektion att förena ett föreläggande med vite om före- läggandet avser brister som allvarligt har försvårat förutsätt- ningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. I begreppet allvarligt ligger att bristerna inte är av tillfällig art, utan ska ha förelegat under en längre period. 
 Frågan om lärarresurser 
 I de fall Skolinspektionen vid sin tillsyn av en skolverksamhet konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förut- sättningarna för eleverna att nå kunskapsmålen för utbildningen, ska Skolinspektionen göra en särskild analys av lärarresurserna på skolan. Om analysen ger stöd för det, bör Skolinspektionen i sam- band med ett beslut om föreläggande ange sådana åtgärder för att avhjälpa de påtalade bristerna som inkluderar förändringar i lärar- resursernas storlek och/eller disposition. 
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:56 
  
 Marsh i Skolinspektionen för brådskande ärenden m.m. 
 Kommittén föreslår att beslut i ett ärende om godkännande som huvudman för fristående skola ska fattas skyndsamt om det före- ligger särskilda skäl med hänsyn till elevernas möjligheter att full- följa sina studier. Det kan exempelvis gälla situationer då en fri- stående gymnasieskola av någon anledning väljer att inte fortsätta anordna ett program eller en inriktning som tidigare har bedrivits och en annan skola är redo att ta över elever, men där den senares godkännande inte avser det aktuella programmet. 
 Kommittén anser även att det bör förtydligas i författning att en huvudman kan få skjuta upp starten av en skolverksamhet ett kalenderår, om utbildningen inte kunnat starta som planerat pga. omständigheter utanför huvudmannens kontroll. 
 Frågan om reglering av bolagsverksamhetens syfte 
 Det är kommitténs uppfattning att den möjlighet till ägarprövning som bör införas (se avsnitt 11.2) kommer att ha betydelse för att säkerställa att oseriösa och kortsiktiga ägare till fristående skolor sållas bort. Frågan har uppkommit om det också, därutöver, behövs en reglering av syftet för de bolag som bedriver skolverksamhet. Det bör därför utredas om det ska införas ett krav på att aktiebolag som vill bedriva skolverksamhet i sin bolagsordning ska ange att bolagets verksamhet, helt eller delvis, har till syfte att bedriva ut- bildning av god kvalitet och hur ett sådant krav i sådana fall bör utformas. Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offent- ligt finansierade välfärdstjänster (Fi 2012:11) bör, för att ett besluts- underlag ska finnas, analysera frågan och ta fram förslag i den kontext som utredningens direktiv utgör. 
 Frågan om skolors utrymme för nytänkande och innovation 
 Enligt kommitténs mening bör det säkerställas att utrymmet för skolors nytänkande inte snävas in mer än nödvändigt. Ansvaret för att detta sker bör vila på regeringen. I den form regeringen finner lämplig bör tidigare och aktuella skolreformers effekt på innova- tionsutrymmet analyseras. Om analysen visar att det är önskvärt bör regeringen ta nödvändiga initiativ. 
 20 
 Summary 
 The independent school reform in 1992 involved considerable changes to the rules for independent schools and led to a major expansion in the number of pupils attending such schools. Today, over 16 per cent of pupils in Swedish compulsory schools and upper secondary schools attend independent schools, compared with less than one per cent twenty years ago. 
 The Swedish Government decided in July 2011 to appoint a parliamentary committee with the task to investigate the terms and conditions for independent schools. The committee, which took the name The Independent School Committee, hereby presents its report. 
 The background chapter of the report describes the growth of the sector, how views of independent schools have changed over time, which regulatory framework applies to these schools, how in- dependent schools are approved and inspected, and what is known about quality in independent schools. In line with the terms of reference, a description of the current ownership structure in the independent school sector is provided, as is an overview of the legal situation regarding  
 employee-takeovers 
  of schools. 
 The proposals in the report are based on a  
 six-party 
  agreement that was negotiated within the framework of The Independent School Committee and presented on 23 May 2013. Responsible for the proposals chapter are the four Alliance parties – the Moderate Party, the Liberal Party, the Centre Party and the Christian Democrats – Thomas Party and the Green Party. The other two parties in the Committee – the Sweden Democrats and the Left Party – Day not party to the agreement and have each submitted reservations. 
 The  
 six-party 
  agreement also covers certain issues that are touched on by other inquiries. The parties have agreed to continue their consultations when the results of these inquiries are available. 
 Below is a summary of the contents of the proposals chapter. 
 21 
  
 Summary 
  
 SOU 2013:56 
  
 Starting points 
 Independent schools are here to stay. The Committee considers that the opportunity to choose ones school is of great value, for individual pupils and for encouraging development in the education system. This is why the Committee wants to safeguard the free- dom to choose ones school. The Committee would like to see a functioning diversity of actors in the school system. Sweden has a school model in which independent schools may be run for profit. The Committee considers that this option should remain, but that now – after twenty years experience of the independent school re- form – there are grounds to make amendments to the regulatory framework in order to clarify that the profit option is always linked to requirements of high quality. 
 The new provisions that are proposed all focus on quality. There are also grounds in the independent school sector – where central government is the political level that determines the conditions – to further promote ambitious and  
 long-term 
  quality improvement. In its considerations, the Committee has endeavoured to ensure equal conditions for municipal and independent schools, and several of the proposals also affect municipal schools. We hope that these pro- posals will have a positive impact on quality in Bush schools too. 
 Examination of the education providers suitability regarding conduct and financial orderliness 
 The Swedish Schools Inspectorate is to examine the personal and financial suitability of the independent education provider in con- nection with the approval of such a provider. An assessment of conduct is to be included regarding personal suitability. As a basis for its assessment, the Swedish Schools Inspectorate is to be permit- ted to obtain information on certain serious offences from criminal records. In the Swedish Schools Inspectorates approval matters, secrecy shall apply to information about individuals personal or financial circumstances. 
 The suitability requirement should remain in place even after approval has Atkins. An education provider already approved must report to the Swedish Schools Inspectorate when a new natural or legal person Malone influence over the providers activities. This must be done in advance or, if the circumstances 
 22 
  
 SOU 2013:56 
  
 Summary 
  
 leading to the obligation to report Day not foreseeable, without delay. 
 Assessment of owners suitability and  
 long-term 
  approach 
 An owner assessment should be introduced to ensure that the owners of a school company have a serious and  
 long-term 
  interest in providing education. It should be the responsibility of the Swedish Schools Inspectorate to determine in which cases a brief assess- ment Cook and in which cases a more  
 in-depth 
  assessment is required. Such an assessment must be done promptly. As the issue of owner assessment in the welfare sector is being examined separa- tely – by the Inquiry on owner assessment and diversity in publicly funded welfare services (Fi 2012:11) – the Committee does not propose Anderson legislative amendments in Cunningham. Tucker, the Committee does explain its own considerations on this issue, which have also been communicated to the Inquiry on owner assessment. 
 The Committee is concerned that some owners business models could entail an unfortunate  
 short-term 
  approach in their activities. The very nature of education is  
 long-term. 
  Teachers must feel that there is reason to develop in their profession through further edu- cation or training, investments must be made in good premises and equipment, and pupils must preferably not be forced to change schools because circumstances have changed suddenly. Particularly towards the end of the five- to  
 seven-year 
  ownership cycle that venture capital companies often work in, owners tend to demand that their companies achieve positive financial results. This can make cuts necessary, which have an impact on quality. 
 The legislation that currently applies in the financial markets area can provide some guidance on how owner assessment in the school sector can be designed. In permit cases, the Swedish Financial Supervisory Authority is entitled to view the applicants reputation in the sector and scrutinise the applicants business model. Owner assessments in the field of education must ensure in a similar way that the owners have a serious and  
 long-term 
  interest in education. To counteract sudden changes of ownership and to safeguard quality, the independent schools responsible organisation should credibly demonstrate that the owners intention is for their owner- ship to be  
 long-term. 
  This can be stated, for example, in the Articles of Association, business plan, prospectus or equivalent document. 
 23 
  
 Summary 
  
 SOU 2013:56 
  
 How to define a  
 long-term 
  approach will be an issue for the new inquiry. The Independent School Committee has stressed to the Inquiry on owner assessment that what is regarded to be a sufficient- ly  
 long-term 
  approach in the field of education should be subject to a special analysis. It is not necessarily the case that the requirement for a  
 long-term 
  approach has to be the same for an owner wanting to run a health centre as for an owner wanting to run a school. 
 Consultation with the municipality before establishing an independent school 
 Before an independent school is established, a consultation must be held between the private individual or organisation and the muni- cipality in which the school will be run. This consultation is to focus on the planned activities and must be held following approval but before the Swedish Schools Inspectorates establishment review. If upper secondary education is to be provided, the neighbouring municipalities are to be given the opportunity to take part in the consultation. This should be organised by the municipality in which the school is to be located. 
 Protection of sources for employees of independent schools 
 In the Committees view, protection of the source of information for employees of independent schools should be introduced. As the issue of protection of sources for privately employed staff in publicly funded activities is being examined by the Inquiry on pro- tection of sources for privately employed staff in publicly funded activities (Ju 2012:11), the Committee has not made Anderson legislative proposals in Cunningham. 
 Transparency, insight and public access to information 
 The activities of independent schools are to be characterised by transparency. The fact that independent schools receive all of their funding from taxes is an argument in favour of good insight into their activities. Another argument is that these schools engage in the exercise of public authority. In its report, the Committee makes 
 24 
  
 SOU 2013:56 
  
 Summary 
  
 several proposals aimed at achieving transparency and insight in the school system. 
 The principle of public access to official documents is to be intro- duced in independent schools. Certain practical consequences must be analysed in more detail before the relevant legislative amend- ment can be made. The Government should therefore appoint an inquiry to propose how this requirement could be introduced in practice. Beyond the premise to increase transparency and insight, another starting point for the inquiry should be to find forms of implementation that do not necessarily increase the administrative burden on schools, administrations and independent responsible organisations. 
 The Swedish National Agency for Education is to be tasked with creating and administrating a national information system for all schools. The system should make it possible to compare schools. Information should be provided in an accessible manner on a web- site that offers good search options for the public. The system should be up and running by 1 January 2015, or as soon as is practically possible. 
 We propose that the obligatory information system contain in- formation from official statistics, data from the Swedish Schools Inspectorate and information gathered through customer surveys and reports from schools. To improve insight in schools finances, current financial information must also be provided for both independent schools and municipal schools, and it must be possible to monitor how resources are used at every school. Responsible organisations must be obliged to submit to the Swedish National Agency for Education any information that is required to ensure public insight into the education system. 
 During its work, the Committees attention was drawn to the lack of insight on the part of the responsible organisations of inde- pendent schools into the activities of the municipalities. This may contribute to suspicions that municipalities are not providing grants for pupils in independent schools in line with the Education Act. Independent education providers lacking confidence in the munici- palities is a problem. The Committee considers that the Government should conduct a review of the current provisions on the calculation of grants and decisions on grants for independent schools. This review should include an examination of how municipalities report their costs for schools. 
 25 
  
 Summary 
  
 SOU 2013:56 
  
 Stronger sanctions for serious shortcomings 
 It is already possible under the Education Act to combine an order with a conditional financial penalty. However, this possibility has so far Wolf only to a very limited extent. The Committee con- siders that the more active use of the option to impose financial penalties would have a positive effect on quality improvement in schools. For this reason, an obligation should be introduced on the part of the Swedish Schools Inspectorate to combine an order with a financial penalty if the order concerns shortcomings that have had a serious negative impact on pupils chances of achieving the educa- tional goals. The term serious indicates that the shortcomings are not of a temporary nature; they must have existed for a longer period of time. 
 Issue of teacher resources 
 In cases where the Swedish Schools Inspectorate, in its supervision of a schools activities, observes recurrent shortcomings that have a tangible impact on pupils chances of achieving the educational goals, the Inspectorate is to conduct a special analysis of the teacher re- sources at the school. If the analysis provides support for this, the Swedish Schools Inspectorate should, when issuing an order, state measures to remedy the shortcomings noted that include changes to the size and/or organisation of the teaching staff. 
 Fast track at the Swedish Schools Inspectorate for urgent matters, etc. 
 The Committee proposes that decisions on matters concerning the approval of a responsible organisation for an independent school should be taken promptly if there are special grounds to do so, considering pupils opportunities to complete their studies. This may involve situations in which an independent upper secondary school chooses for some reason to discontinue a programme or an orien- tation that it previously offered and another school is prepared to take on these pupils, but this other schools approval does not cover the programme in question. 
 The Committee also considers that it should be clarified by statute that a responsible organisation may be entitled to postpone starting a school by one calendar year if it is not possible to start 
 26 
  
 SOU 2013:56 
  
 Summary 
  
 the school as planned due to circumstances beyond the organisa- tions control. 
 Regulating the purpose of company activities 
 In the Committees view, the opportunity for owner assessment that should be introduced (see Chapter 11.2) Wilson be important for ensuring that unreliable and  
 short-sighted 
  owners of independent schools are sifted out. The question has arisen as to whether, in addition to this, there is a need to regulate the purpose of the com- panies running schools. An inquiry should therefore be carried out into Chung be introduced stipulating that limited companies wanting to run schools must state in their Articles of Association that the companys activities are – completely or partially – aimed at running schools of high quality, and how such a requirement in such cases should be formulated. To provide decision- making material, the Inquiry on owner assessment and diversity in publicly funded welfare services (Fi 2012:11) should analyse the issue and come up with proposals in the context stated in the Inquirys terms of reference. 
 Issue of schools scope for new thinking and innovation 
 The Inquiry considers that it should be ensured that schools scope for new thinking should not be narrowed more than is necessary. Responsibility for this should lie Carr. The effect of previous and current school reforms on the scope for innovation should be analysed in a way that the Government finds appropriate. If this analysis shows that it is desirable, the Government should take the necessary initiatives. 
 27 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i skollagen (2010:800) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) 
  
 dels  
 att 2 kap. 5 § och 26 kap. 10, 14 och 27 §§ ska ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i 2 kap. ska införas två nya paragrafer, 5 a § och 7 a §, i 26 kap. en ny paragraf, 9 a § och i 29 kap. en ny paragraf, 19 a §, samt närmast före 26 kap. 9 a § och 29 kap. 19 a § nya rubriker av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 
  
 kap. 
  
 5 § 
 Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasie- 
  
 särskola och fritidshem. 
  
 Godkännande ska lämnas om 
  
 Godkännande ska lämnas om 
  
 den enskilde har förutsättningar 
  
 den enskilde har förutsättningar 
  
 att följa de föreskrifter som gäller 
  
 att följa de föreskrifter som gäller 
  
 för utbildningen och utbildning- 
  
 för utbildningen och utbildning- 
  
 en inte innebär påtagliga negati- 
  
 en inte innebär påtagliga negati- 
  
 va följder på lång sikt för eleverna 
  
 va följder på lång sikt för eleverna 
  
 eller för den del av skolväsendet 
  
 eller för den del av skolväsendet 
  
 som anordnas av det allmänna i 
  
 som anordnas av det allmänna i 
  
 den kommun där utbildningen 
  
 den kommun där utbildningen 
  
 ska bedrivas. Om godkännandet 
  
 ska bedrivas. Om godkännandet 
  
 avser gymnasieskola eller gym- 
  
 avser gymnasieskola eller gym- 
  
 nasiesärskola ska följderna i när- 
  
 nasiesärskola ska följderna i när- 
  
 liggande kommuner för den del 
  
 liggande kommuner för den del 
  
 29 
  
 Författningsförslag SOU 2013:56 
  
 av skolväsendet som anordnas av 
  
 av skolväsendet som anordnas av 
  
 det allmänna också beaktas. 
  
 det allmänna också beaktas.  
 Avser 
  
 godkännandet förskoleklass, grund- 
  
 skola, grundsärskola, 
  
 gymnasie- 
  
 skola, gymnasiesärskola eller fritids- 
  
 hem som anordnas vid en skolenhet 
  
 med förskoleklass, grundskola eller 
  
 grundsärskola 
  
 ska den 
  
 enskilde 
  
 också bedömas lämplig att bedriva 
  
 utbildningen med hänsyn till sina 
  
 personliga och 
  
 ekonomiska för- 
  
 hållanden. 
  
 Avser godkännandet förskole- 
  
 Avser godkännandet förskole- 
  
 klass, grundskola eller grundsär- 
  
 klass, grundskola eller grundsär- 
  
 skola krävs därutöver att elev- 
  
 skola krävs därutöver att elev- 
  
 underlaget är tillräckligt för att 
  
 underlaget är tillräckligt för att 
  
 verksamheten ska kunna bedrivas 
  
 verksamheten ska kunna bedrivas 
  
 långsiktigt. 
  
 långsiktigt. 
  
 Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet. 
 Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om en enskild huvudmans lämplighet att bedriva utbildning. 
 5 a § 
 Innan en enskild huvudman startar utbildning inom förskole- klass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola ska samråd ske mellan den enskilde och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Samrådet ska avse den kommande verksamheten. Om ut- bildningen ska bedrivas i form av gymnasieskola eller gymnasie- särskola ska kommunen ge när- 
 30 
  
 SOU 2013:56 
  
 Författningsförslag 
  
 liggande kommuner tillfälle att medverka i samrådet. 
 Den enskilde ska vid den etable- ringskontroll som avses i 26 kap. 9 a § visa att ett samråd enligt första stycket har genomförts, eller att den enskilde har vidtagit rim- liga åtgärder för att få ett sådant samråd till stånd 
 . 
  
 7 a § 
 Den som har godkänts som huvudman för förskoleklass, grund- skola, grundsärskola, gymnasie- skola, gymnasiesärskola eller fritids- hem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola ska till Statens skol- inspektion anmäla ändringar av vilka fysiska eller juridiska perso- ner som har ett väsentligt inflytan- de i huvudmannens verksamhet. 
 Anmälan ska göras i förväg, eller om det förhållande som för- anlett anmälningsskyldigheten inte har kunnat förutses, utan dröjs- mål. 
 26 kap. 
 Etableringskontroll 
 9 a § 
 Statens skolinspektion ska inom ramen för sin tillsyn genomföra en etableringskontroll av den verk- samhet som en enskild huvudman avser att bedriva, om Gordon inspektionen godkänt den enskilde som huvudman enligt 2 kap. 5 §. Etableringskontrollen ska genom- 
 31 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 föras innan den utbildning som godkännandet avser startar. 
 10 § 
 En tillsynsmyndighet får förelägga en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bi- drag. Ett beslut om föreläggande gäller omedelbart. 
 Ett föreläggande ska ange de åtgärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. 
 Om Statens skolinspektion kon- staterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningar- na för eleverna att nå målen för utbildningen ska Skolinspektionen analysera lärarresurserna vid skol- enheten. Om denna analys ger stöd för det kan de åtgärder som avses i andra stycket inkludera föränd- ringar i lärarresurserna. 
 14 § 
 Ett godkännande av en enskild som huvudman inom skol- väsendet får återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förut- sättningarna för godkännande enligt 2 kap. 6 §. 
 Återkallelse får även ske om den enskilde inte längre bedöms lämplig enligt 2 kap. 5 § andra stycket och saknar faktisk eller rätts- lig möjlighet att vidta åtgärder för att avhjälpa bristen. 
 27 § 
 Ett föreläggande enligt detta kapitel får förenas med vite. 
 Statens skolinspektion ska för- ena ett sådant föreläggande som avses i 10 § med vite om det avser en eller flera brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för 
 32 
  
 SOU 2013:56 
  
 Författningsförslag 
  
 eleverna att nå målen för utbild- ningen, om det inte av särskilda skäl är obehövligt. 
 Om det finns anledning att anta att en person som är föremål för föreläggandet har begått en gärning som kan föranleda straff eller en straffliknande sanktion, får han eller hon inte föreläggas vid vite att medverka i en utredning som har samband med den gärningen. 
 29 kap. 
 Uppgiftsskyldighet 
 19 a § 
 En huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gym- nasieskola eller gymnasiesärskola ska till Statens skolverk lämna så- dana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska för- hållanden som behövs för allmän- hetens insyn. Uppgifterna ska lämnas för varje skolenhet för sig. 
 Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas. 
 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2014 i fråga om 29 kap. 19 a § och i övrigt den 1 januari 2015. 
 2. Ett godkännande som huvudman enligt 2 kap. 5 § i dess tidi- gare lydelse ska, om det gäller vid utgången av december 2014, fort- sätta att gälla som ett godkännande enligt paragrafen i dess nya lydelse. 
 33 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 2 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) att 23 kap. 7 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 23 kap. 
 7 § 
 Sekretess gäller hos Skolväsendets överklagandenämnd i ärenden som uppkommit där till följd av överklagande av beslut samt i tillsynsverksamhet hos Statens skolinspektion och Myndigheten för yrkeshögskolan samt hos Lärarnas ansvarsnämnd i ärenden om legitimation, för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. 
 Sekretess gäller i ärende om god- kännande hos Statens skolinspek- tion för uppgift om en enskilds per- sonliga eller ekonomiska förhållan- den, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs. 
 Sekretessen gäller inte beslut i ärende. 
 För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2015. 
 34 
  
 SOU 2013:56 
  
 Författningsförslag 
  
 3 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister 
 Härigenom föreskriver regeringen i fråga om förordningen (1999:1134) om belastningsregister 
  
 dels  
 att 18 § ska ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 16 e §, av 
  
 följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 16 e § 
  
 Uppgifter ur belastningsregistret 
  
 om brott mot 3 kap. 1, 2 eller 
  
 6 §§, 4 kap. 1 §, 6 kap., 8 kap. 6 §, 
  
 16 kap. 10 a § brottsbalken eller 
  
 mot skattebrottslagen (1971:69) 
  
 ska, om brotten föranlett någon 
  
 annan påföljd än böter, lämnas ut 
  
 om det begärs av Statens skol- 
  
 inspektion i ärenden om godkän- 
  
 nande enligt skollagen (2010:800), 
  
 i fråga om den som ärendet gäller 
  
 eller den som har ett väsentligt in- 
  
 flytande i dennes verksamhet. 
  
 18 § 
  
 En myndighet som enligt 10, 
  
 En myndighet som enligt 10, 
  
 11, 12, 13, 14, 16 b eller 16 c § har 
  
 11, 12, 13, 14, 16 b, 16 c  
 eller 
  
 rätt att få uppgifter ur belast- 
  
 16 e  
 § har rätt att få uppgifter ur 
  
 ningsregistret vid tillståndsgiv- 
  
 belastningsregistret vid tillstånds- 
  
 ning, godkännande eller med- 
  
 givning, godkännande eller med- 
  
 delande av legitimation, har rätt 
  
 delande av legitimation, har rätt 
  
 att få motsvarande uppgifter för 
  
 att få motsvarande uppgifter för 
  
 prövning av ett meddelat till- 
  
 prövning av ett meddelat till- 
  
 stånd, godkännande eller certifi- 
  
 stånd, godkännande eller certifi- 
  
 kat eller en beslutad auktorisation 
  
 kat eller en beslutad auktorisation 
  
 eller meddelad legitimation. 
  
 eller meddelad legitimation. 
  
 35 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2015. 
 36 
  
 SOU 2013:56 
  
 Författningsförslag 
  
 4 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) 
 Härigenom föreskriver regeringen i fråga om gymnasie- förordningen (2010:2039) 
  
 dels  
 att 2 kap. 3 § ska ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i 2 kap. ska införas tre nya paragrafer, 2 a, 3 a och 7 §§, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 kap. 
 2 a § 
 För prövning av en enskild huvudmans lämplighet ska upp- gifter ur belastningsregistret in- hämtas enligt 16 e § förordningen (1999:1134) om belastnings- register. 
 3 § 
 Beslut i ett ärende som avses i 1 § ska om möjligt fattas före den 1 oktober kalenderåret innan utbildningen ska starta. 
 Om en huvudman i samband med ansökan eller senare kan visa att utbildningen, utan dennes för- skyllan, inte kan starta hösttermi- nen kalenderåret efter Statens skolinspektions beslut får Skol- inspektionen besluta att godkän- nandet i stället ska avse utbildning som ska starta höstterminen två kalenderår efter beslutet. 
 3 a § 
 Om en enskild ansöker om godkännande som huvudman för utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan som anordnas av en annan huvudman ska be- 
 37 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 slutet fattas skyndsamt om det före- ligger särskilda skäl med hänsyn till elevernas möjlighet att full- följa sin utbildning. 
 7 § 
 Skolinspektionen får meddela föreskrifter om en enskild huvud- mans lämplighet att bedriva ut- bildningsverksamhet. 
 Denna förordning träder i kraft den1 januari 2015. 
 38 
  
 SOU 2013:56 
  
 Författningsförslag 
  
 5 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) 
 Härigenom föreskriver regeringen i fråga om skolförordningen (2011:185) 
  
 dels  
 att 2 kap. 3 § ska ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i 2 kap. ska införas tre nya paragrafer, 2 a, 4 och 5 §§, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 kap. 
 2 a § 
 För prövning av en enskild huvudmans lämplighet ska upp- gifter ur belastningsregistret in- hämtas enligt 16 e § förordningen (1999:1134) om belastnings- register. 
 3 § 
 Beslut i ett ärende som avses i 1 § ska om möjligt fattas före den 1 oktober kalenderåret innan utbildningen ska starta. 
 Om en huvudman i samband med ansökan eller senare kan visa att utbildningen, utan dennes för- skyllan, inte kan starta hösttermi- nen kalenderåret efter Statens skolinspektions beslut får Skol- inspektionen besluta att godkän- nandet i stället ska avse utbildning som ska starta  
 höst-terminen 
  två kalenderår efter beslutet. 
 4 § 
 Om en enskild ansöker om godkännande som huvudman för utbildning i förskoleklass, grund- skola, grundsärskola eller fritids- hem som anordnas av en annan 
 39 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 huvudman ska beslutet fattas skyndsamt om det föreligger sär- skilda skäl med hänsyn till elev- ernas möjligheter att fullfölja sin utbildning. 
 5 § 
 Skolinspektionen får meddela föreskrifter om en enskild huvud- mans lämplighet att bedriva utbildningsverksamhet. 
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2015. 
 40 
  
 SOU 2013:56 
  
 Författningsförslag 
  
 6 
  
 Förslag till 
  
 förordning (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för huvudmännen inom skolväsendet m.m. 
 Härigenom föreskriver regeringen i fråga om förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för huvudmännen inom skol- väsendet m.m. att det ska införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse. 
 5 § 
 Statens skolverk får meddela föreskrifter om vilka uppgifter som en huvudman ska lämna enligt 29 kap. 19 a § skollagen (2010:800). 
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2014. 
 41 
  
 1 
  
 Kommitténs uppdrag, arbete och användning av vissa begrepp 
  
 1.1 
  
 Uppdraget 
  
 Det är nu 20 år sedan friskolereformen genomfördes i Sverige. Genom reformen gavs fristående skolor i huvudsak samma eko- nomiska förutsättningar att verka som skolor med offentlig huvudman och alla föräldrar och elever fick samma möjlighet att välja skola. Friskolereformen har fått stort genomslag och de fristående skolorna utgör numera ungefär en sjättedel av grund- och gymnasieskolorna. De har tillfört mycket positivt till skol- väsendet och en hel del av de intentioner som fanns när reformen genomfördes har också blivit verklighet. Samtidigt måste konsta- teras att det här, liksom i andra delar av skolväsendet, finns en del problem. Regelverket för fristående skolor förändrades påtagligt i samband med ikraftträdandet av den nya skollagen (2010:800). Trots nyligen genomförda förändringar har regeringen ansett att ytterligare förändringar behöver utredas. Det ligger dock inte i kommitténs uppdrag att göra någon utvärdering av friskolereformen. 
 Kommitténs direktiv beslutades av regeringen den 14 juli 2011. Direktiven finns i sin helhet i  
 bilaga 1 
 . Utredningstiden förlängdes i tilläggsdirektiv som beslutades av regeringen den 4 oktober 2012. Utredningstiden förlängdes ytterligare i tilläggsdirektiv som beslutades av regeringen den 28 februari 2013, den 25 april 2013 samt den 13 juni 2013. Tilläggsdirektiven finns i  
 bilaga  
  
 2–5 
 . 
  
 43 
  
 Kommitténs uppdrag och arbete 
  
 SOU 2013:56 
  
 1.1.1 
  
 Avgränsningar 
  
 Kommitténs uppdrag omfattar sådan verksamhet inom skolväsendet med enskild huvudman som står under Statens skolinspektions tillsyn, dvs. fristående förskoleklasser, grundskolor, grundsär- skolor, gymnasieskolor, gymnasiesärskolor och sådana fritidshem med enskild huvudman som anordnas vid en skolenhet med för- skoleklass, grundskola eller grundsärskola. Kommitténs förslag omfattar därmed också endast dessa verksamheter. I den fortsatta beredningen av kommitténs förslag kan det övervägas om förslagen även bör avse sådana verksamheter som faller utanför uppdraget, t.ex. fristående förskolor. 
 Principerna för regelverket ska behållas oförändrade 
 En utgångspunkt för vårt arbete har varit att principerna för regelverket för fristående skolor behålls oförändrade. I detta ligger bland annat att skolans uppdrag är detsamma oavsett huvudmanna- skap och att samma höga krav på kvalitet ska omfatta alla skolor. Härtill kommer att varje skola ska ha möjlighet att verka på goda och lika villkor. 
 Principen om lika villkor innebär också lika ekonomiska villkor. I direktiven tar regeringen ställning för att det är en förutsättning för friskolereformens framgång att det finns en möjlighet att driva skolverksamhet med vinst samt att utbildningsföretag får ge utdel- ning till sina ägare när rörelsen genererar ett ekonomiskt överskott. Frågan om vinstdrivna företag alls ska få bedriva skolverksamhet har därmed inte omfattats av utredningsuppdraget. 
 Frågan om stärkt meddelarskydd för anställda i fristående skolor 
 Ett område där det enligt gällande lagstiftning inte råder lika villkor mellan skolor med enskild och offentlig huvudman är regelverket om meddelarskydd för uppgiftslämnare. 
 Det ingår inte i kommitténs uppdrag att utreda frågan om ett stärkt meddelarskydd för privatanställda i fristående skolor. Vid kommitténs tillsättande avsåg regeringen att inleda ett arbete isär- skild ordning för att genomlysa detta område eftersom frågorna ansågs spänna över hela välfärdsområdet och inte bedömdes kunna avgränsas enbart till skolväsendet. Däremot har utbildnings- 
 44 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs uppdrag och arbete 
  
 ministern i ett brev, formulerat efter det att våra direktiv beslutats, påpekat möjligheten att kommittén, i den mån den har skol- specifika synpunkter på problematiken, framför dem till den utredning inom Justitiedepartementet som skulle tillsättas för att utreda frågan (Ju 2012:11; se avsnitt 1.3.1). Ett sådant samråd har genomförts. Kommittén har då framfört uppfattningen att ett för- stärkt meddelarskydd för anställda i fristående skolor bör införas och att det är kommitténs förhoppning att den särskilda utredaren hittar en fungerande juridisk väg att nå detta mål. Kommitténs ställningstagande i detta avseende återkommer även bland våra överväganden och förslag. 
 Frågan om ägarprövning inom skolväsendet m.m. 
 I kommitténs uppdrag har ingått att överväga om Statens skolinspektion ska ges en utökad möjlighet att på nytt granska en huvudmans förutsättningar att bedriva skolverksamhet i samband med att en fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i huvudmannen. I budgetpropositionen för 2013 aviserade dock regeringen en ny utredning om kraven på ägare och företags- ledningar inom välfärdssektorn i samband med att tillstånd beviljas för verksamheten. Direktiv till en utredning om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster beslutades den 20 december 2012 (dir. 2012:131; se avsnitt 1.3.3). En utredare utsågs i mars 2013. Kommittén har samrått med utredaren och framfört de förslag och rekommendationer vi har på det område som omfattas av direktiven till den utredningen. 
 Kommittén har också samrått med den utredare som regeringen tillsatt för att komma med förslag till ändringar i kommunallagen (dir. 2012:105; se avsnitt 1.3.2). Kommittén har förordat ett bibe- hållande av den insynsrätt för kommuner i fristående skolors verk- samhet som framgår av skollagen och även ställt sig positiv till en viss utvidgning av möjligheterna till insyn. 
 45 
  
 Kommitténs uppdrag och arbete 
  
 SOU 2013:56 
  
 1.2 
  
 Utredningsarbetet 
  
 Arbetet inleddes hösten 2011. Kommittésammanträden har ägt rum vid 17 tillfällen. Vid ett antal kommittésammanträden har olika gäster bjudits in. Ordföranden har dessutom haft enskilda möten med ledamöterna. 
 Experterna har deltagit vid fyra kommittésammanträden. Kom- mitténs ordförande och sekretariatet har därutöver haft särskilda möten med experterna vid sju tillfällen. Sekretariatet har också haft mer informella kontakter med experterna. 
 Under utredningsarbetets gång har sekretariatet intervjuat före- trädare för nio kommuner i landet. Därtill har informella möten hållits med företrädare för ett antal fristående skolor samt med tjänstemän vid Statens skolverk och Statens skolinspektion. 
 Kommittén har överenskommit med Skolverket om att under- visningsrådet Williams mot ersättning skulle biträda kommittén med uppgiften att ta fram underlag till en beskrivning av ägarstrukturen inom skolväsendet. Materialet ligger till grund för den beskrivning av ägarstrukturen inom skolväsendet som görs i avsnitt 4. 
 Kommittén har också lagt ut två konsultuppdrag. Ett uppdrag har avsett en finansiell analys av de 13 största utbildningsföretagen utifrån fyra uppdragsfrågor: 1. Att granska ekonomiska uttag för de utvalda företagen under åren 2009 och 2010. För två av före- tagen skulle även åren 2008 och 2007 granskas. 2. Att kartlägga utvecklingen av eget kapital i de granskade bolagen. 3. Att ge en generell beskrivning och bedömning av vinstmarginaler i skol- branschen. 4. Att kartlägga de företagsförvärv som har genomförts av Academedia AB och Friedman Education AB under åren 2006– 2011. Uppdraget genomfördes av auktoriserade revisorer vid Acevedo samtliga elever var behöriga till alla gymnasieprogram och det genomsnittliga meritvärdet låg långt över genomsnittet för riket. Av skolans lärare hade emellertid endast 47 procent pedagogisk högskoleutbildning (rikssnittet för grundskolor var 87 procent i kommunala skolor och 70 procent i fristående skolor läsåret 2011/12). Skolan blev dess- utom förelagd att åtgärda brister inom tio av de elva bedömnings- områden som rör grundskolan. Dessa exempel visar att det inte är möjligt att mäta kvalitet enbart i form av betygsresultat. Det 
 189 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 behövs ofta en fördjupad granskning av en skola för att kunna bedöma den faktiska kvaliteten. 
 De granskade skolföretagens skolor har i flera fall en låg andel lärare med pedagogisk högskoleutbildning. Det finns exempel på skolor med en mycket låg andel sådana lärare (som lägst 21 pro- cent). Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning är dock ofta lägre i skolor med yrkesprogram. 
 En jämförelse med resultat för samtliga huvudmän:  
 Elevernas kunskapsresultat behöver bli bättre på många skolor. Enligt Skol- inspektionens resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning år 2011 brister majoriteten av grund- och gymnasieskolorna i sina kun- skapsresultat. Undervisningen utgår inte heller alltid från de natio- nella målen och inom nästan alla skolformer finns brister i individ- anpassning av verksamheten utifrån elevernas förutsättningar och behov (Skolinspektionen 2011d). 
  
 Kränkande behandling 
 Alla elever har rätt till en god utbildning i en trygg miljö som är fri från kränkande behandling. Med kränkande behandling avses i skollagen ett uppträdande som utan att vara diskriminering kränker en elevs värdighet. Huvudmannen ska se till att varje skola bedriver ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av elever. Huvudmannen ska också se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att elever utsätts för kränkande behand- ling samt att det varje år upprättas en plan mot kränkande behandling. Så snart någon vid en skola får kännedom om att en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling ska detta anmälas till rektorn. Rektorn är i sin tur skyldig att anmäla vidare till huvud- mannen, som har en skyldighet att skyndsamt utreda vad som hänt och vidta nödvändiga åtgärder för att det inte ska hända igen. Brister som rör kränkande behandling granskas av Skolinspek- tionen inom bedömningsområdet trygghet och studiero. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 Skolinspektionen har konstaterat brister inom området trygghet och studiero på skolor i cirka hälften av de granskade företagen. Sådan kritik har företrädesvis gällt brister i skolans plan mot kränkande behandling, men i vissa fall också konstaterad förekomst av kränkande behandling. Av totalt 39 kritikbeslut i anmälningsärenden som rör grundskolan har 
 190 
  
 SOU 2013:56 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 12 beslut avsett kränkande behandling. Besluten har varit riktade mot fyra skolföretag. 
 En jämförelse med resultat för samtliga huvudmän:  
 Många skolor brister när det gäller att bedriva ett målinriktat arbete för att mot- verka kränkande behandling av elever. I de flesta fall innebär det att skolor saknar en plan mot kränkande behandling som uppfyller de krav som ställs. I sin regelbundna tillsyn år 2011 gjorde Skol- inspektionen bedömningen att mer än hälften av de granskade skolorna hade brister i sin plan mot kränkande behandling och att var tionde skola inte levde upp till kraven på det förebyggande arbetet generellt sett. Att elever upplever sig ha utsatts för krän- kande behandling är också den vanligaste anmälningsgrunden i de anmälningar som kommer in till Skolinspektionen. 
  
 Särskilt stöd 
 Alla elever ska utifrån sina egna förutsättningar få den ledning och stimulans som de behöver för att kunna utvecklas så långt som möjligt i enlighet med utbildningens mål. Frågan om en elev är i behov av särskilt stöd aktualiseras när eleven riskerar att inte nå de lägsta kunskapskraven eller uppvisar andra svårigheter i sin skol- situation såsom lärande- eller beteendesvårigheter. Det finns ingen definition av begreppet behov av särskilt stöd, utan det kan finnas flera olika orsaker till att en elev har ett sådant behov. 
 För att stärka elevernas rättssäkerhet beskrivs processen kring arbetet med särskilt stöd i skollagen (3 kap.  
 6–12 
  §§). Personalen vid skolan är skyldig att anmäla till rektorn om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås eller uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Rektorn ansva- rar för att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds och ett åtgärdsprogram utarbetas, om utredningen visar att en elev är i behov av särskilt stöd. Även om en utredning visar att en elev inte är i behov av särskilt stöd måste ett formellt beslut fattas av rektorn så att frågan ska kunna överklagas. Det särskilda stödet kan ersätta annan undervisning eller vara ett komplement till den. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 Ett flertal skolföretag i granskningen har haft brister inom området särskilt stöd. Bristerna avser ofta skolornas arbete med att upptäcka och utreda elevers behov samt upprätta och följa upp åtgärdsprogram. Sådana brister tycks vara vanligare i vissa skolföretag än i andra. Av totalt 39 kritikbeslut i 
 191 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 anmälningsärenden som rör grundskolan har 21 beslut avsett särskilt stöd. Av totalt 30 kritikbeslut i anmälningsärenden som rör gymnasieskolan har 18 beslut avsett särskilt stöd. Besluten har i båda fallen varit riktade mot fem skolföretag. 
 Några av de stora koncernerna har koncept som går ut på myc- ket självständigt arbete. Då är det särskilt angeläget med system i skolan för att upptäcka och stödja elever i behov av särskilt stöd eftersom brister i sådana system kan få stora följder. Denna typ av brister har förekommit i företag, eller delar av koncerner, där man tillämpar en hög grad av självständigt arbete. Vi återkommer till detta i avsnitt 7.4.2. 
 En jämförelse med resultat för samtliga huvudmän:  
 Omkring 15 procent av de grundskolor som Skolinspektionen granskade i sam- band med den regelbundna tillsynen år 2011 hade brister när det gällde att ge elever det särskilda stöd de har rätt till. Två tredjedelar av skolorna hade brister när det gällde att upprätta åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd. Nästan hälften av alla kritikbeslut som fattas inom grundskolan efter anmälningar som kommer till Skolinspektionen rör särskilt stöd. Enligt Skolinspektionens skol- enkät 2011 menar var fjärde lärare att det inte utreds skyndsamt när det framkommer att en elev har behov av särskilt stöd. 
  
 Rektorsfunktionen 
 Enligt skollagen ska det pedagogiska arbetet vid en skola ledas och samordnas av en rektor. Rektor ska också särskilt verka för att utbildningen utvecklas (2 kap. 9 §). Rektorns ansvar utvecklas i läroplanen. Wu har en viktig roll som pedagogisk ledare. 
 De 13 granskade företagen: I en av koncernerna i kartläggningen har hälften av gymnasieskolorna haft brister i rektorsfunktionen. I en annan koncern har majoriteten av gymnasieskolorna brustit i rektorsfunktionen. 
 En jämförelse med resultat för samtliga huvudmän:  
 Skolinspektionens tillsyn visar att det finns många rektorer som inte vet hur den peda- gogiska verksamheten på deras grundskolor faktiskt ser ut. År 2011 bedömde Skolinspektionen att rektor inte känner till eller följer lärarnas undervisning i cirka 15 procent av de skolor som ingick i den regelbundna tillsynen. Skolinspektionen har i en kvalitets- granskning gjort bedömningen att majoriteten av huvudmännen behöver försäkra sig om att rektorerna har goda förutsättningar att 
  
 192 
  
 SOU 2013:56 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 arbeta som pedagogiska ledare och att närmare tre fjärdedelar av rektorerna behöver förstärka det pedagogiska ledarskapet (Skol- inspektionen 2012b). 
 Systematiskt kvalitetsarbete 
 I skollagen finns krav på att ett systematiskt kvalitetsarbete ska bedrivas i skolan (4 kap.  
 3–8 
  §§). Varje huvudman och rektor har ansvaret för att utbildningen systematiskt och kontinuerligt följs upp och analyseras i förhållande till de nationella målen för utbild- ningen. Utifrån uppföljningen och analysen ska sedan utbildningen planeras och utvecklas. Det systematiska kvalitetsarbetet är en viktig förutsättning för likvärdighet och rättssäkerhet för eleverna. Kvalitetsarbetet ska genomföras både på huvudmannanivå och på skolnivå. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 Skolinspektionen konstaterar i kart- läggningen att stora koncerner ofta, men inte alltid, har ett ambitiöst kvalitetsarbete där de följer utvecklingen i skolorna och återkopplar till verksamheten. Tack vare sin storlek har de goda möjligheter att bygga upp administrativa stödsystem och ge kom- petensutveckling till personalen. De stora koncernerna är ofta väl medvetna om sina svagheter. Trots detta har några huvudmän inom en av de största koncernerna fått kritik för brister i det systema- tiska kvalitetsarbetet på skolnivå. Ytterligare fyra koncerner har haft sådana brister i vissa av sina skolor. 
 En jämförelse med resultat för samtliga huvudmän:  
 Många grund- skolor behöver förbättra sitt systematiska kvalitetsarbete. Mer än hälften av de grundskolor som Skolinspektionen granskade i sin regelbundna tillsyn år 2011 hade brister i arbetet med uppföljning och utvärdering av skolans resultat. Enligt Skolinspektionens Skolenkät 2011 ansåg fler än var fjärde lärare att uppföljningen av deras arbete inte leder till förändringar i arbetssätt. 
  
 193 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 Bedömning av elevers kunskaper och kunskapsutveckling 
 Lärarnas utvärdering av elevernas kunskapsutveckling är en viktig förutsättning för en likvärdig bedömning och betygssättning. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 Knappt hälften av de granskade före- tagen har fått kritik för bristande bedömning och betygssättning. Det har funnits brister i hur skolorna arbetar med analys och uppföljning av betygssättningen. Vissa skolor har satt betyg efter kriterier som inte ingår i de nationella betygskriterierna och det har funnits stora skillnader i elevernas förtroende för betygssättningen. Samtidigt har det förekommit skolor som till stora delar funnit former för att säkerställa att betygssättningen lever upp till kraven i författningarna. Det förekommer att koncerner har bedömnings- och betygsfrågor som tema för fortbildningsinsatser (se även Skol- inspektionen 2010a). 
 En jämförelse med resultat för samtliga huvudmän:  
 Många skolor brister i utvärderingen av elevernas kunskapsutveckling. Var tionde grundskola som ingick i Skolinspektionens regelbundna tillsyn år 2011 hade brister vad gällde lärarnas regelbundna utvärdering av elevernas kunskapsutveckling utifrån läroplanens och kursplan- ernas krav. Även resultaten från Skolinspektionens Skolenkät år 2011 visar att lärarna har svårigheter med att bedöma elevernas kunskaper. 
  
 En riktad tillsyn av bedömning och betygssättning visar att bedömarkompetensen hos lärarna och deras kvalitetssäkring av bedömningarna ibland kan brista på skolorna (Skolinspektionen 2012c). Skolinspektionen har också i en kvalitetsgranskning gjort bedömningen att de flesta skolor inte sammanställer eller analy- serar elevernas resultat på övergripande nivåer (Skolinspektionen 2010b). 
  
 7.2.2 
  
 Tre företag i kartläggningen 
  
 Denna sammanfattning av resultaten för tre av de 13 granskade företagen avser att belysa att det finns stora skillnader mellan de granskade företagen. 
 Två av de exempel som redogörs för i det följande är avidenti- fierade. Dessa båda företag bedöms inte vara tillräckligt stora för att namnges i en framställning av detta slag. Det ena exemplet är ett av de mindre företagen i kartläggningen medan det andra exemplet 
 194 
  
 SOU 2013:56 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 är ett av de större. Det senare företaget är emellertid betydligt mindre än det tredje exemplet, Academedia AB. I det fallet har vi gjort bedömningen att en avidentifiering inte skulle tjäna sitt syfte eftersom koncernen storleksmässigt skiljer sig mycket från andra stora aktörer och även i övrigt har vissa särdrag. Enskilda företag inom koncernen namnges dock inte. 
 Exempel 1 
 Det första exemplet är ett av de minsta företagen i kartläggningen. Företaget bedriver framför allt grundskoleutbildning. 
 En grundskola har varit föremål för tillsyn under perioden och huvudmannen har då endast fått kritik inom området kunskaper. 
 Huvudmannen har också fått kritik i tre anmälningsärenden, varav två gällt särskilt stöd. 
 Av grundskoleeleverna inom företaget fick 84 procent minst godkända betyg i alla ämnen (rikssnittet läsåret 2011/12 var 75 pro- cent). Andelen grundskoleelever som var behöriga till gymnasie- skolas nationella program var högre än i riket som helhet. En avvikelse från rikssnittet kunde noteras när det gällde överens- stämmelse mellan provbetyg i nationella ämnesprov och slutbetyg från grundskolan. Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbild- ning varierade mellan 80 och 94 procent i grundskolorna (riks- snittet läsåret 2011/12 var 87 procent i kommunala skolor och 70 procent i fristående skolor). 
 Av gymnasieeleverna slutförde 98 procent sin utbildning inom fyra år. Grundläggande högskolebehörighet nåddes av 92 procent av eleverna. Andelen lärare i gymnasieskolan med pedagogisk hög- skoleutbildning var 75 procent (rikssnittet läsåret 2011/12 var 79 procent i kommunala skolor och 60 procent i fristående). 
 Exempel 2 
 Det andra exemplet är ett av de största företagen i kartläggningen. Företaget har en inriktning framför allt mot gymnasieskolor med yrkesprogram och lärlingsutbildning. 
 Av de elever som påbörjat sin utbildning på en av företagets gymnasieskolor slutförde 75 procent utbildningen inom fyra år. Av dessa uppnådde 74 procent grundläggande högskolebehörighet och 
 195 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 47 procent hade lägst betyget Godkänt i samtliga kurser. Det inne- bär att endast drygt hälften av de elever som började vid företagets skolor (55 procent) slutförde sin utbildning vid skolorna och fick grundläggande högskolebehörighet till högre studier. 
 Variationen mellan skolorna är stor. Genomströmningen varie- rar från 98 procent till 57 procent. Andelen elever med slutbetyg som uppnått grundläggande högskolebehörighet varierade mellan 100 procent och 41 procent. 
 Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning var 43 pro- cent (rikssnittet läsåret 2011/12 var 60 procent i fristående skolor och 79 procent i kommunala skolor). Variationen mellan skolorna var även här mycket stor. Andelen varierade mellan 85 procent och 16 procent. Inriktningen mot lärlingsutbildning och små yrkesom- råden bidrar sannolikt till den låga andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning. 
 Elva kritikbeslut i anmälningsärenden har riktats mot huvud- mannen, varav sju inom området särskilt stöd. Två av besluten har rört kränkande behandling. 
 Regelbunden tillsyn har genomförts vid 16 av företagets skolor och 14 av dessa har haft brister inom området särskilt stöd, 12 inom områden som rör rektorsfunktionen, lärarnas kompetens och utbild- ning samt uppföljning och utvärdering. Det senare inkluderar systematiskt kvalitetsarbete. Bristande kunskapsresultat har varit en kritikpunkt när det gäller 11 skolor. 
 Kritik har riktats mot huvudmannen när det gäller skolornas sätt att hantera den arbetsförlagda delen av lärlingsutbildningen, som omfattar hälften av elevernas utbildning. På vissa skolor har elever inte en plats för den arbetsplatsförlagda delen av utbild- ningen. 
 Exempel 3 
 Academedia AB är den största aktören inom friskolesektorn både när det gäller grundskole- och gymnasieutbildning. Avsikten med denna redovisning är att visa på den variation som kan förekomma i en stor koncern. 
 Inom koncernen finns nio huvudmän som bedriver grund- skoleutbildning. Generellt kan sägas att kunskapsresultaten i års- kurs 9 för grundskolorna ligger över genomsnittet för riket som helhet. Det gäller t.ex. andelen elever med minst godkända betyg i 
 196 
  
 SOU 2013:56 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 alla ämnen där resultatet för koncernens skolor var 83 procent jäm- fört med 75 procent för riket. Också värdet för behörighet till gymnasieskolan och meritvärde ligger över rikssnittet. Trots detta hade 850 elever i årskurs 9 (17 procent) inte minst godkända betyg i alla ämnen åren  
 2009–2011. 
  Av dessa gick drygt hälften i skolor tillhörande två olika huvudmän. 
 I en huvudmans skola redovisades full måluppfyllelse, dvs. 100 procent av eleverna hade fått minst godkända betyg i alla ämnen, medan endast 43 procent av eleverna i en annan huvudmans skola gick ut med minst godkända betyg i alla ämnen. Det bör i samman- hanget påpekas att det i såväl fristående som kommunala skolor oftast finns en andel av eleverna som inte når målen i alla ämnen. 
 För ett av dotterbolagen finns en kraftig avvikelse när det gäller överensstämmelsen mellan ämnesbetyg och provbetyg i nationella ämnesprov. Endast 24 procent av eleverna fick samma betyg i slut- betyget som man fått i ämnesprovet. 
 Av samtliga grundskolelärare inom koncernen hade 75 procent pedagogisk högskoleutbildning för den undervisning de bedrev (rikssnittet läsåret 2011/12 var 87 procent i kommunala skolor och 70 procent i fristående skolor). Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning varierade mellan de olika dotterbolagen, från 69 procent till 87 procent. 
 Koncernen som helhet har fått kritik i 19 anmälningsärenden. Ett av dotterbolagen har fått betydligt fler kritikbeslut än de andra. Merparten av kritikbesluten gäller brister inom området särskilt stöd (11). Av dessa har nio kritikbeslut gällt huvudmän som bedri- ver utbildning med en hög grad av självständiga studier. Kritik har också getts inom områdena kränkande behandling (6) och rätt till utbildning (6). 
 Regelbunden tillsyn har genomförts under perioden vid sam- manlagt 24 grundskolor vid vilka fem av koncernens dotterbolag har bedrivit utbildning. De flesta skolor som bedömts utifrån 1985 års skollag har haft brister inom området kunskaper, vilket innebär att alla elever inte når kunskapsmålen i samtliga ämnen. En stor andel av skolorna har också haft brister inom området trygghet och studiero. Kritiken har företrädesvis avsett brister i skolornas planer mot kränkande behandling, men också förekomsten av kränkande behandling. Det finns grundskolor inom koncernen som har haft brister inom sju eller flera av Skolinspektionens bedömningsområden. De flesta av dessa skolor drivs av några få av koncernens huvudmän. 
 197 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 Gymnasieutbildning inom Academediakoncernen bedrivs i 16 dotterbolag. Andelen elever som lämnat gymnasieskolan med grundläggande behörighet var för hela koncernen 84 procent, vilket är något under riksgenomsnittet (86 procent). Samtidigt var det fler elever än för riket som helhet som fick slutbetyg inom fyra år (84 procent jämfört med 80 procent). Det innebär att av de elever som påbörjar utbildningen vid koncernens skolor är det drygt 70 procent som fått grundläggande högskolebehörighet, vilket är något högre än riket. Skillnaden mellan koncernens olika dotter- bolag är dock relativt stor. Andelen elever som uppnår grundlägg- ande högskolebehörighet varierar mellan 33 procent och 97 pro- cent. 
 Den genomsnittliga betygspoängen för koncernen ligger på samma nivå som för riket (14). En jämförelse mellan dotterbolagen visar att resultaten varierar från 10 till 18. 
 Överensstämmelsen mellan ämnesbetyg och provbetyg på natio- nella prov ligger något under rikssnittet. Det finns exempel på dotterbolag där överensstämmelsen i vissa kurser endast var 41 pro- cent. 
 Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning inom kon- cernens gymnasieskolor var 56 procent (rikssnittet läsåret 2011/12 var 79 procent i kommunala skolor och 60 procent i fristående skolor). Variationen mellan koncernens dotterbolag är emellertid stor, från 30 procent till 84 procent. Huvudmän i koncernen har fått kritik i elva anmälningsärenden. Sex av dessa har gällt området särskilt stöd. 
 Regelbunden tillsyn har under perioden den 1 januari  
 2010–30 
  juni 2012 genomförts vid 33 av koncernens gymnasieskolor till- hörande 12 av dotterbolagen. Kritikbeslut har fattats för 18 skolor när det gäller särskilt stöd och 15 skolor när det gäller trygghet och studiero. En annan vanlig kritikpunkt är brister i det systematiska kvalitetsarbetet. 
 Av de 33 gymnasieskolorna finns fyra som inte haft några kon- staterade brister i tillsynen. Samtidigt finns det två gymnasieskolor som har haft brister när det gäller 14 av 15 bedömningspunkter. 
 198 
  
 SOU 2013:56 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 7.3 
  
 Kartläggning av vissa ekonomiska förhållanden 
  
 Enligt direktiven till kommittén ska vi utreda behovet av att Skol- inspektionen i vissa fall ska ta hänsyn till att ekonomiska uttag har gjorts ur en skolverksamhet. Det finns inte någon juridisk eller allmänt vedertagen definition av begreppet ekonomiska uttag. Inte heller i direktiven ges någon närmare definition av vad som avses. 
 Kommitténs utgångspunkt har varit att begreppet i detta sam- manhang bör avse sådana ekonomiska händelser som medför att tillgångar direkt eller indirekt överförs från en juridisk person som bedriver skolverksamhet till dess ägare. Hur en granskning av eko- nomiska uttag i den bemärkelsen bland ett urval av enskilda huvud- män ska genomföras har dock inte varit givet. 
 En annan utgångspunkt har varit att granskningen måste baseras på offentliga källor, dvs. främst årsredovisningar. 
 Mot den bakgrunden har vi inom ramen för denna kartläggning valt att titta närmare på förekomsten av tre former av händelser som kan utgöra ekonomiska uttag, nämligen öppet redovisad vinst- utdelning, öppet redovisade koncernbidrag och räntekostnader för lån. Vi har även kartlagt utvecklingen av eget kapital och några andra nyckeltal i de granskade företagen. Andra former av möjliga värdeöverföringar är icke marknadsmässiga hyror, löner och ersätt- ningar för andra tjänster och varor. Sådana värdeöverföringar har inte kartlagts. Den genomsnittliga lönekostnaden går att utläsa ur årsredovisningen, men kommittén har gjort bedömningen att even- tuella värdeöverföringar i form av icke marknadsmässiga löner omöjligt kan utläsas ur de uppgifter som lämnas i företagens års- redovisningar. 
 Avgränsningar 
 Samtliga granskade företag har varit skyldiga att lämna årsredovis- ningar och granskningen baseras i huvudsak på företagens resultat- räkningar och balansräkningar. De värdeöverföringar som har kart- lagts avser två år, 2009 och 2010. Då granskningen genomfördes (våren 2012) var dessa de två senaste åren för vilka det fanns till- gängliga årsredovisningar för alla de aktuella företagen. För två av utbildningsföretagen har granskningen utökats till att gälla ytter- ligare två år, 2007 och 2008. 
 199 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 För koncerner där det finns väsentliga inslag av andra verksam- heter än skolverksamhet eller där det inte upprättats någon kon- cernredovisning, har granskningen omfattat de enskilda dotter- bolagen tillsammans med moderbolaget. För större koncerner, som t.ex. Academedia AB, har koncernens räkenskaper granskats. 
 Det har inte varit möjligt att avgränsa granskningen helt från annan utbildningsverksamhet än grundskole- och gymnasieutbild- ning. Ett exempel på hur avgränsningen i sådana fall har genom- förts är en koncern där två bolag bedriver vuxenutbildning. Kon- cernens finansiella rapporter har justerats genom att eliminera dessa två bolags intäkter och kostnader. En jämförelse mellan hela koncernen och den justerade koncernen ger att den senare uppvisar 200 miljoner kronor lägre omsättning och 35 miljoner kronor lägre resultat än den totala koncernen. 
  
 7.3.1 
  
 Resultat av kartläggningen 
  
 Här redovisas resultaten av kartläggningen av tre former av möjliga värdeöverföringar och några andra nyckeltal på en aggregerad nivå. 
 Vinstutdelning 
 Ett aktiebolags vinst kan delas ut till aktieägare i form av utdelning. Vinstutdelning har till syfte att ge ägarna avkastning på det kapital de har satsat i företaget. En utdelning är en utbetalning av tillgångar (oftast kontanter) från ett aktiebolag till dess aktieägare. Storleken på tillåten utdelning regleras genom bestämmelserna i aktiebolags- lagen om värdeöverföringar från bolaget. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 Vinstutdelningar är den näst största formen av värdeöverföringar i de granskade bolagen. Under år 2009 genomförde fem bolag utdelningar på sammanlagt drygt 14 mil- joner kronor, vilket motsvarade 41 procent av rörelseresultatet i bolagen. Under år 2010 genomfördes två utdelningar på samman- lagt närmare 1 miljon kronor, vilket motsvarade 4 procent av rörelse- resultatet i de två bolagen. Den största enskilda utdelningen gjordes av ett bolag som under år 2009 delade ut 9,5 miljoner kronor, eller 63 procent av årets resultat, till ägarna. 
 200 
  
 SOU 2013:56 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 Koncernbidrag 
 En sammanslutning av juridiskt självständiga företag bildar en kon- cern. Det är vanligt med värdeöverföringar mellan koncernföretag. En sådan form av kapitalöverföring är koncernbidrag. Koncern- bidraget är inte en ersättning för tjänster eller varor. Koncernbidrag är ett skatterättsligt begrepp och bestämmelserna om koncernbi- drag finns uteslutande i skattelagstiftningen (35 kap. inkomstskatte- lagen [1999:1229 
 ] 
 ). En koncern är inte ett eget skattesubjekt, utan det är de i koncernen ingående juridiska enheterna som beskattas. Avsikten är att man inom en koncern ska kunna jämna ut vinster och förluster i koncernen och på så sätt åstadkomma ett jämnt resultat. Detta uppnås genom att koncernbidrag i princip är skatte- mässigt avdragsgilla för givaren och skattepliktiga för mottagaren. Regleringen innebär att ett bolag som bedriver skolverksamhet kan lämna ett koncernbidrag till ett annat bolag i koncernen, oavsett vilken typ av verksamhet det bolaget bedriver. Det ställs upp ett antal förutsättningar som måste vara uppfyllda för att koncern- bidrag ska få skatterättslig verkan. Dessa kommer dock inte att behandlas här. Det finns inga skattemässiga begränsningar av bidragets storlek. Det är i stället de civilrättsliga reglerna som är begränsande och aktiebolagslagens bestämmelser om värdeöverför- ingar från bolag kan bli tillämpliga. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 Av kartläggningen framgår att kon- cernbidrag har lämnats av fem av de granskade bolagen. Två av bolagen ägs av riskkapitalbolag. Samtliga fem bolag har ett topp- moderbolag. Av årsredovisningarna går inte att utläsa om koncern- bidragen har lämnats till toppmoderbolagen eller om de har läm- nats till eventuella dotterbolag eller systerbolag. Det har därmed inte heller framgått vilken typ av verksamhet det mottagande bo- laget bedriver. 
 Totalt sett har bolagen lämnat koncernbidrag på 97,5 miljoner kronor för år 2010 och 102,1 miljoner kronor för år 2009. Ett av de större bolagen har under perioden lämnat 79 procent av sitt resultat (66,9 miljoner). Tre bolag har lämnat 48 procent, 19 procent respek- tive 8 procent av rörelseresultatet. Ett av företagen har lämnat 95 procent av sitt resultat som koncernbidrag, vilket utgör den enskilt största ekonomiska händelsen som har påträffats i kartläggningen. 
 201 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 Räntekostnader 
 Räntekostnader för lån med icke marknadsmässiga räntesatser är en annan typ av värdeöverföring. Eftersom det är räntesatsen som indikerar om det är fråga om en värdeöverföring räcker det inte att enbart kartlägga räntekostnader. Även med kännedom om den verkliga räntesatsen kan det dessutom vara vanskligt att bedöma om den är marknadsmässig. En sådan bedömning måste göras i varje enskilt fall. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 I kartläggningen har räntesatser för de företag som ingår i granskningen beräknats. För ett par av företagen var de beräknade räntesatserna höga. Företrädare för samtliga företag som ingått i granskningen har getts möjlighet att lämna synpunkter på resultaten. Ett av de företag vars beräknade räntesatser var höga menar att den beräknade räntesatsen är felaktig och att de verkliga räntesatserna är lägre. Kommittén har bedömt att risken för att beräknade räntor är missvisande är alltför hög för att de ska redovisas. Det har dock inte framkommit något i gransk- ningen som tyder på att värdeöverföringar i form av icke mark- nadsmässiga räntesatser skulle vara en utbredd företeelse i de gransk- ade bolagen. Det utesluter dock inte att det kan förekomma sådana i de delar av koncernerna som inte har granskats, t.ex. i utländska moderbolag. 
 Några andra nyckeltal 
 Rörelseresultat 
 Rörelseresultatet utgörs av företagets överskott före räntor, bok- slutsdispositioner och skatt. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 Sammanlagt har de granskade bolagen genererat ett rörelseresultat på 327 miljoner kronor för år 2009 och 428 miljoner kronor för år 2010. Bolagen har för samma år gett utdelningar till aktieägare om totalt 14 miljoner respektive 1 miljon kronor samt lämnat koncernbidrag på sammanlagt 102 respektive 98 miljoner kronor. 
 202 
  
 SOU 2013:56 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 Rörelsemarginal 
 Rörelsemarginal är ett finansiellt nyckeltal som beskriver ett bolags förmåga att generera överskott från sin verksamhet. Det definieras som rörelseresultatet i procent av nettoomsättningen. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 En analys av de granskade bolagens sammanslagna resultaträkningar visar att de tillsammans hade en positiv rörelsemarginal på 6 procent för år 2009 och på 7 procent för år 2010. Den högsta rörelsemarginalen uppgick till 21 procent för ett bolag i en av de största koncernerna. Vinstmarginaler kan dock variera mycket mellan olika år på grund av tillfälliga hän- delser. 
 Det finns även tre bolag med negativa rörelsemarginaler. Dessa bolag ingick i samma koncern. 
 Förändring av eget kapital 
 Eget kapital är en post i balansräkningen som kan bestå av aktie- kapital, reservfond, balanserade vinster och förluster (tidigare års- resultat) samt årets resultat. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 Utifrån årsredovisningarna har för- ändringen av bolagens egna kapital mellan år 2009 och år 2010 kart- lagts. Majoriteten av de granskade bolagen har haft en positiv utveckling av det egna kapitalet och endast ett bolag har haft en negativ utveckling. Skälet till detta var att bolaget genomförde en utdelning till aktieägarna som översteg de två årens positiva resul- tat. 
 Sammanlagt har de granskade bolagens egna kapital ökat med 437 miljoner kronor under åren 2009 och 2010. I denna summa har inte räknats in ökningen av det egna kapitalet för ett bolag som mottagit ett tillskott från aktieägarna på 200 miljoner kronor. 
 Soliditet 
 Soliditeten visar hur stor del av tillgångarna som finansieras av eget kapital. Soliditeten ökar när det egna kapitalet ökar, vilket i sin tur inträffar då bolaget låter upparbetade vinster ligga kvar i bolaget. 
  
 De 13 granskade företagen:  
 Soliditeten i de granskade bolagen uppgick år 2009 till 22 procent. År 2010 hade den ökat till 28 pro- 
 203 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 cent. Majoriteten av bolagen har haft en soliditet överstigande 20 procent. 
  
 7.3.2 
  
 Två företag i kartläggningen 
  
 Följande exempel från granskningen är avidentifierade och avser att belysa att det finns stora skillnader mellan de granskade bolagen. Det ena exemplet avser ett av de mindre företagen i granskningen. Det andra avser ett av de större. 
 Exempel 1 
 Det första exemplet är ett bolag där inga värdeöverföringar som har påverkat det egna kapitalet har upptäckts i granskningen. Soliditet- en har ökat från 7 procent till 10 procent under perioden. Bolagets ägarbolag har ett lån till aktieägare om 0,4 miljoner kronor för vilket betalas en ränta om cirka 2,75 procent. 
 Exempel 2 
 Det andra exemplet är ett företag med en betydligt högre netto- omsättning och en rörelsemarginal på 15 procent år 2009 och 21 procent år 2010. Företaget har framfört att de höga rörelsemargi- nalerna dessa två år berodde på tillfälliga höga intäkter. 
 Under fyra granskade år  
 (2007–2010) 
  har företaget lämnat sam- manlagt 103,5 miljoner kronor i koncernbidrag och gjort en utdel- ning om 9,5 miljoner kronor. Soliditeten har trots detta varit stark. Vid utgången av år 2010 uppgick soliditeten till 40 procent. Detta förklaras delvis av att företaget erhållit aktieägartillskott under år 2008 med 4 miljoner kronor. 
 Det svenska toppmoderbolaget i koncernen har under 2009 och 2010 haft en skuld till ett utländskt koncernbolag som löpt med en hög beräknad ränta. Som redan har redovisats finns det dock en osäkerhet i beräkningsmetoden. 
 204 
  
 SOU 2013:56 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 7.4 
  
 Analys av sambandet mellan kvalitetsbrister och ekonomiska uttag 
  
 Vi vill avslutningsvis återknyta till direktiven. Enligt direktiven ska kommittén överväga om Skolinspektionen ska ta hänsyn till ekono- miska uttag som har gjorts ur verksamheter, förutsatt att två för- hållanden föreligger. För det första ska Skolinspektionen ha riktat allvarlig kritik mot en huvudman för bristande kvalitet i undervis- ningen. För det andra ska det finnas belägg för att ekonomiska uttag väsentligen har bidragit till bristerna. 
 När vi har presenterat resultaten från de två kartläggningar som har gjorts har vi undvikit att namnge de granskade företagen i sam- band med konkreta iakttagelser. Utifrån den information som har redovisats kan läsaren därmed inte dra några slutsatser om i vilken utsträckning det finns ett samband mellan bristande kvalitet och ekonomiska uttag. Även med full information om vad som har framkommit om varje företag är det problematiskt att dra några säkra slutsatser. I ett företag med allvarliga kvalitetsbrister har det förekommit relativt stora ekonomiska uttag. I ett annat har ägarna i stället överfört ett stort belopp till företaget på grund av låg soli- ditet. 
 Resultaten av kartläggningarna visar att det inte finns några enkla samband. För det första krävs en ingående granskning av företagens ekonomi för att ringa in vilka ekonomiska händelser i ett bolag som kan betraktas som ekonomiska uttag. För det andra torde det i de flesta fall innebära stora svårigheter att med en rimlig resursinsats och på ett rättssäkert sätt fastställa att det finns ett väsentligt sådant samband. 
  
 7.4.1 
  
 Tre skolföretag med allvarliga kvalitetsbrister 
  
 Tre av de granskade skolföretagen har fått återkommande kritik av Skolinspektionen. Alla dessa tre företag bedriver gymnasieutbild- ning och arbetar helt eller delvis med yrkesutbildningar. De deltog också i försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning under perioden  
 2008–2011 
  för vilken statsbidrag har utgått. 
 5  
 Vidare 
  
 5  
 Under perioden  
 2008–2010 
  har huvudmannen fått ansöka om statsbidrag som varit 25 000 kronor per elev och läsår för varje elev som deltar. Från 2011 har huvudmannen sökt utifrån vilka kostnader de har och därmed kan bidraget variera mellan 0 och 25 000 kronor. Stats- bidraget regleras i förordning (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlings- utbildning. 
 205 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 kan konstateras att alla tre företagen ägs genom riskkapital. Det förefaller dock som att kvalitetsbristerna i åtminstone två av före- tagen uppstod före inträdet av riskkapital. Kommittén har inte undersökt närmare vad som kan ha orsakat dessa kvalitetsbrister, men en bidragande orsak kan ha varit en snabb expansion. 
 Möjligt samband mellan kvalitetsbrister och ekonomiska uttag i ett fall 
 I åtminstone ett fall har det förekommit att Skolinspektionen har konstaterat allvarliga brister i verksamhetens kvalitet samtidigt som stora ekonomiska uttag har gjorts ur verksamheten. Vissa av kvali- tetsbristerna, t.ex. när det gäller utrustning, skulle sannolikt ha kunnat avhjälpas med större ekonomiska resurser. 
 Under den period som kartläggningen omfattar genomfördes regelbunden tillsyn vid 16 av företagets gymnasieskolor. Elva av skolorna bedömdes då ha bristande kunskapsresultat. Skolinspek- tionen har framfört att många elever vid koncernens skolor inte slutför sin utbildning och att de som gör det får ett slutbetyg med låga och icke fullständiga betyg. Rektorer och lärare vid skolorna har då förklarat detta med att de tar emot elever från grundskolan med bristfälliga kunskaper. Företrädare för skolföretaget har till kommittén framfört att de svaga kunskapsresultaten är ett otill- räckligt mått på skolornas resultat eftersom de har en hög andel elever som efter avslutad utbildning får ett arbete. 
 Brister inom området särskilt stöd konstaterades i 14 skolor. Eftersom företagets skolor med sin lärlingsutbildning särskilt vän- der sig till elever som kan vara i behov av sådant stöd är det angelä- get att skolorna har system för att möta deras behov. I 12 skolor konstaterades brister rörande rektorsfunktionen, lärarnas utbild- ning samt uppföljning och utvärdering. 
 Våren 2011 ansvarade koncernen för cirka hälften av alla de 9 600 elever som deltog i försöksverksamheten med gymnasial lär- lingsutbildning. Skolinspektionen har riktat omfattande kritik mot huvudmannen för brister i genomförandet av det arbetsplats- förlagda lärandet. Det har funnits skolor där alla elever inte har haft en plats för arbetsplatsförlagt lärande  
 (APL-plats), 
  där kontakten mellan skolan och arbetsplatsen inte har fungerat samt där det fun- nits brister när det gäller bedömningen av de kurser och moment som genomförts på arbetsplatsen. 
 206 
  
 SOU 2013:56 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 Den ekonomiska granskningen av företaget visar att företagets egna kapital ökade från 9,6 miljoner till 57,8 miljoner kronor under åren  
 2009–2010. 
  Under samma år lämnade företaget koncernbidrag på sammanlagt 66,9 miljoner kronor. Rörelseresultatet var under dessa två år 84,6 miljoner kronor. Huruvida koncernbidraget är en värdeöverföring i bolagsrättslig mening är inte utrett. Det är inte heller utrett om koncernbidraget har gått till någon annan typ av verksamhet än skolverksamhet. 
 Företaget hade en rörelsemarginal på minst 20 procent under ett av de undersökta åren (jämför tabell 3.5). Rörelsemarginalen var hög även under ytterligare ett år. Företrädare för företaget har framfört till kommittén att rörelsemarginalerna under dessa år var högre än normalt på grund av försäljning av egendom och omstrukturering av verksamheten. 
 Det är för kommittén inte möjligt att med enbart dessa upp- gifter belägga att de brister som Skolinspektionen har konstaterat beror på att ekonomiska uttag gjorts ur verksamheten. Exemplet visar dock på möjligheten att det kan finnas ett sådant samband. Det finns andra förhållanden som, helt eller delvis, skulle kunna för- klara de brister som har uppstått i verksamheten. Företaget expand- erade mycket snabbt under loppet av några år, bland annat under den aktuella perioden. Sannolikt har det också funnits initiala svårig- heter med att genomföra försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning, vilket kan ha bidragit till de brister som har kon- staterats. I vissa fall kan bristen på  
 APL-platser 
  åtminstone delvis förklaras av att en del av eleverna har en problematik som gör det svårt att finna en sådan plats åt dem. I många fall har dock utbild- ningar startat utan att det har funnits arbetsplatser för eleverna, utan lokaler och utrustning, utan tillräcklig styrning av arbetsplats- förlagt lärande och utan uppföljning och utvärdering av utbild- ningen. Dessa brister har fått till följd att ett stort antal elever inte har fått den utbildning de hade förväntat sig och hade rätt till. 
 En annan möjlig förklaring till de brister i kvaliteten som Skolinspektionen har konstaterat är att företagsledningen förefaller ha brustit i kontrollen av företagets skolor under den aktuella perioden. Företagets ledning har uppgett till kommittén att det under åren 2011 och 2012 har genomförts en satsning på kvalitets- arbete i organisationen. 
 207 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 I två fall har inga samband konstaterats 
 I en annan koncern med återkommande kritik från Skolinspektion- en har tillsynen visat att det finns gemensamma brister i företagets skolor när det gäller bland annat arbetet med särskilt stöd och det systematiska kvalitetsarbetet. Det har framkommit att undervis- ningen i vissa fall bedrivs i långa lektionspass som domineras av självstudier, utan att det har säkerställts att alla eleverna får den led- ning, stöd och stimulans som de behöver för att nå kunskapsmålen 
 .  
  
 Koncernens gymnasieskolor har en genomsnittlig betygspoäng som ligger något under den för riket. Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning vid koncernens samtliga skolor är tio procent- enheter lägre än genomsnittet för riket. Variationen mellan skolorna är dock stor. Andelen varierar mellan 82 procent och 21 procent. 
  
 I kartläggningen av ekonomiska förhållanden, som har omfattat fyra år, kan inte konstateras att några stora ekonomiska uttag har gjorts. I stället har aktieägarna tillskjutit 200 miljoner kronor under ett år. Soliditeten har under den granskade perioden varit låg i jäm- förelse med övriga granskade företag, till och med negativ under ett par år. En förklaring kan vara att företaget expanderade kraftigt under ett par år i mitten av  
 2000-talet. 
  Den snabba expansionen kan möjligen även förklara delar av de kvalitetsproblem som har funnits i skolorna inom koncernen. Företrädare för företaget har till kom- mittén uppgett att kvaliteten i utbildningen inte har haft tillräckligt hög prioritet. Ett arbete för att höja kvaliteten har därför inletts. 
 I den tredje koncernen som har fått återkommande kritik av Skolinspektionen har kunskapsresultaten i samtliga skolor som har varit föremål för tillsyn kritiserats. Majoriteten av skolorna har också haft brister inom områdena särskilt stöd samt bedömning och betygsättning. Skolinspektionen har också riktat kritik mot hur den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen har genomförts. Vissa elever har saknat  
 APL-plats 
  och i andra fall har handledare saknats. Kontakten mellan skola och arbetsplats har ofta varit brist- fällig och undervisningslokaler för den skolförlagda delen av utbild- ningen har i vissa fall saknats. Huvudmannen har efter uppföljning bedömts ha vidtagit tillräckliga åtgärder för att de påtalade brist- erna skulle kunna avhjälpas. 
 Det aktuella företaget har haft en hög soliditet under de två granskade åren, nämligen 41 respektive 46 procent. Även tillväxten av eget kapital har varit hög, 85 procent respektive 65 procent för de två granskade åren. En utdelning på 0,5 miljoner kronor har 
 208 
  
 SOU 2013:56 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 genomförts. Koncernbidrag om 1,2 respektive 1,1 miljoner kronor redovisades som bokslutsdisposition i resultaträkningen. 
 I dessa båda fall kan det inte beläggas att ekonomiska uttag väsentligen har bidragit till de kvalitetsbrister som Skolinspektion- en har konstaterat. Det kan dock inte uteslutas att ekonomiska uttag som gjorts tidigare väsentligen har bidragit till kvalitets- bristerna. 
  
 7.4.2 
  
 Ett skolföretag med mycket självstudier, men utan ett fungerande arbete med särskilt stöd 
  
 Det bör uppmärksammas att några av de stora koncernerna har koncept som bygger på en hög grad av självstudier. I vilken mån fristående skolor allmänt tillämpar självstudier har inte undersökts och inte heller i vilken mån kommunala skolor gör det. 
 Ett av de skolföretag som har granskats bedriver framför allt gymnasieutbildning, men även i viss mån grundskoleutbildning. Koncernen tillhör inte dem som har fått återkommande kritik från Skolinspektionen, men vid flera skolor i koncernen har Skolinspek- tionen konstaterat brister i arbetet med särskilt stöd. I företagets koncept ingår en hög grad av självständigt arbete, vilket gör att brister i det särskilda stödet är speciellt olyckligt. Företaget har under de undersökta åren lämnat koncernbidrag på sammanlagt 76 miljoner kronor under två år, vilket motsvarar 95 procent av rörel- seresultatet. Utifrån de kartläggningar som har gjorts är det inte möjligt att bedöma i vilken mån dessa möjliga ekonomiska uttag har bidragit till bristerna i det särskilda stödet. Bristerna kan ha andra orsaker än otillräckliga resurser. 
 Arbetet med självstudier på de studieförberedande gymnasiepro- grammen har granskats av Skolinspektionen år 2010 (Skolinspek- tionen 2010c). Granskningen omfattade såväl kommunala som fri- stående skolor och fokuserade på elevers möjligheter att nå målen. Det vanligaste problemet relaterat till självstudier på de granskade skolorna var bristande handledning. Lärarna var ofta tillgängliga, men ansvaret för att söka upp läraren och be om handledning låg på eleven. För en del av de elever som behövde hjälp och stöd blev uppgiften ofta för svår. 
 Skolverket har sammanställt resultat från forskning och utvär- dering av särskilt stöd i grundskolan (Skolverket 2011c). Myndig- heten konstaterar att ett självständigt skolarbete ställer krav på att 
 209 
  
 Två kartläggningar för att undersöka ett samband  
  
 SOU 2013:56 
  
 eleven har vissa kompetenser. Det krävs att eleverna tar ansvar för det egna lärandet och för att genomföra skolarbetet. Skolledare ansåg därför att arbetssättet inte passade alla elever. 
 210 
 8 Att mäta skolors kvalitet 
 Rätten att välja skola har ofta framhållits som en kvalitetsdrivande faktor. En tanke bakom valfrihetsreformen var att eleverna genom att välja skola styr samhälles resurser mot de skolor som de före- drar. Indirekt väljer eleverna därmed bort dåliga eller mindre popu- lära skolor och dessa tvingas för sin överlevnad att arbeta aktivt för att åtgärda kvalitetsbrister. En förutsättning för att elever och föräldrar ska kunna göra ett medvetet och välunderbyggt skolval är att de har tillgång till relevant information. Kommittén har fått i uppdrag att överväga om Skolverket och Skolinspektionen kan publicera information om offentliga och fristående skolor på ett mer lättillgängligt sätt så att elever, föräldrar och andra intressenter kan utläsa och jämföra olika skolors kvalitet. Ett sådant informa- tionssystem skulle underlätta möjligheten att bedöma skolors kvalitet på ett mer samlat sätt. 
 En tydligt avgränsad och mätbar definition av skolors kvalitet finns inte. Frågan om vad som är kvalitet och hur det ska analyseras och mätas måste därför angripas från flera håll. I detta avsnitt förs en diskussion om vilka möjliga sätt det finns att definiera och mäta kvalitet på. En rimlig utgångspunkt i ett resonemang kring vad som är god kvalitet i skolan är de mål och riktlinjer för skolverksam- heten som anges i skolförfattningarna. Utifrån ett sådant perspek- tiv betyder hög kvalitet att de nationella målen uppfylls. Den infor- mation som används i dag för att jämföra kvalitet mellan skolor handlar ofta om kunskapsresultaten. Det finns stora skillnader mellan skolor i landet. De är enkla att mäta, men det finns begräns- ningar när det gäller hur väl de fungerar som kvalitetsmätare. I detta avsnitt kommer vi ändå att redovisa vissa skillnader mellan fristående och offentliga skolors kunskapsresultat. 
 Kommittén föreslår principer för hur ett informationssystem ska se ut. Avsikten med den problematisering som görs i detta av- snitt är att illustrera vilka svårigheter som ligger i att mäta och 
 211 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 SOU 2013:56 
  
 avgöra kvaliteten i en skolverksamhet. Kommittén vill med detta inte avråda från användning av kvalitetsmått, utan understryka vikten av att det sker på ett genomtänkt sätt. Avsnittet avslutas med en redogörelse av möjliga principer för ett sådant system, vilka ligger till grund för kommitténs förslag i ett senare avsnitt i detta betänkande. 
  
 8.1 
  
 Att definiera och mäta kvalitet 
  
 Kundvalsmodeller inom offentlig sektor, av det slag som skol- väsendet tillämpar, ställer krav på att information finns tillgänglig för brukarna. 
 1  
 Val som brukare gör utifrån felaktig eller ofullstän- dig information riskerar att leda till samhällsekonomisk ineffek- tivitet. 
 2  
 Sådana val kan få till följd att samhällets resurser spenderas på verksamheter med sämre kvalitet än vad som skulle ha varit fallet om brukarna hade haft perfekt och fullständig information. I förlängningen riskerar det att leda till att de bättre verksamheterna konkurreras ut från marknaden. Skolväsendet kännetecknas av en sådan brist på transparens, vilket minskar möjligheterna för brukar- na att göra rationella val (se avsnitt 3.3.3). 
 Vad som upplevs som kvalitet är delvis subjektivt och det gäller kanske framför allt kvalitet i tjänster. Att mäta sådan kvalitet inne- bär därför en särskild typ av utmaningar. Då en tjänst som utbild- ning produceras interagerar eleven och läraren i skapandet av ett resultat. Detta är kännetecknande för tjänsteproduktion. En moti- verad och intresserad elev bidrar själv till en hög kvalitet i undervis- ningen. Självfallet kan även det omvända gälla, att en god kvalitet i undervisningen stimulerar motivation och intresse hos eleven. Hög kvalitet kan på så sätt skapas i en samverkan mellan utförare och brukare av en tjänst. 
 Att mäta kvalitet i skolverksamhet innebär även andra utma- ningar, eftersom begreppet kvalitet inte har någon kortfattad och allmängiltig definition. Mål och riktlinjer för skolverksamheten an- 
  
 1 
  
 Inom nationalekonomisk teori används begreppet asymmetrisk information. Det föreligger om två parter som ska ingå avtal eller liknande har olika god tillgång till information. Asymmetrisk information riskerar att leda till ett snedvridna val, vilket innebär att kunderna fattar beslut på felaktiga grunder. Det leder i sin tur till att fel producenter gynnas, på bekostnad av andra producenter som riskerar att slås ut från marknaden. 
  
 2 
  
 Termen marknadsmisslyckande används när konsumenterna av olika skäl fattar fel beslut ur samhällsekonomisk synvinkel. Det medför i sin tur samhällsekonomisk ineffektivitet. Sam- hällsekonomisk effektivitet är ett begrepp som inte bara innefattar finansiella faktorer utan även nytta, ur såväl individens som samhället synvinkel. 
  
 212 
  
 SOU 2013:56 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 ges i skollagen och i läroplanerna. Målen är ofta allmänt utformade, vilket gör att begreppet kvalitet är svårt att konkretisera till något som är möjligt att mäta. Enligt skollagen syftar utbildningen inom skolväsendet till att barn och elever ska inhämta och utveckla kun- skaper och värden. Enligt lagens portalparagraf om utbildningens syfte ska den främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläg- gande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barn- ens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (1 kap. 4 §). 
 Utbildningen ska dessutom utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättig- heterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet (1 kap. 5 §). De övergripande målen utvecklas och konkretiseras i läroplanerna för grundskolan och gymnasieskolan. 
 Kommittén har tagit del av ett antal rapporter som på ett över- siktligt sätt redogör för vad som kännetecknar system, skolor och lärare vars elever når goda mätbara kunskapsresultat (Skolverket 2009, ESO 2011, SKL 2011, Hattie 2009, McKinsey & de fristående skolorna hade en högre andel elever med slutbetyg inom fyra år. I vilken mån dessa elever skiljer sig åt vad gäller socioekonomiska faktorer, kön eller bakgrund är inte kartlagt. 
 234 
  
 SOU 2013:56 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 Om man i stället jämför andelen högskolebehöriga elever i fris- tående respektive kommunala skolor (tabell 8.11) framträder i stora drag ett liknande mönster. 
 Tabell 8.11 Procentuella andelar elever med grundläggande högskoleehörig- het i de nationella programmen i gymnasieskolan, våren 2011 
  
 Program 
  
 Huvudman 
  
 Huvudmän med 
  
 Antal elever på 
  
 Kommunal 
  
 Enskild 
  
 högsta andelen 
  
 program/anknytning 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 högskolebehöriga 
  
 till program 
  
 Barn och fritid 
  
 79 
  
 86 
  
 Enskilda 
  
 2 400 
  
 Bygg 
  
 85 
  
 71 
  
 Kommunala 
  
 3 600 
  
 El 
  
 98 
  
 78 
  
 Kommunala 
  
 3 400 
  
 Energi 
  
 90 
  
 82 
  
 Kommunala 
  
 800 
  
 Estetiska 
  
 91 
  
 88 
  
 Kommunala 
  
 3 600 
  
 Fordon 
  
 71 
  
 68 
  
 Kommunala 
  
 3 000 
  
 Handel och 
  
 administration 
  
 80 
  
 83 
  
 Enskilda 
  
 2 800 
  
 Hotell och 
  
 restaurang 
  
 75 
  
 80 
  
 Enskilda 
  
 2 000 
  
 Hantverk 
  
 89 
  
 87 
  
 Kommunala 
  
 2 300 
  
 Industri 
  
 70 
  
 89 
  
 Enskilda 
  
 1 300 
  
 Livsmedel 
  
 81 
  
 83 
  
 Enskilda 
  
 400 
  
 Media 
  
 83 
  
 85 
  
 Enskilda 
  
 1 900 
  
 Naturbruk 
  
 79 
  
 81 
  
 Enskilda 
  
 1 800 
  
 Naturvetenskap 
  
 97 
  
 96 
  
 Kommunala 
  
 8 700 
  
 Omvårdnad 
  
 80 
  
 88 
  
 Enskilda 
  
 2 500 
  
 Samhällsvetenskap 
  
 94 
  
 92 
  
 Kommunala 
  
 13 700 
  
 Teknik 
  
 91 
  
 83 
  
 Kommunala 
  
 4 900 
  
 Samtliga 
  
 87 
  
 87 
  
 Ingen skillnad 
  
 59 000 
  
 Elever som har fått slutbetyg från byggprogrammet och elprog- rammet i kommunala skolor uppnådde i högre utsträckning grund- läggande högskolebehörighet än elever som hade gått samma prog- ram i fristående skolor. Det motsatta gäller elever som har gått industriprogrammet. Eleverna som har gått industriprogrammet har i betydligt högre utsträckning uppnått högskolebehörighet om de har gått på en fristående skola än om de har gått på en kommu- nal skola. 
 235 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 SOU 2013:56 
  
 8.2.5 
  
 Elever i fristående gymnasieskolor har sämre resultat på nationella prov i matematik 
  
 Elever som började i gymnasieskolan hösten 2011 genomförde vårterminen 2012 nationella prov ibland annat kurserna Engelska 5, Svenska 1 eller Svenska som andraspråk 1 samt Matematik 1A, 1B, 1C och 2C. Kurserna ges i enlighet med den nya läroplanen Gy11. 
 Kursprov ges för närvarande varje höst- och vårtermin. Eleven skriver provet den termin han eller hon avslutar den aktuella kurs- en. Vilken årskurs och vilken termin eleverna läser en kurs skiljer sig åt mellan olika skolor och utbildningar. 
 I tabell 8.12 redovisas hur stora andelar elever i kommunala respektive fristående skolor som har provresultat med ett godkänt betyg i de nationella proven i vissa ämnen vårterminen 2012. 
 Tabell 8.12 Andelar elever med minst provbetyget Godkänt (betyg  
 E-A) 
  på nationella prov i gymnasieskolan, vårterminen 2012 
  
 Ämne 
  
 Kommunala huvudmän 
  
 Enskilda huvudmän 
  
 Andel god- 
  
 Antal elever som 
  
 Andel god- Antal elever som 
  
 kända (%) 
  
 skrivit provet 
  
 kända (%) 
  
 skrivit provet 
  
 Svenska 1 
  
 96 
  
 56 130 
  
 96 
  
 20 590 
  
 Engelska 5 
  
 95 
  
 52 590 
  
 95 
  
 20 700 
  
 Matematik 1A 
  
 50 
  
 18 420 
  
 52 
  
 6 810 
  
 Matematik 1B 
  
 70 
  
 21 470 
  
 68 
  
 9 410 
  
 Matematik 1C 
  
 92 
  
 5 630 
  
 88 
  
 1 770 
  
 Matematik 2C 
  
 91 
  
 5 510 
  
 85 
  
 2 640 
  
 De fristående skolorna hade våren 2012 en större andel elever med minst godkänt provresultat i Svenska 1, Engelska 5 och Matematik 1A (tabell 8.12). 
 I Engelska 6, Matematik 1B, Matematik 1C och Matematik 2C har de kommunala skolorna en större andel elever med minst god- känt provresultat (betyget E) än de fristående skolorna. Engelska 6 skrevs nästan uteslutande av elever på högskoleförberedande prog- ram. 
 Matematik 1C är den inledande kursen på de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. Matematik 1A och Matematik 1B är de inledande kurserna för yrkesprogram respektive samhälls- vetenskapsprogrammet och estetiska programmet. Andelen elever 
 236 
  
 SOU 2013:56 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 med godkänt resultat var lägre för Matematik 1A och 1B än för Matematik 1C. 
 För kurserna på de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna, Matematik 1C och Matematik 2C, är skillnaderna stora mellan kom- munala och fristående skolor. Resultaten på kursprov i kursen Matematik 1C visar att andelen underkända elever är 9 procent för elever i de kommunala skolorna men hela 15 procent i de fristående skolorna. Det innebär att för de mest avancerade matematikkurserna i gymnasieskolan har eleverna i de fristående skolorna i genomsnitt sämre resultat på de nationella proven än eleverna i de kommunala skolorna. 
 I vilken mån skillnaderna i resultat på de nationella proven beror på skillnader i elevunderlaget, t.ex. skillnader i förkunskaper, är inte känt. Det kan på goda grunder antas att elevunderlaget på respek- tive program är mer homogent än elevunderlaget i grundskolorna. Det kan dock inte uteslutas att det finns skillnader som har bety- delse. Det kan inte utläsas ur den officiella statistiken om det finns skillnader vad gäller kön, härkomst och socioekonomisk tillhörig- het mellan de elever som exempelvis läser de naturvetenskapliga och tekniska programmen på fristående skolor och kommunala skolor. Skillnader i dessa förhållanden skulle åtminstone delvis kunna förklara skillnader i kunskapsresultaten. Resultaten på de nationella proven i matematik redovisas mer utförligt i tabellerna Bilaga  
 6.35–36. 
  
 8.3 
  
 Möjliga principer för ett informationssystem 
  
 En avsikt med genomgången av olika typer av möjliga kvalitetsmått och av statistiken över kunskapsresultat i avsnitt 8.2 är att visa på dels svårigheterna att på ett objektivt och kvantifierbart sätt fast- ställa vad som är kvalitet i en skolverksamhet, dels svårigheterna att faktiskt mäta den. Vi har redogjort för de invändningar som kan resas mot olika typer av kvalitetsmått. 
 Det finns emellertid flera faktorer som gör att det trots invänd- ningarna finns behov av ett utvecklat och genomtänkt nationellt informationssystem. De tankar som ligger bakom den kundvals- modell som tillämpas inom skolväsendet är, bland annat, att individens preferenser bättre ska tillgodoses genom det fria valet och att konkurrensen om eleverna ska leda till att effektiviteten i 
 237 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 SOU 2013:56 
  
 skolväsendet höjs. Detta förutsätter att elever och föräldrar har till- gång till god information om vilka möjliga val som kan göras. 
 Det finns i dagsläget olika typer av informationssystem där bru- kare kan söka information inför valet av skola. Privata aktörer har byggt upp olika informationssystem som kan vara till viss hjälp i skolvalet. Det finns även kommuner som har byggt upp lokala informationssystem, där både de egna och de fristående skolorna presenteras på ett ambitiöst sätt. I andra kommuner är det inte lika lätt att få en övergripande bild av kommunens skolor. I vissa regioner, exempelvis i storstadsregionerna, kan det fria skolvalet innebära att brukaren tvingas till ett omfattande sökande på olika webbplatser för att kunna göra ett informerat och rationellt val. Viss typ av information får sökas på Skolverkets webbplats. Denna är uppbyggd framför allt med tanke på de behov som beslutsfattare och ansvariga personer inom skolverksamhet har av information, inte med tanke på de behov som elever och föräldrar har vid val av skola. 
 Det finns således behov av ett nationellt informationssystem, ur såväl individens som samhällets synvinkel. Det är emellertid inte självklart vilken information ett sådant system ska innehålla. Enligt direktiven ska informationen vara sådan att elever, föräldrar och andra intressenter kan utläsa och jämföra olika skolors kvalitet. I genomgången av vad som kan anses vara kvalitet i skolverksamhet konstateras att begreppet är svårt att avgränsa och mäta. I skollagen anges en stor mängd mål som skolor ska uppnå i sin verksamhet. Att mäta utfallet för alla mål är inte genomförbart, inte bara på grund av mängden mål utan även på grund av svårigheterna att observera och kvantifiera resultaten. Det råder dock stor enighet om att skolans kunskapsuppdrag, det vill säga att eleverna uppnår de nationella kunskapskraven, är centralt. Mycket av det som skapar framgång i en skola sker i klassrummet. I vilken utsträckning det är möjligt att mäta enskilda lärares prestationer kan naturligtvis diskuteras. Det torde dock vara klart att det inte kan ske på något enkelt sätt. 
 Ett informationssystem ska tjäna som ett hjälpmedel för elever och föräldrar att jämföra olika skolors kvalitet. Begreppet kvalitet är inte bara svårfångat utan har även delvis olika innebörd för olika individer. Den största förtjänsten med ett nationellt informations- system kan vara att det underlättar för elever och föräldrar att göra val utifrån sina egna personliga preferenser, snarare än att det mäter en objektiv kvalitet. 
 238 
  
 SOU 2013:56 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 8.3.1 
  
 Informationssystemet bör underlätta val utifrån personliga preferenser 
  
 Det är en grannlaga uppgift att fastställa vilka indikatorer som ska inkluderas och hur de ska presenteras. Felaktig information, eller information som presenteras på ett vilseledande sätt, kan få för- ödande konsekvenser för enskilda aktörer. Då ett nationellt informa- tionssystem skapas måste även beaktas att valet av information kan få betydelse för hur verksamheter utformas och vilka prioriteringar som görs. Det är ett vanligt fenomen i olika typer av verksamhet att fokus riktas mot det som mäts, ibland på bekostnad av annat som egentligen kan vara viktigare. Det är därför väsentligt att inte inklu- dera indikatorer enbart för att de är lätta att mäta. 
 Ett informationssystem där kvalitet har en objektiv och allmänt accepterad definition och mäts med neutrala och validerade mått kan förmodligen aldrig uppnås fullt ut. Kommitténs utgångspunkt har därför varit att systemet bör innehålla sådan information som underlättar för enskilda individer att välja den skola som bäst stämmer in på preferenser och behov hos individen. 
 Vi för i det följande ett resonemang kring vilket innehåll ett nationellt informationssystem skulle kunna ha. Resonemanget bygger på tidigare utredningar om information i kundvalsmodeller inom offentlig sektor (SOU 2005:110, Statskontoret 2007 och Statskontoret 2011). I detta sammanhang återknyter vi till de mer generella kvalitetsbegreppen strukturkvalitet, processkvalitet och resultatkvalitet som nämns i avsnitt 8.1. Rådet för kommunala analyser och jämförelser presenterade i sitt betänkande tre olika komponenter tillsammans med en fjärde, organisationsprofil/varu- märke, vilka kan sammanfatta viktiga aspekter av kvalitet (SOU 2005:110). Med utgångspunkt i dessa komponenter, skulle ett nationellt system för information om skolor kunna ha följande innehåll. 
 Vad man uppnår med verksamheten (resultatkvalitet). 
 Resurser, förutsättningar och ramar för verksamheten (struktur- kvalitet). 
 Hur verksamheten utförs (processkvalitet). 
 Särskild profil (varumärke) 
 . 
  
 239 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 SOU 2013:56 
  
 I detta avsnitt beskrivs och diskuteras vilken information som är möjlig och lämplig att redovisa i ett nationellt informationssystem. Inriktningen är att systemet ska innehålla information som kan vara till nytta för elever, föräldrar och andra intressenter. 
 Resultat 
 Information om betyg och resultat på nationella prov ger, trots de invändningar som kan resas, en bild av elevernas prestationer och om de kunskapsresultat som uppnås på skolan. Det handlar om i vilken mån skolan har lyckats uppfylla sitt kunskapsuppdrag. Ett mått som ger en uppfattning om inte bara elevernas slutpres- tationer, utan även om hur elevernas prestationer har utvecklats över åren på den aktuella skolan, skulle ge en uppfattning om vad man skulle kunna kalla förädlingsvärde. Skolverket har bedrivit ett arbete för att ta fram sådana mått. Tillsammans skulle dessa två mått kunna ge en fördjupad bild av resultatkvaliteten än vad enbart exempelvis betyg kan göra. 
 Vad gäller resultaten för skolans värdegrundsuppdrag så kan det eventuellt mätas med hjälp av enkäter i samband med att trivsel och nöjdhet mäts. Värdegrundsuppdraget omfattas också av Skolin- spektionens tillsyn. Lämpliga delar av resultatet av Skolinspektion- ens tillsyn kan ingå, framför allt inspektionens beslut om åtgärder som kan behövas för att brister ska rättas till. Det ger en uppfatt- ning om i vilken utsträckning skolan inte uppnår det som man ska uppnå enligt skollagen och läroplanen. Ett exempel är om inspek- tionen förelagt en skola att åtgärda brister på grund av att särskilt stöd inte ges i den omfattning och på det sätt eleverna behöver och har rätt till. Det kan antas vara väsentlig information för vissa elever och föräldrar. Nackdelen är att informationen snabbt kan bli inaktuell, varför uppgifterna bör tas bort när bristerna har åtgär- dats. Skolinspektionen bedömer att det inte är lämpligt att redovisa antalet anmälningar mot en skola i detta sammanhang. Antalet anmäl- ningar kan ge en felaktig bild av att det finns kvalitetsskillnader mellan skolor. Exempelvis kan det i vissa fall komma in många anmälningar mot en skola som gäller en enda händelse. 
 240 
  
 SOU 2013:56 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 Resurser, förutsättningar och ramar 
 Inom denna aspekt av kvalitet finns flera möjliga indikatorer som kan redovisas i ett informationssystem. Exempel på sådana indika- torer är uppgifter om lärartäthet och andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen. Uppgifter om detta redovisas av skolorna redan i dag till den officiella statistiken. Förekomst av skolbibliotek och bibliotekarier, förekomst av elevhälsa, matsal, idrottssal samt kost- nader för undervisning, lokaler, måltider, läromedel och elevvård samlas inte in i dag. 
 Det finns skäl som talar emot att i alltför detaljerad grad redo- visa enskilda skolors kostnader. Det viktigaste skälet är att kost- nadsstatistik för enskilda fristående skolor skyddas av sekretess. En frivillig redovisning skulle förmodligen bli ofullständig och dess- utom resultera i att kostnaderna ändå inte är jämförbara, eftersom kostnader kan redovisas på olika sätt. Ett annat skäl som talar emot en sådan redovisning är att kostnaderna inte behöver ge en riktig uppfattning om kvaliteten. Att enskilda skolor är framgångsrika på att exempelvis sänka kostnaderna för lokaler behöver inte betyda att lokalerna är sämre än andra skolors. 
 I viss mån är samma typ av resonemang giltigt även för mått som lärartäthet och andelen lärare med pedagogisk högskoleexa- men. Vissa skolkoncerner har koncept som innebär en högre grad av självständiga studier och har valt att ha en lägre lärartäthet. Lika- så kan undervisningens innehåll standardiseras på olika sätt, så att lärarna kan ägna mindre tid åt förberedelser och mer tid på under- visning. Lärartätheten torde dock vara en viktig aspekt av kvalitet för många föräldrar och elever. 
 Likaså kan information om tillgänglighet till skolbibliotek och bibliotekarie, elevhälsa, idrottshall och egen matsal vara viktiga kva- litetsaspekter för många individer. För andra kan det vara oviktigt. 
 Trivsel och nöjdhet med skolan 
 Det är framför allt undersökningar som riktar sig till elever och föräldrar som kan ligga till grund för informationen om process- kvalitet. Sådana undersökningar genomförs vanligen med hjälp av enkäter. Elevers och föräldrars nöjdhet, dvs. hur elever och föräld- rar upplever att skolan bedriver sin verksamhet, är en viktig del av den samlade kvaliteten. I detta ingår t.ex. bemötande och hur 
 241 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 SOU 2013:56 
  
 eleverna uppfattar skolans klimat. Det kan även röra miljöns utform- ning, val av läromedel, mat och andra aspekter som inte direkt har med skolans uppdrag att göra. Vissa frågor kan sägas utgöra ett gränsland mellan det som ingår i uppdraget och det som handlar om nöjdhet och trivsel, nämligen hjälp att nå så långt man kan i sin kunskapsutveckling, studiero och frihet från kränkningar. Det kan även handla om vilken delaktighet föräldrar och elever känner i hur skolans verksamhet utformas och om hur information till elever och föräldrar fungerar. 
 Inom skolområdet genomförs redan i dag olika slag av elev- enkäter. Vissa kommuner gör det systematiskt. Skolinspektionen använder enkäter i sin tillsyn. Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) och Friskolornas riksförbund har tillsammans tagit fram en modell för hur en enkät kan utformas. 
 Särskild profil 
 Skolans särskilda profil är av intresse för många elever och föräldrar då de väljer skola. Vissa skolor har en speciell inriktning mot musik, idrott, djurskötsel eller något annat område. Det är därför lämpligt att inkludera även sådan information. Med hjälp av den kan brukarna ringa in vilka skolor man vill studera närmare. 
  
 8.3.2 
  
 Informationssystemet bör utformas efter brukarnas behov 
  
 Ett informationssystem måste, för att fungera på det sätt som kundvalsmodellen förutsätter, vara tillgängligt. Det innebär att det måste vara snabbt, känt av brukarna och inte kräva fackkunskaper för att använda. 
 Den statistik som publiceras i dag på Skolverkets hemsida riktar sig inte i första hand mot brukare utan framför allt mot skolhuvud- män och andra ansvariga inom skolväsendet. Skolverket ansvarar för den offentliga statistiken på skolområdet. Kommittén bedömer att statistiken är svårtillgänglig på flera sätt. Det krävs ingående kunskaper om den offentliga statistikens innehåll och utformning, för att kunna använda den fullt ut. Vare sig sökvägar eller presen- tation har anpassats till att brukare ska kunna använda den som informationskälla. 
 242 
  
 SOU 2013:56 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 Uppbyggnaden av ett nytt informationssystem riktat mot brukare kräver därför ett arbete från grunden. Det krävs en medvetenhet om brukarnas behov av en lättillgänglig presentation och vilka förut- sättningar brukarna har att ta till sig och tolka innehållet. Informa- tionen måste även vara överskådlig. Det innebär att man ska kunna överblicka valmöjligheter och innehåll. Alltför mycket information kan leda till att den information som söks drunknar i ett flöde som inte behövs. 
 Informationen måste vara tillförlitlig. Det innebär att den måste hållas uppdaterad och vara korrekt, vilket förutsätter en kontinu- erlig kvalitetssäkring av innehållet. Det skulle kunna få allvarliga konsekvenser för en enskild huvudman om felaktig information ger en mer negativ bild av verksamheten än de verkliga förhållandena motiverar. 
 I största möjliga utsträckning bör informationen även vara jäm- förbar, så att den kan uttrycka skillnader mellan de olika skolorna. 
  
 8.3.3 
  
 Det bör vara tydligt vilken information staten ansvarar för 
  
 Insamlingen av data till det nationella informationssystemet kan ske på olika sätt. Vissa uppgifter kan överföras från den officiella statistiken som Skolverket ansvarar för. Andra uppgifter kan över- föras från Skolinspektionen. Åter andra uppgifter finns inte cent- ralt insamlade i dag utan kan behöva samlas in genom att skolorna rapporterar in uppgifterna. För att inte lägga en extra administrativ börda på skolorna, av vilka en del har svårt att sätta av resurser för ytterligare administration, bör man överväga att dessa uppgifter ska kunna rapporteras in frivilligt. 
 Kommittén bedömer att den myndighet som förvaltar systemet inte kan ansvara för kvaliteten och tillförlitligheten i den informa- tion som rapporteras in frivilligt från skolorna. Det bör därför vara tydligt att endast skolorna själva ansvarar för riktigheten i den informationen. Det får åligga föräldrar och elever att själva ta reda på om informationen som lämnas av den skola man är intresserad av är riktig. Kommittén bedömer att informationen ändå tjänar sitt syfte som sökverktyg. Om en elev exempelvis är intresserad av att gå på en skola med musikprofil, kan systemet vara en hjälp att selektera de skolor man vill titta närmare på. Eleven och föräldern 
 243 
  
 Att mäta skolors kvalitet 
  
 SOU 2013:56 
  
 måste därefter själva ta reda på om informationen om att en speciell skola har en musikprofil verkligen stämmer. 
 Informationen i det nationella systemet bör lämpligen presente- ras så att de uppgifter staten svarar för redovisas för sig och upp- gifterna som skolorna har lämnat redovisas för sig, men i samma övergripande informationssystem. 
 244 
  
 9 
  
 Fristående skolor i andra länder 
  
 – en internationell utblick 
 I det här avsnittet beskrivs kortfattat fristående skolor i några andra länder än Sverige, bland annat hur vanliga de är samt om och hur de i olika avseenden regleras av staten. Det bör påpekas att det kan vara vanskligt med internationella jämförelser av flera skäl. Även om det ofta ytligt sett föreligger likheter i fråga om samhälls- struktur, kultur och ekonomi mellan många länder i Europa, inte minst när det gäller de nordiska länderna, så finns det samtidigt en rad skillnader. Inte minst är detta fallet när det gäller ländernas förvaltning, dvs. uppgiftsfördelningen mellan regeringen och myn- digheterna samt mellan central, regional och lokal nivå i den offent- liga sektorn. Alltför stora paralleller kan därför inte alltid dras. Syftet är endast att göra nedslag för att möjliggöra vissa jämförelser i fråga om reglering, organisation, finansiering m.m. av de fri- stående skolorna. 
 Avsnittet inleds med en relativt ingående beskrivning av vill- koren för fristående skolor i Norge och Danmark. Friskole- verksamheten beskrivs därefter mera övergripande för ytterligare några länder. Nederländerna är ett land som i flera avseenden liknar Sverige, men när det gäller skolsystem föreligger avgörande skillnader. Den mycket stora friskolesektorn i landet gör det dock intressant ur kommitténs perspektiv. I Storbritannien skiljer sig skolsystemen åt sinsemellan i England, Skottland, Wales och Nordirland. Här beskrivs endast förhållandena i England. Där har nyligen genomförts en reform som öppnar för s.k. free schools med ett system som påminner om det svenska. Avslutningsvis beskrivs kortfattat de s.k. charterskolorna i USA. De kan jämföras med våra fristående skolor på så sätt att de är offentligt finansierade och inte får ta ut elevavgifter. I de flesta delstater är det dessutom tillåtet för privata företag att driva charterskolor. Eftersom regleringen i hög grad varierar mellan de olika delstaterna anser vi 
 245 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 det dock inte rimligt med någon närmare genomgång av villkoren för de fristående skolorna i USA. 
 En övergripande slutsats av genomgången i det följande är att varje land har ett unikt system som rymmer betydande skillnader. Någon typ av tillstånd att starta skolan finns som regel och verk- samheterna inspekteras i varje fall om de erhåller statliga medel. Men skillnaderna är stora när det gäller såväl elevavgifter som insynen. I alla länder utom i Danmark och i USA finns det ett centralt informationssystem med uppgifter om respektive skola. 
  
 9.1 
  
 Norge 
  
 I Norge går knappt två procent av grundskoleeleverna och åtta procent av gymnasieeleverna i private skoler. En privatskola är en skola som är godkänd av staten att bedriva skolverksamhet på grund- skole- eller gymnasienivå i privat regi och som har rätt till statsbidrag. 
 Finansiering 
 En godkänd privatskola erhåller statsbidrag per elev. Bidraget upp- går till 85 procent av genomsnittskostnaden för en elev i de offent- liga skolorna. Underlaget för beräkningen (tilskotsgrunnlag) kan variera beroende på stadium, skolans storlek och i vilken kommun skolan är belägen. Det är den statliga inspektionsmyndigheten Utdanningsdirektoratet som betalar ut statsbidraget. Att utbetal- ningen sker av staten anses viktigt för att skapa trygghet och förut- sägbarhet för skolorna (Ot.prp. nr. 80  
 [2002–2003] 
  s. 21). 
 Statsbidraget beräknas och betalas ut med utgångspunkt i en av skolan själv ingiven elevprognos. Det är upp till varje skola att varje år rapportera in det faktiska elevantalet till inspektionsmyndig- heten eftersom skolan endast har rätt till bidrag för de elever som har följt undervisningen. Om det faktiska elevantalet är lägre än vad prognosen har angett ska för mycket utbetalt statsbidrag betalas tillbaka. 
 De fristående skolorna får ta ut elevavgifter för undervisningen motsvarande högst 15 procent av det underlag på vilket statsbidraget är beräknat. Dessutom får avgifter tas ut för kostnader avseende lokalhyror. 
 246 
  
 SOU 2013:56 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 Tillstånd 
 För att bli godkänd, och därmed få rätt till statsbidrag, ska en fri- stående skola vila på en särskild grund. Det kan gälla särskild pedagogisk inriktning, religiös prägel eller specialinriktning på toppidrott. En skola kan också vara internationell eller särskilt avsedd för elever med funktionsnedsättning. För närvarande debat- teras om denna begränsning ska finnas kvar eller om systemet bör öppnas upp även för fristående skolor som saknar sådan särskild profil eller inriktning. 
 En skola ska vara registrerad som ett självständigt rättssubjekt, t.ex. som ett bolag, i Einingsregisteret som motsvarar Bolagsverkets register i Sverige. Det rättssubjekt i vilket skolverksamheten ska bedrivas kan som huvudregel endast bedriva skolverksamhet eller därtill knuten verksamhet i mindre omfattning, t.ex. fritidsverk- samhet. Det betyder att det inte kan bedrivas förskoleverksamhet, kursverksamhet eller annan verksamhet samtidigt i ett och samma rättssubjekt. Krav finns också på att skolan ska ha aktiekapitalet ordnat innan godkännande ges. 
 En ägare till en fristående skola har samma ansvar som en kom- mun eller en fylkeskommun. Varje skola ska ha en styrelse. Det är styrelsen som driver skolan och som har ansvar för verksamheten. I detta ligger bland annat att styrelsen beslutar om avgifter, gör budget och ansvarar för att statsbidrag och elevavgifter kommer eleverna till godo. Styrelsen ansvarar också för att eleverna får den utbildning de har rätt till enligt lagen, bland annat att det finns nödvändig kompetens för verksamheten. Styrelsen ska också ha system för utvärdering och uppföljning. Som en del av uppfölj- ningsansvaret ska styrelsen utarbeta en årlig rapport om skolans tillstånd när det gäller kunskapsresultat, antal elever som inte full- följt utbildningen och skolmiljön i allmänhet. 
 Vid styrelsemöten har en representant för vardera kommunen, elevrådet och föräldrarådet vid skolan samt lärarkåren, skolledning och övrig personal vid skolan rätt att närvara och få sin mening noterad i protokollet. 
 För att få starta verksamheten och för att statsbidraget ska börja betalas ut måste en godkänd skola beviljas en sorts verksamhets- tillstånd av Utdanningsdirektoratet. För att få sådant tillstånd måste skolan uppfylla de villkor som är angivna i beslutet om god- kännande. Ett beslut om godkännande innehåller alltid villkor om lärarkompetens (som prövas av Utdanningsdirektoratet) och om 
 247 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 lokaler (som prövas av hemfylket), men beslutet kan också inne- hålla vissa tilläggsvillkor. När skolan har fått sitt verksamhetstillstånd måste verksamheten starta inom tre år, annars förfaller tillståndet. 
 Statsbidrag och elevavgifter 
 Som vi kan konstatera föreligger det inte några hinder för bolag att driva fristående skolor och erhålla statsbidrag i Norge. Däremot finns fastställda regler för och begränsningar av hur en skola får använda statsbidraget respektive elevavgifterna. 
 Enligt en särskild bestämmelse i lagen (privatskolelova) ska alla offentliga bidrag och elevavgifter komma eleverna i en fristående skola till godo. Det innebär, enligt samma bestämmelse, att skolorna inte kan ge utdelning eller överföra överskott på något annat sätt till ägarna av verksamheten eller till deras närstående. Detta gäller såväl när skolan är i drift som efter det att den eventuellt lagts ned. Skolorna kan inte heller dra på sig kostnader i form av hyra till ägarna eller deras närstående eller på något annat sätt dra på sig kostnader som kan innebära att de offentliga medlen eller elev- avgifterna inte kommer eleverna till godo (privatskolelova §  
 6–3). 
  
 Samtidigt som det stadgas att offentliga bidrag och elevavgifter ska komma eleverna till del råder således totalförbud mot över- föringar till ägare och deras närstående, även för de fall en skola har andra intäkter. I propositionen Ot.prp. nr. 37  
 (2006–2007) 
  förs ett närmare resonemang kring denna frågeställning. Där konstateras att ett totalförbud är enklare att hantera eftersom det kan vara svårt att fastställa om vissa medel härrör från bidrag eller från avgifter samt att risken för missbruk är störst vid överföringar till ägare och deras närstående. Dessutom anses ett totalförbud markera att skolor som finansieras av offentliga medel inte ska vara kommersiella (s. 72). 
 Reglering av och insyn i ekonomin 
 Eftersom det krävs att statsbidragen och elevavgifterna ska komma eleverna till godo finns en relativt omfattande reglering kring de fristående skolornas ekonomiska förhållanden. 
 I lagen stadgas att skolorna ska följa räkenskapslagen och bok- föringslagen samt ha revision i enlighet med revisorslagen. Det gäller även om de inte är räkenskapspliktiga enligt räkenskapslagen. 
 248 
  
 SOU 2013:56 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 Det finns också särskilda ekonomiföreskrifter (FOR  
 2006-12-19 
  nr 1503), som är utfärdade av utbildningsministeriet för att säkerställa att underlaget för statsbidrag till fristående skolor är korrekt samt att skolorna använder statsbidragen och elevavgifterna i enlighet med privatskolelagen och de förutsättningar som utgjort grunden för godkännandet. I dessa föreskrifter stadgas bland annat att stats- bidrag och elevavgifter ska användas för undervisning i enlighet med lagen och att medlen som huvudregel ska förbrukas det år som statsbidraget betalats ut för respektive elevavgifterna krävts in för. Vidare anges att bidrag och avgifter inte får lånas ut. Till detta kommer bestämmelser som reglerar hur stort överskott som får föras över till nästkommande år och förutsättningar för avsätt- ningar till investeringsfond m.m. Det föreskrivs också att vissa särskilda upplysningar ska anges i årsredovisningen. Till exempel ska skolan specificera samtliga medel och bidrag som den får av det offentliga. 
 Det ställs även särskilda krav på insyn i de fristående skolornas ekonomi. Skolorna ska skicka in årsredovisning, årsberättelse och revisionsberättelse till Utdanningsdirektoratet före den 1 juni året efter räkenskapsåret. 
 Tillsyn 
 Utdanningsdirektoratet är den norska tillsynsmyndighet som ut- övar tillsyn över de fristående skolorna. 
 Inspektionerna baseras på riskanalyser som görs regionvis och genomförs vanligen vart fjärde år. Syftet med tillsynen är att kontrollera att eleverna får en utbildning av god kvalitet och att statsbidragen och eventuella elevavgifter kommer eleverna till godo (Ot.prp. nr. 37  
 [2006–2007] 
  s. 17). 
 Tillsynsmyndigheten ger också råd och vägledning. Det finns numera ett särskilt arbetslag som reser runt i landet och ger råd till skolor om hur de ska utveckla sin verksamhet. 
 Inspektionsmyndigheten kan vidta en rad olika åtgärder om det vid en fristående skola upptäcks förhållanden som står i strid med regelverket eller förutsättningarna för godkännandet. Den kan före- lägga skolan att rätta till dessa förhållanden, innehålla statsbidraget, kräva återbetalning av för mycket utbetalt statsbidrag och kräva återbetalning av statsbidrag som använts i strid med regelverket. Vid kvalificerade överträdelser kan också godkännandet återkallas. 
 249 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 En skola måste enligt lagen som huvudregel ha minst 15 elever under något av de första tre åren. Undantag kan göras i särskilda fall. Om en skolas elevantal tre år i rad har färre än 15 elever kan tillståndet återkallas (för norska skolor i utlandet gäller i stället 
  
 10 
  
 elever). 
  
 Sanktioner kan också användas om det upptäcks omständigheter 
 vid en fristående skola som står i strid med någon annan lag eller föreskrift och omständigheterna försvagar förtroendet för skolan. Det anses vara i strid med den allmänna rättsuppfattningen om till- synsmyndigheten inte skulle reagera om en skola som får stats- bidrag helt uppenbart bröt mot bestämmelser i t.ex. jämställdhets- lagen, aktiebolagslagen eller marknadsföringslagen och överträdelserna inte var bagatellartade (Ot.prp. nr. 37  
 [2006–2007] 
  s. 79). 
 Informationssystem för att jämföra skolor 
 Den norska inspektionsmyndigheten, Utdanningsdirektoratet, an- svarar för en databas med all tillgänglig statistik över skolorna i landet. 
  
 9.2 
  
 Danmark 
  
 I Danmark finns en lång tradition av att ha fristående skolor och det finns ett starkt politiskt stöd för det danska friskolesystemet. Cirka 13 procent av grundskoleeleverna går i skolor som inte har en offentlig huvudman. Cirka 22 procent av grundskolorna är fri- stående. De fristående skolorna är dock i genomsnitt bara hälften så stora som de kommunala skolorna. 
 I den danska grundlagen föreskrivs allmän undervisningsplikt, inte skolplikt. Det innebär att alla barn måste undervisas i tio år, men föräldrarna har stor frihet att välja på vilket sätt undervis- ningen ska genomföras. De kan välja en fristående grundskola i stället för den kommunala. Ett annat alternativ finns då danska föräldrar kan välja att själva undervisa sina barn i hemmet. 
 De flesta fristående grundskolor startas på initiativ av en för- äldragrupp som vill utforma ett alternativ till den kommunala skolan. De fristående skolorna i Danmark har därmed också olika pedagogiska, religiösa eller ideologiska inriktningar och kan sägas utgöra ett slags minoritetsskydd. Skolorna avgör själva vilka elever de vill anta. 
 250 
  
 SOU 2013:56 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 Gymnasieskolan drivs av regionerna, som efter den senaste kom- munreformen år 2007 ansvarar för gymnasieutbildningen, i en form som närmast kan jämföras med svenska stiftelser. Därför kan det vara svårt att skilja mellan dessa gymnasieskolor och de – till antalet relativt få – som drivs i friskoleform. Av dessa skäl koncentreras redovisningen i det följande på de fristående grundskolorna. 
 Finansiering 
 De fristående grundskolorna finansieras huvudsakligen genom offentliga medel. Statsbidraget uppgick för 2012 till cirka 73 pro- cent av den genomsnittliga kostnaden för en kommunal grund- skoleelev och utgår i förhållande till antalet elever i varje skola. Bidragsnivån fastställs årligen av Folketinget. Bidraget förväntas sänkas till 72 procent för 2013 och till 71 procent för 2014. 
 Till detta kommer ett lokalbidrag per elev och ett statligt s.k.  
 SFO-bidrag, 
  dvs. ett bidrag för fritidsverksamhet. Därutöver finns det möjlighet att erhålla särskilda statsbidrag för exempelvis special- undervisning eller stödundervisning i danska till elever med ett annat modersmål. 
 Den kommun i vilken en fristående skola är belägen eller en elevs hemkommun kan också lämna vissa bidrag till skolan, t.ex. bidrag till fritidsanordningar, skolbyggnader eller till specialunder- visning. 
 Skolorna ska enligt lag ha andra intäkter än statsbidrag och elev- avgifter är ett krav. Avgifterna ligger på mellan 700 och 1 200 danska kronor per månad, men det finns möjlighet att få bidrag till avgiften. Många skolor anordnar julmarknader och loppmarknader, tidnings- insamlingar, cykellopp m.m. för att samla in pengar till skolan. 
 Enligt en undersökning som nyligen genomförts av Århus universitet har de fristående skolorna klart lägre kostnader än de offentligt drivna skolorna i samma område. En orsak till den lägre kostnaden kan vara att många av de fristående skolorna håller kost- naderna nere genom att t.ex. föräldrarna svarar för städningen. 
 Det finns ett fåtal fristående skolor som inte får statsbidrag. De står i princip utanför reglering och tillsyn. I fall av allvarlig misskötsel kan dock Utbildningsministeriet ingripa. 
 251 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 Tillstånd 
 Det krävs inte något tillstånd för att starta och driva en fristående skola i Danmark. Däremot krävs det tillstånd för att erhålla stats- bidrag. Tillståndet avser en huvudman och en skola. Kommunerna har inte något inflytande över tillståndsprocessen och vid till- ståndsgivningen görs heller inte någon prövning av hur en skolas etablering kommer att påverka det lokala utbildningsväsendet. 
 Det uppställs vissa krav när det gäller organisationsform för en fristående skola. En fristående grundskola inrättas som en s.k. själv- ägande institution. Det betyder att skolan endast ägs av sig själv och att den drivs oberoende av andra personer, organisationer, föreningar, stiftelser eller liknande. Bestämmelser om vad stadgarna ska innehålla regleras i en särskild förordning (Bekendtgørelse om vedtægter for friskoler og private grundskoler m.v.). I Danmark förekommer därför inte skolor som drivs i bolagsform. Skolfastigheter kan dock ägas av företag som i sin tur ägs av de huvudmän som driver skol- verksamheten. 
 Skolan ska utse en styrelse på minst fem personer av vilka minst två ska vara föräldrar till elever på skolan och valda av föräldra- kretsen. Styrelsen ansvarar för den övergripande ledningen av skolan och för att skolverksamheten lever upp till de lagstadgade kraven. 
 En huvudman får bara äga en skola. Begränsningen innebär att det inte förekommer kedjor av skolor eller några större koncern- liknande huvudmän. Däremot samarbetar vissa skolor i nätverks- form. 
 Reglering av och insyn i ekonomin 
 I lagen (friskoleloven) stadgas att skolans medel endast ska komma skol- och undervisningsverksamheten till godo. Eventuell vinst får således inte delas ut. Överskott ska stanna i den enskilda skolan och får inte föras över till någon annan skola. Överskott kan dock föras över till kommande år. Det stadgas vidare att skolans medel ska förvaltas så att de blir till största möjliga gagn för skolan. 
 Fristående grundskolor ska avlägga räkenskaper enligt en sär- skild förordning (Bekendtgørelse om regnskab for frie grundskoler m.v.) och skolorna ska följa särskilda bestämmelser om revision 
 252 
  
 SOU 2013:56 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 enligt en annan förordning (Bekendtgørelse om revision og til- skudskontrol m.m. ved Eaton grundskoler m.v. 
 ). 
  
 De organisationer som representerar de fristående skolorna har inte uttryckt några önskemål om att förändra gällande regelverk i dessa avseenden. 
 Tillsyn 
 I Danmark krävs att undervisningen i de fristående skolorna ska motsvara den som ges i de kommunala skolorna. Vad som menas med detta preciseras dock inte i lagen. Skolorna har således relativt stor frihet att själva bestämma hur undervisningen genomförs och organiseras. För de fristående grundskolorna finns det flera olika former av tillsyn. 
 Kvalitets- og tilsynsstyrelsen, som är Orr formella till- synsmyndighet på skolområdet, har ansvar för den mer övergripande tillsynen av att undervisningen vid de fristående grundskolorna motsvarar den som ges i den kommunala skolan. Tillsynen ska säkerställa att de elever som avslutar sin skolgång vid en fristående grundskola har samma möjligheter att fortsätta sina studier som elever från den kommunala skolan. 
 Varje år kontrollerar myndigheten resultaten på avgångsproven för eleverna i årskurs 9 i de fristående grundskolorna samt hur många elever som har gått vidare till högre studier. De skolor som har lägst betygsgenomsnitt eller genomströmning kontrolleras ofta närmare. Myndigheten kan också genomföra stickprovskontroller av skolornas hemsidor för att kontrollera att skolorna har offent- liggjort alla de uppgifter som de är skyldiga att publicera enligt lag. Om det finns skäl att anta att undervisningskvaliteten är bristfällig vid en fristående grundskola kan myndigheten också genomföra en mer omfattande tillsyn. En sådan kan innefatta flera tillsynsbesök med både intervjuer och klassrumsobservationer. Om skolans undervisning inte bedöms leva upp till kraven kan skolan i värsta fall mista sin rätt till statsbidrag och rätten att vara en fristående grundskola. Skolan kan också få ett föreläggande att åtgärda de brister som har uppmärksammats. 
 De föräldrar som väljer en fristående skola tar på sig ett ansvar för sina barns skolgång. Föräldrarna till barnen vid en fristående grundskola utgör skolans föräldrakrets som har en skyldighet att utöva tillsyn över undervisningens kvalitet och förhållandet mellan 
 253 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 elever och lärare. Föräldrarna får organisera tillsynen som de vill, men skolans styrelse ska se till att föräldrakretsen utarbetar rikt- linjer för tillsynen. 
 Föräldrarna vid en fristående grundskola ska därutöver välja mellan att vara självutvärderande eller att utse en av Kvalitets- og tilsynsstyrelsen certifierad inspektör. Om föräldrarna väljer att vara självutvärderande ska en av inspektionsmyndigheten godkänd ut- värderingsmodell användas. Utvärderingen ska ske minst vart tredje år och resultatet ska publiceras på skolans hemsida. En inspektör ska varje år skriva en rapport till föräldrarna och till skolans styrelse som också ska publiceras på skolans hemsida. Redovisningen i denna rapport ska innehålla information om huruvida eleverna får en undervisning som motsvarar den i den kommunala skolan och om skolan förbereder eleverna för att leva i ett fritt och demokratiskt samhälle. Även skolornas undervisning i danska, matematik och engelska ska belysas. 
 Till detta kommer att den danska utbildningsministern om det finns särskilda skäl kan besluta att kommunstyrelsen i den kom- mun där en fristående skola är belägen ska utöva ytterligare tillsyn över skolan. 
 1 
  
 En fristående skola som inte följer bestämmelserna i friskole- lagen eller ett föreläggande att vidta åtgärder kan bli föremål för sanktioner. De sanktioner som kan användas är främst kopplade till statsbidraget. Det är möjligt att innehålla statsbidraget, låta stats- bidraget bortfalla helt eller delvis eller kräva återbetalning av stats- bidrag helt eller delvis. Det kan också beslutas om att en skola förlorar sitt rätt till fortsatt statsbidrag om det inte i tillräcklig grad kan säkerställas att skolans medel förvaltas så att de blir till största möjliga gagn för skolan. Det kan också beslutas att en skola inte längre får vara en fristående grundskola enligt lagen, t.ex. om en skola inte uppfyller kravet på att undervisningsspråket ska vara danska (undantag gäller dock för tyska minoritetsskolor) eller om skolan inte har följt ett föreläggande om elevantal. 
  
 1  
 Detta motsvarar regeringsbeslut i Sverige. Eftersom Danmark har ministerstyre fattas mot- svarigheten till svenska regeringsbeslut vanligen av den ansvariga ministern. 
 254 
  
 SOU 2013:56 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 Informationssystem för att jämföra skolor 
 Som redan har framgått finns det en hel del bestämmelser i Danmark om vad varje grundskola är skyldig att publicera för upp- gifter på sin hemsida. Bestämmelserna är samlade i en särskild för- ordning (Bekendtgørelse af lov om gennemsigtighed og åbenhed i unnannelserne m.v. 
 )  
 och gäller både offentliga och fristående skolor. Enligt förordningens första paragraf är syftet att allmän- heten enkelt och snabbt ska kunna bedöma undervisningskvaliteten på de enskilda skolorna. 
 En skola som omfattas av regleringen ska på ett lättillgängligt sätt bland annat publicera skolans utbildningsutbud, slutmål och delmål för undervisningen, undervisningsplaner för vissa ämnen samt resultatet av utvärderingar och uppföljningsplan. Även skolans värdegrund, pedagogiska utgångspunkt och inriktning ska offentlig- göras på hemsidan. Vidare ska det framgå hur många elever som fullföljer utbildningen respektive avbryter studierna, hur många som går vidare till högre studier samt betygsgenomsnitt och resultat från avgångsprov för eleverna i årskurs 9 eller 10 (om skolan erbjuder sådana prov). Skolan ska också publicera vissa andra upplysningar som skolan själv anser väsentliga för att belysa undervisnings- kvaliteten. Det kan röra sig om information rörande t.ex. skolans storlek, fritidsverksamhet, antal anställda, klasstorlek, lokaler, till- gänglighet för handikappade, undervisningsmiljö, datorutrustning m.m. 
 I tillsynen av en fristående skola ingår, som beskrivits i det före- gående, att skolans hemsida granskas. 
  
 9.3 
  
 Nederländerna 
  
 Nederländerna är ett av de länder som har störst andel fristående skolor i världen. Två tredjedelar av skolorna är fristående och cirka 70 procent av eleverna i grundskolan går i fristående skolor. 
 De fristående skolorna drivs av föreningar eller stiftelser där flertalet har religiös anknytning. Det handlar i första hand om  
 romersk-katolska 
  och protestantiska skolor, men det finns också t.ex. muslimska, hinduiska och judiska skolor. Skolorna har ofta antagningsregler som är baserade på religiös tro eller ideologisk till- hörighet. 
 255 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 Finansiering 
 De fristående skolorna är finansierade genom statliga bidrag. Bidragen motsvarar i huvudsak kostnaden för de elever som går i skolor med offentlig huvudman. Det är tillåtet att ta ut mindre elevavgifter för att finansiera särskilda satsningar, studieresor eller liknande. Det finns också ett mindre antal helt privata skolor där också finansieringen är privat. För dessa finns det inte något hinder att dela ut vinst till ägarna. 
 Lönerna till lärare och rektorer fastställs centralt, men i övrigt kan skolorna välja hur de vill använda sina resurser. 
 Tillstånd 
 I Nederländerna är det en konstitutionell rättighet att starta och driva en skola på religiös, ideologisk eller pedagogisk grund. Det är även en rättighet att utforma verksamheten efter inriktningens egna principer. 
 Kommunen ger tillstånd till den sexåriga grundskolan medan Utbildningsministeriet ger tillstånd till högstadium, gymnasium och yrkesskolor. Vid tillståndsgivningen prövas framför allt om en skola med en viss inriktning saknas i området och om tillräcklig kvalitet i utbildningen kan förväntas. Fördelningen mellan olika kategorier av skolor i olika kommuner styrs av ett kvotsystem vilket i praktiken gör det ganska svårt att starta en ny fristående skola. Ibland ges ett tidsbegränsat tillstånd på tre år för att testa skolan och behovet av den. 
 Vissa krav ställs också på att den organisation som ska driva skolan är registrerad i Nederländerna och lyder under nederländska lagar samt att den har en tillräckligt omfattande representation av föräldrar i sin styrelse. 
 Ett uttalat villkor för att få offentligt stöd är att skolan inte är vinstdrivande. De flesta fristående skolorna drivs därmed som föreningar eller stiftelser och det är inte vanligt att skolor bedrivs i företagsform. 
 256 
  
 SOU 2013:56 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 Tillsyn 
 Det finns en statlig inspektion för utbildning som är fristående från de tillståndsgivande myndigheterna. Inspektionen ansvarar för inspek- tion och utvärderingar av skolor. Men den har också främjande uppgifter, dvs. att stimulera skolor att upprätthålla och förbättra kvaliteten på den utbildning som erbjuds samt att bedöma utbild- ningens kvalitet för den enskilda skolan och för utbildnings- systemet som helhet. 
 Inspektionen genomför riskbaserade inspektioner av skolor. Varje år görs en riskbedömning av alla skolor, både offentliga och fristående, för att bedöma vilka som har problem som kan påverka kvaliteten i utbildningen. Riskbedömningen baseras på betyg och andra resultat, risksignaler (t.ex. klagomål och uppgifter i media) samt skolans egen kvalitetsrapport om den är ingiven till inspek- tionen. Högriskskolor får ökad kontroll. Ambitionen är att inspektera varje skola åtminstone en gång vart fjärde år. 
 Om inspektionen beslutar att besöka en skola görs en kvalitets- kontroll. I en sådan ingår att för grundskolan och gymnasieskolan utvärdera bland annat följande kvalitetsaspekter: att elevernas kunskapsresultat ligger på den nivå som kan förväntas, att läro- planen förbereder eleverna för vidareutbildning, att lärarna erbjuder tillräcklig undervisningstid, att skolklimatet präglas av säkerhet och respektfullt samspel, att lärarna anpassar undervisningen till eleverna, att lärarna ger tydliga förklaringar och organiserar utbildningen effektivt, att lärarna systematiskt följer elevernas utveckling, att särskilt stöd ges till de elever som behöver det samt att skolan har ett system för kvalitetssäkring. 
 Även privat drivna skolor utan offentlig finansiering inspekteras, men granskningen inriktas då endast på lagbundna krav och på att eleverna uppnår kunskapsmålen. 
 Utbildningsministeriet kan efter råd från inspektionen utfärda en varning till en skola eller en skolas styrelse. Om inte skolan efterkommer varningen kan det statliga bidraget dras in. 
 Om en skola använder sina offentliga bidrag till annat än utbild- ning kan skolan åläggas böter. 
 257 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 Informationssystem för att jämföra skolor 
 Inspektionen för utbildning bedömer kvaliteten på den utbildning som erbjuds i skolorna. Resultaten presenteras i offentliga rapporter om enskilda skolor som finns tillgängliga på inspektionens webb- plats. Där publiceras också en årlig rapport om utbildningssystemet som helhet. 
  
 9.4 
  
 England 
  
 I England finns en lång tradition att det ska finnas fristående skolor, vilka vanligen bygger på religiös grund. Många olika typer av skolor förekommer. De flesta eleverna går i skolor som har en offentlig huvudman. Sådana skolor finns med både allmän och sär- skild inriktning. Som exempel på skolor med särskild inriktning kan nämnas specialskolor för barn med särskilda behov och internat- skolor. 
 Det förekommer också flera olika slag av fristående skolor. Den viktigaste skiljelinjen går mellan skolor som får offentligt stöd via en kommun eller direkt (maintained schools), och skolor som är finansiellt oberoende och inte erhåller någon offentlig finansiering (independent schools). Sju procent av alla elever går i independent schools, främst elever i de högre årskurserna  
 (6–12). 
  
 Hösten 2011 infördes ett system med s.k. free schools som i flera avseenden påminner om det svenska systemet med fristående skolor. Samma höst öppnade 24 free schools och ett år senare, i september 2012, öppnade ytterligare 55. Det nya systemet infördes för att öka föräldrarnas valfrihet i fråga om lokala alternativ och de skiljer sig från andra skolor med statlig finansiering genom att inte kontrolleras av någon kommunal eller lokal instans. Därför behöver de t.ex. inte följa den nationella läroplanen och de kontrollerar själva skolans budget. 
 Finansiering 
 Independent schools finansieras uteslutande av elevavgifter, dona- tioner och intäkter från investeringar. Det finns en rik flora av stipendier m.m. för familjer med svag ekonomi. Skolorna får själva välja vilka elever som ska antas och dessa skolor kan drivas av stiftelser eller av företag. Det finns inte några regler mot vinst- 
 258 
  
 SOU 2013:56 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 utdelning vad gäller skolor som drivs av företag. Inte heller före- kommer det några särskilda restriktioner eller begränsningar när det handlar om försäljning av skolor. 
 Bland de fristående skolor som erhåller offentlig finansiering finns såväl de som drivs av stiftelser som de som drivs av något samfund. För samtliga skolor som erhåller bidrag från staten gäller att de inte får ta ut elevavgifter. De måste också drivas utan något vinstsyfte. Det finns dock inte några regler som förhindrar att dessa skolor i sin tur kan kontraktera ut driften till ett vinst- drivande företag. 
 För free schools betalar staten, inte kommunerna ut de statliga bidragen, till skillnad från andra skolor med offentlig finansiering. Bidraget ska motsvara det som de kommunalt drivna skolorna får per elev i samma kommun. Till detta kommer vissa särskilda tillägg, t.ex. ett tillägg för att täcka kostnader för sådana tjänster som de inte får från kommunen. 
 Tillstånd 
 En independent school måste vara registrerad hos Utbildnings- ministeriet och den som driver en sådan skola utan registrering begår ett brott. 
 Innan skolan registreras ska en inspektion göras. Denna går ut på att fastställa om skolan uppfyller vissa grundläggande krav. Dessa krav är många, men relativt allmänt hållna och går ytterst tillbaka på möjligheterna att genomföra utvärderingar i förhållande till antingen skolans egna mål eller nationella normer för utbildningen. Vissa krav ställs också på skollokalerna. Till detta kommer krav som gäller lämpligheten hos personalen och ägaren. Lämplighets- prövningen görs dels genom en vandelsprövning (Criminal Records  
 Bureau-kontroll), 
  dels genom att arbetstillstånden kontrolleras. Registreringen gäller utan tidsbegränsning, men ny registrering måste göras vid ägarbyte då registreringen är knuten till ägaren. 
 En ansökan om att starta en free school görs hos Utbildnings- ministeriet. Till ansökan ska fogas en tydlig och genomtänkt affärs- plan. Ett tillstånd kan vara tidsbegränsat till minst sju år alternativt gälla utan tidsbegränsning. 
 259 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 Tillsyn 
 The Office for Standards in Education, Childrens Services and Skills (Ofsted) har huvudansvaret för att inspektera skolor i England. Dels inspekterar den flertalet skolor med egna eller kontrakterade inspektörer, dels har de överinseende över några andra inspektionsorganisationer. Som exempel på sådana kan näm- nas Independent Schools Inspectorate (ISI), som inspekterar independent schools som är medlemmar i en medlemsförening som är anknuten till Independent Schools Council (ISC). Independent schools som inte är anslutna till denna organisation inspekteras i stället direkt av Ofsted. 
 Syftet med Shaw inspektioner är att ge föräldrar en bild av hur väl en skola fungerar och hjälpa till att informera dem när de ska välja skola, att informera utbildningsministeriet om den utbild- ningsnivå som tillhandahålls av skolorna är acceptabel samt att främja en förbättring av enskilda skolor och skolväsendet som hel- het. Inspektionerna är olika organiserad och upplagd allt efter skolform, huvudmannaskap m.m., men i huvudsak gäller följande. 
 Inspektionerna genomförs utifrån en risk- och väsentlighets- analys. I den ingår nationella prov, tidigare inspektioner, skolornas självutvärderingar och klagomål från föräldrar och andra. En inspektion kan dock tidigareläggas om det finns särskild anledning. Inspektörerna fokuserar på de aspekter av skolans arbete som har störst påverkan på att förbättra resultaten, men ser även till andra aspekter, t.ex. elevernas andliga, moraliska, sociala och kulturella utveckling samt skolans ledarskap. Dessutom granskas effektiviteten, genom att bland annat överväga om undervisningskvaliteten i en skola motsvarar lärarnas löneutveckling. Resultatet av inspektionen sammanfattas i en rapport med såväl inspektionens slutsatser som dess rekommendationer till åtgärder. Skolan tilldelas också ett betyg efter en fyragradig skala: enastående, bra, kräver förbättring eller otillräcklig (antingen med allvarliga brister eller som kräver sär- skilda åtgärder). Detta sammanfattande betyg ligger bland annat till grund för när nästa inspektion ska genomföras. Hur ofta en skola inspekteras beror till stor del på resultaten av tidigare inspektion(er). I fråga om en skola som krävt särskilda åtgärder så finns i slutändan möjligheten att stänga den. 
 ISI rapporterar till Utbildningsministeriet om i vilken utsträck- ning skolorna uppfyller lagstadgade krav och vissa förhållanden rapporteras även till Ofsted. Inspektionerna syftar bland annat till 
 260 
  
 SOU 2013:56 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 att förbättra kvaliteten och effektiviteten i utbildningen. Rapport- erna om skolornas kvalitet offentliggörs. 
 Informationssystem för att jämföra skolor 
 Ett av syftena med Shaw inspektioner är, som redan nämnts, att ge föräldrar en bild av hur väl en skola fungerar och hjälpa till att informera när de ska välja skola för sina barn. På Ofstedts hemsida finns information som riktar sig till föräldrar, barn och ungdomar, andra skolor samt övriga. Där finns inspektionsrapporter och rapporter från tematiska granskningar. Vägledning finns också för hur man läser och tolkar dessa rapporter. Slutligen finns där viss officiell statistik m.m. 
 På den brittiska regeringens hemsida gov.uk finns schoolsfinder, ett verktyg som ger detaljerad information om samtliga skolor i England. Statistik som omfattar alla skolor och deras resultat finns på utbildningsministeriets hemsida. 
  
 9.5 
  
 USA 
  
 I USA är, till skillnad från de andra länder som ingår i denna över- sikt, det statliga inflytandet över ungdomsutbildningen begränsat. Ansvaret ligger i stället på delstater och skoldistrikt och varje del- stat har egen reglering och egna bestämmelser i fråga om finansiering av skolorna. De flesta skolorna är offentliga, men cirka 15 procent av eleverna går i privata skolor. Det är också tillåtet, och relativt vanligt, att föräldrarna organiserar undervisning i det egna hemmet, s.k.  
 home-schooling. 
  
 De privata skolorna är av många skilda slag. Här finns allt från konfessionella skolor till militärskolor eller skolor med en särskild pedagogik som t.ex. Montessoriskolor. Ett litet antal privata skolor är s.k. voucher schools. 
 Finansiering 
 De flesta privata skolor får ingen statlig eller lokal offentlig finansi- ering, utan tar i stället ut höga elevavgifter. Många privatskolor stöttas också ekonomiskt genom olika gåvor och donationer. För familjer som inte har råd med privatskola för sina barn erbjuder 
 261 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 skolorna ofta någon form av ekonomiskt stöd. Ett antal organisa- tioner och religiösa församlingar utdelar stipendier av olika slag och vissa företag erbjuder sina anställda att finansiera barnens utbild- ning. 
 Voucher schools finansieras av ett särskilt kupongsystem, vilket gör det möjligt för elever att gå i en privat skola och samtidigt ha offentlig finansiering. 
 Om charterskolorna 
 Av de offentliga skolorna utgörs för närvarande tre procent av s.k. charter schools med offentlig finansiering. De får inte ta ut några elevavgifter. Systemet med charterskolor startade i början på 1990- talet i delstaten Minnesota. För närvarande är dessa skolor tillåtna i 41 delstater samt i Washington D.C. Regleringen skiljer sig dock från en delstat till en annan. 
 Skolorna kan drivas av företag, ideella organisationer eller samman- slutningar av lärare. Alla delstater tillåter dock inte vinstdrivande privata företag att driva charterskolor. 
 Skolorna kan vara självständiga eller utgöra en del av en kedja. Kedjorna ägs antingen av vinstdrivande företag – Education Manage- ment Organizations (EMO) – eller av icke vinstdrivande organisa- tioner – Charter management Organizations (CMO). Dessa kedjor svarar tillsammans för 35 procent av de elever som går i charter- skolor. De största vinstdrivande företagen har  
 30–70 
  skolor och finns främst i Michigan, Florida, Ohio och Arizona.  
 Icke-vinst- 
  drivande skolkedjor förekommer i störst omfattning i Kalifornien och i Texas. 
 Charterskolor har större frihet att organisera och bedriva utbild- ningen än andra offentliga skolor. I utbyte har de en större redovis- ningsskyldighet. Redovisningskraven är ofta höga och gäller såväl studieresultat som ekonomisk redovisning. 
 Det finns särskilda organisationer som har tillstånd att god- känna och kontrollera charterskolor. Tillståndsprövningen avser inte bara uppläggningen av studierna utan också kvalifikationer och erfarenheter för den eller de som ska leda skolan. I vissa delstater är det ett krav att personliga intervjuer görs med dem som ska leda skolan. 
 Kontrakten är tidsbegränsade och ska förnyas efter  
 3–5 
  år. Inför en förnyelse av kontraktet görs en grundlig kontroll av skolan. 
 262 
  
 SOU 2013:56 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 Om en skola bedöms bryta mot kontraktet kan den stängas. Hur detta sker varierar dock mellan de olika delstaterna. 
  
 9.6 
  
 Sammanfattning 
  
 I samtliga de länder som ingår i denna översikt förekommer fri- stående skolor i större eller mindre omfattning. Respektive lands historia och tradition är av stor betydelse både när det gäller synen på och utformningen av regelverket och de övriga villkor som skolorna har att arbeta under. I våra nordiska grannländer Norge och Danmark fyller dessa skolor bland annat rollen som komple- ment till de offentliga skolorna, framför allt för de föräldrar som önskar alternativ till det reguljära skolväsendet i respektive land. I det följande sammanfattas kortfattat synen på och regleringen av de fristående skolorna i respektive land i fråga om förekomst, finansi- ering, hur en skola får tillstånd att bedriva verksamhet, frågor om statsbidrag och elevavgifter, övrig reglering och insyn i skolornas ekonomi, tillsyn samt slutligen vilken typ av informationssystem som finns för att skolorna ska kunna jämföras med varandra. 
  
 9.6.1 
  
 Om förekomsten 
  
 Variationerna är stora när det gäller i vilken utsträckning fristående skolor förekommer i de länder som studerats. I Nederländerna är det de fristående skolorna som dominerar. De svarar för cirka två tredjedelar av antalet skolor och 70 procent av eleverna går där. Ofta har skolorna en religiös anknytning. 
 I Danmark har de fristående skolorna en lång tradition och de omfattar drygt en femtedel av eleverna på grundskolenivå. De startas vanligen på initiativ av föräldrarna. I Norge finns inte samma tradition och endast två procent av grundskoleeleverna går där. På gymnasienivå däremot är inslaget av fristående skolor större och omfattar mer än var tionde elev. 
 I England infördes 2011 ett friskolesystem, som påminner om det svenska, för att utgöra ett komplement till de tidigare olika systemen av privata respektive fristående skolor. Även i England finns en lång tradition av helt privata skolor utan offentlig finansi- ering. Det nya systemet innebär att skolorna är helt fristående från 
 263 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 kommunen och nationella läroplaner eller motsvarande behöver inte följas. 
 Det statliga inflytandet över skolan är i USA ytterst begränsat. Varje delstat och skoldistrikt har det ansvar som staten i andra länder svarar för. Systemet med privata skolor existerar sedan länge och omfattar cirka 15 procent av eleverna. Sedan  
 1990-talet 
  har en ny typ av skolor successivt etablerats, s.k. charterskolor som i viss utsträckning påminner om andra system med fristående skolor, men variationerna är stora mellan de olika 41 stater som infört det. 
  
 9.6.2 
  
 Om tillståndsgivningen 
  
 Tillstånd eller registrering krävs för att starta en fristående skola i alla undersökta länder med undantag för Danmark, där dock tillstånd krävs om en skola ska kunna erhålla statsbidrag. I Nederländerna beslutas om tillstånd på kommunal nivå när det gäller den grund- läggande utbildningen upp till och med årskurs 6. Det kan vara svårt att starta helt nya skolor eftersom det krävs att en skola ska komplettera det redan existerande utbudet av skolor i en kommun. Sådana krav saknas i andra länder, men i Norge har respektive kom- mun rätt att ha en representant närvarande när styrelsen för en fri- stående skola sammanträder. 
 Vad gäller driftsform är skillnaderna stora. I Norge kan skolorna drivas i aktiebolagsform förutsatt att bolaget har en viss skola som sin huvudsakliga verksamhet. I Nederländerna får skolorna inte drivas med vinst och i Danmark får en huvudman bara äga en skola. 
 Sammanfattningsvis kan konstateras att alla länder ställer krav på skolorna för att de ska få tillstånd att bedriva undervisning, men kraven skiljer sig mycket åt. 
  
 9.6.3 
  
 Om statsbidragen och elevavgifterna 
  
 I de undersökta länderna utgår statsbidrag som regel till fristående skolor men storleken på dessa varierar. Uppdelningen på olika offentliga stödformer gör det svårt att jämföra storleken på stödet. I England finns helt privata skolor till vilka det inte utgår några offentliga bidrag alls. 
 Statsbidraget i Norge motsvarar 85 procent av kostnaden för den kommunala skolan, i Danmark 73 procent och i Nederländerna 
 264 
  
 SOU 2013:56 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 ska bidraget vara detsamma kostnaden i motsvarande kommunala skola. 
 Att ta ut elevavgifter är tillåtet, vanligen också lagreglerat, utom i England där detta inte är tillåtet för skolor som erhåller stats- bidrag. I Norge får avgifterna uppgå till 15 procent av den beräk- nade kostnaden och dessutom kan särskilda avgifter tas ut för lokalerna. Det föreskrivs dock i lag att avgifterna ska komma eleverna tillgodo. Även i Danmark regleras i lag att det är möjligt ta ut avgifter, i Nederländerna ska de avse särskilda aktiviteter som exempelvis studieresor. I England och Norge rådet det dock förbud mot elevavgifter. Sammanfattningsvis kan konstateras att det även här föreligger skillnader. 
 I Norge, Danmark och England är det inte möjligt för ägarna till fristående skolor att ta ut vinster. I Nederländerna kan endast ägare till privata skolor som inte erhåller statsbidrag ta ut vinst. 
  
 9.6.4 
  
 Om övrig reglering och insyn i skolornas ekonomi 
  
 I både Norge och Danmark är det reglerat vilka slag av ekonomiska redovisningar som de fristående skolorna är skyldiga att göra. Mest långtgående är bestämmelserna i Norge där en skolas ekonomiska förhållanden regleras i detalj. Där förstärks även den offentliga insynen genom att kommunen har rätt ha en representant närvar- ande när en skolas styrelse sammanträder. 
  
 9.6.5 
  
 Om tillsynen 
  
 En statlig inspektionsmyndighet utövar i samtliga undersökta länder med undantag för USA tillsyn över de fristående skolorna. Sanktioner av skilda slag kan användas vid konstaterade missför- hållanden, bland annat indragna statliga bidrag. I Danmark är det dock Utbildningsministeriet, inte myndigheten, som beslutar om ev. indragna bidrag. Här skiljer sig också tillsynen från den i de andra länderna. Tillsynsmyndigheten svarar för mera övergripande inspektioner och föräldrarna till eleverna i en skola har ansvar för att genomföra egenutvärderingar eller anlita en av tillsynsmyndig- heten certifierad inspektör för att genomföra utvärderingen. 
 I Norge och Nederländerna har inspektionsmyndigheten även till uppgift att på olika vis främja och stödja skolors arbete. 
 265 
  
 Fristående skolor i andra länder – en internationell utblick 
  
 SOU 2013:56 
  
 9.6.6 
  
 Om möjligheterna att jämföra skolor 
  
 I Norge, Nederländerna och England är det respektive lands inspektionsmyndighet som publicerar fakta om de olika skolorna. Det gäller inspektionsrapporter och i Nederländerna också en årlig rapport. I England finns på regeringens nya hemsida gov.uk detaljerad information om samtliga skolor. 
 Information om skolor och skolors resultat finns däremot inte samlad i Danmark. I stället är respektive skola skyldig att ingående redovisa fakta om genomströmning, betyg, klasstorlek m.m. Den danska inspektionsmyndigheten har dock till uppgift att granska även skolornas hemsidor. 
 266 
  
 10 
  
 Avknoppning av skolverksamhet 
  
 – en redovisning av rättsläget 
 Fristående skolor kan bildas genom ett förfarande som brukar benämnas avknoppning. Det finns inte någon vedertagen definition av vad som avses med begreppet avknoppning och ett avknopp- ningsförfarande kan se olika ut beroende på vilken typ av kom- munal verksamhet det är frågan om. Kommittén har fått i uppdrag att redovisa rättsläget när det gäller avknoppning av kommunal verksamhet på skolområdet och – om det bedöms nödvändigt – tydliggöra och förenkla regleringen. 
 Med avknoppning av skolverksamhet avses då en kommun beslutar att lägga ner sin egen skolverksamhet och i stället erbjuder en eller flera anställda inom kommunen att ta över skolan och driva den vidare under eget huvudmannaskap. De anställda bildar då ett aktiebolag eller någon annan form av juridisk person och ansöker till Skolinspektionen om att bli godkänd som huvudman för en fri- stående skola och få driva skolan vidare. Normalt erbjuds också de som tar över skolverksamheten att förvärva eller hyra befintliga till- gångar såsom t.ex. skollokaler och inventarier. Ett syfte med avknopp- ning av skolverksamhet kan vara att skapa ökad mångfald och konkurrens genom att fler aktörer kommer in på den offentliga marknaden. Härigenom får även medborgarna en ökad valfrihet att själva påverka vilken utbildning de vill ha. Ett annat syfte med avknoppning kan vara att tillvarata den kreativitet och det engage- mang som ofta finns hos personalen på en skola. 
 Förfarandet kan dock innebära problem utifrån rättsliga aspekter. Det gäller särskilt om verksamheten i samband med en avknoppning avyttras utan konkurrenshänsyn och till ett pris som inte överens- stämmer med marknadsvärdet, t.ex. genom att kommunen under- låter att ta hänsyn till immateriella värden vid värderingen. I sådana fall kan det bli fråga om en överföring av värden från den kom- munala till den privata sektorn, vilket kan komma att strida mot 
 267 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 SOU 2013:56 
  
 både svensk lagstiftning och  
 EU-rätten. 
  Ett sådant förfarande kan också medföra en snedvridning av konkurrensen och skapa kon- kurrens på olika villkor eftersom ägarna till en avknoppad skolverk- samhet, som överlåtits till underpris, ges en ekonomisk konkurrens- fördel gentemot andra fristående aktörer. 
 I det här avsnittet redogörs för de aktuella bestämmelserna i skollagen och kommunallagen (1991:900) samt tillämpningen av dem i svenska domstolar. Även en redogörelse av de  
 EU-rättsliga 
  bestämmelserna om statsstöd och tillämpningen av dem ges. Av- snittet avslutas med en sammanfattande diskussion av rättsläget. 
  
 10.1 
  
 Svenska bestämmelser 
  
 Inledningsvis kan konstateras att en avknoppning av skolverk- samhet innebär att en kommun beslutar att lägga ned någon av sina skolverksamheter och i stället riktar ett erbjudande till ett privat- rättsligt organ, ofta bestående av en grupp anställda, att överta den och driva den vidare som en fristående skola. Det finns inga bestämmelser som tar särskilt sikte på sådana förfaranden då en kommunal skol- verksamhet ombildas till en fristående sådan. I stället får en bedöm- ning göras av varje del i förfarandet utifrån de allmänna bestäm- melser som finns i kommunallagen och skollagen. 
 Lagen (2007:1091) om offentlig upphandling är inte tillämplig i samband med avknoppning av skolverksamhet. Fristående skolor utgör en bidragsfinansierad enskild verksamhet. Kommunen köper inte några tjänster i samband med en avknoppning och har inte heller något bestämmande inflytande över verksamheten. Enligt upp- handlingslagstiftningen föreligger det således inte något avtal med ekonomiska villkor mellan en fristående skola och kommunen. 
 Vid avknoppning av kommunal verksamhet berörs den i verk- samheten sysselsatta personalen. Vi kommer dock inte att gå närmare in på det arbetsrättsliga regelverket inom ramen för vår utredning. 
  
 10.1.1 
  
 Skollagen 
  
 Skollagen innehåller bestämmelser om tillåtna driftsformer för skolan. En kommuns beslut om avveckling av en kommunal skol- verksamhet och försäljning av densamma innebär inte ett beslut om en alternativ driftsform för den kommunala skolan, som vid t.ex. 
 268 
  
 SOU 2013:56 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 entreprenad. Förfarandet innebär inte heller en överlåtelse av verk- samheten i egentlig mening. Kommunen kan inte självständigt avtala med en viss huvudman om överlåtelse av verksamhet efter- som skolverksamhet är en tillståndspliktig verksamhet. Ur ett skol- rättsligt perspektiv innebär i stället förfarandet dels att kommunen lägger ner sin verksamhet, dels att en enskild huvudman startar verksamhet i form av en fristående skola. 
 Lagligheten av kommunens beslut att lägga ner sin egen skol- verksamhet får bedömas utifrån kommunens skyldighet att an- ordna grundskola i den omfattning det krävs för att ge utbildning åt samtliga barn i kommunen samt skyldigheten att erbjuda ett allsidigt urval av gymnasieutbildningar (en närmare redogörelse av kommunernas skyldigheter i detta avseende ges i avsnitt 2.3.2). 
 Det ankommer på Skolinspektionen att pröva den nye enskilde huvudmannens förutsättningar att bedriva skolverksamhet och att göra en bedömning av konsekvenserna av en etablering. Prövningen görs i enlighet med bestämmelsen om godkännande av enskilda huvudmän i 2 kap. 5 § skollagen (en närmare genomgång av bestämmelsen görs i avsnitt 6.1.2). 
 Till skillnad från vad som gäller vid andra ansökningar om att starta en fristående skola har kommunen i dessa fall ett större inflytande över processen. En förutsättning för att en avknoppning ska kunna fullföljas – och för att en ansökan ska kunna bifallas – är ett beslut från kommunen angående nedläggning av sin verk- samhet. Annars finns det inte längre förutsättningar för sökanden att överta verksamheten. Vid bedömningen av eventuella påtagliga negativa följder för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna måste i dessa fall kommunens möjligheter att erbjuda utbild- ning beaktas. I sitt yttrande måste kommunen därför redogöra för hur nedläggningen av en kommunal skola påverkar elevers möjlig- heter att välja utbildning inom det allmänna. En avknoppning får inte medföra att kommunens möjligheter att anordna eller erbjuda utbildning kraftigt begränsas. Var gränsen i detta avseende går är dock inte klarlagt. 
  
 10.1.2 
  
 Kommunallagen 
  
 Den rättsliga regleringen av kommunal verksamhet finns i kom- munallagen. Det finns inte några bestämmelser som särskilt reg- lerar försäljning av kommunal egendom. De bestämmelser som 
 269 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 SOU 2013:56 
  
 aktualiseras vid en avknoppning blir då i första hand bestämmelsen om näringsfrämjande åtgärder och bestämmelsen om god eko- nomisk hushållning. 
 Enligt likställighetsprincipen (2 kap. 2 §) ska en kommun be- handla alla sina medlemmar lika om det inte finns sakliga skäl för något annat. Bestämmelsen tar sikte på kommunens relation till sina medlemmar i egenskap av just kommunmedlemmar. Däremot blir den inte tillämplig när en kommunmedlem exempelvis vill köpa kommunal egendom (Bohlin 2011 s. 128). 
 Förbud mot stöd till enskilda företag 
 En kommun får genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet i kommunen (2 kap. 8 § första stycket). I uttrycket allmänt främja ligger att stödinsatser ska rikta sig till hela det lokala näringslivet eller åtminstone en större grupp. Till de allmänt näringsfrämjande åtgärderna hör bland annat att tillhandhålla mark och teknisk service till företagen. Däremot är det generellt sett inte en kom- munal uppgift att tillgodose näringslivets behov av lokaler (prop. 1990/91:117 s. 152). Gränsen mellan otillåtna och tillåtna lokal- hållningsåtgärder är dock inte helt klar. 
 Ett individuellt riktat stöd till en enskild företagare får endast ges i undantagsfall. Det uttrycks i kommunallagen genom att sådant stöd bara får lämnas om det finns synnerliga skäl för det (2 kap. 8 § andra stycket). Det ankommer på den kommun som beslutat om stödet att visa att det föreligger sådana omständigheter som gör att det finns synnerliga skäl. En kommun i glesbygds- områden kan exempelvis ha rätt att ekonomiskt stödja en närings- idkare för att garantera en viss minimistandard av kommersiell service åt hushållen (a. prop. s. 153). Det finns inte något stöd i förarbeten och praxis för att det skulle föreligga synnerliga skäl för ett individuellt riktat stöd mot tidigare anställda i samband med ett övertagande av skolverksamhet. 
 Det finns således inte något rättsligt utrymme för en kommun att utan konkurrenshänsyn rikta ett särskilt förmånligt erbjudande till t.ex. en grupp anställda för att främja uppkomsten av en fri- stående skola. För att undvika risken att göra sig skyldig till ett olagligt stöd till enskild näringsidkare måste en kommun, som vill lägga ner sin skolverksamhet och överlåta sina tillgångar, göra en 
 270 
  
 SOU 2013:56 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 marknadsmässig värdering av tillgångarna och försöka uppnå högsta möjliga pris i förhållande till vad marknaden kan erbjuda. 
 Däremot kan ett visst s.k. avknoppningsstöd anses tillåtet under ett övergångsskede. Med avknoppningsstöd avses att en kommun uppmuntrar nyföretagande genom att ge råd och stöd i samband med en avknoppning. Här spelar det roll om personalen fortfarande är anställd eller inte. SKL gör bedömningen att t.ex. kostnadsfri information, utbildning, konsultstöd och tjänstledighet skulle kunna accepteras ur ett kommunalrättsligt perspektiv, men att ytterligare stöd kan ifrågasättas mot bakgrund av kommunallagens förbud mot stöd till enskild (SKL 2008, bilaga 1, s. 2). 
 Till skillnad från  
 EU-rättens 
  bestämmelser om statligt stöd gäller enligt kommunallagen inte något lägsta belopp för att det aktuella stödet ska kunna anses vara olagligt. 
 Krav på god ekonomisk hushållning 
 Kommunallagen ställer ett övergripande krav på att kommuner ska ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet (8 kap. 1 §). Bestämmelsen har karaktären av en ändamålsregel och ska inte läggas till grund för laglighetsprövning (a. prop. s. 110). Den ska i stället ses som ett mål för den ekonomiska förvaltningen samt ett medel för revisorernas granskning och för de förtroendevaldas politiska ansvar. Utgångspunkten är att de kommunala medlen kommer från alla som bor i kommunen och att pengarna ska an- vändas för invånarnas bästa (a. prop. s. 111). 
 Den närmare innebörden framgår inte av lagen och det finns inte heller några mer konkreta riktlinjer för hur kommunal verk- samhet ska bedrivas för att god ekonomisk hushållning ska uppnås. Därför blir det upp till varje enskild kommun att inom ramen för sitt självstyre beakta kravet på god ekonomisk hushållning vid hanteringen av sin egendom. Bestämmelsen medför att kommuner måste söka uppnå marknadspris vid försäljning av såväl fast som lös egendom. 
 271 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 SOU 2013:56 
  
 10.2 
  
 Tillämpningen i svenska domstolar 
  
 Kommunbeslut om avveckling av en kommunal skolverksamhet och försäljning av densamma kan överprövas av allmän förvaltningsdom- stol genom laglighetsprövning. En domstolsprövning förutsätter naturligtvis att någon behörig överklagar beslutet. Om ingen över- klagar blir alltså även ett olagligt beslut giltigt. 
 Det är bara särskilt utpekade personer som har rätt att begära laglighetsprövning av ett kommunalt beslut, närmare bestämt varje kommunmedlem och juridiska personer som äger en fastighet i kommunen (10 kap. 1 § kommunallagen). Personer som rent all- mänt berörs av ett kommunbeslut har dock inte rätt att överklaga. I samband med ett avknoppningsförfarande kan det innebära att ett bolag som hade varit villigt att betala mer för den verksamhet som kommunen avknoppat inte har någon möjlighet att överklaga kom- munens beslut. 
 Reglerna för laglighetsprövning handlar endast – som begreppet antyder – om en ren prövning av om ett beslut är lagligt och det är upp till den som överklagar att visa att det finns förutsättningar för upphävande. I ett mål som rör ett avknoppningsförfarande blir det således upp till den som överklagar att visa att förfarandet inneburit ett individuellt inriktat stöd genom att ersättningen inte motsvarat marknadsvärdet av den överlåtna verksamheten. Om den som över- klagar lyckas med detta blir det upp till kommunen att visa att det har förelegat synnerliga skäl som gjort det påkallat att ge det aktu- ella stödet. Eftersom domstolens prövning är begränsad till be- slutets laglighet, och således inte omfattar beslutets lämplighet eller skälighet, måste det dock framstå som ganska klart för domstolen att värdering skett på felaktiga grunder för att upphäva beslutet såsom olagligt. Domstolen får dessutom bara beakta sådana omstän- digheter som den som överklagar har anfört inom överklagandetiden (10 kap. 10 §). 
 Domstolen kan endast upphäva ett beslut som bedöms vara olagligt. Det finns därmed ingen möjlighet för domstolen att komma fram till ett annat beslut. Effekten av ett upphävande är att det inte finns något beslut i ärendet längre. För att laglighets- prövningen ska vara meningsfull krävs att domarna efterlevs. Lag- lighetsprövningsinstitutet utgör dock ett relativt svagt skydd mot olagliga kommunala beslut. 
 Det finns inte något hinder mot att en kommun verkställer ett beslut som har överklagats, även om den rättsliga prövningen inte 
 272 
  
 SOU 2013:56 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 är klar (10 kap. 14 a §). Först måste dock kommunen bedöma risken för att det kan komma att upphävas vid ett överklagande. 
 1  
 En kommun kan alltså ha slutit ett civilrättsligt avtal med en ny huvudman när domstolen förklarar förfarandet olagligt. Om ett beslut som redan har verkställts förklaras olagligt ska kommunen rätta det i den utsträckning det är möjligt (10 kap. 15 §). I detta ligger att en kommun i princip är skyldig att frånträda ingångna avtal och bära de skadeståndskrav detta kan föranleda, vilket många gånger kan vara svårt. 
 2 
  
 Om kommunen inte rättar ett beslut i enlighet med domstolens dom får det som regel inga konsekvenser. Det finns inga generella sanktionsmöjligheter kopplade till laglighetsprövningen av kom- munala beslut. Det finns inte heller – till skillnad från i  
 EU-rätten 
  – några regler om återbetalningsskyldighet av lämnat stöd som be- dömts vara olagligt. 
  
 10.2.1 
  
 Skolinspektionen kan inte pröva om kommunen i samband med en avknoppning har åsidosatt någon kommunalrättslig eller  
  
 EU-rättslig 
  regel 
 Som redan har konstaterats är det Skolinspektionen – och inte kom- munen – som prövar en ansökan om etablering av en fristående skola i en avknoppningssituation. En särskild fråga som uppkommer är om myndigheten bör, eller över huvud taget kan, granska om kom- munen i samband med försäljningen har åsidosatt någon bestäm- melse i kommunallagen eller någon  
 EU-rättslig 
  regel. 
 Vid 2008 års ansökningsomgång avslog Skolinspektionen ett antal ansökningar på den grunden att huvudmannen hade fått över- ta tillgångar i den kommunala skolverksamheten på ett sätt som inte 
  
 1 
  
 Det finns två fall under den senaste tioårsperioden där Justitieombudsmannen (JO) har riktat kritik mot kommunstyrelser där beslut har verkställts utan att man har bedömt risken för att det kan komma att upphävas vid ett eventuellt överklagande. Det ena fallet gäller Täby kommuns avknoppning av Tibble gymnasium där Garcia konstaterade att handlingarna i ärendet inte bar några spår av att det gjorts någon prövning av det slag som lagen förut- sätter (JO 2010/11 s. 568). Det andra fallet rör Övertorneå kommun som inte prövat om det funnits beaktansvärd risk för att ett beslut om försäljning av en fastighet skulle komma att upphävas om det överklagades och som verkställt beslutet trots att det var uppenbart att det skulle kunna upphävas om det överklagades (JO 2010/11 s. 574). I båda fallen framhöll JO att rätten till laglighetsprövning inte får bli illusorisk och att den därför inte kan under- ordnas mer allmänna intressen av att snabbt kunna genomföra politiska beslut. 
  
 2 
  
 Statskontoret fick i augusti 2011 i uppdrag av regeringen att undersöka i vad mån kom- muner och landsting inte rättar verkställda beslut som upphävts av domstol vid laglighets- prövning. Statskontoret lämnade rapporten Verkställighet och rättelse av kommunala beslut (2012:6). 
  
 273 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 SOU 2013:56 
  
 kunde anses vara förenligt med  
 EU-rättens 
  regler om statsstöd. Dåvarande Länsrätten i Stockholms län (numera Förvaltningsrätten i Stockholm) konstaterade dock att prövningen av en ansökan om etablering av en fristående skola endast ska göras med tillämpning av skollagens bestämmelser (se domar meddelade den 9 december 2009 i mål nr  
 26068-08, 
 26088-08, 
 26090-08 
  och  
 1537-09). 
  Några andra villkor för godkännande än de som ges i skollagen kunde Skolinspektionen därför, enligt domstolen, inte ställa upp utan klart stöd i ett bemyndigande från regeringen. 
 Vid sin prövning av en ansökan som avser en avknoppnings- situation kan Skolinspektionen därför inte bedöma hur själva av- knoppningen har gått till eller om kommunen kan anses ha åsido- satt någon bestämmelse i kommunallagen. Skolinspektionen har inte heller rätt att avslå en ansökan om godkännande på den grunden att överlåtelsen av verksamheten från kommun till huvudman kan komma att stå i strid med  
 EU-rättens 
  regler om statligt stöd. 
  
 10.2.2 
  
 Enligt praxis strider överlåtelse av kommunal verksamhet till underpris mot kommunallagen 
  
 I svensk praxis har kommunala underprisförsäljningar sedan länge bedömts utgöra otillåtet stöd till enskild. Några domstolsavgöran- den har bekräftat att principen även gäller vid avknoppning av kommunal verksamhet. 
 Den kanske mest uppmärksammade avknoppningen av skol- verksamhet är den av Tibble gymnasium i Täby. Den bedömdes av Kammarrätten i Stockholm vara olaglig och strida mot den kom- munalrättsliga bestämmelsen om förbud mot understöd åt enskilda näringsidkare (Kammarrätten i Stockholms dom den 9 april 2009 i mål nr  
 584-08). 
  Kommunen hade fastställt försäljningspriset, utan att ha gjort någon utredning av värdet på eventuellt upparbetade mervärden beträffande verksamheten såsom t.ex. rörelsens varu- märke, utbildningsverksamhetens kundstock i form av elever samt lärarkompetens. Kammarrätten fann att det totala ekonomiska värdet på verksamheten översteg värdet på inventarierna och utrustningen och att det funnits ett övervärde i verksamheten som inte prissatts. Kommunen bedömdes därigenom ha lämnat ett individuellt riktat stöd till bolaget Tibble Fristående Gymnasium i strid med kom- munallagen. Kammarrätten upphävde kommunens beslut. 
 274 
  
 SOU 2013:56 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 Dåvarande Regeringsrätten, numera Högsta förvaltningsdom- stolen, har också slagit fast att det är olagligt att sälja kommunala verksamheter till ett pris understigande marknadsvärdet (RÅ 2010 ref. 100). I det aktuella fallet hade Stockholms kommun beslutat att avveckla viss hemtjänstverksamhet. Genom beslutet fick en privatägd hemtjänstleverantör tillgång till en etablerad verksamhet med personal och kundkrets på ett sätt som, enligt domstolen, motsvarade en överlåtelse av verksamheten. Den ersättning bolaget skulle lämna i betalning till kommunen avsåg emellertid endast ersättning för inventarierna hörande till verksamheten. Domstolen konstaterade att någon utredning om marknadsvärdet av den över- låtna verksamheten inte hade gjorts av kommunen, men att det totala värdet av verksamheten i vart fall måste anses klart överstiga värdet på inventarierna. Mot den bakgrunden fann domstolen att hemtjänstleverantören hade förvärvat en verksamhet till ett pris understigande marknadsvärdet, vilket innebar att bolaget hade erhållit ett individuellt inriktat stöd enligt kommunallagen. Kom- munen hade inte åberopat några synnerliga skäl som skulle ha kunnat göra det påkallat att ändå ge det aktuella stödet. Kommunens beslut upphävdes därför. Även om den aktuella domen inte gäller avknoppning av skolverksamhet – utan av hemtjänst – så är den vägledande för rättstillämpningen även på skolområdet. 
  
 10.2.3 
  
 Enligt praxis strider förmånliga betalningsvillkor i samband med avknoppning mot kommunallagen 
  
 I ett avgörande har kammarrätten gått ett steg längre. Prövningen avsåg Sollentuna kommuns två beslut att sälja verksamheterna vid Stallets och Norrvikens skolor och frågan var om själva villkoren för försäljningarna utgjorde ett otillåtet stöd till enskilda närings- idkare. De värderingar av verksamheterna som kommunen låtit ett revisionsbolag göra bedömdes ha resulterat i marknadsmässiga köpeskillingar där hänsyn tagits till verksamheternas goodwill. Enligt kammarrättens mening skulle dock kravet på att försäljning av kommunal egendom ska ske till marknadspris lätt kunna urholkas om inte en bedömning samtidigt görs av avtalsvillkorens affärs- mässighet. I de aktuella fallen innebar villkoren att köparna skulle erlägga köpeskillingarna på avbetalning, varav de första fem åren var amorteringsfria. Kommunen hade inte heller betingat sig någon säkerhet i form av t.ex. bankgaranti för det fall att köparna inte 
 275 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 SOU 2013:56 
  
 skulle ha förmåga att erlägga framtida betalningar av köpeskilling- arna. Därmed stod kommunen även den ekonomiska risken för köparnas eventuella betalning. Mot bakgrund av hur betalnings- villkoren var utformade kom kammarrätten fram till att kommunen lämnat ett individuellt riktat stöd till respektive köpare och upp- hävde besluten (Kammarrätten i Stockholms dom den 18 mars 2010 i mål nr  
 3802-09). 
  
 10.3 
  
 EU-rätten 
  
 I egenskap av offentliga rättssubjekt är kommunerna även bundna av  
 EU-rätten. 
  Vid kommunalt stöd till näringslivet aktualiseras  
 EU-rättens 
  statsstödsregler som innehåller ett förbud mot statligt stöd, en anmälningsskyldighet och ett genomförandeförbud. 
 I Statsstödsutredningens betänkande Olagligt statsstöd (SOU 2011:69) föreslås att det införs en ny lag om tillämpningen av stats- stödsreglerna. Den fortsatta behandlingen av betänkandet kan för- väntas öka medvetenheten kring och kunskapen om statsstöds- reglerna. 
  
 10.3.1 
  
 EUF-fördraget 
  
 Statsstödsreglerna är en del av  
 EU-rättens 
  konkurrensregler och har till syfte att säkerställa att konkurrensförhållandena inom EU inte snedvrids. Statsstödsreglerna finns i artiklarna  
 107–109 
  i EUF- fördraget (tidigare artikel  
 87–89 
  i  
 EG-fördraget). 
  Artikel 107.1 ställer upp fyra rekvisit för att en åtgärd ska träffas av statsstöds- reglerna: 
  
 1. 
  
 stödet ska ges av en stat och med hjälp av statliga medel, 
  
 2. 
  
 stödet ska gynna ett visst företag eller en viss produktion, 
  
 3. 
  
 stödet ska snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen, och 
  
 4. 
  
 stödet ska påverka handeln mellan medlemsstaterna. 
  
 Samtliga dessa förutsättningar måste vara uppfyllda för att en åtgärd ska omfattas av EU:s statsstödsregler. I det följande görs en kort genomgång av respektive förutsättning. Uppgifterna bygger i huvudsak på betänkandet Olagligt statsstöd. 
 276 
  
 SOU 2013:56 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 För att en åtgärd ska utgöra statligt stöd krävs först att stödet ges av en medlemsstat och med hjälp av statliga medel. Stödet behöver inte lämnas direkt av staten, utan kan även ges av t.ex. en kommun. Även kommunala medel kan utgöra statliga medel i för- dragets mening. 
 Det krävs en överföring av medel. Med överföring avses inte bara direkta överföringar, utan även indirekta sådana som t.ex. bidrag, räntesubventioner, kapitaltillskott, avstående från fordringar och skattelättnader. Ett ytterligare exempel på en åtgärd som kan ut- göra stöd om den inte genomförs marknadsmässigt är försäljning av offentlig egendom till underpris. Stödet anses då utgöra skill- naden mellan det erlagda priset och marknadspriset. När det gäller försäljning av kommunal egendom har kommissionen publicerat ett särskilt meddelande (Kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader [97/C209/03]). Enligt meddelandet finns det två sätt att utesluta förekomst av statligt stöd vid försäljning av mark och byggnader, antingen genom att överlåtelsen sker på grundval av ett villkorslöst anbudsförfarande där det bästa anbudet antas eller genom att över- låtelsen, i avsaknad av ett sådant förfarande, sker till ett pris som åtminstone motsvarar det värde som fastställts vid en oberoende expertvärdering. Här föreligger en koppling till kommunallagens krav på marknadsmässig prissättning. Även om riktlinjerna avser försäljning av fast egendom gäller motsvarande krav även vid försälj- ning av lös egendom och andra tillgångar. 
 I kravet att en åtgärd för att innebära statligt stöd ska gynna vissa företag eller viss produktion ligger dels att åtgärden ska inne- bära en ekonomisk fördel för mottagaren, dels att åtgärden ska vara selektiv. När det gäller frågan om en åtgärd innebär en ekonomisk fördel har  
 EU-domstolen 
  slagit fast att det måste avgöras om det mottagande företaget får ekonomiska fördelar som det inte skulle ha erhållit under normala marknadsvillkor. Åtgärder som utan åtskill- nad gynnar alla företag som är etablerade i landet har inte ansetts vara selektiva. Åtgärder som är begränsade branschvis, geografiskt eller är förbehållna en viss kategori av företag har dock bedömts vara selektiva. 
 För att utgöra statligt stöd ska en åtgärd, slutligen, snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen samt påverka handeln mellan medlemsstaterna. Det sistnämnda s.k. samhandelskriteriet har tolkats relativt vidsträckt av  
 EU-domstolen 
  och det har i domstolens praxis räckt med en indirekt eller potentiell påverkan för att handeln ska 
 277 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 SOU 2013:56 
  
 anses kunna påverkas. En grundförutsättning är naturligtvis att det företag som har gynnats tillhandhåller sådana tjänster som kan vara föremål för handel inom unionen. 
 Åtgärder som är att anse som statligt stöd enligt artikel 107.1 är som utgångspunkt otillåtna eftersom de principiellt anses ofören- liga med den inre marknaden. Från denna förbudsprincip har före- skrivits vissa undantag då stödets positiva effekter anses väga tyngre än de för konkurrensen negativa effekterna. 
  
 10.3.2 
  
 Statsstödsreglernas tillämpning vid avknoppning på skolområdet 
  
 Statskontoret konstaterar i sin rapport att sannolikheten är stor att kommissionen ska betrakta varje försök till kringgående av stats- stödsreglerna som oförenligt med den gemensamma marknaden eftersom fri rörlighet för varor och tjänster är en av de grund- läggande hörnstenarna inom EU (Statskontoret 2008 s. 39). I vilken utsträckning en stödåtgärd i samband med en avknoppning kan anses påverka handeln mellan medlemsstaterna är dock inte klart.  
 EU-kommissionen 
  har inte tagit slutlig ställning till statsstöds- reglernas tillämpning vid avknoppningar av skolverksamhet. Kom- missionen har däremot nyligen uttalat att inverkan på den inre marknadens funktion förefaller vara begränsad (se avsnitt 10.4.3) 
 SKL påpekar att även om undervisning i fristående skolor vid en prövning i  
 EU-domstolen 
  inte skulle betraktas som en tjänst i fördragets mening, kan man inte utesluta att de företag som driver fristående skolor även driver andra verksamheter av kommersiell natur såsom att hyra ut lediga delar av lokalen eller att anordna annan utbildning. Ett stöd i form av underprissättning av skol- lokalerna kan i sådana fall användas av företaget för att korssub- ventionera andra verksamheter än undervisningen och snedvrida konkurrensen på marknaden för dessa verksamheter. Slutsatsen är därför, enligt SKL, att kommuner av försiktighetsskäl bör se till att överlåtelser i samband med en avknoppning av skolverksamhet sker marknadsmässigt (SKL 2008 s. 6 f.). 
 Till detta kommer att utvecklingen i Sverige alltmer går mot en marknad för fristående skolor i den mening som avses i EUF- fördraget. Vissa utbildningsföretag har utländska koncernmödrar och det har även förekommit att svenska utbildningsföretag har etablerat sig inom andra  
 EU-länder. 
  
 278 
  
 SOU 2013:56 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 10.4 
  
 Tillämpningen av statsstödsreglerna 
  
 Alla myndigheter och beslutande församlingar är skyldiga att följa EU:s statsstödsregler. För att åstadkomma en effektiv kontroll har medlemsstaterna ålagts att anmäla nya planerade stödåtgärder till kommissionen innan de verkställs. För att regeringen ska kunna uppfylla Sveriges åtagande ska kommuner därför – innan några åtgärder vidtas – informera regeringen, genom Näringsdepartementet, om alla former av stödåtgärder som kan komma att prövas av kom- missionen. Den kommun som är ansvarig för stödåtgärden ska således göra en första bedömning huruvida den planerade åtgärden kan utgöra statsstöd. Om åtgärden bedöms utgöra statsstöd ska kommunen skicka en anmälan till Näringsdepartementet som granskar den och skickar den vidare till kommissionen (prop. 2008/09:21 s. 51). Medlemsstaten får som huvudregel inte genom- föra stödåtgärden förrän kommissionen har uttalat sig om stödets förenlighet med den inre marknaden (det s.k. genomförande- förbudet). Kravet används för att hindra verkställigheten av olagliga stödåtgärder. 
 Kommissionen prövar inte bara anmälningar om statligt stöd, utan utövar även tillsyn över medlemsstaternas tillämpning av statsstöds- reglerna. Om kommissionen kommer fram till att ett lämnat stöd inte är förenligt med den inre marknaden så kan kommissionen fatta ett beslut om återkrav.  
 EU-rätten 
  reglerar inte hur återkravet ska ske, utan det överlämnas till medlemsstaterna själva att reglera. Kravet på återbetalning har tolkats strängt av  
 EU-domstolen 
  och medlemsstaterna har inget skönsmässigt utrymme att bedöma om återbetalning är en lämplig åtgärd. Det är således upp till medlems- staten att göra allt för att beslutet ska verkställas. Återkrav av kom- munala stöd regleras i lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska unionens statsstödsregler. Regeringen kan upphäva ett kommunalt beslut om att vidta en stödåtgärd som kommissionen genom beslut som vunnit laga kraft, eller som  
 EU-domstolen, 
  an- sett strida mot artikel 107. I fråga om rättelse av verkställighet när ett beslut upphävs ska regeln i 10 kap. 15 § kommunallagen gälla. 
 I rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i  
 EG-fördraget 
  (procedur- förordningen) finns närmare föreskrifter om kommissionens för- faranden för granskning av stöd och åtgärder vid olagligt stöd. 
 279 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 SOU 2013:56 
  
 10.4.1 
  
 Olika utgång vid Åre kommuns markförsäljning, det s.k.  
  
 Åre-fallet 
  
 År 2005 sålde Åre kommun – efter ett antal omförhandlingar – mark till Konsum Jämtland ekonomisk förening (Konsum) för två miljoner kronor. Under processen hade företaget Jordan KB (Lidl) lämnat ett högre bud på 6,6 miljoner kronor för samma mark. Kommunen valde ändå att genomföra affären med Konsum med hänsyn till att försäljningen ingick som en del i en serie affärer mellan kommunen och Konsum i syfte att genomföra kommunens översikts- och detaljplan. Pham kunde inte bidra till den samlade lösning som eftersträvades för att uppnå målen. 
 Markförsäljningen blev föremål för prövning i svensk förvalt- ningsdomstol efter att en kommunmedlem överklagat beslutet. Pham hade i detta fall ingen talerätt enligt kommunallagen. Beslutet blev också föremål för ett klagomål till Europeiska kommissionen. Kommissionen beslutade att inleda ett förfarande för att granska den anmälda åtgärden. 
 Prövningen i svensk domstol 
 Dåvarande Länsrätten i Jämtlands län, nuvarande Förvaltnings- rätten i Härnösand, fann det inte visat att försäljningen skett i syfte att stödja köparen. Inte heller ansåg domstolen det visat att värdet på den överlåtna markens pris skulle understiga markens verkliga värde på något avgörande sätt. I stället ansågs att beslutet måste ses som ett led i en större planerad förändring av Åre torg där försälj- ningen av mark till Konsum ingick som ett led i den planeringen. Det överklagade beslutet ansågs därmed inte strida mot lag varför överklagandet avslogs. 
 Till skillnad från underrätten kom Kammarrätten i Sundsvall fram till att kommunens beslut stred både mot kommunallagens förbud mot individuellt riktat stöd till enskild näringsidkare och mot  
 EU-rättens 
  statsstödsförbud varför beslutet upphävdes (dom den 9 april 2008 i mål nr  
 1715-06). 
  Enligt kammarrättens mening var det utrett att försäljningen skedde till ett pris som väsentligen understeg marknadsvärdet och att det fanns en annan spekulant på fastigheten som var beredd att betala ett högre pris. Därför ansåg kammarrätten att försäljningen utgjorde ett individuellt inriktat stöd till en enskild näringsidkare. Kommunen ansågs inte ha kunnat visa 
 280 
  
 SOU 2013:56 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 att det förelåg sådana synnerliga skäl som gjort det påkallat att ge det aktuella stödet till Konsum. Vid bedömningen av huruvida beslutet stred mot statsstödsreglerna tog kammarrätten hänsyn till kommissionens redan fattade beslut. 
 Prövningen i EU:s institutioner 
  
 EU-kommissionen 
  ansåg i ett beslut 2008 att Åre kommuns mark- överlåtelse till Konsum innefattade ett olagligt statligt stöd till Konsum (beslut 2008/366/EG av den 30 januari 2008). Kom- missionen konstaterade att Lidls bud var en tillförlitligare indikator på marknadsvärdet för marken. Den ansåg vidare att det inte fanns någon formell koppling mellan de två markaffärerna i överlåtelse- avtalet för den aktuella marken och att de svenska myndigheterna inte hade lagt fram några konkreta uppgifter som visade att de både transaktionerna utgjorde en del av en större uppgörelse. Kom- missionen konstaterade att förlusten av statliga medel uppgick till 4,6 miljoner kronor, dvs. skillnaden mellan Lidls bud och det fak- tiska försäljningspriset. Kommissionen fann att den aktuella åt- gärden utgjorde statligt stöd i den mening som avses i dåvarande  
 EG-fördraget 
  och beslutade om återkrav av stödbeloppet. 
 Kommissionens beslut har dock förklarats ogiltigt av Tribunalen (dom den 13 december 2011 i mål  
 T-244/08). 
  Tribunalen ansåg med beaktande av de verkliga förhållandena, såsom de framgick av vissa redovisade omständigheter, att försäljningen ingick i en serie sam- manlänkade transaktioner som syftade till att genomföra översikts- planen och detaljplanen i Åre kommun. Vidare fann Tribunalen att Lidls bud inte var jämförbart med försäljningspriset för den aktuella marken. Det kunde således inte vara bestämmande för för- värvskostnaden för marken. Kommissionens oriktiga bedömning motiverade att beslutet ogiltigförklarades av Tribunalen. 
  
 10.4.2 
  
 Kommissionen har ålagt Sverige att återkräva oförenligt stöd med anledning av en fastighetsförsäljning som genomförts av Vänersborgs kommun 
  
 Vänersborgs kommun köpte en livsmedelsindustrifastighet i februari 2008 för 17 miljoner kronor. I augusti samma år sålde kommunen fastigheten för 8 miljoner kronor till fastighetsföretaget Hammar 
 281 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 SOU 2013:56 
  
 Nordic Plugg AB (Hammar Nordic), som i sin tur, några dagar senare, sålde fastigheten vidare för 40 miljoner kronor. Kom- munens försäljning anmäldes till  
 EU-kommissionen 
  som inledde en granskning i oktober 2010. Kommissionen skulle då, mot bak- grund av EU:s regler om statligt stöd, fastställa om Vänersborgs kommun hade sålt fastigheten under marknadsvärdet. 
 Kommissionens utredning har visat att Vänersborgs kommun sålde fastigheten långt under dess verkliga marknadsvärde. Skill- naden mellan marknadsvärdet och det pris som Davis betalade har därmed bedömts utgöra statligt stöd. Kommissionen har konstaterat att stödet var oförenligt med EU:s regler eftersom det endast gav Hammar Nordic en orättmätig fördel i förhållande till konkurrenterna, utan att som motvikt främja något mål av gemen- samt intresse (beslut av den 8 februari 2012, 2012/C 258/42). Kom- missionen har därför ålagt Sverige att återkräva stödet, som beräk- nas uppgå till 14,5 miljoner kronor (plus ränta), från stödmot- tagaren Davis. Beslutet har överklagats. Målet var per januari 2013 ännu inte avgjort. 
  
 10.4.3 
  
 Kommissionens preliminära bedömning i några svenska avknoppningsärenden 
  
 För tre år sedan anmäldes ett antal avknoppningar till  
 EU-kom- 
  missionen. Anmälningarna gällde Stockholms stads avknoppning av hemtjänstverksamhet inom Norrmalms och Södermalms stads- delsnämnder, Täby kommuns avknoppning av Tibble gymnasium, Upplands Väsby kommuns avknoppning av några grund- och för- skolor samt några vårdcentraler inom Stockholms läns landsting. I korthet menade anmälarna att försäljningarna inte hade skett till marknadspris, särskilt eftersom de inte hade inbegripit något pris för goodwill. 
 Nu har kommissionen skrivit ett brev till Näringsdepartementet och meddelat att de har avslutat ärendena (Europeiska kommis- sionen 04/04/12,  
 COMP/H-2/BC–[2012]36338). 
  Något formellt beslut har dock inte fattats och ståndpunkten utgör inte heller kommissionens egen slutliga ståndpunkt. Motiveringen är att över- trädelserna, enligt en preliminär bedömning, endast förefaller ha haft begränsad inverkan på den inre marknadens funktion, framför allt i jämförelse med andra påstådda överträdelser som kommis- sionen får kännedom om. I anmälningarna till kommissionen hade 
 282 
  
 SOU 2013:56 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 man inte i tillräcklig utsträckning redogjort för på vilket sätt de aktuella transaktionerna kunde ha påverkat handeln mellan med- lemsstaterna på den inre marknaden. Kommissionen påpekar också att det finns omständigheter som tyder på att kommunerna, i enlig- het med de svenska domstolarnas ståndpunkt, har ändrat den praxis som klagomålen riktade sig mot. 
 Det är värt att notera att  
 EU-kommissionen 
  inte säger att avknoppningarna har varit förenliga med  
 EU-rätten. 
  Inte heller uttalar kommissionen att statsstödsreglerna inte är tillämpliga på sådana förfaranden som avknoppning av skolverksamhet. En bedöm- ning får därmed göras i varje enskilt fall. 
  
 10.5 
  
 Sammanfattande diskussion och kommitténs slutsats 
  
 Utgångspunkten är att varje kommun självständigt bestämmer över sin skolverksamhet. Det innebär att det är kommunen själv som äger frågan om de vill starta en ny skola eller lägga ner en befintlig skola. Det är också upp till kommunen att avgöra om de vill genom- föra en avknoppning av kommunal skolverksamhet till en privat utförare, t.ex. till en grupp anställda. En avknoppning får dock inte medföra att kommunens möjligheter att anordna eller erbjuda utbildning kraftigt begränsas. När en kommun avyttrar tillgångar till ett privaträttsligt organ uppstår vidare frågor rörande former för försäljning och prissättning. Både kommunalrättsliga och EU- rättsliga regler kan då aktualiseras. För att en ny huvudman ska kunna överta skolverksamheten och driva den vidare krävs också ett godkännande från Skolinspektionen. 
 Den kommunalrättsliga principen om förbud mot stöd till enskild näringsidkare innebär ett principiellt hinder mot kommunala stöd- insatser gentemot enskilda företag. Utgångspunkten är att en kom- mun inte får ge stöd oavsett hur stödet är utformat. En försäljning under marknadspris får samma effekt som ett ekonomiskt stöd till ett företag och betraktas därför som ett otillåtet stöd. Även uthyr- ning av t.ex. en skolbyggnad som inte sker enligt marknadsmässiga villkor kan utgöra ett sådant stöd. Att principen även gäller vid avknoppning av kommunal verksamhet är numera klarlagt genom ett antal domstolsavgöranden år 2009 och ett prejudicerande fall från nuvarande Högsta förvaltningsdomstolen år 2010. Även det mer övergripande kravet i kommunallagen på att kommuner ska ha 
 283 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 SOU 2013:56 
  
 en god ekonomisk hushållning innebär att en kommun alltid ska försöka uppnå marknadspris vid en försäljning eller uthyrning av sin egendom. 
 Av detta följer att en kommun i samband med ett avknopp- ningsförfarande måste göra en objektiv värdering av det som ska överföras från kommunen i syfte att fastställa ett marknadsvärde. Den värdering som ska göras är en totalvärdering och marknads- priset ska då avspegla det totala värdet av det som ska överföras. Har kommunen upparbetat vissa mervärden ska alltså även dessa värden omfattas av den överenskomna ersättningen. Sådana värden kan avse bland annat elevstockens utseende, lärarkompetens hos de lärare som följer med till den fristående skolan och eventuellt goodwillvärde grundat på skolans namn. Det kan också ingå en kalkylerad framtida lönsamhet (SKL 2008 s. 4). 
 Det är också viktigt att villkoren i samband med en avknopp- ning är konkurrensneutrala och att de utformas marknadsmässigt. För att stimulera avknoppningar har det förekommit att kom- muner har avtalat med det bolag som ska ta över verksamheten om förmånliga villkor, t.ex. om att den överenskomna köpeskillingen ska betalas i omgångar. Alltför förmånliga avtalsvillkor kan dock bedömas utgöra ett otillåtet stöd. Även när det gäller andra åtgärder för att uppmuntra personal att ta över kommunal verksamhet i egen regi måste sådant stöd vara konkurrensneutralt och inte innebära att ett stöd lämnas i strid med kommunallagen. 
 I vissa fall kan en stödåtgärd bedömas laglig enligt kommunal- lagen, men kan ändå strida mot  
 EU-rätten. 
 EU-rättens 
  statsstöds- regler har ett annat syfte än reglerna i kommunallagen, men regel- verken är i detta sammanhang ändå i god linje med varandra. Även enligt statsstödsreglerna är en kommun som huvudregel skyldig att sälja egendom till ett pris som åtminstone motsvarar det värde som fastställts vid en oberoende värdering. Bestämmelserna om statligt stöd har stor räckvidd, men det är inte klarlagt i vilken utsträckning de blir tillämpliga när en kommun avknoppar sin skolverksamhet. Mycket talar för att reglerna åtminstone i vissa fall kan aktualiseras, men tillämpningsområdet torde vara begränsat. En bedömning får göras i varje enskilt fall. 
 Av både kommunallagen och  
 EU-rätten 
  följer att kommunerna vid överlåtelse av egendom ska agera som vilken annan aktör som helst på en marknad och försöka nå högsta möjliga pris. Det är således marknadsprissättning som gäller och rättsläget lämnar inga möjligheter för några försäljningar under det. Enligt Statskontoret 
 284 
  
 SOU 2013:56 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 synes en kommuns vilja att i samband med en avknoppning ta andra hänsyn än enbart prisfrågan ha mycket lite stöd i rättskällorna och risken sägs vara uppenbar att ett sådant avsteg kommer att betraktas som stöd till enskilt företag (Statskontoret 2008 s. 42). Även SKL drar slutsatsen att urvalet intressenter endast kan ske utifrån ekonomiska överväganden (SKL 2008 s. 7). Det finns så- ledes ett mycket begränsat rättsligt utrymme för en kommun att rikta ett särskilt förmånligt erbjudande om försäljning till en sär- skild intressent, t.ex. en grupp anställda. Inget hindrar kommunen från att sälja till sina egna anställda så länge de är beredda att betala marknadspris. Om ett existerande företag lägger ett bud på den verksamhet som är under avknoppning som är mer förmånligt för kommunen måste det dock beaktas om det är seriöst menat. 
 Laglighetsprövningsinstitutet utgör ett relativt svagt skydd mot olagliga beslut. Det blir särskilt tydligt vid en jämförelse med de bestämmelser som gäller enligt  
 EU-rätten. 
  Enligt statsstödsreglerna får en kommun som huvudregel vare sig besluta om en stödåtgärd eller verkställa ett sådant beslut förrän kommissionen har uttalat sig om stödets förenlighet med den inre marknaden. Kommissionen gör en sakprövning till skillnad från den prövning som görs av domstol vid en laglighetsprövning. Kretsen av taleberättigade är dessutom betydligt vidare när det gäller kommissionens prövning. En kommun som bryter mot statsstödsreglerna kan också drabbas ekonomiskt och bli tvungen att återbetala mellanskillnaden mellan försäljningspriset och marknadsvärdet. Enligt svensk rätt finns det inte några generella sanktionsmöjligheter kopplade till laglighets- prövningen av kommunala beslut. Inte heller finns det några regler om återbetalningsskyldighet av lämnat stöd som bedömts vara olagligt. 
 Kommitténs slutsats är att rättsläget är klart och inte lämnar något utrymme för försäljning av kommunal egendom till lägre pris än det värde som har fastställts vid en oberoende värdering och att det är verksamhetens hela värde som då ska värderas. Antalet ansökningar om att bedriva fristående skola som bildas genom en nedläggning av kommunal verksamhet har minskat de senaste åren. Enligt kommitténs bedömning behöver det minskade intresset för avknoppningar inte nödvändigtvis ha att göra med att det råder en osäkerhet om vad som gäller. I vart fall efter den prejudicerande domen i dåvarande Regeringsrätten år 2010 torde lika troliga för- klaringar vara det osäkra konjunkturläget, de senaste årens minsk- ande elevkullar, samhällsdebatten eller att ett övertagande på mark- 
 285 
  
 Avknoppning av skolverksamhet  
  
 SOU 2013:56 
  
 nadsmässiga villkor helt enkelt inte framstår som lika attraktivt för en personalgrupp. Mot den bakgrunden anser kommittén att det inte är nödvändigt att förtydliga eller förenkla regleringen. Reglerna kring verkställandet och rättelse av kommunala beslut faller utanför kommitténs uppdrag. I Utredningen om en moderniserad kom- munallags uppdrag ingår att se över regelverket gällande laglighets- prövning av kommunala beslut och utreda om nuvarande bestäm- melser är ändamålsenligt utformade eller om det finns behov av en modernisering av reglerna (dir. 2012:105). 
 286 
  
 11 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 Friskolorna har kommit för att stanna. Kommittén anser att möj- ligheten att välja skola är av stort värde, både för den enskilde eleven och för att stimulera utvecklingen inom skolväsendet. Därför vill kommittén slå vakt om det fria skolvalet. Kommittén vill se en fungerande mångfald av aktörer i skolan. En utveckling mot likriktning, t.ex. genom systematisk utslagning av små aktörer eller återgång till nästan enbart kommunala skolor, vore olycklig. 
 Dessa utgångspunkter delas av sex partiers ledamöter i kom- mittén. När det var dags att gå från kartläggningsfasen av kommit- téns arbete till att enas om förslag beslöt dessa sex partier, nämligen de fyra allianspartierna, socialdemokraterna och miljöpartiet, att försöka enas och inledde förhandlingar. En sexpartiöverens- kommelse uppnåddes och offentliggjordes den 23 maj 2013. Den ligger till grund för detta avsnitt. Den omfattar också frågor som behandlas av andra utredningar. Det ingår därför i överenskom- melsen att de sex partierna ska hålla nya överläggningar när dessa utredningar är färdiga. 
 Överenskommelsen omfattar överväganden och förslag inom tio områden. Dessa är: 
 prövning av skolhuvudmännens lämplighet vad gäller vandel och ekonomisk skötsamhet (avsnitt 11.1), 
 prövning av ägarnas lämplighet och långsiktighet (avsnitt 11.2), 
 samråd med kommunen före friskoleetablering (avsnitt 11.3), 
 meddelarskydd för anställda vid friskolor (avsnitt 11.4), 
 öppenhet, insyn och offentlighet (avsnitt 11.5), 
 skärpta sanktioner vid allvarliga brister (avsnitt 11.6), 
 287 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 frågan om lärarresurser (avsnitt 11.7), 
 snabbspår i Skolinspektionen för brådskande ärenden m.m. (avsnitt 11.8), 
 frågan om reglering av syftet (avsnitt 11.9), och 
 frågan om skolors utrymme för nytänkande och innovation (avsnitt 11.10). 
 Den nya reglering som här föreslås är i grunden bra för friskole- sektorn. Regleringen kan bidra till att höja kvaliteten och har förut- sättningar att minska politiska motsättningar kring fristående skolor. Därmed finns förutsättningar att reglerna blir bestående under längre tid. Långsiktiga spelregler har länge varit ett starkt önskemål från friskolorna. 
 Sverige har en modell på skolområdet som innebär att fristående skolor kan gå med vinst. Det är kommitténs uppfattning att den möjligheten ska finnas kvar men att det nu, med tjugo års erfaren- het av friskolereformen, finns anledning att göra förändringar i regelverket så att det blir tydligt att möjligheten till vinst alltid är förenad med krav på god kvalitet. Alla skolor, oavsett huvudman, måste genomsyras av ambitionen att med eleven i centrum nå högsta möjliga kvalitet. 
 De nya bestämmelser som här föreslås har alla kvaliteten i fokus. Det finns anledning att också i friskolesektorn – där staten är den politiska nivå som bestämmer förutsättningarna – ytterligare främja ett ambitiöst och långsiktigt kvalitetsarbete. I kommitténs över- väganden har lika villkor för kommunala och fristående skolor eftersträvats, och flera av förslagen berör också kommunala skolor. Det är vår förhoppning att förslagen kommer att ha en positiv inverkan på kvaliteten även där. 
  
 11.1 
  
 Prövning av skolhuvudmännens lämplighet vad gäller vandel och ekonomisk skötsamhet 
  
 Kommitténs förslag:  
 Statens skolinspektion ska pröva huvud- mannens personliga och ekonomiska lämplighet i samband med godkännande av en enskild huvudman. När det gäller personlig lämplighet ska en s.k. vandelsprövning ingå. Skolinspektionen ska få rätt att inhämta uppgifter om vissa allvarliga brott ur 
 288 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 belastningsregistret som underlag för sin vandelsprövning. Skolinspektionen ska bemyndigas att utfärda föreskrifter för sin prövning. Det ska gälla sekretess i Skolinspektionens ärenden om godkännande för uppgifter om enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden. Kravet på lämplighet bör kvarstå även efter det att godkännande har lämnats. 
 En redan godkänd huvudman ska anmäla till Skolinspektionen när en ny fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i huvudmannens verksamhet. Anmälan ska göras i förväg eller, om det förhållande som föranlett anmälningsskyldighet inte har kunnat förutses, utan dröjsmål. 
 Att bedriva utbildning är ett mycket ansvarsfullt samhällsuppdrag. Skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och för- ankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. 
 Skolinspektionens prövning av enskilda huvudmän syftar till att säkerställa att de utbildningar som godkänns har god kvalitet. Till skillnad från vad som gäller för flera andra tillståndspliktiga verk- samheter – som att bedriva bank- och finansieringsrörelse, bevak- ningsföretag eller alkoholservering – saknas uttryckligt lagstöd för en prövning av huvudmannens lämplighet i skollagen (2010:800). Där- för har någon sådan prövning inte heller skett när Skolinspektionen bedömt ansökningar om godkännande. Det finns dock situationer när kvaliteten i en skolverksamhet kan riskeras. En sådan situation är t.ex. om en person som kan påverka skolan på ett olämpligt och negativt sätt får ett väsentligt inflytande över verksamheten. Det är inte kommitténs intryck att det är särskilt vanligt att personer som är olämpliga får godkännande att starta och driva en fristående skola men det har förekommit. 
 Enligt kommitténs mening finns det ett behov av att Skol- inspektionen granskar huvudmannens lämplighet i samband med godkännande av en enskild huvudman. En sådan prövning kan ytterligare garantera att huvudmannen och dennes företrädare har tillräckliga förutsättningar för att kunna erbjuda utbildning av god kvalitet. En prövning av huvudmannens lämplighet är viktig även med tanke på elevers och föräldrars förtroende för utbildningen vid en fristående skola och för utbildningssystemet i sin helhet. 
 Med lämplighet avses här både personlig och ekonomisk lämp- lighet. När det gäller personlig lämplighet föreslås därför att en s.k. vandelsprövning ska ingå i Skolinspektionens prövning, dvs. en 
 289 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 prövning av huruvida en person är lämplig med hänsyn till even- tuell tidigare brottslighet. 
 Information från belastningsregistret 
 För att i samband med godkännande av en enskild huvudman kunna göra en prövning av lämpligheten blir det nödvändigt för Skolinspektionen att ta in mer information om sökanden än vad som sker i dag. Sådan information kan tas in på flera olika sätt. Kommittén anser att Skolinspektionen bör ges en författningsenlig rätt att inhämta utdrag ur belastningsregistret för sin lämplighets- prövning, genom ändring av förordningen (1999:1134) om belast- ningsregister. Skolinspektionens tillgång till uppgifter i registret bör dock begränsas och endast avse vissa allvarliga brott. Den prin- cipiella utgångspunkten i ett rättssamhälle är att den som har avtjänat sitt straff ska ha samma rätt som alla andra att verka i samhället. Varje utdrag ur belastningsregistret utgör dessutom ett intrång i den personliga integriteten. De brott som bör komma i fråga är, enligt kommitténs mening, brott enligt brottsbalken som inne- fattar allvarliga kränkningar av andra människor såsom mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån, barnpornografibrott och alla sexualbrott samt ekonomisk brottslighet enligt skattebrotts- lagen. Brotten ska ha föranlett någon annan påföljd än böter. 
 Andra åtgärder än uppgifter ur belastningsregistret som kan komma i fråga vid lämplighetsprövningen är förfrågningar till andra myndigheter, t.ex. Kronofogdemyndigheten och Skatteverket. Även om varje ansökan om godkännande ska bedömas individuellt kan myndigheten till stöd för sin prövning även lägga material och bedömningar som har gjorts i tidigare ärenden som har berört den person som prövningen avser. 
 Det är huvudmannens lämplighet att bedriva utbildning som ska prövas. Den som ansöker om godkännande är antingen ett bolag, en förening, en stiftelse, ett trossamfund eller en fysisk person. Liksom i andra sammanhang när krav uppställs på lämplighet hos en juridisk person, bör kravet även riktas mot de fysiska personer som har ett väsentligt inflytande i rörelsen, t.ex. verkställande direk- tör, styrelseledamot eller en person som har en dominerande ägar- position. Att en person som företräder huvudmannen eller på annat sätt har ett väsentligt inflytande i verksamheten förekommer i belastningsregistret bör inte i sig diskvalificera huvudmannen från 
 290 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 att bedriva utbildningsverksamhet. Skolinspektionen bör göra en helhetsbedömning av de omständigheter som framkommer i ett ärende och därvid ta sikte på förhållanden som har betydelse i sam- manhanget och inte är ringa. Vid bedömningen bör myndigheten ta hänsyn till brottets straffvärde, omständigheterna vid brottet och den tid som har förflutit från det att brottet begicks. För avslag bör krävas att det har framkommit olämplighet som på ett påtagligt sätt bedöms i en inte obetydlig omfattning kunna påverka huvud- mannens lämplighet att bedriva skolverksamhet. 
 För aktörerna i friskolesektorn är det angeläget att prövningen kännetecknas av förutsebarhet och konsekvens. Skolinspektionen bör därför få ett bemyndigande av regeringen att utfärda föreskrifter för sin lämplighetsprövning. Sådana föreskrifter bör t.ex. innehålla närmare bestämmelser om vilka som kan anses ha ett sådant väsent- ligt inflytande i en huvudmans verksamhet att en vandelsprövning ska ske, vilka omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av lämpligheten och vad beslut om avslag på en ansökan med anled- ning av bristande lämplighet ska grunda sig på. Det får sedan över- lämnas åt rättstillämpningen att ge det närmare innehållet åt lämp- lighetskravet. 
 Av bestämmelsen i förordningen om belastningsregister (1999:1134) framgår att den som har rätt att få uppgifter ur belast- ningsregistret vid godkännande har rätt att få motsvarande upp- gifter även vid prövning av ett godkännande. Kommittén föreslår en bestämmelse som innebär att Skolinspektionen ska kunna be- gära in registerutdrag i sin tillsynsverksamhet, t.ex. avseende de enskilda huvudmän som redan godkänts av Skolinspektionen när den föreslagna bestämmelsen införs. 
 Ändringar i ägar- eller ledningskretsen ska anmälas 
 För att kravet på lämplighet ska fylla en reell funktion bör det kvarstå även efter det att godkännande har lämnats. I annat fall blir bestämmelsen alltför lätt att kringgå. Av den anledningen behöver Skolinspektionen få information i samband med att någon i ägar- eller ledningskretsen byts ut. I dag gäller att ägare ska redovisas i samband med en ny ansökan om godkännande som huvudman. Kommittén föreslår att en redan godkänd huvudman ska anmäla till myndigheten när en ny fysisk eller juridisk person får ett väsentligt, bestämmande inflytande i huvudmannens verksamhet. Myndig- 
 291 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 heten ska därför, som nämnts i föregående avsnitt, även ha rätt att inhämta motsvarande uppgifter ur belastningsregistret för sin tillsyn som vid godkännande. Om brister konstateras i tillsyns- verksamheten får myndigheten ingripa enligt 26 kap. skollagen. En anmälan om att en ny fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i huvudmannen ska göras i förväg eller, om det förhåll- ande som föranlett anmälningsskyldighet inte har kunnat förutses, utan dröjsmål. 
 Om anmälningsskyldigheten inte följs kan det bli fråga om att godkännandet återkallas, i det fall huvudmannen inte följer ett föreläggande att inkomma med de begärda uppgifterna och om Skolinspektionen inte har fått tillgång till uppgifterna på annat sätt. 
 Sekretess i Skolinspektionens ärenden om godkännande 
 Utgångspunkten är att alla allmänna handlingar är offentliga hos Skolinspektionen. För att göra undantag från den principen krävs stöd i lag. I sin lämplighetsprövning kommer Skolinspektionen att hantera känsliga uppgifter. För att skydda sådana uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden föreslår kom- mittén en bestämmelse om sekretess i Skolinspektionens ärenden om godkännande. 
 En grundläggande princip är att ett sekretesskydd inte ska göras mer omfattande än vad som är nödvändigt för att skydda vissa intressen. Insynsintresset i Skolinspektionens prövningar är stort. Kommittén föreslår därför att det bör föreligga en presumtion för offentlighet. Sekretessen ska inte gälla beslut i ärende. 
  
 11.2 
  
 Prövning av ägarnas lämplighet och långsiktighet 
  
 Kommitténs bedömning:  
 Ägarprövning bör införas för att säkerställa att ägarna av skolföretag har ett seriöst och lång- siktigt intresse för att bedriva utbildning. Det bör ankomma på Statens skolinspektion att bedöma i vilka fall prövning kan göras mer summariskt och i vilka fall en fördjupad prövning ska göras. En sådan prövning måste göras skyndsamt. Eftersom frågan om ägarprövning inom välfärdssektorn utreds i särskild ordning lämnar kommittén inte några författningsförslag i denna del. 
 292 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 De första åren efter friskolereformen var begreppet huvudman, som används i skollagen för den som är ansvarig för skolan, och ägare vanligen samma sak. Tillstånd att starta skolan söktes av den eller dem som skulle äga och driva den. Den situationen har successivt förändrats. Fortfarande är visserligen friskolelandskapet mycket varierat, men sedan några år är trenden mot koncernägande stark. De skolor som byter ägare blir nu ofta köpta av bolag som äger flera skolor, ofta i koncernform. Att en skola ägs av en kon- cern är i sig inte problematiskt, men att det blivit vanligare kan motivera en anpassning av regelverket. 
 I nuläget prövar Skolinspektionen den enskilde huvudmannen vid handläggning av ärenden om godkännande. Endast i undantags- fall beaktas huvudmannens ägare. Enligt kommitténs mening bör rätten att inte bara driva, utan också äga en skola, ses som ett ut- tryck för förtroende från samhällets sida. Det är ett stort ansvar att svara för våra barns och ungdomars utbildning. 
 Samhället har samtidigt ett ansvar för alla sina medborgare. Den som vill ha förtroendet att driva och/eller äga en skola måste därför på ett trovärdigt sätt visa sig lämplig för uppgiften. Genom det lämplig- hetskrav på huvudmannen med vandels- och skötsamhetskriterier som behandlas i föregående avsnitt kommer Skolinspektionen i ett ärende om godkännande att i ökad omfattning granska fysiska och juridiska personer som har ett väsentligt inflytande i huvudmannens verksamhet. Enligt kommitténs mening är detta dock inte tillräck- ligt. Både vid godkännandet av en enskild huvudman och i samband med att en fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i ett skolföretag genom ägande bör en prövning ske av ägarens lämp- lighet, även om den i vissa fall kan genomföras mer summariskt. En sådan prövning bör innebära att vederbörande manifesterar en långsiktig ambition på skolområdet. Det säger sig självt att huvud- syftet bakom en sådan ambition är att bedriva en utbildning av god kvalitet. 
 Kommittén har noterat att regeringen i december 2012 beslutat om direktiv till en särskild utredare om vilka möjliga krav som kan och bör ställas på de som äger och driver företag inom välfärds- sektorn (dir. 2012:131). Utredaren har i enlighet med sina direktiv samrått med Friskolekommittén. Eftersom frågan om eventuell ny prövning av huvudmannens förutsättningar vid ägarskiften finns i Friskolekommitténs direktiv har vi lagt ned ett betydande arbete på frågor som rör ägande av fristående skolor. Kommittén har till Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansi- 
 293 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 erade välfärdstjänster (Fi 2012:11) framfört att en ägarprövning bör införas i friskolesektorn och till utredningen lämnat synpunkter och förslag om utgångspunkter för hur en ägarprövning i friskole- sektorn skulle kunna utformas, vilket utvecklas nedan. 
 Långsiktighet i ägandet bör vara ett krav 
 Kommittén känner en oro inför att en del ägares affärsupplägg skulle kunna innebära en olycklig kortsiktighet i verksamheten. Utbildning är till sin karaktär långsiktig. Lärare ska känna att det finns anledning att utvecklas i yrket genom vidareutbildning och investeringar ska göras i bra lokaler och utrustning. Elever ska helst inte tvingas byta skola för att förhållandena snabbt förändras. Särskilt mot slutet av den ofta  
 fem–sjuåriga 
  ägarcykeln som risk- bolag ofta arbetar med, tenderar ägarna att kräva goda ekonomiska resultat av sina bolag. Det kan tvinga fram besparingar som går ut över kvaliteten, och i värsta fall hinner inte de olika kontroll- systemen – främst elevernas möjlighet att välja bort skolor samt Skolinspektionens tillsyn – verka i ett sådant läge. 
 Den lagstiftning som i dag gäller på finansmarknadsområdet kan ge viss vägledning om hur en ägarprövning i skolväsendet kan ut- formas. Vid ansökan om tillstånd att bedriva finansiell verksamhet och innan ett förvärv sker är Finansinspektionen skyldig att göra en ägarprövning. Tillstånd ska ges om förvärvaren bedöms lämplig och det tilltänkta förvärvet är ekonomiskt sunt. Vid bedömningen ska bland annat förvärvarens anseende i branschen och sökandens affärsplan granskas. 
 Friskolekommittén anser att en ägarprövning på skolområdet bör på motsvarande sätt säkerställa att ägarna har ett seriöst och långsiktigt intresse för utbildning. För att motverka snabba ägar- byten och säkerställa kvaliteten bör den fristående skolans huvud- man trovärdigt belägga att ägarnas avsikt är att detta ägande ska vara långsiktigt. Det kan exempelvis framgå av bolagsordning, affärsplan, prospekt eller motsvarande dokument. 
 Hur långsiktighet ska definieras blir en fråga för Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärds- tjänster (Fi 2012:11). Friskolekommittén har till utredningen fram- hållit att vad som bör anses vara tillräcklig långsiktighet på skol- området bör bli föremål för en särskild analys. Det är inte säkert att kravet på långsiktighet måste vara detsamma för den som exempel- 
 294 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 vis vill driva en vårdcentral som för den som vill driva en skola. Det är också angeläget att regelverket utformas så att det inte i onödan försvårar för mindre aktörer på friskoleområdet, till exempel för- äldrakooperativ och ideella föreningar. 
 Skolinspektionens prövning 
 För att ett system med ägarprövning ska kunna tillämpas på ett effektivt sätt anser kommittén att det är angeläget att berörd myn- dighet – i detta fall Skolinspektionen – inte på ett djupgående sätt ska behöva pröva alla fall när en ny ägare får ett väsentligt inflytande över verksamheten. Till detta kommer att det bland de enskilda huvud- männen finns juridiska former där sådana förändringar får anses vara av mindre intresse, t.ex. i ekonomiska föreningar som drivs som föräldrakooperativ. Kommittén förordar därför att Skolinspektionen får bedöma i vilka fall en anmälan om ägarskifte bör föranleda en grundligare ägarprövning. I många fall torde Skolinspektionen snabbt kunna konstatera att en tilltänkt ägare uppfyller kriterierna och lägga en anmälan till handlingarna utan någon djupare analys. 
 I de fall en fördjupad ägarprövning inleds måste den bedrivas med viss skyndsamhet. Å ena sidan måste beslutet vara välgrundat då det kan innebära stora ekonomiska konsekvenser för enskilda och också kan komma att prövas av domstol. Å andra sidan kan det ha negativa effekter för enskilda, inte minst berörda elever, om beslutet drar ut på tiden. Exakt vilka krav på ytterligare resurser till Skolinspektionen detta innebär får analyseras närmare då flera faktorer måste vägas in, t.ex. antalet ansökningar och antalet ägar- skiften. 
 Kommittén föreslår att inspektionens resurser utökas något även om den exakta omfattningen måste analyseras närmare. Det motiveras bland annat av att nya uppgifter som kommittén vill tillföra Skolinspektionen inte bör tillåtas förlänga handläggnings- tiderna. Tvärtom är det viktigt att till exempel en ägarprövning, om den anses påkallad, inte får dra ut så länge på tiden att elever eller enskilda drabbas. I finanssektorn finns i sådana sammanhang en regel om att i de fall den berörda myndigheten inte behandlat en ansökan inom viss tid anses den bifallen. 
 Kommittén välkomnar att Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster inbegriper ovan- stående aspekter i sitt arbete. 
 295 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 11.3 
  
 Samråd med kommunen före friskoleetablering 
  
 Kommitténs förslag:  
 En nyetablering av en fristående skola ska föregås av ett samråd mellan den enskilde och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Samrådet ska avse den kommande verk- samheten och genomföras efter godkännande men före Statens skolinspektions s.k. etableringskontroll. Om utbildningen ska bedrivas i form av gymnasieskola ska närliggande kommuner ges tillfälle att delta i ett samråd. Detta ska ske genom lägeskom- munens försorg. 
 Det är väl känt att frågan om friskolor har varit kontroversiell. I viss utsträckning gäller det fortfarande. När reformen beslutades var det viktigt för förespråkarna att rätten att starta en fristående skola skulle vara nationellt garanterad om villkoren var uppfyllda och att godkännandet alltså inte skulle vara beroende av hållningen i den aktuella kommunen. I praktiken har också Skolinspektionen (tidigare Skolverket) gett tillstånd till ett antal friskolor mot de berörda kommunernas vilja, och också sagt nej till skolor som kommunen inte haft någon invändning emot. Att Skolinspektionen även fortsättningsvis ska ha denna roll är enligt kommitténs mening viktigt, men det går likväl att utveckla processen. 
 Behov av ökad samverkan 
 Eftersom det råder konkurrens om eleverna formuleras ibland fri- skolornas relation till kommunerna i näringspolitiska termer. Det kan vara motiverat eftersom konkurrensen måste äga rum på lika villkor. Kommittén vill dock framhålla att kommunerna har en vidare roll än att vara en av flera aktörer på skolområdet. Kom- munen är den lokala demokratiska arenan där medborgarna för- väntar sig en politisk dialog kring åtgärder för att främja den egna lokala utvecklingen. Det inkluderar sådant som hur ett bra utbud av skolor säkras, aktiva åtgärder inom skolans område mot social utslag- ning och missbruk, framgångsrik integrationspolitik och mycket annat. I allt detta kan friskolorna spela en roll och bidra till positiva resultat. Det är därför önskvärt att relationerna mellan friskolorna och kommunerna inte präglas av misstroende, utan blir konstruk- tiva och framåtsyftande. 
 296 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 Kommittén vill se en ökad samverkan mellan kommunerna och de fristående skolor som vill etablera sig i kommunen. Skolinspek- tionen ska fortsatt granska om skolan håller tillräckligt hög kvalitet för att få starta och fatta det slutgiltiga beslutet om skoltillstånd, men kommunernas möjlighet till dialog kring nyetableringar behöver stärkas. En sådan samverkan kan till exempel leda till att nya skolor i ökande grad etableras där kommunen bedömer att behoven finns och byggs ut i den takt som krävs. Det gynnar både kommunen och det enskilda friskoleföretaget. Ett fördjupat samarbete kan vara till stor nytta för båda parter och ge uppenbara fördelar för såväl elever och föräldrar som skattebetalarna. 
 Kommittén föreslår därför ett nytt inslag i processen vid fri- skoleetableringar, som innebär att ett samråd mellan kommunen där utbildningen är avsedd att bedrivas respektive den fristående skola som fått tillstånd att starta ska äga rum. Den fristående skolan får starta först när den i samband med den så kallade etablerings- kontrollen kan visa att ett samråd ägt rum. För gymnasieskolor gäller att också de närliggande kommuner som fått ärendet på remiss av Skolinspektionen genom lägeskommunens försorg ska ges till- fälle att delta i samrådet. 
 Samråd ska ha skett före Skolinspektionens etableringskontroll 
 Samrådet mellan den enskilde och den berörda kommunen föreslås äga rum efter det att Skolinspektionen har lämnat ett godkännande som enskild huvudman för fristående skola. I sådana fall har Skolinspektionen – efter den sedvanliga remissen till berörda kom- muner – redan bedömt om utbildningen innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av kommunen. Samrådet omfattar därmed inte den frågan, utan inriktas på sådana frågor som kan ingå i ett sam- arbetsavtal. Huvudmannen ska vid den etableringskontroll som Skolinspektionen gör några månader innan en skola planerar att starta kunna visa att ett samråd med kommunen har genomförts. Att samråd skett bör därför vara dokumenterat. I det fall friskolan inte kan visa att samråd skett ska Skolinspektionen ingripa enligt 26 kap. skollagen och det kan bli fråga om att återkalla godkän- nandet, vilket innebär att skolan inte kan starta. Dock ska skolan få starta om orsaken är att kommunen agerat på ett sådant sätt att samråd inte kunnat genomföras. Förslaget innebär att skollagen 
 297 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 måste kompletteras med bestämmelser om etableringskontroll som inte är reglerad i dag. 
 Kommittén föreslår alltså att en nyetablering av en friskola alltid ska föregås av ett samråd med den berörda kommunen. Inom ramen för samrådet kan ömsesidiga åtaganden göras. Det kan t.ex. betyda att vissa resurser kanske kan utnyttjas gemensamt, att infor- mation till kommunmedborgarna kan samordnas och att vissa sats- ningar kan göras tillsammans. 
 Inom ramen för sådana åtaganden kan man också finna lämpliga vägar för den insyn i friskolans verksamhet som kommunen enligt skollagen har rätt till. Utredningen om en kommunallag för fram- tiden (Fi 2012:07) har den 28 juni 2013 i delbetänkandet Privata utförare – kontroll och insyn (SOU 2013:53) föreslagit ett förtyd- ligande av dessa insynsbestämmelser. Förslaget motiveras av kom- munernas möjlighet att fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen, bl.a. att erbjuda barn och unga plats, och för att tillgodose allmän- hetens behov av insyn t.ex. vid skolval. Friskolekommittén kon- staterar att förslagen i betänkandet går i samma riktning som kom- mitténs egna förslag. 
  
 11.4 
  
 Meddelarskydd för anställda vid fristående skolor 
  
 Kommitténs bedömning:  
 Ett meddelarskydd för anställda i fristående skolor bör införas. Eftersom frågan om meddelar- skydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet utreds av en särskild utredare lämnar kommittén inte några för- fattningsförslag i denna del. 
 När andra kontrollmekanismer fallerat är möjligheten att påtala miss- förhållanden för massmedia en utväg. Rätten att anonymt lämna uppgifter till massmedia är grundlagsfäst i Sverige. Regleringen gäller i förhållande till det allmänna och omfattar således anställda vid myndigheter och allmänna organ. För anställda i privat tjänst kan rätten, om uppgifterna berör den egna arbetsgivaren, i praktiken inskränkas av en lojalitetsplikt mot arbetsgivaren. För offentligt anställda finns inte den inskränkningen. På skolområdet gäller allt- så att kommunalt anställd skolpersonal kan lämna uppgifter till företrädare för massmedia utan att riskera repressalier medan 
 298 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 anställda i fristående skolor riskerar skadeståndsskyldighet eller arbetsrättsliga ingripanden, som t.ex. uppsägning, om de agerar på samma sätt. 
 Frågan om meddelarskydd även ska gälla för privatanställda har utretts flera gånger tidigare, men någon lagstiftning av det slaget har ännu inte införts. Huvudorsaken torde vara den konflikt som uppstår när man söker överföra den offentligrättsliga regleringen rörande offentlighet och sekretess till det privaträttsliga området med dess regelverk om lojalitetsplikt gentemot arbetsgivaren. 
 Det har hävdats att anställda i privat drivna välfärdsverksam- heter, som är helt skattefinansierade, i detta avseende bör ses som ett specialfall. Skillnaden mellan en kommunalt och en privat anställd lärare framstår som en svårförklarlig asymmetri. Regeringen beslutade i juni 2012 om direktiv till en särskild utredare att utreda meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksam- het, alltså även anställda i friskolor (dir. 2012:76). Utredaren ska redovisa sina förslag senast den 30 november 2013. Samråd mellan utredaren och Friskolekommittén har ägt rum. 
 Från det elevperspektiv som är det centrala för Friskole- kommittén framstår det som önskvärt att också den kontroll- mekanism som meddelarfriheten utgör är en realitet också i friskolor. Eftersom frågan utreds i särskild ordning lämnar kommittén inte några författningsförslag i denna del. Det är kommitténs uppfatt- ning att ett förstärkt meddelarskydd för anställda i friskolor bör införas, en fråga som även berörs i följande avsnitt. 
  
 11.5 
  
 Öppenhet, insyn och offentlighet 
  
 Offentlighetsprincipen ska införas i fristående skolor 
  
 Kommitténs bedömning:  
 Offentlighetsprincipen ska införas i fristående skolor. Innan en lagändring med denna innebörd kan träda i kraft måste vissa praktiska konsekvenser analyseras närmare. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att före- slå hur ett införande i praktiken ska gå till. Vid sidan av utgångs- punkten att öka öppenheten och insynen är en annan utgångs- punkt för utredningen att finna former för genomförandet som inte onödigtvis ökar den administrativa bördan för skolor, förvaltningar och fristående huvudmän. 
 299 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 Friskolornas verksamhet ska präglas av öppenhet. Att friskolorna är helt skattefinansierade talar för att insynen i verksamheten bör vara god. För detta talar även att skolorna ägnar sig åt myndig- hetsutövning. Det kan i vissa fall finnas legitima skäl att hävda sekretess av konkurrensskäl, men i allt väsentligt måste verksam- heten vara öppen för insyn. En fri och öppen debatt byggd på fakta gynnar till sist alla och självfallet måste förhållanden och missför- hållanden inom friskolor kunna granskas. Kommittén föreslår därför att fristående skolor ska omfattas av offentlighetsprincipen. Den gäller redan flera andra enskilda aktörer på utbildningsområdet, bl.a. Chalmers Tekniska Högskola, Internationella Handelshögskolan i Jönköping och Folkbildningsrådet. Huvudskälet för kommitténs ställningstagande är att fristående skolor bedriver myndighets- utövning. Det faktum att det råder skolplikt i grundskolan gör också att öppenheten i fristående skolor där den får fullgöras måste vara god. Öppenhet är dock lika viktigt i gymnasieskolan, eftersom nästan alla ungdomar går även där. 
 Den juridiska vägen att uppnå den önskvärda förändringen är att förteckningen i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400, OSL), där enskilda organ som omfattas av offentlighets- principen räknas upp, kompletteras så att fristående skolor på grund- skole- och gymnasienivå omfattas. Den närmare regleringen behöver utredas så att den är praktiskt tillämpbar på såväl huvudmannanivå som skolnivå. Kommittén föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att föreslå hur ett införande av offentlig- hetsprincipen i fristående skolor i praktiken ska gå till. En utgångs- punkt för arbetet är att elevernas integritet självfallet ska skyddas på samma sätt som i dag. En annan utgångspunkt är att former för genomförandet bör sökas som inte onödigtvis ökar den administra- tiva bördan på skolor, förvaltningar och fristående huvudmän. 
 En konsekvens av att offentlighetsprincipen görs tillämplig hos ett enskilt organ, t.ex. en fristående skola, är att bestämmelserna om meddelarfrihet och meddelarskydd blir tillämpliga (se 2 kap. 4 §, 13 kap. 2 § och 14 kap. 1 § OSL). Den utredning som ska föreslå hur ett införande av offentlighetsprincipen i friskolor i praktiken ska gå till bör samråda med Utredningen om meddelarskydd för privat- anställda i offentlig finansierad verksamhet (Ju 2012:11). Det är uppenbart att lagstiftningens utformning måste samordnas efter- som anställda i verksamheter som omfattas av handlingsoffent- lighet i princip också har meddelarskydd. 
 300 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 Samma principer för insyn och redovisning ska gälla för kom- munala skolor som för friskolor. Den rätt till insyn i friskolor som kommuner redan har bör enligt Friskolekommitténs uppfattning finnas kvar och klargöras. Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07) arbetar bl.a. med frågan om kommuners och allmänhetens insyn i privat utförd kommunal verksamhet. I det samråd som förevarit med utredningen har Friskolekommittén understött ambitionerna att insynsparagraferna i skollagen ska finnas kvar och att innebörden av denna insynsbestämmelse blir tydligare. I juni 2013 presenterade utredningen i delbetänkandet Privata utförare – kontroll och insyn (SOU 2013:53) förslag till för- tydligande av skollagens insynsbestämmelser. Kommittén stöder utredarens förslag i denna del. 
 Den utredning som ska föreslå hur ett införande av offent- lighetsprincipen i fristående skolor i praktiken ska gå till bör också analysera vad i bestämmelserna om kommuners insynsrätt som fortfarande fyller en funktion om offentlighetsprincipen införs. 
 Obligatoriskt informationssystem för alla skolor 
  
 Kommitténs förslag:  
 Huvudmän ska vara skyldiga att till Statens skolverk lämna sådana uppgifter som behövs för allmänhetens insyn i skolväsendet. 
  
 Kommitténs bedömning:  
 Skolverket bör ges i uppdrag att bygga upp och administrera ett nationellt informationssystem för alla skolor som möjliggör jämförelser av olika skolor. Informa- tionen ska redovisas i lättillgänglig form på en webbsida samt erbjuda goda sökmöjligheter för allmänheten. Systemet bör vara i drift per den 1 januari 2015, eller så fort det är praktiskt möjligt. 
 Rätten att välja skola har ofta framhållits som en kvalitetsdrivande faktor. Tanken är att om eleverna tenderar att välja bort dåliga skolor tvingas dessa för sin överlevnad arbeta aktivt för att åtgärda kvalitetsbristerna. Flera undersökningar visar dock att verkligheten befinner sig en bit bort från denna idealbild. Ett uppenbart problem är att skolmarknaden inte är så transparent som väl fungerande marknader bör vara. Med andra ord kan eleverna och deras familjer 
 301 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 sakna den information de skulle behöva för att träffa välunder- byggda val. Mer lättillgänglig information av hög kvalitet stärker det fria skolvalet och bidrar därmed till ökat kvalitetsfokus i alla skolor. Kommittén anser att en god tillgång till öppen information dessutom underlättar elevers, föräldrars och allmänhetens insyn i skolorna, vilket bidrar till ett ökat förtroende. 
 Kommittén föreslår därför att ett nytt nationellt system som möjliggör jämförelser av olika skolor byggs upp och administreras av Skolverket. I systemet ska uppgifter presenteras på ett sådant sätt att det blir möjligt att jämföra olika skolenheter. Informa- tionen ska redovisas öppet och i lättillgänglig form på en webbsida. Systemet, som bör vara i drift per den 1 januari 2015, ska erbjuda goda sökmöjligheter för allmänheten. 
 Systemet föreslås innehålla information från den officiella statistiken, uppgifter från Skolinspektionen samt information insam- lad genom kundenkäter och inrapportering från skolor. För att öka insynen i skolornas ekonomi ska det även finnas aktuell ekonomisk information för både friskolor och kommunala skolor, och det ska vara möjligt att följa hur resurserna används på varje skola. Det ska i regel finnas en resultat- och balansräkning (eller motsvarande) för varje skolenhet. För friskolor ska också sådana ekonomiska nyckel- tal som omsättning, eget kapital, soliditet och årets resultat för huvudmannen redovisas i databasen. För kommunala skolor ska på motsvarande sätt kunna utläsas om en viss skolenhet går med över- eller underskott och vilka overheadkostnader som finns, alltså en korrekt utfördelning av kostnader som bärs gemensamt i hela skol- förvaltningen eller kommunen. 
 Alla skolor på grund- och gymnasienivå ska oberoende av huvud- man vara skyldiga att lämna den information som behövs, utom i de fall då det uttryckligen uttalas att det är frivilligt att lämna informa- tionen. Skyldigheten bör gälla från och med den 1 juli 2014, eller så fort det är praktiskt möjligt efter riksdagens och regeringens beslut om författningsändringar med anledning av kommitténs förslag. Skolorna svarar för sina egna kostnader. Informationen ska redo- visas öppet och i lättillgänglig form på en webbsida. Systemet ska erbjuda goda sökmöjligheter för allmänheten. 
 Databasen ska innehålla information om: 
 Betygsgenomsnitt. 
 Betygsgenomsnitt i förhållande till socioekonomiska faktorer, t.ex. enligt Skolverkets  
 SALSA-modell. 
  
 302 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 Andelen elever som når målen i alla ämnen i årskurs 6 och 9. 
 Andelen elever som efter årskurs 9 är behöriga till nationella program i gymnasieskolan. 
 Andelen elever som har grundläggande högskolebehörighet efter genomgången gymnasieutbildning. 
 Genomsnittsresultat på nationella prov. 
 Utvecklingen av elevernas kunskapsresultat (förädlingsvärde). 
 Lärartäthet. 
 Andelen legitimerade lärare. 
 Elevhälsa, skolbibliotek samt skolbibliotekarie och idrottssal. 
 Skolans organisation för särskilt stöd till elever med behov av sådant och tillgången på speciallärare och lärare med special- pedagogisk kompetens. 
 Elevers och föräldrars upplevda kvalitet. 
 Särskild profil eller inriktning. 
 Särskilt kursutbud, t.ex. uppgift om vilka kurser som gymnasie- skolor erbjuder som programfördjupning. 
 Förelägganden från Skolinspektionen. 
 Huvudmannens juridiska form (för fristående skolor). 
 Ekonomisk information på skolenhetsnivå. 
 Nyckeltal om huvudmannens ekonomi, såsom omsättning, eget kapital, soliditet och resultat (för fristående skolor). 
 Alla huvudmän för utbildning och annan verksamhet som bedrivs enligt skollagen är för uppföljning och utvärdering skyldiga att lämna uppgifter om sin verksamhet till Skolverket (26 kap. 25 § skollagen, 1 § förordningen [1992:1083] om viss uppgiftsskyldighet för huvudmännen inom skolväsendet m.m. och Skolverkets före- skrifter om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. [SKOLFS 2011:142 och SKOLFS 2011:156]). En stor mängd av de uppgifter kommittén föreslår ska tillgängliggöras i den nya databasen samlas redan in inom ramen för det nationella uppfölj- ningssystemet. 
 303 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 Den typ av ekonomisk information som Friskolekommittén anser ska redovisas på skolnivå är enligt kommittén viktig att till- handahålla för allmänhetens insyn i skolorna och inför föräldrars och elevers val av skola. Detsamma gäller information om t.ex. organisering av särskilt stöd, upplevd kvalitet eller särskilda profiler och kursutbud. Därför föreslås att skollagen liksom förordningen om viss uppgiftsskyldighet för huvudmännen inom skolväsendet m.m. kompletteras med bestämmelser som ålägger huvudmännen att tillhandahålla sådana uppgifter som behövs för allmänhetens insyn och ska redovisas i den databas som kommittén föreslår. 
 Skolverket bör få i uppgift att utveckla de närmare formerna för informationssystemet i enlighet med de principer som kommittén har redovisat i avsnitt 8. I detta ligger bland annat att avgöra utform- ning och omfattning av kundundersökningar samt med vilken period- icitet dessa bör genomföras, liksom att föreskriva om någon upp- gift inte ska vara obligatorisk att lämna (gäller dock ej uppgifter som behövs för den officiella statistiken eller ekonomisk informa- tion). 
 Kommittén har analyserat i vilken mån kraven under denna punkt innebär en ökad administrativ börda på skolor, kommunala skolförvaltningar och friskolekoncerner. Bakgrunden är naturligt- vis att statsmakterna måste visa stor återhållsamhet med regel- förändringar med den effekten – helst bör utvecklingen gå mot att en större del av resurserna kan användas till utbildning. Bedöm- ningen är att ökningen är marginell. Till den allra största delen består den information som ska tillgängliggöras av sådant som redan måste rapporteras till myndigheterna. Förslagen kan dock komma att innebära att huvudmännen måste göra anpassningar i sina redovis- ningssystem för att kunna tillhandahålla den efterfrågade informa- tionen på skolnivå. Se vidare avsnitt 13 Konsekvensanalys. 
 Skolverket har regeringens uppdrag av att ta fram ett system där elever och föräldrar ska kunna jämföra skolor (U2012/4307/S). Enligt uppdraget ska systemet utgå från befintlig statistik som ska presenteras på ett mer användarvänligt sätt än i dag. Detta system ska kunna användas av elever och föräldrar från och med januari 2014. Skolverket redovisade en plan för utvecklingsarbetet till regeringen i maj 2013 (U2013/3666/S). Av redovisningen framkommer att verket planerar att starta utvecklingsarbetet efter sommaren 2013 och driftsätta systemet 2014. Kommittén vill framhålla vikten av att detta system tas i drift i enlighet med Skolverkets redovisade planering, eftersom behovet av ett informationssystem är stort. 
 304 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 Kommitténs bedömning är dock att ett sådant system inte är tillräckligt, utan att det behöver kompletteras och utvecklas med de i detta betänkande föreslagna uppgifterna i enlighet med de angivna riktlinjerna. 
 Vissa övriga frågor 
  
 Kommitténs bedömning 
 : Regeringen bör göra en översyn av dagens bestämmelser om beräkning och beslut om bidrag till fri- stående skolor. I översynen bör ingå en granskning av hur kommunerna redovisar sina kostnader för skolväsendet. 
 Kommittén har ovan redovisat kraftfulla förslag som syftar till att öka kommuners och allmänhetens insyn i kommunala och fri- stående skolor genom att förbättra tillgången på information om skolorna. I kommitténs arbete har vissa brister uppmärksammats som kommittén anser bör utredas och åtgärdas. 
 När kommittén ställt sig bakom förslagen om förtydliganden av kommuners rätt till insyn i fristående skolor har ett problem som många friskolor påtalar uppmärksammats, nämligen deras bristande insyn i kommunerna. Det handlar om misstanken att kommunerna försöker dölja sina verkliga skolkostnader i syfte att sänka bidragen till friskolorna. Denna misstro har resulterat i hundratals rättsfall, av vilka några ännu pågår. Denna brist på förtroende är inte bra och riskerar att leda till problem i relationerna mellan kommuner och friskolor. Därför föreslår kommittén att reglerna för redovisning av kommunala skolkostnader ses över. Samma principer för insyn och redovisning ska gälla i kommuner som för friskolor. 
 Vidare menar kommittén att det vore värdefullt med en översyn av dagens bidragsbestämmelser som infördes från och med kalenderåret 2010 (prop. 2009/10:171, bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:129). Detta motiveras av att flera förslag i detta betänkande behandlar nya resursfördelningsfrågor. Det är vidare viktigt att säkerställa att olika satsningar som görs av kommuner når alla elever, vilket i dag kan vara svårt att garantera. 
 305 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 11.6 
  
 Skärpta sanktioner vid allvarliga brister 
  
 Kommitténs förslag:  
 Det ska införas en skyldighet för Statens skolinspektion att förena ett föreläggande med vite om före- läggandet avser brister som allvarligt har försvårat förutsätt- ningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. 
 Tillsyn är ett viktigt statligt styrmedel för att säkerställa en lik- värdig utbildning av god kvalitet oavsett huvudman. Statens kontroll av fristående skolor bör i första hand ske genom effektiv tillsyn. Tillsynen ska ses som ett instrument av flera för att säkerställa strävan mot hög kvalitet. Kommittén vill öka Skolinspektionens resurser något för att i vissa avseenden skärpa och effektivisera till- synen. Det som kommer att kräva utökade resurser och delvis ny kompetens är bland annat uppgiften att granska huvudmäns och vissa ägares lämplighet, se avsnitt  
 11.1–2. 
  
 Genom den nya skollagen har myndighetens möjligheter att ingripa mot huvudmän som inte lever upp till de uppställda vill- koren för att bedriva skolverksamhet påtagligt förstärkts. Om Skolinspektionen konstaterar att det finns brister på en skola som måste åtgärdas kan myndigheten numera använda verktyg och sanktioner för att tvinga fram att en huvudman förbättrar sin verk- samhet. Skolinspektionen började tillämpa det nya sanktions- systemet den 1 juli 2011. 
 Tre förslag har övervägts 
 I kommitténs direktiv reser regeringen frågan om Skolinspektionen i sin tillsyn ska ta hänsyn till att ekonomiska uttag har gjorts ur en verksamhet med allvarliga kvalitetsbrister i undervisningen i de fall det kan konstateras ett väsentligt samband mellan uttagen och bristerna. Kommittén har utrett detta noggrant. Bakgrunden till uppdraget är lätt att förstå. Det ter sig stötande att en skola som missköter sin verksamhet samtidigt ska kunna dela ut stora vinster till ägarna. 
 Kommittén ser dock flera svårigheter med den väg direktiven antyder. Inom koncerner förekommer det koncerninterna över- föringar mellan bolagen i friskolekoncernerna. Det skulle föra mycket långt om Skolinspektionen skulle granska alla ekonomiska händelser i ett skolföretag som medför att tillgångar direkt eller 
 306 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 indirekt överförs till dess ägare. Det finns också en uppenbar risk för gränsdragningsproblem. Vidare kan en begränsningsmekanism, hur väl den än är formulerad, lätt kringgås genom att värden överförs från en skolverksamhet på andra sätt än de specificerade. En sådan reglering skulle därför inte vara ändamålsenlig. Kom- mitténs två kartläggningar, som har redovisats i avsnitt 7, visar dess- utom att det inte finns några enkla samband mellan kvalitetsbrister och ekonomiska uttag. Kommittén har därför kommit till slut- satsen att det i praktiken är mycket svårt att på ett rättssäkert sätt och med en rimlig resursinsats fastställa att det finns ett sådant samband. 
 Kommittén har även utrett möjligheten att införa så kallade sanktionsavgifter på skolområdet. Sanktionsavgifter är en typ av straffavgifter vid sidan av böter och vite som ofta används när över- trädelsen är tydlig och bevisproblemen små, till exempel att en handling inte inlämnats i tid. Sådana avgifter ter sig inte aktuella för att komma åt de problem som finns på skolområdet då skollagens bestämmelser, för att inte medföra en detaljstyrning, gjorts så pass oprecisa att sanktionsavgifter blir vanskliga ur ett rättssäkerhets- perspektiv. 
 Att förena ett föreläggande med vite är den väg kommittén finner mer realistisk och effektiv än någon form av uttagsförbud eller sanktionsavgift. Skolinspektionen har genom det nyligen in- förda sanktionssystemet fått en möjlighet att vitesförelägga en huvudman såsom ytterst ansvarig för utbildningen. Skollagens möj- lighet har dock hittills använts i liten omfattning, även om en ökning inträffat den allra senaste tiden. 
 Föreläggande ska förenas med vite 
 Möjligheten att förena föreläggande med vite finns i dag i skol- lagen. Bestämmelsen gäller såväl kommunala skolor som fristående skolor. Regler om vitesbeloppens storlek finns i lagen (1985:206) om viten (viteslagen). Skollagens möjlighet har dock hittills använts i mycket liten omfattning. Kommittén bedömer att ett aktivare användande av vitesinstrumentet skulle ha en positiv effekt på kvalitetsarbetet i skolorna. Kommittén anser därför att skollagen bör skärpas på denna punkt. Som bestämmelsen nu är formulerad är det Skolinspektionen som, med hänsyn till omständigheterna, avgör om ett föreläggande ska förenas med vite. Kommittén menar 
 307 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 att, i likhet med utformningen av bland annat produktsäkerhets- lagen (2004:451) och marknadsföringslagen (2008:486), en  
 skyldig- het  
 för inspektionen att omedelbart fatta beslut om föreläggande med vite ska föreligga i de fall föreläggandet avser brister som allvarligt har försvårat förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. I begreppet allvarligt ligger att bristerna inte är av tillfällig art, utan ska ha förelegat under en längre period. 
 Hur en huvudman tar ansvar för sitt uppdrag att genomföra utbildning av sådan kvalitet att eleverna får likvärdiga förutsätt- ningar för att nå utbildningens mål är av grundläggande betydelse för hur väl skolan kommer att lyckas med sitt uppdrag. En utgångs- punkt för när vite ska tillgripas bör därför vara huvudmannens förmåga och villighet att fullgöra sina skyldigheter om verksam- heten inte uppfyller de föreskrifter som gäller för verksamheten. Om det finns anledning att befara att konstaterade brister i en skolverksamhet inte kommer att åtgärdas inom rimlig tid kan ett viteshot utgöra ett ekonomiskt påtryckningsmedel för att garantera att föreläggandet verkligen följs. Mot den bakgrunden anser kom- mittén att bestämmelsen bör utformas så att skyldigheten att direkt fatta ett beslut om vitesföreläggande inträder om föreläggandet avser brister som allvarligt försvårar elevernas förutsättningar att nå målen för utbildningen. Utformningen innebär delvis en kodifiering av vad som gäller enligt rådande praxis på vitesområdet. 
 De situationer där bestämmelsen kan bli aktuell att tillämpas kan antas vara av skiftande karaktär. Det får inte vara fråga om sådana allvarliga förhållanden att det framstår som nödvändigt att tills vidare förbjuda verksamheten. Däremot bör det inte uteslutas att det kan vara fråga om situationer där utredningen i ett tillsyns- ärende senare kan leda till ett beslut om återkallelse eller ett beslut om statliga åtgärder för rättelse om föreläggandet inte följs. Ett sådant föreläggande ska dock inte meddelas om det av särskilda skäl är obehövligt, t.ex. om huvudmannen försatts i konkurs. 
 Även om Skolinspektionen redan i dag har möjlighet att besluta om vitesföreläggande i sådana situationer som nu avses, kan den bestämmelse som kommittén föreslår ha ett viktigt signalvärde då den sänder kraftfulla signaler om vikten av att huvudmännen tar sitt uppdrag på allvar. Existensen av en sådan bestämmelse kan också förväntas ha en viss preventiv effekt. 
 308 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 Vitesbeloppets storlek 
 Regler om vitesbeloppets storlek finns i viteslagen. Det ska fast- ställas till ett belopp som med hänsyn till vad som är känt om huvudmannens ekonomiska förhållanden och till omständigheterna i övrigt är så stort att det kan antas påverka huvudmannen att följa föreläggandet. En utgångspunkt är således att vitesbeloppet ska fastställas till ett belopp som bedöms få avsedd effekt. 
 Vitesbeloppet kan således enligt viteslagen sättas högt om den felande har god betalningsförmåga. Har bolaget möjlighet att göra betydande uttag bör det också ha möjlighet att betala ett högt vite, i det fall det väljer att inte åtgärda bristerna. Om skolföretaget ingår i en koncern bör hänsyn tas till koncernens betalnings- förmåga vid bestämmande av vitesbeloppet, dvs. att hänsyn tas till aktuella ekonomiska förhållanden så att vitet har effekt. Interna överföringar ska alltså inte kunna pressa ner vitesbeloppen. 
 Såvitt kommittén har kunnat utröna är det inte tidigare klarlagt om en enskild huvudmans ekonomiska förhållanden kan ges en så vidsträckt tolkning att en bakomliggande ägares ekonomi kan beaktas, men det finns i vart fall inget i lagen som motsäger en sådan bedöm- ning. Sådana hänsyn bör även kunna vägas in bland omständig- heterna i övrigt, särskilt med tanke på samhällets intresse av att upprätthålla kvaliteten i skolutbildningen. Hänsyn måste dock tas till att beloppet inte sätts så högt att huvudmannen riskerar att gå i konkurs vid ett utdömande av vitet. Var gränserna går för bedöm- ningar av detta slag får utvecklas vidare i rättstillämpningen. 
  
 11.7 
  
 Frågan om lärarresurser 
  
 Kommitténs förslag:  
 I de fall Statens skolinspektion vid sin till- syn av en skolverksamhet konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå kunskapsmålen för utbildningen, ska Skolinspektionen göra en särskild analys av lärarresurserna på skolan. Om analysen ger stöd för det, bör Skolinspektionen i samband med ett beslut om föreläggande ange sådana åtgärder för att avhjälpa de påtalade bristerna som inkluderar förändringar i lärarresursernas storlek och/eller disposition. 
 309 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 I dag finns det inte någon tydlig reglering i lagstiftningen av lärar- tätheten i skolan. Att ha för få lärare är således, enligt Skol- inspektionens tillämpning, inte någon brist" i skollagens mening. Skolinspektionen har inte ansett sig kunna kritisera en skola för att den har för få lärare eftersom det inte finns något uttryckligt krav i lagen på en viss lärartäthet. Mot denna bakgrund har Skolinspek- tionen inte heller ansett sig kunna förelägga skolor att göra för- ändringar i lärarresursernas storlek, kompetens och disposition. Kommittén föreslår att detta ändras så att Skolinspektionen får ett tydligt mandat på detta område. 
 När lärartjänsterna i Sverige var statligt reglerade fanns det normer för lärartätheten genom de s.k. delningstalen. Det systemet avskaffades för mer än tjugo år sedan och Friskolekommittén anser inte att det bör återinföras. Förutsättningarna varierar från skola till skola och över tid och det är alltid nödvändigt att anpassa under- visningsgruppernas storlek och lärartätheten till de förutsättningar som råder i varje skola. Det finns därtill många olika kvalitets- faktorer som kan vägas av olika mot varandra. Att omöjliggöra sådana nya grepp i skolan som inkluderar variationer i lärartätheten skulle vara en olycklig begränsning av innovationsutrymmet. 
 Skolinspektionens tillämpning 
 Enligt nuvarande bestämmelser ska ett föreläggande ange de åt- gärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna (26 kap. 10 § andra stycket skollagen). Bestäm- melsen motiveras av att det ur ett rättssäkerhetsperspektiv är viktigt att huvudmannen så noga som möjligt får veta vad som förväntas. När bestämmelsen infördes uttalade regeringen att detta endast är en rekommendation till hjälp för huvudmannen och att denne kan välja att avhjälpa en brist på ett annat sätt än vad myndigheten angett om det är möjligt (prop. 2009/10:165 s. 898). 
 Trots bestämmelsen har Skolinspektionen i realiteten varit åter- hållsam med att ange specificerade åtgärder i samband med sina förelägganden. Bakgrunden är att Skolinspektionen bedömt att det från rättssäkerhetssynpunkt är problematiskt att rekommendera åtgärder som inte har ett tydligt stöd i lagen. Eftersom skollagen snarare anger mål än medel saknas det ofta ett sådant stöd när det gäller medlen. Att koppla ett vitesföreläggande till en sådan rekom- 
 310 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 menderad åtgärd, som inte har ett uttryckligt lagstöd, har därför bedömts uteslutet. 
 En grundläggande förutsättning för att eleverna ska kunna nå målen för utbildningen är tillräckliga lärarresurser. Enligt 3 kap. 3 § skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de uti- från sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. I 5 kap. 2 § skolförordningen (2011:185) anges att eleverna genom strukturerad undervisning ska ges ett kontinuerligt och aktivt lärarstöd i den omfattning som behövs för att skapa förutsättningar för att eleverna når de kun- skapskrav som minst ska uppnås och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen. 
 Det framstår som otillfredsställande att Skolinspektionen, när den finner brister och större eller annorlunda disponerade lärar- resurser skulle kunna avhjälpa dessa, inte anser sig kunna anvisa lösningar av det slaget. Enligt kommitténs uppfattning måste såväl 3 kap. 3 § skollagen som 5 kap. 2 § skolförordningen tolkas så att huvudmannen är skyldig att bemanna verksamheten med tillräckligt antal lärare. 
 Skolinspektionen ska kunna ange åtgärder som innebär förändringar i lärarresursen 
 För få lärare kan vara en möjlig orsak till kvalitetsbrister som Skolinspektionen konstaterar i sin tillsyn. Kommittén föreslår att i de fall en skola – kommunal eller fristående – uppvisar brister, som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen, ska Skolinspektionen göra en särskild analys av lärar- situationen på skolan. Analysen bör omfatta antalet lärare, kompe- tensnivån och hur lärarresurserna disponeras. Om analysen ger stöd för det, bör Skolinspektionen i samband med sitt föreläggande ange åtgärder som inkluderar förändringar i lärarresursernas storlek och/eller disposition för att komma till rätta med bristerna. 
 När Skolinspektionen överväger ett föreläggande om fler lärare riktat till en fristående skola måste elevernas behov vara en utgångs- punkt, bemanningen i jämförbara kommunala skolor i kommunen en annan. Det är storleken på kommunens satsningar på sina egna skolor som i praktiken avgör friskolans resurser. Om skolpengen exempelvis är utformad så att den ger möjlighet till extra lärar- 
 311 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 resurser till en skola på grund av elevernas socioekonomiska bak- grund, ökar också möjligheten att ställa krav på fler lärare i den skolan. 
  
 11.8 
  
 Marsh i Skolinspektionen för brådskande ärenden m.m. 
  
 Kommitténs bedömning:  
 Beslut i ett ärende om godkännande som huvudman för fristående skola bör fattas skyndsamt om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till elevernas möjligheter att fullfölja sin utbildning. 
 Det bör förtydligas i författning att en huvudman i vissa fall kan skjuta upp starten av en skolverksamhet ett kalenderår efter Statens skolinspektions beslut om godkännande. 
 En ansökan om godkännande som enskild huvudman ska ha kommit in till Skolinspektionen senast den 31 januari kalenderåret innan utbildningen ska starta och beslut ska om möjligt fattas före den 1 oktober samma år. 
 Snabbspår vid byte av huvudman 
 Friskolekommittén föreslår, som framgått i tidigare avsnitt, utökade uppgifter för Skolinspektionen. Kommittén har redan framhållit att de nya prövningar som kan komma att göras vid godkännande- bedömningar och ägarskiften inte påtagligt får öka handläggnings- tiderna. Väntetiden på besked är redan i dag ett klagomål bland fri- skolorna. 
 Skolinspektionen bör enligt Friskolekommitténs bedömning utveckla ett snabbspår att använda i fall där elevperspektivet talar för en förenklad handläggning. Det kan exempelvis gälla situationer då en fristående gymnasieskola av någon anledning väljer att inte fortsätta anordna ett program eller en inriktning som tidigare har bedrivits och en annan skola är redo att ta över elever, men där den senares godkännande inte avser det aktuella programmet. Om Skolinspektionen i det läget följer sina ordinarie rutiner kan ett flera månader långt studieuppehåll uppstå för eleverna. Det bör i sådana lägen enligt kommitténs uppfattning vara möjligt med ett förenklat förfarande. En sådan ansökan avser i de allra flesta fall 
 312 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 mindre förändringar i eller utökningar av verksamheten. I många fall torde huvudmannen dessutom redan vara godkänd av myndig- heten med avseende på lämplighet och förutsättningar att bedriva utbildningsverksamhet. 
 Kommittén föreslår därför att beslut i ett ärende om god- kännande som huvudman för fristående skola ska fattas skyndsamt om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till elevernas möjlig- heter att fullfölja sina studier. Skolförordningen respektive gymnasie- förordningen bör därför ändras i enlighet med förslaget. Det får ankomma på Skolinspektionen att i sina föreskrifter om ansökan om godkännande som huvudman för fristående skola (SKOLFS 2011:154) närmare ange vad en sådan ansökan ska innehålla. 
 Möjlighet skjuta upp starten av en skola 
 Kommittén vill i detta sammanhang ta upp Skolinspektionens för- ändrade praxis som innebär att en huvudman som fått ett godkän- nande måste starta utbildningen inom ett kalenderår efter beslutet om godkännande. Enligt kommittén är den förändringen olycklig. Det kan finnas mycket rimliga och legitima skäl att förbereda starten ytterligare ett år, t.ex. på grund av påbörjad bygglovsprocess eller motsvarande. 
 Kommittén föreslår därför att regeringen gör ett förtydligande i skolförordningen respektive gymnasieförordningen som ger huvud- mannen möjlighet att skjuta upp starten ett kalenderår i det fall start ej kunnat ske som planerat på grund av omständigheter utanför huvudmannens kontroll. 
  
 11.9 
  
 Frågan om reglering av bolagsverksamhetens syfte 
  
 Kommitténs bedömning:  
 En utredning bör analysera om det ska införas ett krav på att aktiebolag som vill bedriva skol- verksamhet i sin bolagsordning ska ange att bolagets verk- samhet, helt eller delvis, har till syfte att bedriva utbildning av god kvalitet. Utredningen ska också ta fram förslag på hur det i så fall kan ske. Analysen ska även omfatta alternativet att över- skott som huvudregel ska återinvesteras i verksamheten. 
 313 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 Det är kommitténs uppfattning att den möjlighet till ägarprövning som föreslås (se avsnitt 11.2) kommer att ha betydelse för att säkerställa att oseriösa och kortsiktiga ägare till fristående skolor sållas bort. Frågan har uppkommit i kommittén om det också, där- utöver, behövs en reglering av syftet för de bolag som bedriver skolverksamhet. 
 Aktiebolagslagen (2005:551, ABL) utgår från att ett bolags verk- samhet bedrivs i syfte att bereda aktieägarna vinst (se t.ex. prop. 1975:103 s. 476 och prop. 2004/05:85 s. 219). Det framgår indirekt av bestämmelsen i 3 kap. 3 § ABL, som har följande lydelse. 
 Om bolagets verksamhet helt eller delvis skall ha ett annat syfte än att ge vinst till fördelning mellan aktieägarna, skall detta anges i bolags- ordningen. I så fall skall det också anges hur bolagets vinst och be- hållna tillgångar vid bolagetslikvidation skall användas. 
 Först kan kommittén konstatera att det är uppenbart att många verksamheter, som drivs i aktiebolagsform, inte har vinst som enda syfte. Att i bolagsordningen ange ett syfte som helt eller delvis är ett annat än att ge vinst, i enlighet med 3 kap. 3 § ABL, är ändå ovanligt. För ägarna finns det andra instrument för bolagsstyrning som säkerställer att kompletterande syften beaktas i bolagets verk- samhet, t.ex. bolagsordningens bestämmelse om föremålet för bo- lagets verksamhet, styrelsens sammansättning, bolagsstämmans utdelningsbeslut och särskilda ägardirektiv. 
 Enligt kommitténs mening bör Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster analysera denna fråga djupare i den kontext som den utredningens direktiv utgör. En sådan konstruktion på skolområdet skulle, om den bedöms lämplig att införa, innebära att Skolinspektionen bara beviljade till- stånd till nya huvudmän i bolagsform om de i sina bolagsordningar hade en sådan paragraf som avses i 3 kap. 3 § ABL. Det är kom- mitténs uppfattning att ett stadgande i så fall endast skulle bestå i krav på att en syftesparagraf införs i bolagsordningen där utbild- ning av god kvalitet anges som ett syfte (eller det enda syftet eller huvudsyftet) för bolaget. Effekten av stadgandet blir att ägarna vid bolagsbildningen måste ta ställning till hur bolagets syfte ska formuleras och vilka konsekvenser detta får för fördelningen av vinsten. 
 Om ett sådant krav införs, bör det kvarstå även efter det att godkännande har lämnats. Bolagsordningen är ett dokument som ägarna förfogar över och som när som helst kan ändras. Det måste 
 314 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 därför ingå som en del av Skolinspektionens tillsyn att granska till- synsobjektens bolagsordningar. Om brister konstateras får myndig- heten ingripa enligt 26 kap. skollagen. 
 Det finns olika uppfattningar i kommittén om huruvida ett krav på en syftesparagraf bör införas. Men det är alltså kommitténs gemensamma uppfattning att frågan om en syftesparagraf i bolags- ordningen där utbildning anges som ett syfte är intressant och bör analyseras ytterligare. I den rättsliga diskussionen kring 3 kap. 3 § ABL har hävdats att ett nämnande av mer än ett syfte – till exempel både utbildning av god kvalitet och vinstutdelning – kräver att det i bolagsordningen framgår hur de båda syftena ska balanseras mot varandra. 
 Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansi- erade välfärdstjänster (Fi 2012:11) bör, för att ett beslutsunderlag ska finnas, analysera frågan och ta fram förslag i den kontext som utredningens direktiv utgör. Analysen ska även omfatta alternativet att utbildning av god kvalitet är det enda syftet och att överskott som huvudregel ska återinvesteras i verksamheten. Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärds- tjänster har, efter att ha stämt av frågan med Regeringskansliet, åtagit sig detta. 
  
 11.10 
  
 Frågan om skolors utrymme för nytänkande och innovation 
  
 Kommitténs bedömning:  
 Regeringen bör säkerställa att ut- rymmet för skolors nytänkande inte snävas in mer än nöd- vändigt. I den form regeringen finner lämplig bör effekten på innovationsutrymmet av gjorda och aktuella skolreformer ana- lyseras. Om analysen visar att det är önskvärt bör regeringen ta erforderliga initiativ. 
 Ett av motiven för att ha fristående skolor inom det svenska skolväsendet är förväntan att de ska bidra till en förnyelse av hela systemet. Nytänkande förekommer naturligtvis också i kommunala skolor, men tanken från början var att skolor med en annan huvudman sannolikt skulle introducera mer nya metoder, organisa- tionsformer och okonventionella lösningar. De senaste åren har detta motiv fått stå tillbaka för andra betoningar. Möjligheterna för 
 315 
  
 Kommitténs överväganden och förslag 
  
 SOU 2013:56 
  
 skolorna att avvika från t.ex. nationellt beslutade programstrukturer har blivit mindre. När sådana regelförändringar behandlats i riks- dagen har de stötts av breda majoriteter. När var sjätte elev går i en fristående skola och ersättningen per elev är densamma till fri- stående skolor som till kommunala skolor är det naturligt att ställa samma krav på friskolor som på kommunala skolor. 
 Det är en grannlaga uppgift att fastställa var den optimala balanspunkten mellan frihet och likformighet ligger på skolområdet. Båda värdena är viktiga. Men på samma sätt som det är viktigt att elever i fristående skolor har samma möjligheter som elever i kom- munala skolor är det viktigt att det finns utrymme att pröva olika vägar att nå målen. Regering och riksdag har också i olika samman- hang uttalat att det är viktigt att skolorna har ett innovations- utrymme. Enligt regeringens proposition Offentliga bidrag på lika villkor (prop. 2008/09:171) måste det t.ex. finnas frihet för den enskilda skolan att utifrån lokala behov och omständigheter göra sina egna prioriteringar av hur stora resurser man vill avsätta för olika ändamål. 
 Kommittén har inte sett som sin uppgift att föreslå några regel- ändringar i detta avseende. Varje sådant beslut är en avvägning som kräver helt andra överväganden än denna kommitté är satt att göra. Kommittén föreslår emellertid att regeringen i någon lämplig form gör en översyn av regelverket ur detta perspektiv. Utan att lyfta fram någon enskild regel är det kommitténs uppfattning att innova- tionsutrymmet för skolor de senaste åren blivit för litet. 
 Det är viktigt för hela skolsystemet att utrymmet för nytänkande inte snävas in mer än nödvändigt. 
 316 
  
 12 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Kommitténs förslag 
 : Bestämmelserna i skollagen (2010:800) om skyldigheten för huvudmän att till Statens skolverk lämna sådana uppgifter som behövs för allmänhetens insyn i skol- väsendet ska, om möjligt, träda i kraft den 1 juli 2014. Övriga ändringar i skollagen och ändringarna i offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) ska träda i kraft den 1 januari 2015. 
 En enskild huvudman som har godkänts med stöd av 2 kap. 5 § skollagen i dess tidigare lydelse ska, om godkännandet gäller vid utgången av december 2014, anses ha godkänts enligt samma bestämmelse i dess nya lydelse. Andra övergångsbestämmelser bedöms inte vara nödvändiga. 
 För att Skolverket ska ha möjlighet att senast den 1 januari 2015 driftsätta det informationssystem som beskrivs i avsnitt 11.5 måste huvudmännens skyldighet att lämna uppgifter som behövs för allmänhetens insyn börja gälla redan den 1 juli 2014. Om så inte kan ske bör skyldigheten börja gälla så fort det är praktiskt möjligt efter riksdagens och regeringens beslut om författningsändringar med anledning av kommitténs förslag. 
 Övriga ändringar i skollagen och offentlighets- och sekretess- lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 2015. Detta innebär att en lämplighetsprövning av enskilda som ansöker om att godkännas som huvudmän kommer att genomföras för första gången beträff- ande ansökningar som handläggs av Skolinspektionen 2015. Vidare innebär det att huvudmän som godkänts för utbildning med start höstterminen 2015 kommer att omfattas av skyldigheten att ta ini- tiativ till samråd med lägeskommunen och, såvitt gäller huvudmän för gymnasieskola och gymnasiesärskola, med närliggande kommuner. 
 317 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 SOU 2013:56 
  
 Införandet av kravet på lämplighet för godkännande av enskilda huvudmän ska inte innebära att huvudmän som redan har godkänts måste ansöka om godkännande på nytt, utan sådana huvudmän ska, om godkännandet alltjämt gäller när de nya reglerna träder i kraft, anses ha fått ett godkännande med stöd av 2 kap. 5 § i dess nya lydelse. 
 318 
 13 Konsekvensanalys 
 I detta avsnitt presenteras en analys av vilka konsekvenser kom- mitténs förslag kan innebära för statliga myndigheter, kommuner, skolor och skolföretag. Kommittén bedömer att det i första hand är Skolverket och Skolinspektionen som berörs av de ekonomiska konsekvenserna av förslagen. I viss utsträckning kan även kom- muner liksom huvudmän och ägare av fristående skolor komma att påverkas. 
 Enligt  
 14–16 
  §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska en kom- mitté redovisa vilka konsekvenser förslagen i ett betänkande får för stat, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. Beräkningar av eventuella kostnader, liksom i förekommande fall förslag till finansiering, ska också redovisas i betänkandet. Om förslagen inne- bär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. 
 I avsnitt 13.1 redovisas effekter av de olika bedömningar och för- slag kommittén presenterar i avsnitt 11, förslag för förslag. I av- snitt 13.2 redovisas sedan de beräknade ekonomiska konsekvenserna uppdelade på statliga myndigheter, kommuner, enskilda huvudmän samt elever, föräldrar och andra medborgare. I avsnitt 13.3 pre- senteras slutligen andra konsekvenser som förslagen bedöms med- föra och som ska redovisas enligt kommittéförordningen. 
  
 13.1 
  
 Konsekvenser per förslagsområde 
  
 Kommittén lämnar i avsnitt 11 förslag och bedömningar inom tio områden, vars konsekvenser redovisas i det följande. 
 319 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:56 
  
 13.1.1 
  
 Prövning av skolhuvudmännens lämplighet vad gäller vandel och ekonomisk skötsamhet 
  
 Kommitténs förslag (se avsnitt 11.1) innebär att en enskild måste vara lämplig att bedriva utbildning för att Skolinspektionen ska lämna ett godkännande som huvudman för utbildningen enligt 2 kap. 5 § skollagen. För sin prövning av huvudmannens lämplighet föreslås Skolinspektionen få rätt att begära utdrag ur Rikspolisstyrelsens belastningsregister. Det kan även bli aktuellt att inhämta uppgifter från andra myndigheter, t.ex. Kronofogdemyndigheten och Skatte- verket. När huvudmannen är en juridisk person, vilket är vanligast, ska lämplighetsprövningen även ta sikte på de personer som har ett väsentligt inflytande i rörelsen, t.ex. verkställande direktör, ord- förande för och övriga ledamöter i styrelsen eller en person med dominerande ägarposition. 
 Kravet på lämplighet ska kvarstå även efter det att ett godkän- nande lämnats. Därför föreslås att en enskild huvudman ska vara skyldig att till Skolinspektionen anmäla när en ny fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i verksamheten. På så vis ges Skolinspektionen möjlighet att inom ramen för sin tillsyn kontrollera om förändringen påverkar huvudmannens lämplighet. Vidare föreslås att Skolinspektionen ska kunna inhämta uppgifter ur belastningsregistret även för sin tillsyn. 
 Volymer 
 Under åren  
 2009–2011 
  inkom årligen till Skolinspektionen igenom- snitt 660 ansökningar om godkännande som huvudman. Antalet ansökningar har emellertid varierat mycket mellan åren med det högsta antalet 2011 (791) och det lägsta antalet året därpå (390) för att 2013 öka något till 424 ansökningar. Skillnaderna i antalet ansökningar kan med andra ord vara betydande från ett år till ett annat. 
 En prövning av skolhuvudmannens lämplighet kan rimligtvis göras både i början och i slutet av handläggningen. Om prövningen görs i början kommer fler prövningar att behöva göras än om den sker i slutet av handläggningen, som ett sista steg före beslut. I genomsnitt har 222 huvudmän per år kommit in med en eller flera ansökningar under ansökningsomgångarna för åren  
 2009–2013, 
  som minst 188 stycken 2013 och som mest 2010 med 259 huvud- 
 320 
  
 SOU 2013:56 
  
 Konsekvensanalys 
  
 män. Det genomsnittliga antalet huvudmän som fått minst en ansökan godkänd var under samma period 103 stycken, med en variation mellan 87 (år 2012) och 113 (år 2011). Det betyder att i genomsnitt har drygt hälften av de huvudmän som kommit in med minst en ansökan inte fått någon ansökan godkänd. 
 Kommittén har försökt uppskatta hur många anmälningar om förändringar i ägar- eller ledningskretsen som årligen kan beräknas inkomma till Skolinspektionen. Läsåret 2011/12 bedrev totalt 890 enskilda huvudmän utbildning i fristående grund- och gym- nasieskolor (se avsnitt 4.1). Det är inte orimligt att anta att föränd- ringar av ägarskap eller i ledningskretsen kan vara aktuella för var tredje huvudman under ett år. Det handlar i så fall om cirka 300 an- mälningar per år. Varje anmälan kan omfatta en eller flera personer. 
 Kommittén bedömer utifrån de redovisade volymerna att Skol- inspektionen varje år kommer att begära cirka 1 600 utdrag ur belastningsregistret. Av dessa beräknas 1 100 utdrag begäras i sam- band med Skolinspektionens prövning av en ansökan om att god- kännas som huvudman. 
 Konsekvenser för Skolinspektionen 
 Kommittén bedömer, med ledning av ovanstående, att endast hälften av de huvudmän som kommer in med en ansökan om godkännande kommer att behöva lämplighetsprövas vid handläggning av ansökan, om granskningen görs i slutet av handläggningen. Själva pröv- ningen antas i de allra flesta fall inte komma att kräva mer än en marginell arbetssinsats per ärende. I några enstaka ärenden kan det dock komma att krävas mer resurser. Inte heller i tillsynsärenden torde lämplighetskravet i allmänhet innebära att det kommer krävas stora arbetsinsatser. Även i denna ärendetyp kan det dock i vissa fall krävas ett mer omfattande utredningsarbete. 
 Enligt kommitténs bedömning kan inhämtandet av register- utdrag i sig inte antas kräva ytterligare resurser. I ansöknings- ärenden bör registerutdrag lämpligen endast begäras för de skol- huvudmän vars ansökningar i övrigt uppfyller de formella kraven och som därför kan komma att bifallas. Att ett redan omfattande ansökningsmaterial tillförs cirka tio registerutdrag, som i de allra flesta fall förutses vara blanka, antas medföra ett marginellt mer- arbete. Inledningsvis kan det finnas en osäkerhet kring vilka register- uppgifter som Skolinspektionen ska väga in i en bedömning, vilket 
 321 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:56 
  
 kan medföra något längre handläggningstider till en början. Så småningom förutsätts att en praxis etableras. 
 Sammantaget gör kommittén bedömningen att det på sikt inte kommer att krävas något resurstillskott för lämplighetsprövningen vid handläggning av ansökan om att godkännas som huvudman. Kommittén anser dock att Skolinspektionens resurser bör öka något för hanteringen av anmälningar om förändringar i ägar- och ledningskretsen, som också kan föranleda ytterligare gransknings- insatser och delvis kräva ny kompetens inom Skolinspektionen. Den tillkommande kostnaden för detta beräknas till 1,5 miljoner kronor per år. 
 Konsekvenser för Rikspolisstyrelsen 
 Att lämna ut registerutdrag avseende den nya målgruppen till Skolinspektionen innebär en merkostnad för Rikspolisstyrelsen. 
 Med utgångspunkt i den faktiska kostnad som Rikspolisstyrelsen hittills haft för lämplighetsprövning av personal inom förskole- verksamhet, skola och skolbarnsomsorg kan myndighetens kost- nader vid ett genomförande av kommitténs förslag beräknas. Rikspolisstyrelsen uppskattar att förvaltningskostnaden för normal handläggning av ett registerutdrag är cirka 20 kronor per utdrag, vilket redovisas i en lagrådsremiss från regeringen i maj 2013 (Ju2013/3977/L5, s. 44). I den kostnaden ingår hantering, telefon- support, papper, porto m.m. En uppskattad volym om 1 600 utdrag per år skulle i så fall medföra en årskostnad på drygt 32 000 kronor. 
 Till detta kommer eventuellt behov av systemförändringar i belast- ningsregistret, vilket kommittén inte kan uppskatta kostnaderna för. Kostnaden för hanteringen av registerutdrag till Skolinspektionen bedöms dock rymmas inom den nuvarande anslagsramen. 
 Konsekvenser för de enskilda skolhuvudmännen 
 För de enskilda huvudmännen blir den föreslagna anmälnings- skyldigheten vid förändringar i ägar- och ledningskretsen en till- kommande arbetsuppgift. Kommittén bedömer dock att det inte rör sig om en betungande administrativ börda som kräver resurs- tillskott. Underlåtenhet att anmäla förändringar kan enligt kom- 
 322 
  
 SOU 2013:56 
  
 Konsekvensanalys 
  
 mitténs förslag komma att leda till att tillstånd återkallas vilket bedöms vara ytterst ovanligt. 
  
 13.1.2 
  
 Prövning av ägarnas lämplighet och långsiktighet 
  
 Kommittén anser (se avsnitt 11.2) att en ägarprövning bör införas för att säkerställa att ägarna av ett skolföretag har ett seriöst och långsiktigt intresse för att bedriva utbildning. Regeringen har till- satt en särskild utredare som ska undersöka vilka möjliga krav, utöver redan befintliga, som kan och bör ställas på dem som äger företag inom välfärdssektorn (dir. 2012:131). Kommittén lämnar därför inga författningsförslag i denna del, och någon konsekvens- analys har inte gjorts. 
  
 13.1.3 
  
 Samråd med kommunen före friskoleetablering 
  
 Kommittén föreslår att en nyetablering av en fristående skola ska föregås av ett samråd med den berörda kommunen, se avsnitt 11.3. Om skolan är en gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska när- liggande kommuner ges tillfälle att yttra sig. Samrådet ska avse den kommande verksamheten och genomföras efter godkännande men före skolinspektionens s.k. etableringskontroll. Om samråd inte sker kan godkännandet komma att återkallas. Det kan dock inte bli fråga om återkallelse om orsaken till att samråd inte ägt rum är att kommunen agerat på ett sådant sätt att samråd inte kunnat genom- föras. 
 Konsekvenser för kommuner och enskilda huvudmän 
 Enligt kommitténs bedömning uppstår ett visst merarbete, dels för de berörda kommunerna, dels för de enskilda huvudmän som önskar starta en ny skolenhet eller en ny inriktning av utbildningen. Samrådet kan leda fram till ett avtal där ömsesidiga åtaganden görs. Ett för- djupat, frivilligt samarbete kan vara till stor nytta för båda parter. Exempelvis kan resurser utnyttjas gemensamt, information till kommunmedborgarna samordnas och gemensamma satsningar göras. Kommittén bedömer därför att såväl kommunala som enskilda huvudmän kan vinna fördelar av samrådet, och att dessa fördelar kan uppväga det merarbete som samrådet medför. Kommittén kan 
 323 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:56 
  
 inte beräkna kostnaderna för detta merarbete eftersom dess om- fattning kan skilja sig från fall till fall, beroende av parternas behov och önskemål. Förslaget bedöms dock inte medföra bestående kostnadsökningar för kommuner och enskilda huvudmän. 
 Kommittén bedömer vidare att det obligatoriska samrådet inte påverkar den kommunala självstyrelsen. 
 Konsekvenser för Skolinspektionen 
 Förslaget innebär att Skolinspektionen tillförs uppgiften att vid sin etableringskontroll kontrollera att samråd skett. Kommittén bedömer dock att denna uppgift inte ökar kostnaderna för Skolinspektionen då den bedöms vara lättkontrollerad; huvudmannen ska vid kon- trollen visa att samråd ägt rum eller att huvudmannen vidtagit rimliga åtgärder för att få ett samråd till stånd. 
 Ytterligare kostnader kan visserligen uppkomma för ingrip- anden med anledning av att huvudmannen inte iakttagit sina skyl- digheter att försöka få till stånd ett samråd. Enligt kommitténs bedömning bör dock detta endast bli aktuellt i undantagsfall och inte ge upphov till några merkostnader av betydelse för Skolinspektionen. 
  
 13.1.4 
  
 Meddelarskydd för anställda vid fristående skolor 
  
 Ett meddelarskydd för anställda i fristående skolor bör enligt kom- mittén införas, se avsnitt 11.4. Regeringen beslutade i juni 2012 om direktiv till en särskild utredare att se över frågan om stärkt med- delarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet, framför allt i sådan verksamhet som avser vård, skola och omsorg (dir. 2012:76). Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentlig finansierad verksamhet (Ju 2012:11) ska redovisa upp- draget senast den 30 november 2013. Kommittén lämnar därför inga författningsförslag i denna del och någon konsekvensanalys har inte gjorts. 
  
 13.1.5 
  
 Öppenhet, insyn och offentlighet 
  
 Friskolekommittén lämnar i avsnitt 11.5 flera förslag och bedöm- ningar i syfte att öka öppenheten och insynen i såväl privat som offentligt anordnad skolverksamhet. 
 324 
  
 SOU 2013:56 
  
 Konsekvensanalys 
  
 Offentlighetsprincipen ska införas i fristående skolor 
 Kommittén föreslår att offentlighetsprincipen ska införas i fri- stående skolor. Den närmare regleringen behöver dock utredas närmare, varför kommittén föreslår att en utredning tillsätts med uppdrag att föreslå hur införandet av offentlighetsprincipen i prak- tiken ska gå till. Då några författningsförslag inte lämnas i denna del har ingen konsekvensanalys upprättats. 
 Kommuners rätt till insyn i fristående skolor bör klargöras 
 Friskolekommittén anser att kommuners rätt till insyn, som reg- leras i skollagen, bör klargöras. Denna fråga behandlas dock av Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07) som i sitt delbetänkande i juni 2013 lämnat förslag till förtydliganden i samma riktning som kommitténs förslag (SOU 2013:53). Då Fri- skolekommittén inte lämnar några egna förslag om kommuners insyn har ingen analys av konsekvenserna av ett sådant förtydlig- ande upprättats. 
 Obligatoriskt informationssystem för alla skolor 
 Kommittén föreslår att ett nytt nationellt system med information om samtliga skolor ska byggas upp av Skolverket. Myndigheten ska ansvara för driften av det nya systemet. Skolverket har redan i dag ansvaret för ett internetbaserat resultat- och kvalitetsinformations- system, SIRIS, som har skolledare och andra beslutsfattare som primär målgrupp. 
 Förslaget innebär vissa grundläggande förändringar i förhållande till det befintliga systemet eftersom det nya systemet vänder sig till nya målgrupper. Det nya systemets viktigaste målgrupper är för- äldrar och elever. Även om mycket av den information som ska finnas i det nya systemet redan presenteras i befintliga informa- tionssystem krävs en helt annan utformning. Avsikten är att det ska vara enkelt att använda för en bred allmänhet. 
 Att ta fram ett användarvänligt system tar tid. Det nya informa- tionssystemet beräknas kunna vara klart för driftsättning den 1 januari 2015. Det innebär att de elever som väljer skola till hösten 2015, kan fatta beslut utifrån den nya och mer lättillgängliga informationen. 
 325 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:56 
  
 Konsekvenser för Skolverket 
 Skolverket är som framgår ovan den myndighet som föreslås an- svara för den nya informationsdatabasen. 
 Kommittén beräknar att det kommer att ta  
 1,5–2 
  år för Skol- verket att utveckla databas och användargränssnitt, och kräva resur- ser motsvarande  
 8–10 
  personår årligen, inklusive designarbete. Den totala kostnaden för utvecklingsarbetet beräknas till cirka 16 miljo- ner kronor. Det inkluderar dock inte hårdvara. Efter driftsättning beräknas kostnaderna för drift, förvaltning och uppdatering av data till 1,5 miljoner kronor per år (för motsvarande 2 personår) samt 0,5 miljoner kronor per år för support (0,5 personår), totalt 2 mil- joner kronor per år. 
 När det nya systemet tas i drift är det viktigt att resurser avsätts för att göra systemet känt bland allmänheten. Kostnaderna för Skolverkets arbete med informationsinsatser vid lanseringen beräknas till 2 miljoner kronor. 
 En stor del av den information som kommittén föreslår ska redovisas i det nya informationssystemet är statistiska uppgifter som Skolverket redan samlat in inom ramen för sin uppföljning och utvärdering och ingår i den officiella statistiken inom skolväsendet. I den delen bedöms Skolverket inte ha några merkostnader för insamlingen av data, då uppgifterna kan ompubliceras i den nya databasen. 
 Annan information, t.ex. sådan ekonomisk information och upp- gifter om organisering av elevhälsa och elevers och föräldrars upplevda kvalitet som ska samlas in och presenteras för att tillgodose allmän- hetens behov av insyn i skolverksamheten, har hittills inte samlats in på nationell nivå. I de kostnader som redovisas ovan ingår inte de tillkommande kostnader Skolverket kan ha för att utveckla rutinerna för insamling och presentation av ekonomisk information. Kom- mittén kan dock i dagsläget inte beräkna dessa kostnader, då for- merna måste utredas närmare. 
 En nationell kundundersökning på skolnivå är resurskrävande. Utifrån kostnader för enkätundersökningar som Skolverket tidi- gare har genomfört beräknas kostnaden för en totalundersökning per årskull (ca 100 000 elever) till 3 miljoner kronor. Kommittén bedömer att det är tillräckligt att vända sig till en årskurs per stadium – årskurs 3, 6 och 9 – och till elever i årskurs 2 i gym- nasieskolan. Vidare finns det enligt kommitténs mening inte skäl att genomföra enkätundersökningen varje år, utan det räcker med 
 326 
 SOU 2013:56 Konsekvensanalys 
 vartannat år. Skolverket bör därför tillföras resurser om cirka 12 miljoner kronor vartannat år för att genomföra enkätundersök- ningar bland elever och deras föräldrar. 
 Enligt kommitténs förslag bör Skolverket få i uppgift att ut- veckla de närmare formerna för informationssystemet. I detta ligger bland annat att i samråd med företrädare för huvudmännen avgöra utformning och omfattning av kundundersökningar, förut- sättningarna för insamling och presentation av den ekonomiska informationen samt på vilket sätt uppgifter ska lämnas. Skolverket bör även ges i uppgift att föreskriva vilka uppgifter som ska vara obligatoriska respektive frivilliga för huvudmännen att lämna. Kom- mittén vill dock understryka att uppgifter som redan i dag är obligatoriska för huvudmännen att tillhandahålla, liksom den eko- nomiska information som kommittén föreslår ska samlas in och redovisas, ska vara obligatoriska att lämna till Skolverket. 
 I sammanhanget noterar kommittén att Skolverket i en rapport till regeringen av ett uppdrag om skol- och resultatinformation redovisar hur verket avser att utveckla och driftsätta en ny webb- plats med information inför elevers val av skola (Skolverket 2013). Skolverket bedömer att kostnaden för att utveckla tjänsten, med planerad driftsättning vid årsskiftet 2013/14 är 3,3 miljoner kronor per år under tre år. Kommittén bedömer att det är troligt att Skol- verkets sammanlagda kostnader för utveckling av informations- system kan nedbringas om arbetet samordnas. 
 Konsekvenser för skolhuvudmännen 
 Införandet av den nya databasen och därmed kravet på att huvud- männen ska lämna uppgifter till Skolverket som de tidigare inte behövt tillhandahålla innebär merkostnader för såväl kommuner som enskilda huvudmän. Kommuner och enskilda huvudmän bedöms själva ha intresse av att sprida information och öka kännedomen om det nya informationssystemet i samband med dess lansering, som ett komplement till Skolverkets insatser. Det kan i så fall generera initiala kostnader för huvudmännen. 
 Många skolor och huvudmän genomför regelbundet kundunder- sökningar i form av framför allt elevenkäter men även föräldraenkäter förekommer. I vissa kommuner genomförs dessa enkätundersök- ningar gemensamt av kommunen och de enskilda huvudmännen. För dessa huvudmän kan en nationell kundundersökning medföra 
 327 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:56 
  
 minskade kostnader då den kan komma att ersätta sådana lokala undersökningar, samtidigt som kommunen slipper arbetet med administration och att sammanställa resultatet. För huvudmän som i dag inte genomför sådana undersökningar innebär förslaget en tillkommande kostnad. 
 Kommitténs förslag om att kommuner och enskilda huvudmän ska lämna viss ekonomisk information bedöms medföra merkost- nader för huvudmännen som i dagsläget är svåra att beräkna och som i hög grad beror på hur Skolverket utvecklar de närmare formerna för uppgiftslämnandet. Utgångspunkten vid utvecklingsarbetet måste vara att så långt möjligt undvika tillkommande kostnader, men det kan komma att kräva anpassningar av huvudmännens system för resursfördelning, ekonomisk redovisning och återrapportering. 
 Kommittén har således svårt att i dagsläget beräkna de eko- nomiska konsekvenserna för huvudmännen, och därmed också att bedöma om det behövs resurstillskott. Det får därför bli en fråga för regeringen att, när de närmare formerna för informations- innehåll och krav på uppgiftslämnarna är kända, värdera kostnads- effekter och eventuellt tillkommande resursbehov i enligt med den s.k. kommunala finansieringsprincipen. 
 Vissa övriga frågor 
 Kommittén föreslår att regeringen gör en översyn av bestäm- melserna om beräkning och beslut om bidrag till fristående skolor. I översynen bör en granskning av hur kommunerna redovisar sina kostnader för skolväsendet ingå. Statens kostnad för en sådan ut- redning har inte beräknats. 
  
 13.1.6 
  
 Skärpta sanktioner vid allvarliga brister 
  
 Kommittén föreslår i avsnitt 11.6 att Skolinspektionen ska vara skyldig att förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt har försvårat förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Ett genomförande av förslaget be- döms innebära utökade uppgifter för såväl Skolinspektionen som för domstolsväsendet. 
 328 
  
 SOU 2013:56 
  
 Konsekvensanalys 
  
 Konsekvenser för Skolinspektionen 
 Kostnadskonsekvenserna av kommitténs förslag baseras på under- lag kommittén fått underhand av Skolinspektionen. Utifrån det underlaget uppskattar kommittén att det i genomsnitt tar 2,1 arbets- dagar för Skolinspektionen att handlägga ett ärende angående före- läggande vid vite, inklusive kvalitetssäkring av beslut och med hän- syn till att ett beslut om föreläggande vid vite kan överklagas till högre instans, vilket sker i  
 5–10 
  procent av fallen i dag. Den genomsnittliga lönenivån för berörda handläggare, inklusive lönekostnadspåslag, är 3 000 kronor per dag vilket gör att kostnaden för ett genomsnittligt beslut av detta slag beräknas till 6 300 kronor. 
 Av de uppemot 1 000 förelägganden Skolinspektionen meddelar per år bedöms 20 procent gälla sådana allvarligare brister som kom- mittén avser med sitt förslag. Kommittén uppskattar därför Skol- inspektionens kostnad för en ökad omfattning av förelägganden som förenas med vite, inklusive en overheadkostnad på 20 procent, till totalt 1,5 miljoner kronor per år. 
 Konsekvenser för domstolsväsendet 
 Enligt uppgifter från Domstolsverket saknas information om snitt- kostnader på sådan detaljnivå att det går att urskilja vad det kostar att handlägga ett mål om föreläggande vid eller utdömande av vite. Dock uppges att genomsnittskostnaden i förvaltningsrätt för mål- kategorin övriga mål, i vilken vitesmål ingår, var 7 382 kronor 2012. Uppräknat till 2013 års nivå, och baserat på att antalet beslut om föreläggande vid vite som överklagas är 200 per år, beräknas domstolarnas kostnader till följd av förslaget till 1,5 miljoner kronor per år. 
 Konsekvenser för skolhuvudmännen 
 Ett genomförande av förslaget påverkar såväl kommunala som fristående huvudmän i det fall Skolinspektionen bedömer att den bedrivna verksamheten har sådana brister att det allvarligt försvårar elevernas möjligheter att nå målen. Syftet med vitet är att åstad- komma rättelse, och vitesbeloppet ska enligt viteslagen sättas så att det kan antas förmå huvudmannen att följa föreläggandet. Kost- nader som kan komma att falla på huvudmännen beror därmed på 
 329 
 Konsekvensanalys SOU 2013:56 
 huvudmannens ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt. 
 Kommittén vill understryka att förslagen inte syftar till att utöka huvudmännens uppgifter, utan att förmå dem att uppfylla sina åtaganden på ett sådant sätt att kvaliteten i skolorna uppnår en godtagbar nivå. 
  
 13.1.7 
  
 Frågan om lärarresurser 
  
 Kommitténs förslag innebär att Skolinspektionen ska göra en sär- skild analys av lärarresurserna vid en skola om inspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå kunskapsmålen. Om analysen ger stöd för det bör Skolinspektionen i samband med ett beslut om föreläggande ange sådana åtgärder för att avhjälpa de påtalade bristerna som inkluderar förändringar i lärarresursernas storlek och/eller disposition 
 Konsekvenser för Skolinspektionen 
 Den tillkommande uppgiften för Skolinspektionen att, vid åter- kommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå kunskapsmålen, närmare analysera en skolas lärar- resurser bedöms medföra tillkommande kostnader motsvarande 0,5 miljoner kronor per år. Beräkningen baseras på antagandet att mertiden för en fördjupad analys av lärarresursen är cirka 1,5 arbets- dagar, med en genomsnittlig lönekostnad inklusive lönekostnads- påslag om 3 000 kronor per dag, och att det kan bli fråga om ett hundratal sådana analyser per år. 
 Konsekvenser för skolhuvudmännen 
 De huvudmän som Skolinspektionen finner ha kvalitetsbrister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå kunskaps- målen och som skulle kunna åtgärdas med en förändrad lärarresurs, kommer att föreläggas att rätta till bristen. I dessa fall torde huvud- männen redan i dag i samtliga fall föreläggas att rätta till bristen. Kommitténs förslag innebär dock en nyhet såtillvida att det innebär att Skolinspektionen i sina förelägganden bör ange åtgärder som 
 330 
  
 SOU 2013:56 
  
 Konsekvensanalys 
  
 ska vidtas för att avhjälpa de påtalade bristerna som inkluderar för- ändringar i lärarresursernas storlek och/eller disposition. Huvud- männen är dock även i fortsättningen oförhindrade att åtgärda bristerna på annat sätt, om det är möjligt. Om så inte sker kan vite komma att dömas ut. 
 Vilka konsekvenser genomförandet får för den enskilde huvud- mannen beror på bristernas omfattning. I det fall det blir fråga om genomgripande konsekvenser handlar det troligen om en skola där det kan bli aktuellt att återkalla godkännandet. 
  
 13.1.8 
  
 Marsh i Skolinspektionen för brådskande ärenden m.m. 
  
 Kommittén lämnar i avsnitt 11.8 förslag som innebär att Skolinspek- tionens tillståndsprövning av huvudmän vid huvudmannabyten ska genomföras skyndsamt om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till elevernas möjligheter att fullfölja sin utbildning (snabbspår). Kommittén föreslår även att Skolinspektionen får besluta att en enskild som godkänts som skolhuvudman i vissa fall kan få skjuta upp starten ett år (tvåårsregeln). 
 Konsekvenser för Skolinspektionen 
 Vad gäller förslaget om ett snabbspår konstaterar kommittén att enligt Skolinspektionens årsredovisning för 2012 fattade myndig- heten under året beslut i 77 ärenden om ansökan som godkännande som ny huvudman för befintlig verksamhet. Det är en ökning jämfört med 2011 och 2010, då det fattades 62 respektive 26 beslut i denna typ av ärenden. Alla ärenden avseende huvudmannabyten är dock inte av sådan karaktär att det finns anledning att handlägga dem med särskild skyndsamhet. Förslaget om ett snabbspår för vissa ärenden om huvudmannabyte torde kunna genomföras genom att myndigheten organiserar arbetet på ett annat sätt än i dag. Be- dömningen är därför att inga ytterligare resurser krävs. 
 Att en enskild som godkänts som huvudman för en skola i vissa fall föreslås få skjuta upp starten ett år påverkar Skolinspektionens verksamhet. En positiv effekt är att myndigheten inte måste pröva en ny ansökan från en huvudman i det fall ett tidigare godkännande hunnit förfalla på grund av omständigheter som ligger utanför 
 331 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:56 
  
 huvudmannens kontroll, t.ex. då ett bygglovsärende dragit ut på tiden. Detta innebär minskade kostnader för Skolinspektionen. För- utsättningarna för Skolinspektionens prövning av negativa kon- sekvenser för det allmänna till följd av en friskoleetablering på- verkas däremot negativt, då det kan uppstå en osäkerhet om vilka skolor och utbildningar som kommer att finnas under det kommande året. Kommittén bedömer dock att Skolinspektionen kommer att kunna hantera situationen då det bedöms bli fråga om ett begränsat antal försenade starter. Förslaget bedöms därför inte kräva ytter- ligare resurser hos Skolinspektionen. 
 Konsekvenser för skolhuvudmännen 
 Genom att införa ett snabbspår med förkortad handläggningstid för prövning av huvudman vid huvudmannabyten ökar möjlig- heterna att en befintlig verksamhet kan fortgå utan avbrott, 
 För de huvudmän som, utan egen förskyllan, inte kunnat starta skolverksamheten i enlighet med Skolinspektionens godkännande minskar förslaget om tvåårsregeln den administrativa bördan. 
  
 13.1.9 
  
 Frågan om reglering av bolagsverksamhetens syfte 
  
 Kommitténs förslag är att frågan om det ska införas en reglering som kräver att aktiebolag som driver skolverksamhet helt eller del- vis har ett annat syfte än vinst utreds av Utredningen om ägar- prövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (Fi 2012:11), se avsnitt 11.9. Kommittén lämnar därför inga för- fattningsförslag i denna del och någon konsekvensanalys har inte gjorts. 
  
 13.1.10 
  
 Frågan om skolors utrymme för nytänkande och innovation 
  
 Ett av motiven till att öppna möjligheten för fristående skolor var att de förväntades bidra till förnyelse av hela skolsystemet. Sam- tidigt är det viktigt, som kommittén beskriver i avsnitt 11.10, att det finns utrymme för skolhuvudmännen att pröva olika vägar att nå målen, att det finns ett innovationsutrymme. Kommittén före- slår att regeringen framgent ska granska kommande förslag till 
 332 
  
 SOU 2013:56 
  
 Konsekvensanalys 
  
 regelförändringar i detta perspektiv så att utrymmet för nytänkande inte snävas in mer än nödvändigt. Vidare föreslås att regeringen i den form som befinns lämplig analyserar effekten av gjorda och aktuella skolreformer, och om det är önskvärt, tar erforderliga initiativ. 
 Effekter för regeringen 
 Regeringens analys i enlighet med kommitténs förslag bedöms inte medföra några tillkommande kostnader i arbetet med kommande reformer. 
  
 13.2 
  
 Konsekvenser för staten, kommuner och enskilda 
  
 I detta avsnitt summeras de kostnadskonsekvenser som följer av kommitténs förslag uppdelade på stat, kommuner och enskilda. Dess- utom presenteras övriga konsekvenser som förslagen beräknas med- föra, inklusive de konsekvenser som, enligt kommitténs bedöm- ning, följer av de förslag och bedömningar som måste utredas vidare och som kommittén därför inte analyserat närmare i avsnitt 13.1. 
  
 13.2.1 
  
 Statliga myndigheter 
  
 Som framgår av avsnitt 13.1 har kommitténs förslag konsekvenser för de statliga myndigheterna Skolinspektionen, Skolverket, Riks- polisstyrelsen samt Domstolsväsendet. 
 Skolinspektionen 
 Kommittén bedömer att flera av förslagen innebär ökade krav på arbetsinsatser vid Skolinspektionen. Detta bland annat till följd av ökade arbetsinsatser för prövningen av enskilda skolhuvudmäns lämplighet och hanteringen av anmälningar av nya ägare, vilka beräknas kosta cirka 1,5 miljoner kronor per år. Kommittén be- dömer dock att de förslag som kommer att kräva den största resurs- förstärkningen är dels förslaget om skärpta sanktioner vid allvarliga brister, vilket innebär att Skolinspektionen mer aktivt än i dag ska använda vitesinstrumentet, dels förslaget att myndigheten ska göra 
 333 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:56 
  
 fördjupade analyser av lärarresursen vid allvarliga brister. För dessa förslag beräknas Skolinspektionen behöva ett resurstillskott om sammanlagt 2 miljoner kronor per år. 
 Kommitténs förslag om obligatoriskt samråd inför friskole- etablering, inrättande av ett snabbspår vid huvudmannabyte och en möjlighet för huvudmän att i vissa fall få skjuta upp starten av en skola (tvåårsregeln) bedöms inte ställa krav på tillkommande resurser för Skolinspektionen. 
 Totalt föreslås att Skolinspektionen får ett tillskott om 3,5 miljoner kronor per år från och med det år förändringarna träder i kraft. 
 Skolverket 
 Skolverket bedöms behöva utökade resurser för att utveckla och tillhandahålla det nya informationssystem som föreslås i avsnitt 11.5. Att utveckla informationssystemet under  
 1,5–2 
  år beräknas kosta sammanlagt 16 miljoner kronor. För en lanseringskampanj vid driftsättningen beräknas 2 miljoner kronor åtgå, varefter löpande förvaltning inklusive uppdateringar och användarsupport beräknas kosta 2 miljoner kronor årligen. 
 För genomförandet av elev- och föräldraenkäter beräknas ett medelstillskott om 6 miljoner kronor varje år, alternativt 12 miljoner kronor vartannat år beroende av hur studierna läggs upp. 
 Sammanfattningsvis beräknas Skolverket ha engångskostnader om sammanlagt 18 miljoner kronor, samt löpande kostnader om 8 miljoner kronor per år. För detta bör Skolverkets anslag utökas. Kostnader för eventuell hårdvara ingår inte i beräkningen. 
 Rikspolisstyrelsen 
 Kommitténs förslag om lämplighetsprövning av huvudmän beräk- nas medföra en merkostnad om 32 000 kronor per år, vilket be- döms rymmas inom nuvarande anslagsram. 
 Domstolsväsendet 
 Kommitténs förslag om skärpta sanktioner bedöms medföra ett utökat resursbehov för domstolsväsendet om 1,5 miljoner kronor årligen. 
 334 
  
 SOU 2013:56 
  
 Konsekvensanalys 
  
 13.2.2 
  
 Kommuner 
  
 Kommunerna berörs framför allt av förslaget om att etableringen av en fristående skola ska föregås av ett samråd och förslaget om att huvudmännen ska lämna vissa uppgifter till ett nytt informations- system. 
 Ansvaret för genomförandet av samrådet föreslås åligga den enskilde huvudmannen. I det fall det rör sig om en fristående gymnasieskola föreslås dock lägeskommunen av praktiska skäl svara för att närliggande kommuner ges tillfälle att delta. Samrådet kan innebära ett merarbete vars omfattning skiljer sig från fall till fall, men samrådet kan också medföra fördelar som uppväger detta merarbete. Kommittén har inte kunnat kostnadsberäkna effekten av förslaget, bl.a. då formerna för samrådet inte är reglerade och då omfattningen beror på antalet inkomna ansökningar, men bedömer att det inte medför bestående kostnadsökningar. Kommunerna som skolhuvudmän får genom förslaget om en ny informationsdatabas en utvidgad uppgiftslämnarbörda. Föreskrifter om vilken informa- tion som ska lämnas obligatoriskt respektive frivilligt, hur upp- gifterna ska lämnas och med vilken periodicitet föreslår kommittén att Skolverket ska besluta om. Det har inte varit möjligt för kom- mittén att beräkna kostnadseffekten av kraven på kommunerna eftersom Skolverket först måste utveckla de närmare formerna för uppgiftsinsamlingen. När så har skett bör det bli en uppgift för regeringen att beräkna eventuellt resursbehov i enlighet med den s.k. kommunala finansieringsprincipen. 
 I det fall regeringen och senare riksdagen ställer sig positiva till förslagen i SOU 2013:53 om kommunernas insyn i fristående skolor, där inriktningen ligger i linje med Friskolekommitténs förslag, ökar kommunernas möjligheter att planera sin verksamhet och ha beredskap för att t.ex. kunna ta emot elever om en fristående skola måste stänga. 
  
 13.2.3 
  
 Enskilda huvudmän 
  
 De enskilda aktörer som berörs av förslagen är de huvudmän som har godkänts för att bedriva utbildning i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola samt deras ägare. Att en överens- 
 335 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:56 
  
 kommelse har slutits ger förutsättningar för en reglering som upplevs som långsiktig. Detta gagnar de enskilda huvudmännen. 
 Förslagen i avsnitt 11.1 om prövning av enskilda skolhuvudmäns lämplighet innebär inga merkostnader för huvudmännen då det är Skolinspektionen som har att begära utdrag ur belastningsregistret. Granskningen kan leda till att Skolinspektionen bedömer att den enskilde huvudmannen inte bör godkännas. Den föreslagna skyldig- heten att anmäla förändringar i ägar- och ledningskretsen innebär en tillkommande arbetsuppgift, som dock inte bedöms medföra mer- kostnader för huvudmannen. Om huvudmannen av något skäl missar att till Skolinspektionen anmäla förändringar i ägar- eller lednings- kretsen, och Skolinspektionen inte på annat sätt fått tillgång till uppgifterna, kan denne föreläggas att lämna uppgifterna. 
 Ett förslag som bedöms direkt kunna medföra ökade kostnader för en enskild huvudman är förslaget om krav på samråd med kommunen före etableringen av en fristående skola (se avsnitt 11.3). Det är den enskilde huvudmannen som har att bjuda in till samråd och som ska kunna visa att ett sådant har genomförts vid Skol- inspektionens etableringskontroll. Kommittén bedömer dock att det inte behöver vara en betungande arbetsuppgift, då formerna för samrådet inte är reglerade utan styrs av den enskilde och berörd kommun själva, och att förslaget inte medför någon bestående kostnadsökning för de enskilda huvudmännen. 
 Även förslaget om inrapportering av uppgifter till det nya informationssystemet bedöms medföra kostnadsökningar för de fristående huvudmännen, på samma sätt som för kommunerna. Kostnaderna kan dock inte beräknas förrän de närmare formerna beslutats av Skolverket, se ovan avsnitt 13.2.2. 
 På sikt kan förslagen från Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07) om förutsättningarna för den kommunala insynen i fristående skolor, Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet (Ju 2012:11) och Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansi- erade välfärdstjänster (Fi 2012:11) komma att påverka förutsätt- ningarna för de enskilda huvudmännen och ägarna till fristående skolor. 
 336 
  
 SOU 2013:56 
  
 Konsekvensanalys 
  
 Särskilt om konsekvenser för små företag 
 Enligt kommittéförordningen ska det analyseras vilka effekter ett förslag får för små företag. I vårt fall handlar det om en analys av effekterna för små skolhuvudmän, varmed avses huvudmän som endast driver en enda skola. Så är fallet för cirka 90 procent av de huvudmän som driver grundskoleutbildning och 80 procent av dem som driver utbildning vid fristående gymnasieskola. Enligt vad som framgår av avsnitt 4.2.2 är det dock vanligt att små huvudmän ingår i större koncerner och att små aktörer köps upp av större skol- företag. Det innebär att många av de små enskilda skolhuvud- männen har tillgång till de större företagens resurser och stöd, vilket gör det svårt att analysera effekter av kommitténs förslag. 
 Små företag anses vanligen vara mer sårbara för regelför- ändringar och administrativa bördor. Krav på uppgiftslämnande är ofta t.ex. mer betungande för små aktörer jämfört med större bo- lag. Kommitténs förslag om regelförändringar kan dock inte anses vara svåra att ta till sig och syftar till att tydliggöra vilka spelregler som ska gälla för enskilda huvudmän, vilket gynnar de mindre skolhuvudmännen. Förslagen om ett snabbspår vid huvudmanna- byten och en tvåårsregel i vissa fall – se avsnitt 11.8 – bedöms särskilt underlätta för de mindre huvudmännen. 
 När kommittén markerat att ett utrymme för nytänkande och innovation måste behållas vid regelförändringar på skolområdet har inte minst de små företagen varit i blickfältet. 
 I övrigt gäller den generella analys kommittén gjort i föregående delavsnitt även de mindre skolhuvudmännen. 
  
 13.2.4 
  
 Elever, föräldrar och andra medborgare 
  
 Förslaget om ett nationellt informationssystem bedöms gynna framför allt elever och föräldrar då det är dags att välja skola. Det gäller oavsett om valet gäller en kommunal eller en fristående skola. Systemet är även avsett att användas av andra intresserade, såsom lärare, media och allmänhet, och syftar till att öka medborgarnas insyn i skolverksamheten. Förslaget ökar transparensen inom inte bara den fristående skolsektorn utan även vad gäller de offentligt drivna skolorna. 
 Förslaget om att inrätta ett snabbspår vid byten av huvudman för en fristående skola, se avsnitt 11.8, innebär att övertagandet kan 
 337 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:56 
  
 ske utan större dröjsmål och minskar risken för att skolan kan behöva stänga om beslut om godkännande inte fattas i tid. Detta gynnar eleverna som därmed kan få en kontinuitet i sin utbildning 
 Alla förslag, framför allt förslagen om prövning av huvudmäns lämplighet och förstärkta sanktioner, syftar till att uppnå en för- bättrad kvalitet i skolväsendet. Till dessa bidrar på sikt Friskole- kommitténs förslag om meddelarskydd för anställda i fristående skolor, införandet av offentlighetsprincipen i fristående skolor lik- som de förtydliganden av kommuners rätt till insyn i fristående skolor som föreslagits av Utredningen om en kommunallag för framtiden i delbetänkandet Privata utförare – Kontroll och insyn (SOU 2013:53). 
  
 13.3 
  
 Övriga konsekvenser 
  
 Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män 
 Om förslagen i ett betänkande har konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ska dessa, enligt kommittéförordningen, anges i betänkandet. Detta innebär bl.a. att olika förhållanden och villkor för båda könen ska synliggöras samt att konsekvenserna av hur förändringar kan tänkas utfalla ska analyseras. 
 Kommittén konstaterar utifrån den statistiska redovisningen i avsnitt 8 att flickor i genomsnitt har bättre kunskapsresultat än pojkar. De i genomsnitt allra sämsta kunskapsresultaten har grupperna pojkar med utländsk bakgrund och pojkar med lågut- bildade föräldrar. Kommittén menar att förslagen om prövning av huvudman och ägare samt förslagen om skärpta sanktioner och analys av lärarresurserna gynnar alla elever – flickor och pojkar, kvinnor och män – men i synnerhet de elever som på grund av brister i skolverksamheten har svagare kunskapsresultat än genom- snittet. 
 Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen 
 Ett av integrationspolitikens mål är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Såsom har redovisats i avsnitt 8 har flickor och pojkar med utländsk bakgrund i genom- 
 338 
  
 SOU 2013:56 
  
 Konsekvensanalys 
  
 snitt lägre meritvärden från grundskolan än pojkar och flickor med svensk bakgrund. 
 Kommittén menar att en förstärkt tillsyn av skolorna inte bara direkt gynnar eleverna genom att exempelvis öka möjligheterna för elever att få särskilt stöd i de fall de behöver det för att uppnå goda kunskapsresultat, utan att den stärkta tillsynen även kan leda till en höjning av kvaliteten som framför allt gagnar de elever som har svagare kunskapsresultat. Detta skulle i så fall gagna strävandena mot det integrationspolitiska målet om lika rättigheter och möjlig- heter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. 
 Konsekvenser för personlig integritet 
 Kommittén föreslår att Skolinspektionen ska genomföra en pröv- ning av skolhuvudmannens lämplighet vad gäller vandel och eko- nomisk skötsamhet. Skolinspektionen bör enligt kommittén ges rätt att för sin lämplighetsprövning beställa utdrag ur belastnings- registret. Registerutdragen ska endast innehålla information om allvarlig brottslighet som innebär kränkningar av andra personer samt om ekonomisk brottslighet. 
 Uppgifter i belastningsregistret är integritetskänsliga. De upp- gifter som registret innehåller är visserligen åtkomliga i allmänna handlingar som är offentliga. Sammanställningar av uppgifterna anses dock vara särskilt känslig. Spridningen av sådana uppgifter kräver därför särskilt noggranna överväganden som säkerställer att negativa effekter som spridningen har på den personliga integriteten står i rimlig proportion till det ändamål man vill uppnå med den- samma. 
 Syftet med lämplighetsprövningen är att säkerställa att de huvudmän som godkänns har förutsättningar att erbjuda utbildning av god kvalitet. Lämplighetsprövningen är även viktig med hänsyn till elevers och föräldrars förtroende för utbildningen vid fristående skolor och för utbildningssystemet i dess helhet. Genom att Gordon inspektionen får rätt att begära ut uppgifter om vissa brott ur belastningsregistret kan lämplighetsprövningen genomföras på ett effektivt sätt. Skolinspektionens rätt att få uppgifter ur belastnings- registret omfattar inte alla former av brottslighet, utan endast sådan brottslighet som innebär att det finns särskilt starka skäl att ifråga- sätta huvudmannens lämplighet att bedriva utbildningsverksamhet. För att skydda den personliga integriteten hos den som uppgifterna 
 339 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:56 
  
 rör, eller närstående till denne, föreslår kommittén att sekretess ska gälla hos Skolinspektionen i ärenden om godkännande. Sekretessen föreslås gälla alla uppgifter om en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs. Den omfattar således inte enbart uppgifter som Skolinspektionen fått från belastningsregistret, utan även andra uppgifter som myndigheten inhämtat under handläggningen av ansökan. Mot denna bakgrund gör kommittén bedömningen att förslagets konsekvenser för den personliga integriteten är godtagbara. 
 340 
 14 Författningskommentarer 
  
 14.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 
  
 2 kap. 
 5 § 
 I paragrafen regleras förutsättningarna för godkännande av enskilda huvudmän. 
  
 Andra stycket  
 har ändrats på så sätt att det för godkännande som huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasie- skola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skol- enhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola införs ett lämplighetskrav på den sökande. Det innebär att Statens skol- inspektion endast ska godkänna en sökande som med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden är lämplig att bedriva utbildning. Det är den fysiska eller juridiska person som ska be- driva utbildningen som ska prövas. När sökanden är en juridisk person måste bedömningen dock göras med hänsyn till vilken inverkan på sökandens lämplighet den eller de fysiska personer som har ett väsentligt inflytande i verksamheten kan ha. Med väsentligt inflytande avses ett inflytande över verksamheten i dess helhet som är så betydande att det ekonomiska resultatet i väsentlig mån är beroende av personens förmåga att handla eller ta ståndpunkt. Vilka personer som ska granskas får myndigheten bedöma i varje enskilt fall, men det kan t.ex. handla om en verkställande direktör, styrelseledamot, bolagsdelägare eller aktieägare med betydande inne- hav och möjlighet att påverka verksamheten. Även en annan juridisk persons lämplighet kan komma att få betydelse. Det kan framför allt gälla ägare till en presumtiv huvudman. 
 En individuell prövning av lämpligheten ska göras i varje enskilt fall. Ett exempel på sådana omständigheter som kan innebära att en 
 341 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2013:56 
  
 huvudman inte är lämplig att bedriva utbildning är tidigare brotts- lighet, särskilt brottslighet som innebär kränkningar av andra människor eller har anknytning till den enskildes verksamhet. Ett annat exempel är sådana omständigheter som, utan att vara brotts- liga, visar på ekonomisk misskötsamhet eller obenägenhet att full- göra sina skyldigheter gentemot det allmänna eller andra enskilda. Det kan handla om att den enskilde själv, eller någon som har ett väsentligt inflytande i dennes verksamhet, har varit inblandad i konkurs eller åsidosatt sina skyldigheter enligt gällande lagstift- ning, till exempel genom fortsatt drift av en rörelse i likvidations- pliktigt skick, underlåtenhet att fullgöra sin bokföringsskyldighet eller försök att undandra sig beskattning. Även restförda skulder hos Kronofogdemyndigheten är ett exempel på sådana omständig- heter som kan innebära att den enskilde är olämplig som huvud- man. 
 Skolinspektionen ska göra en helhetsbedömning av den enskildes lämplighet utifrån de omständigheter som har framkommit. Om den enskilde själv eller någon som har ett väsentligt inflytande i dennes verksamhet har begått ett brott bör hänsyn tas till brottets straff- värde, omständigheterna vid brottet och den tid som förflutit sedan brottet begicks. 
 Exempel på sådan brottslighet som bör kunna utgöra hinder för godkännande som huvudman är allvarlig ekonomisk brottslighet med anknytning till verksamheten, t.ex. skattebrott, och sådan uppsåtlig brottslighet som innebär en allvarlig kränkning av barn eller unga, t.ex. våldtäkt mot barn eller barnpornografibrott. 
 På samma sätt som när det är fråga om tidigare brottslighet ska Skolinspektionen vid sin lämplighetsprövning ta hänsyn till hur lång tid som förflutit sedan exempelvis ett konkursutbrott eller ett försök att undandra sig beskattning. Vad gäller restförda skulder bör en enstaka skuld normalt inte innebära att huvudmannen inte kan godkännas, såvida det inte är fråga om betydande belopp. Hur en skuld har uppkommit kan också ha betydelse för bedömningen av om huvudmannen inte är lämplig att bedriva utbildning. 
 För att kravet på lämplighet ska få effekt krävs att Skolinspek- tionen gör en noggrann utredning. Skolinspektionen har således ett långtgående utredningsansvar i fråga om sökandens lämplighet. Hur långt Skolinspektionen ska gå i sin utredning får avgöras från fall till fall. Om det finns skäl att misstänka olämplighet av en viss allvarlighetsgrad får myndigheten gå längre än vad som normalt görs. Till grund för sin bedömning kan Skolinspektionen lägga material och 
 342 
  
 SOU 2013:56 
  
 Författningskommentar 
  
 bedömningar som har gjorts i tidigare ärenden som berört den person som prövningen avser. Skolinspektionen kan också hämta in uppgifter från exempelvis Kronofogdemyndigheten och Skatte- verket. För sin lämplighetsprövning bör Skolinspektionen ges rätt att inhämta uppgifter från belastningsregistret avseende vissa allvarliga brott. Att Skolinspektionen endast bör ges rätt att inhämta upp- gifter beträffande vissa brott innebär dock inte att myndigheten är förhindrad att beakta också annan brottslighet vid sin lämplighets- prövning. 
 Kravet på lämplighet kvarstår även efter det att godkännande har beviljats. Om brister konstateras i Skolinspektionens tillsyns- verksamhet kan myndigheten ingripa i enlighet med 26 kap. skol- lagen. 
  
 Fjärde stycket  
 är nytt och innehåller ett bemyndigande för rege- ringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en enskild huvudmans lämplighet att bedriva utbild- ning. Det kan t.ex. handla om föreskrifter om vilka personer som kan anses ha ett sådant väsentligt inflytande att en lämplighetsprövning ska ske och omständigheter som ska beaktas vid prövningen. 
 Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1. 
 2 kap. 
 5 a § 
 Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om samråd. 
 I  
 första stycket  
 föreskrivs att en nyetablering av en fristående skola med utbildning inom förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola alltid ska föregås av ett samråd mellan den enskilde som avser att starta utbildningsverksamhet och den kommun där utbildningen är tänkt att bedrivas. Även en utökning av befintlig verksamhet ska föregås av ett samråd. 
 Samrådet ska genomföras efter godkännandet men före Statens skolinspektions etableringskontroll. Samrådet ska avse den kom- mande verksamheten och syfta till att lägga grunden för en konstruk- tiv relation mellan de enskilda huvudmännen och kommunerna. Initiativet till ett samråd måste tas av den enskilde som vill etablera utbildningsverksamhet i kommunen. Om utbildningen avser gym- 
 343 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2013:56 
  
 nasieskola eller gymnasiesärskola ska även närliggande kommuner ges tillfälle att medverka i samrådet. Detta ska ske genom läges- kommunens försorg. Med närliggande kommuner avses de kom- muner som, utöver lägeskommunen, fått tillfälle att yttra sig över huvudmannens ansökan i samband med Skolinspektionens hand- läggning av ärendet om godkännande. 
 Både formerna för och innehållet i ett samråd får anpassas efter behovet i det enskilda fallet. Ett samråd kan leda fram till ett avtal mellan kommunen och den enskilde där ömsesidiga åtaganden görs. Kommunen kan dock inte genom ett sådant samarbetsavtal från- hända sig sitt ansvar för eleverna i kommunen. 
 Av  
 andra stycket  
 följer att huvudmannen ska kunna visa att ett samråd har genomförts med kommunen respektive berörda kom- muner vid den etableringskontroll som Skolinspektionen genomför innan skolan startar. I de fall samråd inte skett ska den enskilde huvudmannen kunna visa att denne vidtagit rimliga åtgärder för att få till stånd ett samråd. 
 Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3. 
 2 kap. 
 7 a § 
 Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser som innebär att vissa enskilda huvudmän är skyldiga att göra en anmälan till Statens skolinspektion om en ny fysisk eller juridisk person får ett väsent- ligt inflytande i deras verksamhet. Anmälningsskyldigheten gäller sådana enskilda som Skolinspektionen godkänt som huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasie- särskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med för- skoleklass, grundskola eller grundsärskola. Genom anmälnings- skyldigheten säkerställs att Skolinspektionen får information om när det sker förändringar av den krets som har ett väsentligt inflyt- ande i huvudmannens verksamhet. Om Skolinspektionen bedömer att en sådan förändring kan ha en negativ inverkan på huvud- mannens lämplighet att bedriva den utbildningsform som är aktuell kan Skolinspektionen inleda en tillsyn. 
 Med väsentligt inflytande avses ett inflytande över verksamheten i dess helhet som är så betydande att det ekonomiska resultatet i väsentlig mån är beroende av personens förmåga att handla eller ta 
 344 
  
 SOU 2013:56 
  
 Författningskommentar 
  
 ståndpunkt. Vem som kan anses ha väsentligt inflytande kan följa av en ägarandels storlek eller av andra omständigheter och får avgöras i varje enskilt fall. En majoritet av de fristående skolorna drivs som aktiebolag, men bland huvudmännen finns även föreningar, stift- elser, registrerade trossamfund och enskilda individer. Den som ingår i styrelsen för en juridisk person eller är företagsledare för en sådan får anses ha ett väsentligt inflytande, liksom den som är ensam firmatecknare. Även en dominerande ägarposition får anses innebära ett väsentligt inflytande. 
 Av  
 andra stycket  
 följer att en anmälan ska göras i förväg, eller om det förhållande som föranlett anmälningsskyldigheten inte har kunnat förutses, utan dröjsmål. 
 Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1. 
 26 kap. 
 9 a § 
 Paragrafen är ny och innebär att Statens skolinspektion inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva, s.k. etableringskontroll. Skyl- digheten att genomföra en etableringskontroll omfattar verksam- heter som ska bedrivas av huvudmän som Skolinspektionen god- känt, dvs. huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. Kontrollen ska ske innan huvudmannen startar utbildningen. Skol- inspektionen genomför redan i dag etableringskontroller några månader innan planerad utbildningsstart för att kontrollera att den planering som en huvudman har presenterat i sin ansökan om god- kännande genomförts eller går att genomföra (se vidare avsnitt 6.2.1). Bestämmelsen innebär att Skolinspektionen blir skyldig att genom- föra en sådan kontroll av samtliga huvudmän som godkänts. I sam- band med etableringskontrollen ska huvudmannen, enligt 2 kap. 5 a § andra stycket, visa att ett samråd genomförts, eller att rimliga åtgärder vidtagits för att ett sådant samråd ska komma till stånd. 
 Som nämnts ska etableringskontrollen genomföras inom ramen för Skolinspektionens tillsyn. Om huvudmannen inte kan visa att samråd skett eller att rimliga åtgärder vidtagits för att få till stånd ett samråd ska Skolinspektionen ingripa enligt 26 kap. skollagen. 
 345 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2013:56 
  
 Samma sak gäller naturligtvis också om Skolinspektionen vid etableringskontrollen konstaterar andra brister. 
 Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3. 
 26 kap. 
 10 § 
 Paragrafen innehåller bestämmelser om förelägganden. 
 Av  
 andra stycket  
 framgår att ett föreläggande ska ange de åt- gärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. 
 Av  
 tredje stycket 
 , som är nytt, framgår att Statens skolinspektion är skyldig att göra en särskild analys av lärarresurserna vid en skol- enhet, om myndigheten vid sin tillsyn konstaterat återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Analysen bör omfatta lärarresursernas storlek, kompetens och hur lärarresurserna disponeras. Om analysen ger stöd för det kan de åtgärder som anges i ett föreläggande inkludera för- ändringar i lärarresurserna. Förändringarna kan avse såväl lärar- resursernas storlek som deras kompetens och disposition. Åtgärder av detta slag bör anges om inte Skolinspektionen finner att andra specificerade åtgärder är lämpligare. 
 Paragrafen behandlas i avsnitt 11.7. 
 26 kap. 
 14 § 
 I paragrafen anges när ett godkännande kan återkallas utan ett före- gående föreläggande. 
 Enligt 2 kap. 5 § andra stycket får en enskild godkännas som huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasie- skola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skol- enhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola endast om denne med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden bedöms lämplig att bedriva utbildningen. Om en enskild huvudman inte längre uppfyller kravet på att bedömas lämplig bör god- kännandet kunna återkallas. Ett godkännande som enskild huvud- man kan enligt huvudregeln i 26 kap. 13 § endast återkallas om 
 346 
  
 SOU 2013:56 
  
 Författningskommentar 
  
 huvudmannen dessförinnan förelagts att avhjälpa uppkomna brister. Om olämpligheten består i att huvudmannen själv begått ett all- varligt brott är det dock omöjligt att utfärda ett föreläggande mot huvudmannen som denne har möjlighet att följa. Samma sak gäller t.ex. om huvudmannen är ett aktiebolag där samtliga aktier ägs av en fysisk person och denna person gjort sig skyldig till brott. I  
 andra stycket 
 , som är nytt, ges därför en möjlighet till återkallelse på grund av bristande lämplighet utan ett föregående föreläggande. Sådan återkallelse kan ske under förutsättning att huvudmannen saknar praktisk eller rättslig möjlighet att vidta åtgärder för att avhjälpa bristen. I andra fall, t.ex. om huvudmannen är ett aktie- bolag och bedöms olämplig på grund av omständigheter som är hänförliga till dess verkställande direktör, kan återkallelse däremot endast ske om huvudmannen först fått möjlighet att vidta åtgärder för att återigen kunna bedömas lämplig som huvudman. 
  
 26 
  
 kap. 
  
 27 
  
 § 
  
 Paragrafen innehåller bestämmelser om viten. 
 Enligt gällande bestämmelser är det Statens skolinspektion som avgör om ett föreläggande som avser brister i en verksamhet som står under dess tillsyn ska förenas med vite. I  
 andra stycket 
 , som är nytt, införs en skyldighet för Skolinspektionen att förena ett före- läggande med vite i vissa allvarliga fall. Det gäller brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. I dessa fall är det av största vikt att bristerna åtgärdas skyndsamt. Vitet tjänar som ett påtryckningsmedel för att garantera att föreläggandet verkligen följs inom rimlig tid. 
 För att en brist ska anses allvarligt försvåra förutsättningarna för eleverna att nå målen får den inte vara av tillfällig art. Hur länge en brist ska ha förelegat för att skyldigheten att förena ett förelägg- ande med vite ska träda in beror dock på vilken typ av brist det är fråga om. 
 Skyldigheten att förelägga huvudmannen vid vite gäller inte om det av särskilda skäl är obehövligt, t.ex. om en enskild huvudman har försatts i konkurs. 
 Paragrafen behandlas i avsnitt 11.6. Närmare bestämmelser om vite finns i lagen (1985:206) om viten. 
 347 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2013:56 
  
 29 kap. 
 19 a § 
 Paragrafen är ny. 
 I paragrafens  
 första stycke  
 regleras huvudmännens skyldighet att lämna uppgifter som behövs för allmänhetens insyn i verksamheten till Statens skolverk. Uppgifterna ska lämnas för varje skolenhet för sig. 
 I  
 andra stycket  
 finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas till Skolverket. 
 Paragrafen behandlas i avsnitt 11.5. 
  
 14.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 
  
 23 kap. 
 7 § 
 Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om sekretess hos Statens skolinspektion. 
 I  
 andra stycket 
 , som är nytt, införs en bestämmelse om sekretess för uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som förekommer i Skolinspektionens ärenden om godkännande. Sekretessen gäller med ett rakt skaderekvisit, dvs. presumtionen är att uppgifterna är offentliga. Syftet med sekretessen är att skydda typiskt sett känsliga uppgifter om enskildas personliga eller eko- nomiska förhållanden. Sekretessen gäller inte för uppgifter som tas in i ett beslut i ett ärende. 
 Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1. 
 348 
 Reservationer 
 Reservation av ledamoten Phillips (V) 
 Inledning 
 Vänsterpartiet vill ha en välfärd fri från kommersiella intressen. Vi sätter välfärdens kvalitet och likvärdighet före privata vinst- intressen. Denna princip ska även gälla skolan, en central del av den gemensamma välfärden. Skolans mål ska vara att ge alla elever samma rätt till kunskap, lärande och utveckling oavsett bakgrund och förutsättningar – inte att generera vinst till privata bolag. 
 Friskolekommitténs förslag är otillräckliga och tar inte ställning till grundproblemet med friskolor: vinstfrågan. Med kommitténs förslag kommer det även fortsättningsvis att vara möjligt för fri- skoleföretagen att dela ut vinst till ägarna. Våra gemensamma skatte- medel kommer att fortsätta att gå till vinst istället för till utbild- ning. Riskkapitalbolag kommer även framöver att kunna driva skolor i vinstsyfte. 
 Vänsterpartiet vill sätta stopp för vinstutdelningen i friskole- branschen. Vi vill att varenda skattekrona ska gå till att höja kvali- teten i skolan. Vi vill att allt överskott ska återinvesteras i verk- samheten. Friskolekommittén har dock valt att gå en annan väg. Det viktiga är uppenbarligen att se till friskolebranschens behov – inte elevernas och samhällets behov av en likvärdig skola. 
 En del av de förslag som kommittén lägger fram är bra: inför- ande av meddelarskydd för anställda i fristående skolor, införande av offentlighetsprincipen i fristående skolor och skärpta sanktioner vid allvarliga brister. Dessa förslag kommer att medföra verkliga förbättringar jämfört med i dag och välkomnas av Vänsterpartiet. 
 Andra förslag, som rör ägarskap, friskoleetablering och bolagens syfte, är uppenbart tandlösa och ger endast marginella effekter. I det följande utvecklar vi vår kritik mot dessa förslag och förklarar varför vi inte kan ställa oss bakom dem. 
 349 
  
 Reservationer 
  
 SOU 2013:56 
  
 Prövning av ägarnas lämplighet och långsiktighet 
 Kommittén föreslår att en ägarprövning bör införas för att säker- ställa att ägarna av skolföretag har ett seriöst och långsiktigt in- tresse för att bedriva utbildning. Kommittén lämnar inte några för- fattningsförslag utan hänvisar till en pågående utredning om ägar- prövning inom välfärdssektorn (Fi 2012:11). 
 Vänsterpartiet anser att kommitténs förslag är tandlöst. Att på förhand garantera en ägares långsiktighet är en omöjlig uppgift, inte minst då kommittén valt att inte vill lägga några restriktioner på vilka bolagsformer som ska få driva skolor. Alla friskoleföretag, även de som ägs av riskkapitalbolag, kommer naturligtvis att uppge att de är långsiktiga och seriösa. Friskolekommitténs förslag kommer därför inte att ha någon nämnvärd effekt. Vänsterpartiet kan därför inte stödja ett sådant förslag. 
 Vänsterpartiet föreslår i stället att aktiebolag som ansöker om att starta friskolor ska vara aktiebolag med särskild vinstutdel- ningsbegränsning  
 (svb-bolag). 
  Genom att införa detta krav sållas olämpliga och kortsiktiga vinstsyftande företag bort från friskole- sektorn. Vänsterpartiet föreslår en övergångsperiod för de bolag som i dag är verksamma inom utbildningsväsendet att omvandlas till  
 svb-bolag. 
  För de som väljer att inte göra så ska tillståndet dras in. 
 Samråd med kommunen före friskoleetablering 
 Kommittén föreslår vidare att en nyetablering av en fristående skola ska föregås av ett samråd mellan den enskilde och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Förslaget innebär att kommunen ges möjlighet till dialog med den friskola som vill etablera sig i kom- munen. Vänsterpartiet anser att inte heller detta förslag kommer att ha någon större effekt. Det så kallade samråd som kommittén föreslår ger inte kommunen rätt att säga nej till att friskolor etablerar sig i kommunen. Avgörandet ligger hos Skolinspektionen. Det kommunala självstyret, den kommunala demokratin och de enskilda kommunernas behov får stå tillbaka för friskolebranschens behov. Den fria etableringsrätten består även om den kringgärdas av krav på samråd och samverkan. Vänsterpartiet kan därför inte stödja ett sådant förslag. 
 350 
  
 SOU 2013:56 
  
 Reservationer 
  
 Vänsterpartiet föreslår i stället att kommunen ska ha rätt att besluta när och var  
 icke-offentliga 
  aktörer får etableras. Dessa aktörer ska inte själva, eller i samråd med kommunen, kunna bestämma var de ska driva skattefinansierad verksamhet. Kommunen bör ha veto- rätt vid etablering av en friskola inom kommunen. 
 Frågan om reglering av bolagsverksamhetens syfte 
 Kommittén föreslår avslutningsvis att frågan om en reglering av bolagsverksamhetens syfte bör utredas. Enligt kommittén bör det utredas om det ska införas ett krav på att aktiebolag som vill be- driva skolverksamhet i sin bolagsordning ska ange att bolagets verksamhet, helt eller delvis, har till syfte att bedriva utbildning av god kvalitet och hur ett sådant krav i sådana fall bör utformas. Kommittén föreslår att utredningen om ägarprövning och mång- fald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (Fi 2012:11) bör analysera och ta fram ett förslag i frågan. 
 Förslaget från kommittén är således att en annan utredning ska utreda frågan om reglering av bolagsverksamhetens syfte. Först när ägarprövningsutredningen blir klar presenteras ett konkret förslag. Vänsterpartiet anser att förslaget är tandlöst då ett ägarsyfte endast kan ifrågasättas av aktieägarna själva, dvs. att föräldrar, elever, Skolinspektionen eller andra som inte är ägare inte kan ifrågasätta det. Det är föga troligt att ägarna skulle avstå från vinst för att syftet inte uppnås. Vänsterpartiet kan därför inte stödja ett sådant förslag. 
 Vänsterpartiet föreslår i stället att de aktiebolag som verkar i fri- skolesektorn ska vara aktiebolag med särskild vinstutdelnings- begränsning  
 (svb-bolag). 
  Med vårt förslag begränsas vinsten till ett minimum och vi kan garantera att skattemedel som är avsedda för skolan inte används till något annat än vad de är ämnade för. 
 Sammanfattning 
 Vänsterpartiet beklagar att Friskolekommittén inte tagit tillfället i akt att en gång för alla göra upp med vinstfrågan i friskole- branschen. Resultatet är en stor besvikelse. Vinstdrivna aktie- bolagsskolor och skattetrixande riskkapitalbolag kommer även fortsättningsvis att ha fritt spelrum inom friskolesektorn. Våra gemensamma skattemedel kommer även framöver att kunna delas 
 351 
  
 Reservationer 
  
 SOU 2013:56 
  
 ut till aktieägare i Sverige och utomlands. En sådan uppgörelse kan inte Vänsterpartiet stå bakom. 
 Det är tydligt att Friskolekommittén i första hand sett till fri- skolebranschens behov – inte till elevernas och samhällets behov. Utgångspunkten har varit att skapa enighet och borgfred kring friskolefrågan inför valet 2014. Friskolorna har länge önskat lång- siktiga spelregler. Med Friskolekommitténs urvattnade förslag har branschen fått de spelregler de efterfrågar – vaga och otydliga förslag som lämnar öppet för fortsatt vinstuttag. 
 Det är uppenbart att Friskolekommittén inte har tagit hänsyn till de larmrapporter som kommit den senaste tiden om den minsk- ande likvärdigheten och den ökande segregationen inom svensk skola. Rapporterna visar att det fria skolvalet har bidragit till den negativa utvecklingen. Ett flertal forskare framhåller att man bör sätta stopp för vinstuttag i skolan. Friskolekommittén väljer dock att inte nämna detta överhuvudtaget. Majoriteten i Friskolekommittén är tydligen eniga om att det svenska friskolesystemet fungerar bra, trots att en mängd forskningsrapporter visar på motsatsen. 
 Sammanfattningsvis kan Vänsterpartiet konstatera att de flesta av Friskolekommitténs förslag inte kommer att ha någon nämnvärd effekt. Det kommer även fortsättningsvis att vara fritt fram för vinstuttag och spekulation inom friskolesektorn. Vänsterpartiet beklagar att majoriteten i kommittén inte ser de problem som det nuvarande systemet skapar. 
 352 
  
 SOU 2013:56 
  
 Reservationer 
  
 Reservation av ledamoten Mitchell (SD) 
 När Friskolekommittén tillsattes för två år sedan var det Sverige- demokraternas förhoppning att friskolesystemet skulle diskuteras helt förutsättningslöst. Ska vi ha friskolor över huvud taget? Hur många friskolor ska det få finnas och i vilken form? Ska friskolorna få ta ut vinst ur verksamheten? Det är några av de frågor vi trodde att kommittén skulle få diskutera och ta ställning till. 
 Men så blev det inte, trots att svensk skola befinner sig i en mycket allvarlig situation vilket inte minst de fallande kunskaperna visar. Att regeringen i ett sådant läge väljer att bakbinda Friskole- kommittén från start och endast låta kommittén få diskutera frågan om det svenska friskolesystemet på ytan i stället för på djupet är mycket olyckligt. Detta kan komma att visa sig ödesdigert på sikt. 
 Det är självklart bra med en bred politisk uppgörelse om hur vårt skolväsende ska fungera då det kan bädda för en långsiktig politik på området. Men att utelämna Sverigedemokraterna från uppgörelsen är ett märkligt ställningstagande. Sexpartiuppgörelsens förslag innehåller inget som Sverigedemokraterna har något att anföra emot, förutom att vi i flera fall vill gå ännu längre än vad det gemensamma förslaget innebär vad gäller styrning av friskolornas verksamhet och etableringar. Det är till och med så att Sverige- demokraterna tidigare lyft flera av de frågor som sexpartiuppgörel- sen nu väljer att lyfta. 
 Att det rent sakligt skulle föreligga större sakpolitiskt avstånd mellan Sverigedemokraterna och övriga partier stämmer således inte. Att utelämna Sverigedemokraterna från uppgörelsen indikerar snarare att partipolitisk taktik ligger bakom denna uppgörelse snarare än skolans bästa. Kanske är det också ett tecken på demokratisk omognad hos övriga partier. 
 I uppgörelsen står det skrivet att skolhuvudmännens lämplighet ska prövas av Skolinspektionen vid etablering. Detta instämmer vi i och anser det snarast vara en självklarhet att så sker. Att detta krav inte infördes redan vid friskolereformens införande visar att re- formen genomfördes hastigt och slarvigt utan att ramarna för re- formen var genomtänkta. 
 Lika självklart tycker vi det är att Skolinspektionen ska göra en ny prövning vid ägarbyten av friskola. Vi ställer oss dock undrande till hur huvudmannen vid friskoleetablering ska kunna påvisa ett långsiktigt åtagande. Återigen ser vi brist på stringens i det ramverk 
 353 
  
 Reservationer 
  
 SOU 2013:56 
  
 som nu de sex partierna som står för uppgörelsen gör sig skyldiga till. 
 Sexpartiuppgörelsens krav på samråd med kommunen vid fri- skoleetableringar anser vi återigen är ett tecken på bristande stringens vad gäller regelverket. I själva verket har Sverigedemokraterna tidi- gare krävt inflytande från kommunen vid etableringar (motion 2012/13:Ub227). Det är bra att övriga partier nu sneglar på Sverige- demokraterna i frågan. Men, samråd är ett alldeles för vagt och intetsägande begrepp och Sverigedemokraterna förordar i sista hand en möjlighet för kommunerna att lämna ett veto för etablering. Att friskolor ska kunna etablera sig mot en kommuns vilja i ett område där det exempelvis kommer att uppstå ett tydligt elev- underskott, förefaller inte vara ett vettigt ramverk för en långsiktig och stabil skolpolitik. 
 Enligt sexpartiuppgörelsen ska meddelarskyddet justeras så att villkoren blir mer lika mellan friskolor och kommunala skolor, något Sverigedemokraterna förespråkat hela tiden. Tyvärr verkar det inte som att sexpartiuppgörelsen innehåller något skarpt förslag på området, utan frågan ska utredas. Sverigedemokraterna ställer sig dock frågande till vad det är som ska utredas. Vi anser nämligen det vara en självklarhet att samma villkor vad gäller meddelarskydd ska gälla såväl friskolor som kommunala skolor. Just frågan om lika villkor mellan friskolor och kommunala skolor har Sverige- demokraterna motionerat om tidigare (motionerna 2012/13:K223 och 2012/13:Ub460). 
 Vi håller med sexpartiuppgörelsen om att insynen i skolornas ekonomi bör öka. Verksamheten drivs med skattepengar och både föräldrars och elevers val och insyn i hur resurserna används hänger på öppenhet och transparens vad gäller skolornas ekonomi. Vi välkomnar också en nationell databas där viktiga uppgifter offent- liggörs så att elevernas skolval kan grundas på viktiga fakta och inte på att skolor ger presenter, som mest kan liknas vid mutor, till eleverna. Det sistnämnda är en fråga Sverigedemokraterna motionerat om (motion 2012/13:Ub427). 
 Sverigedemokraterna har heller inget att anföra mot att skol- lagen skärps och att sanktionerna höjs vid allvarliga brister hos friskolor eller kommunala skolor. 
 När det gäller frågan om lärarresurser så konstaterar Friskole- kommittén att Skolinspektionen inte har beivrat och inte ansett sig kunna beivra uppenbart otillräckliga lärarresurser vid friskolor. Friskolekommittén uttrycker både förvåning och frustration över 
 354 
 SOU 2013:56 Reservationer 
 detta förhållande. Friskolekommittén pekar på skollagens 3 kap. 3 § där det står om elevernas utveckling. 
 1  
 Att Friskolekommittén och de sex partierna i uppgörelsen inte själva inser hur luddig och otydlig denna paragraf är förorsakar både förvåning och frustration hos Sverigedemokraterna. 
 Sexpartiuppgörelsen pekar också på skolförordningens 5 kap. 2 § som verktyg för Skolinspektionen att använda vid för låg lärar- täthet. 
 2  
 Denna paragraf är något tydligare än skollagens skrivning, men uppenbarligen räcker inte denna paragraf heller till. Detta innebär att Skolinspektionen behöver ännu tydligare skrivningar eller stringentare direktiv i hur de skall tolka förordningen. Att åtgärda detta problem kan näppeligen vara något av ett oöver- stigligt hinder för sex partier tillsammans att åtgärda. 
  
 1 
  
 Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. 
  
 2 
  
 Eleverna ska genom strukturerad undervisning ges ett kontinuerligt och aktivt lärarstöd i den omfattning som behövs för att skapa förutsättningar för att eleverna når de kunskaps- krav som minst ska uppnås och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen. 
  
 355 
 Särskilda yttranden 
 Särskilt yttrande av ledamöterna Stewart (MP), Page (S) och Hanson (S) 
 I Friskolekommitténs betänkande föreslås att Utredningen om ägar- prövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (Fi 2012:11) får i uppdrag att utreda införandet av kravet att alla fri- stående skolor i sina bolagsordningar eller motsvarande måste skriva att verksamhetens huvudsyfte är utbildning och inte att ge vinst till fördelning mellan aktieägarna – detta för att överskott i verksam- heten som huvudregel ska återinvesteras. 
 Våra båda partier, Miljöpartiet och Socialdemokraterna, väl- komnar att vi har en bred blocköverskridande överenskommelse i friskolefrågorna i allmänhet samt även i frågan om att närmare utreda förutsättningarna att införa detta. Vi vill redan nu tydliggöra att vi gemensamt vill införa ett krav på att utbildning skrivs in som syfte i alla friskoleföretags bolagsordningar. 
 Enligt den svenska aktiebolagslagen är vinst och vinstutdelning till ägarna ett aktiebolags syfte så länge något annat inte skrivs in i bolagsordningen. Att skriva in utbildning som syfte i bolags- ordningen innebär att utbildning är bolagets främsta uppdrag. Fokus riktas mot högkvalitativ utbildning. 
 Det slutgiltiga ställningstagandet kring hur en syftesparagraf skall utformas kommer vi att göra gemensamt då ett utrednings- förslag föreligger. 
 På så sätt tror vi kvaliteten i skolorna värnas samtidigt som olika friskolor ges möjligheter att organisera sig på sätt som de ser är mest lämpligt. 
 357 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2013:56 
  
 Särskilt yttrande av ledamöterna Page (S) och Hanson (S) 
 Friskolekommittén föreslår ett obligatoriskt samråd vid ny- etableringar av fristående skolor. Det är ett steg framåt. Vi menar att kommunerna behöver få ett avgörande inflytande vid etableringar av nya skolor. Anledningen till det är huvudsakligen två. 
 För det första ser vi att skillnaderna mellan olika skolor ökar kraftigt. För att motverka den växande skolsegregationen och för att säkerställa att barn och ungdomar med olika bakgrund och för- utsättningar möts och ges likvärdiga chanser, krävs att kommun- erna som ansvariga för skolan får möjlighet att aktivt planera när och var nya skolor ska etableras. 
 För det andra har det nuvarande sättet att ge tillstånd till skol- etablering lett till en kraftig överetablering av skolor. Det riskerar att leda till att många skolor blir tvungna att lägga ned. Att det i dag saknas samordning mellan de kommunala och de fristående skolorna leder till att skolans resurser inte används på det bästa sättet för eleverna och att elever kan tvingas byta skola mitt under pågående utbildning. Elever, och deras föräldrar, ska kunna veta att när de påbörjar en utbildning ska de också kunna slutföra den på ett bra sätt. 
 Vi anser därför att det ska krävas ett samarbetsavtal med kom- munen för att etablera en ny fristående skola. Staten ska därtill säkra den nationella likvärdigheten vid tillståndsprövningen av nya fristående skolor. 
 358 
 Referenser 
 Riksdagstryck 
 Propositioner och skrivelser samt lagrådsremisser 
  
 Prop. 1975:103  
 Med förslag till ny aktiebolagslag m.m.  
 Prop. 1982/83:1  
 Om skolor med enskild huvudman m.m.  
 Prop. 1983/84:118  
 Om fristående skolor på gymnasial nivå.  
 Prop. 1984/85:96  
 med förslag om viten m.m. 
  
 Prop. 1987/88:100  
 Med förslag till statsbudget för budgetåret 1988/89.  
 Prop. 1988/89:4  
 Om skolans utveckling och styrning. 
  
 Prop. 1989/90:41  
 Om kommunalt huvudmannaskap för lärare, skol- ledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. 
  
 Prop. 1990/91:18  
 Om ansvaret för skolan.  
 Prop. 1990/91:115  
 Om vissa skollagsfrågor m.m.  
 Prop. 1990/91:117  
 Om en ny kommunallag. 
  
 Prop. 1991/92:94  
 Om ändrat huvudmannaskap för särskolan och sär- vux. 
  
 Prop. 1991/92:95  
 Om valfrihet och fristående skolor. 
  
 Prop. 1991/92:150  
 Med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1992/93 m.m. 
  
 Prop. 1992/93:230  
 Valfrihet i skolan. 
  
 Prop. 1993/94:117  
 Inkorporering av Europakonventionen och andra fri- och rättighetsfrågor. 
  
 Prop. 1993/94:242  
 Vissa ändringar i skollagen. 
  
 Prop. 1994/95:157  
 Ändring av bidragsbestämmelserna för fristående skolor godkända för vanlig skolplikt m.m. 
  
 Prop. 1995/96:200  
 Fristående skolor m.m.  
 Prop. 2001/02:35  
 Fristående skolor. 
 359 
  
 Referenser 
  
 SOU 2013:56 
  
 Prop. 2001/02:122  
 Åtgärder mot kommunalt domstolstrots.  
 Prop. 2004/05:85  
 Ny aktiebolagslag. 
  
 Prop. 2004/05:178  
 Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegräns- ning. 
  
 Prop. 2007/08:50  
 Nya skolmyndigheter. 
  
 Prop. 2008/09:21  
 Kommunala kompetensfrågor m.m.  
 Prop. 2008/09:171  
 Offentliga bidrag på lika villkor. 
  
 Prop. 2009/10:157  
 Bidragsvillkor för fristående verksamheter. 
  
 Prop. 2009/10:165  
 Den nya skollagen – För kunskap, valfrihet och trygghet. 
  
 Prop. 2012/13:1  
 Budgetpropositionen för 2013. 
  
 Skr. 2009/10:79  
 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. 
  
 Lagrådsremiss (Ju2013/3977/L5)  
 Stärkt skydd för barn mot sexuella övergrepp 
 Utskottsbetänkanden 
  
 1982/83:UbU10  
 Om fristående skolor för skolpliktiga elever m.m.  
 1983/84:UbU27  
 Om fristående skolor på gymnasial nivå.  
 1987/88:UbU14  
 Om anslag till grundskolor m.m.  
 1988/89:UbU7  
 Skolans utveckling och styrning. 
  
 1989/90:UbU9  
 Kommunalt huvudmannaskap för lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer. 
 1990/91:UbU4  
 Ansvaret för skolan.  
 1990/91:UbU17  
 Vissa frågor avseende skolväsendet.  
 1991/92:FiU29  
 Den kommunala ekonomin. 
  
 1991/92:UbU21  
 Ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. 
  
 1991/92:UbU22  
 Fristående skolor. 
  
 1991/92:UbU28  
 Ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. (förnyad behandling). 
  
 1992/93:UbU17  
 Valfrihet i skolan.  
 1993/94:UbU20  
 Vissa ändringar i skollagen. 
  
 1994/95:UbU16  
 Bidragsbestämmelserna för fristående skolor.  
 1996/97:UbU4  
 Fristående skolor m.m. 
 360 
  
 SOU 2013:56 
  
 Referenser 
  
 2001/02:UbU7  
 Fristående skolor. 
  
 2005/06:LU4  
 Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning.  
 2008/09:UbU13  
 Offentliga bidrag på lika villkor.  
 2009/10:UbU22  
 Bidragsvillkor för fristående verksamheter. 
 Offentliga utredningar m.m. 
 Kommittédirektiv 
  
 Dir. 1979:123  
 Skolor med annan huvudman än stat och kommun. 
  
 Dir. 1991:85  
 Utredning om avgifter m.m. vid fristående skolor för skolpliktiga elever. 
  
 Dir. 1995:16  
 Utredning om fristående skolor på grundskolenivå. 
  
 Dir. 1995:107  
 Utredning om fristående gymnasieskolor. 
  
 Dir. 1997:55  
 Uppföljning av resursfördelning till fristående grund- skolor. 
  
 Dir. 1999:76  
 Tilläggsdirektiv till Kommittén för uppföljning av resurs- fördelning till fristående grundskolor. 
  
 Dir. 2002:30  
 Icke vinstutdelande aktiebolag. 
  
 Dir. 2006:3  
 Offentliga bidrag till fristående skolor. 
  
 Dir. 2007:33  
 Lika villkor för offentliga och fristående skolor.  
 Dir. 2012:53  
 Förbättrade resultat i grundskolan. 
  
 Dir. 2012:76  
 Meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansi- erad verksamhet. 
  
 Dir. 2012:84  
 Utvärdering av effekterna av kommunaliseringen av skolväsendet. 
  
 Dir. 2012:105  
 En kommunallag för framtiden. 
  
 Dir. 2012:131  
 Ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster. 
  
 Dir. 2013:39  
 Tilläggsdirektiv till Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet (Ju 2012:11) 
 . 
  
 361 
  
 Referenser 
  
 SOU 2013:56 
  
 Statens offentliga utredningar (SOU) 
  
 SOU 1981:34  
 Fristående skolor för skolpliktiga elever. 
  
 SOU 1983:1  
 Fristående skolor för inte längre skolpliktiga elever. 
  
 SOU 1988:20  
 En förändrad ansvarsfördelning och styrning på skol- området. 
  
 SOU 1992:38  
 Fristående skolor. Bidrag och elevavgifter.  
 SOU 1995:109  
 Likvärdig utbildning på lika villkor.  
 SOU 1995:113  
 Fristående gymnasieskolor. 
  
 SOU 2001:12  
 Fristående gymnasieskolor – hot eller tillgång?  
 SOU 2003:98  
 Aktiebolag med begränsad vinstutdelning. 
  
 SOU 2005:110  
 Jämförelsevis. Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och landsting. 
  
 SOU 2008:8  
 Bidrag på lika villkor.  
 SOU 2011:69  
 Olagligt statsstöd. 
  
 SOU 2013:53  
 Privata utförare – kontroll och insyn 
 . 
  
 Rapporter från Riksrevisionen 
 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i grundskolan.  
 RIR 2011:23. 
  
 Godkänd? Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän.  
 RIR 2012:17. 
  
 Rapporter, publikationer och skrivelser från statliga myndigheter 
 Statens skolinspektion 
 Framgång i undervisningen. En sammanställning av forsknings- resultat som stöd för granskning på vetenskaplig grund i skolan. 
 (2010). 
 Olika elever – samma undervisning. Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2010.  
 (2010). 
  
 Betygssättning i gymnasieskolan.  
 Rapport 2010:12. (2010a). 
  
 362 
  
 SOU 2013:56 
  
 Referenser 
  
 Arbetar skolor systematiskt för att förbättra elevernas kunskaps- utveckling?  
 Rapport 2010:10. (2010b). 
  
 S 
 jälvstudier/tidsanvändning i gymnasieskolan.  
 (2010c). 
  
 Olika elever – samma undervisning. Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2010.  
 (2011). 
  
 Ansökningar om tillstånd för fristående skolor – ansökningsomgång 2011.  
 (2011a). 
  
 Riktad tillsyn 
 . (2011b). 
  
 Uppföljningsbesök på nystartade fristående skolor läsåret 2010/2011. 
 (2011c). 
 En skola med tilltro lyfter alla elever. Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2011. 
 Dnr.  
 40-2012:2991. 
  (2011d). 
 Regelbunden tillsyn 2010.  
 D 
  
 nr  
  
 40-2011:3765, 
  
 (2011e). 
  
 Lika eller olika? Omrättning av nationella prov i grundskolan och gymnasieskolan.  
 (2011f). 
  
 Riktad tillsyn inom området Skolpliktsbevakning. Om rätten till utbildning för skolpliktiga barn.  
 (2011). 
  
 Regelbunden tillsyn 2011.  
 (2012). 
  
 Ansökningar om att starta fristående skola – ansökningsomgång 2012. 
 (2012a). 
 Rektors ledarskap med ansvar för den pedagogiska verksamheten. 
 Rapport 2012:1. (2012b). 
 Riktad tillsyn av bedömning och betygssättning hos skolor med stora avvikelser vid omrättning av nationella prov 
 . Dnr  
  
 401-2011:6059. 
  
  (2012c). 
  
 Framgång i undervisningen – En sammanställning av forsknings- resultat som stöd för granskning på vetenskaplig grund i skolan. 
 Skolinspektionen (2012d). 
 Lika för alla? Omrättning av nationella prov i grundskolan och gymnasieskolan under tre år.  
  
 2012-08-31, 
  
  dnr  
  
 01-2010:2643, 
  
 Redovisning av regeringsuppdrag dnr. U2009/4877/G 
 . (2012e). 
  
 En skola med tilltro lyfter alla elever. Skolinspektionens erfarenheter och resultat från tillsyn och kvalitetsgranskning 2011.  
 (2012). 
  
 363 
  
 Referenser 
  
 SOU 2013:56 
  
 Ansökningar om att starta fristående skola inför läsåret 2014/15. 
  
 2013-03-18, 
  dnr  
 30-2013:1933. 
  
 Skolinspektionens årsredovisning 2012, dnr  
 10-2012:5700 
  
 Statens skolverk 
 Skarpare rutiner vid tillståndsprövning och inspektion av fristående skolor.  
 (2004). 
  
 Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt av olika faktorer.  
 (2009). 
  
 Likvärdig betygssättning i gymnasieskolan?  
 rapport 338 (2009a). 
  
 Konkurrensen om eleverna. Kommunernas hantering av minskande gymnasiekullar och en växande skolmarknad.  
 Skolverket (2010). 
  
 Betyg och studieresultat i gymnasieskolan 2010/11 
 . PM  
  
 2011-12-20, 
  
  dnr  
  
 71-2011-14 
  
  (7). (2011). 
  
 Elevutveckling och kostnadsutveckling i gymnasieskolan  
 2005–2009 
 . 
  
  (2011a). 
  
 Skolmarknadens geografi. Om gymnasieelevers pendling på lokala och regionala skolmarknader.  
 (2011b). 
  
 Särskilt stöd i grundskolan. En sammanställning av senare års forsk- ning och utvärdering.  
 Skolverket (2011c). 
  
 En bild av Skolmarknaden. Syntes av Skolverkets skolmarknads- projekt.  
 (2012a). 
  
 Enskilda huvudmän och skolmarknadens ägarstrukturer.  
 (2012b). 
  
 Redovisning av uppdrag om avvikelser mellan provresultat och betyg i grundskolans årskurs 9  
 (dnr  
  
 75-2012:311). 
  
  (2012c). 
  
 Redovisning av uppdraget om skol- och resultatinformation 
 (dnr 2012:1002). (2013) 
 Statskontoret 
 Vård, skola och omsorg – vilken information behöver brukaren för att välja?  
 Rapport 2007:19. 
  
 Prissättning vid överlåtelse av offentlig verksamhet till kommunal per- sonal (s.k. avknoppning) – kommunalrättsliga och  
 EG/EU-rätts- 
  liga aspekter 
 . Rapport 2008:10. 
  
 364 
  
 SOU 2013:56 
  
 Referenser 
  
 Förutsättningar för en samlad och systematisk uppföljning av kvalitet, produktivitet och effektivitet i offentlig sektor.  
 Delrapport 2011:13. 
  
 Verkställighet och rättelse av kommunala beslut.  
 Rapport 2012:6. 
  
 Övriga myndigheter 
 Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, ESO 
  
 Moreno, White (2011)  
 Att lära av de bästa – en  
 ESO-rapport 
  om svensk skola i ett internationellt forskningsperspektiv.  
 Rapport 2011:8. 
  
 Inspektionen för socialförsäkringen, ISF 
 Assistansmarknaden. En analys av timschablonen.  
 Rapport 2012:12. 
  
 Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, IFAU 
  
 Martinez, Gordon och Hood, M  
 Har den växande friskolesektorn varit bra för elevernas utbildningsresultat på kort och lång sikt? 
 Skatteverket 
 Skatteplanering med ränteavdrag i företag inom välfärdssektorn. 
 Delrapport (2012). 
 Skatteplanering i företag inom välfärdssektorn.  
 Slutrapport (2012). 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting, SKL 
 Avknoppning av skolor – juridiska aspekter.  
 Promemoria  
  
 2008-01-28. 
  
  (2008). 
  
 Synligt lärande. Presentation av en studie om vad som påverkar elevers studieresultat.  
 (2011). 
  
 Domar 
 RÅ 1993 ref. 41 
 RÅ 1990 ref. 39 
 RÅ 2006 ref. 7 
 RÅ 2010 ref. 100 
 HFD dom den 7 juni 2012 i mål nr  
 4314-11 
  
 365 
  
 Referenser 
  
 SOU 2013:56 
  
 Kammarrätten i Stockholms dom den 2 juni 1995 i mål nr  
 965-1995 
  
 Kammarrätten i Stockholms dom den 15 september 2009 i mål nr  
 9475-08 
  
 Kammarrätten i Stockholms dom den 9 april 2009 i mål nr  
 584-08 
  Kammarrätten i Stockholms dom den 18 mars 2010 i mål nr  
 3802-09 
  Kammarrätten i Sundsvalls dom den 9 april 2008 i mål nr  
 1715-06 
  
 Länsrätten i Stockholms dom den 2 december 2008 i mål nr  
 5923-08 
  
 Länsrätten i Stockholms läns domar meddelade den 9 december 2009 i mål nr  
 26068-08, 
 26088-08, 
 26090-08 
  och  
 1537-09 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholms domar den 12 december 2012 i mål nr  
 29428-10 
  och  
 29515-10 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholms domar den 31 maj 2012 i mål nr  
 1996-11, 
 2004-11, 
 2012-11, 
 2020-11, 
 2025-11 
  och  
 2027–28-11 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholms dom den 29 september 2012 i mål nr  
 19149-11 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm dom den 16 maj 2012 i mål nr  
 819-12 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholms dom den 9 november 2012 i mål nr.  
 16195-12 
  
 Kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndig- heters försäljning av mark och byggnader [97/C209/03] 
 Europeiska kommissionen 04/04/12,  
 COMP/H-2/BC–[2012]36338 
 EU-kommissionens 
  beslut 2008/366/EG av den 30 januari 2008.  
 EU-kommissionens 
  beslut av den 8 februari 2012, 2012/C 258/42. Tribunalens dom den 13 december 2011 i mål  
 T-244/08. 
  
 JO-beslut 
  
 JO 1998/99 s. 407 
 JO 2010/11 s. 568 
 JO 2010/11 s. 574 
 366 
  
 SOU 2013:56 
  
 Referenser 
  
 Beslut från Statens skolinspektion 
 Beslut  
 2011-04-11, 
  dnr  
 441-2011:2604 
  (MoveITgymnasiet Gamlestaden i Göteborgs kommun) 
 Beslut  
 2011-04-11, 
  dnr  
 441-2011:2607 
  (MoveITgymnasiet Långedrag i Göteborgs kommun) 
 Beslut  
 2011-04-11, 
  dnr  
 441-2011:2605 
  (MoveITgymnasiet Torslanda i Göteborgs kommun) 
 Beslut  
 2011-04-11, 
  dnr  
 441-2011:2606 
  (MoveITgymnasiet Kungsbacka i Kungsbacka kommun) 
 Beslut  
 2011-06-16, 
  dnr  
 441-2011:3648 
  (Edicon Stockholms IT- gymnasium i Danderyds kommun) 
 Beslut  
 2011-06-16, 
  dnr  
 441-2011:3656 
  (Edicon Stockholms IT- gymnasium i Stockholms kommun) 
 Beslut  
 2011-09-28, 
  dnr  
 49-2011:4604 
  (Fredens skola i Göteborgs kommun) 
 Beslut  
 2011-12-09, 
  dnr  
 43-2010:402 
  (Älvdalens kommun) 
 Beslut  
 2011-12-21, 
  dnr  
 49-2011:4604 
  (Fredens skola i Göteborgs kommun) 
 Beslut  
 2011-12-22, 
  dnr  
 44-2011:4390 
  (Kunskapsboningens skola i Malmö kommun) 
 Beslut  
 2012-07-06, 
  dnr  
 49-2012:3594 
  (Central Skola  
 Al-Huda 
  i Stockholms kommun) 
 Beslut  
 2012-10-12, 
  dnr  
 44-2011:5192 
  (Stiftelsen Lundsbergs skola) Beslut  
 2012-11-21, 
  dnr  
 43-2010:402 
  (Älvdalens kommun) 
 Beslut  
 2012-12-20, 
  dnr  
 49-2011:4165 
  (Stiftelsen Mathews skola) 
 Litteratur m.m. 
 Barber, M. & Morshed, M. (2007)  
 How the  
  
 best-performing 
  
  school systems came out on top. Rapport från McKinsey. 
  
 Gonzales, Gordon (2011).  
 Kommunallagens grunder.  
 Norstedts Juridik. 
  
 Friskolornas Riksförbund (2012)  
 Branschfakta fristående förskolor och skolor. Ekonomi i fristående  
 för-, 
  grund- och gymnasieskolor som drivs som aktiebolag 
 . 2012:17 
  
 367 
 Referenser SOU 2013:56 
  
 Friskolekommittén (2013)  
 Vissa nya regler för fristående skolor 
 ,  
 M/FP/C/KD/S/MP,  
 (2013-05-23) 
  
 Bates, White (2009).  
 Visible learning. A synthesis of over 800 meta- analyses relating to achievement. 
  
 JB Education, (2013)  
 JB Education avyttrar vuxenutbildningen – företaget lämnar därmed all utbildningsverksamhet och avvecklas, Pressmeddelande 11 juni 2013 
 Lavin, R. (2010).  
 Viteslagstiftningen. En kommentar.  
 Norstedts Juridik. 
  
 Crawford, Scott och House, M.  
 The Impact of Private Equity in the Swedish Independent School Sector.  
 Stockholm School of Economics (2011). 
  
 368 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 2011:68 
 Regler och villkor för fristående skolor m.m. 
 Beslut vid regeringssammanträde den 14 juli 2011 
 Sammanfattning 
 En parlamentariskt sammansatt kommitté ska sammankallas för att utifrån en beskrivning av ägarstrukturen inom skolväsendet 
 utreda om det, i fall då Statens skolinspektion riktar allvarlig kritik mot en huvudman för bristande kvalitet i undervisningen och det finns belägg för att ekonomiska uttag ur verksamheten väsentligen har bidragit till bristerna, finns behov av att Skol- inspektionen tar hänsyn till detta och, om så bedöms vara fallet, föreslå hur det bör ske, 
 överväga om Skolinspektionen ska ges en utökad möjlighet att granska huruvida förutsättningarna för godkännandet som huvudman även fortsättningsvis är uppfyllda i det fall en fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i en av Skol- inspektionen godkänd fristående skola. Kommittén ska, om den anser att behov finns, lämna förslag till en sådan utökad möjlig- het, 
 överväga om Statens skolverk och Skolinspektionen kan publi- cera information om offentliga och fristående skolor på ett mer lättillgängligt sätt så att elever, föräldrar och andra intressenter kan utläsa och jämföra olika skolors kvalitet, och 
 redovisa rättsläget när det gäller avknoppning av kommunal verk- samhet på skolområdet och om det bedöms nödvändigt tydlig- göra och förenkla regleringen. 
 369 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2013:56 
  
 Vidare ska kommittén lämna de författningsförslag som behövs. Friskolereformen och möjligheten att välja skola är en framgång 
 och har främjat god kvalitet i utbildningen. Den nya skollagen (2010:800), som har mer likvärdiga villkor för enskilda och offent- liga huvudmän som utgångspunkt, började i huvudsak tillämpas den 1 juli 2011. Lagen skärper kraven på de fristående skolorna och ger Skolinspektionen utökade befogenheter att, oavsett typ av huvudman, vidta åtgärder mot skolor som inte lever upp till för- fattningarnas krav. 
 Uppdraget ska redovisas senast den 1 november 2012. 
 Bakgrund 
 Fristående skolor 
 För att möjliggöra pedagogiska alternativ och bidra till en ökad kvalitet öppnades genom den så kallade friskolereformen i början av  
 1990-talet 
  (prop. 1991/92:95, bet. 1991/92:UbU22, rskr. 1991/92:346) möjligheten för andra än kommuner, landsting och staten att bedriva skolverksamhet med offentlig finansiering. Motivet var att barn och föräldrar i största möjliga utsträckning fritt skulle få välja skola, såväl inom det kommunala skolväsendet som bland fristående skolor. Rätten och möjligheten att välja skola och att välja sina barns utbildning lyftes av regeringen fram som viktig i ett fritt samhälle, och beskrevs som en grundläggande princip som också kommit till uttryck i ett flertal internationella konventioner som Sverige anslutit sig till. Ett annat motiv var att ökad valfrihet och ökat utrymme för skolan att skapa en egen pedagogisk profil skulle skapa ett större engagemang för skolan. Ett tredje motiv var att skapa incitament för kostnadseffektivitet och ökad kvalitet genom konkurrens om eleverna. Ett system infördes som innebär att även de fristående skolorna finansieras av kommunerna genom en skolpeng, samtidigt som de fristående skolorna inte har rätt att ta ut avgifter. Elevens hemkommun betalar ett bidrag till den fristående skolan, som beräknas efter samma principer som kommunen använder vid fördelning av resurser till de egna skolorna. 
 Enligt den nya skollagen ingår även sådana fritidshem med en- skild huvudman som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola i begreppet fristående skola. 
 370 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 1 
  
 En ökande andel elever väljer fristående skolor 
 Sedan friskolereformen, och särskilt sedan 1999, har ökningen av antalet skolor med enskilda huvudmän (fristående skolor) varit mycket snabb. Hösten 2009 hade 15 procent av landets grund- skolor och 47 procent av gymnasieskolorna en fristående huvud- man. År 1999 var andelarna 7 respektive 18 procent. Av grund- skoleeleverna 2009 gick 11 procent i en fristående skola och av eleverna i gymnasieskolan 22 procent. År 1999 var andelarna 3 respektive 5 procent. De fristående skolorna utgör numera således en betydande del av skolväsendet, särskilt inom gymnasieskolan. Förekomsten av fristående skolor och deras elevandel varierar dock stort mellan olika kommuner. Mot denna bakgrund har riksdag och regering beslutat om ett nytt modernt regelverk för alla skolor med lika villkor mellan skolor med offentlig och enskild huvudman, bl.a. genom den nya skollagen och de från 2010 förtydligade bestäm- melserna för hur kommunernas bidrag till fristående huvudmän ska beräknas. 
 Ett regelverk för lika villkor oavsett huvudmannaskap 
 Enligt den särskilda regleringen av fristående skolor i 9 kap. 1985 års skollag (1985:1100) skulle fristående skolors utbildning väsent- ligen svara mot de motsvarande skolformernas utbildning. Den värdegrund som gällde för det offentliga skolväsendet skulle gälla även för utbildning vid en fristående skola. 
 I och med att den nya skollagen börjar tillämpas från och med den 1 juli 2011 ska fristående skolor rätta sig efter samma regelverk som kommunala skolor och utbildningen ska vara likvärdig med utbildningen vid en kommunal skola. Det innebär bland annat att fristående skolor, med vissa begränsade undantag, ska följa kurs- och läroplaner och sätta betyg. Den nya skollagens krav när det gäller lärar- och förskollärarbehörighet, tillgång till studie- och yrkesväg- ledning, skolbibliotek och elevhälsa m.m. gäller oavsett huvudman. 
 Kommunernas övergripande ansvar för skolväsendet i kommunen och för att kunna tillhandahålla barn och unga en god utbildning kvarstår även med den nya skollagen. 
 Kommunernas rätt till insyn enligt skollagen ändrades i och med införandet av nya bidragsbestämmelser som innebär att kommun- erna inte längre behöver ha insyn i de fristående skolornas ekonomi 
 371 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2013:56 
  
 för att besluta om bidragsbeloppet. För att tillförsäkra allmänhetens behov av insyn och uppgifter, för att t.ex. kunna avgöra kvalitet vid skolval, finns emellertid en bestämmelse i den nya skollagen som innebär att den kommun där den fristående skolan är belägen ska ha rätt till insyn i verksamheten. 
 Lika villkor vid bidragsgivning 
 Som en del av reformeringen av skollagstiftningen har reglerna för bidrag till fristående skolor och fritidshem förtydligats för att lika villkor ska gälla så långt möjligt oberoende av huvudman. Från och med bidragsåret 2010 gäller nya bestämmelser för bidrag till en- skilda huvudmän (prop. 2008/09:171, bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:280). Den främsta anledningen till att reglerna ändrats var att ge huvudmän för fristående verksamheter möjlighet att få en fullständig prövning av kommuners bidragsbeslut hos förvaltnings- domstol. Tidigare fanns endast möjlighet till s.k. laglighetsprövning vilket bedömdes otillräckligt för fristående skolors rättssäkerhet. Det gavs t.ex. inte möjlighet att i domstol pröva och fastställa beloppets storlek. Från och med bidragsåret 2011 gäller motsvarande bestämmelser även för annan enskild pedagogisk verksamhet (prop. 2019/10:157, bet. 2009/10:UbU22, rskr. 2009/10:322). 
 Enligt bestämmelserna ska som huvudregel kommunens bidrag beräknas enligt samma grunder som kommunen tilllämpar vid för- delning av resurser till den egna verksamheten av motsvarande slag. Bidraget ska baseras på kommunens budget för verksamheten det kommande året. Av skollagen framgår vad bidragsbeloppet ska grundas på och vilka kostnadsposter som ska ingå. Av 14 kap. 10 § skolförordningen (2011:185) och 14 kap. 10 § gymnasieförord- ningen (2010:2039) framgår att en kommun som lämnar bidrag för en elev i en fristående skola ska kunna redovisa för den enskilda huvudmannen hur bidraget har beräknats. 
 Tillsyn och kvalitetsgranskning i skolväsendet 
 Skolinspektionen utövar tillsyn över fristående förskoleklasser, grund- och gymnasieskolor samt sådana fritidshem som myndig- heten enligt 2 kap. 7 § skollagen handlägger ärenden om god- kännande för. 
 372 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 1 
  
 Genom den nya skollagen ges Skolinspektionen ett tydligt lag- stöd för sin tillsyn samt utökade sanktionsmöjligheter, se 26 kap.  
 3–18 
  §§ skollagen. Genom en trappliknande konstruktion ges Skol- inspektionen möjlighet att anpassa ingripandet vid konstaterade brister efter överträdelsens art. 
 Skolinspektionen har under 2011 regeringens uppdrag att sär- skilt redovisa insatser för att samlat granska fristående skolor inom samma koncern. 
 Skydd för uppgiftslämnare 
 De senaste decenniernas samhällsutveckling har inneburit att många verksamheter som tidigare bara kunde drivas av det allmänna, numera kan drivas av enskilda i olika organisationsformer. Denna utveckling har varit positiv. 
 Utvecklingen av fristående skolor har samtidigt medfört frågor om gränsdragningen mellan sådan verksamhet i vilken medborgar- na har ett berättigat intresse av insyn och sådan verksamhet som är privat. En fråga som kan aktualiseras i det sammanhanget är om det är möjligt och lämpligt att öka det lagstadgade skyddet för den som vill lämna information till journalister för publicering i olika medier om förhållanden på t.ex. skolor som drivs av enskilda. Frågan om det går att generellt stärka skyddet för privatanställdas meddelar- frihet har utretts tidigare. De förslag som har presenterats hittills har mötts av kritik. Invändningarna har gällt skyddet för företags- hemligheter och behovet för enskilda företag att kunna konkurrera på marknadsmässiga villkor. 
 Regeringen anser att det är viktigt att ta hänsyn till privata aktörers särskilda ställning och de invändningar som gjorts gäll- ande. Samtidigt finns det skäl att ta de konkreta problem som aktualiserat frågan om en vidgad meddelarfrihet på allvar. Det gäller främst i delar av verksamheter finansierade med skattemedel, som innebär direkt myndighetsutövning, exempelvis fristående skolor. Det är ännu för tidigt att bedöma om det utifrån dagens regelverk om offentlighet och meddelarfrihet är påkallat att föreslå reformer i någon riktning. Regeringen avser att inleda ett arbete i särskild ordning för att genomlysa detta område. 
 373 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2013:56 
  
 Behovet av en utredning 
 Möjligheten att välja skola utnyttjas i dag av många föräldrar och elever. Friskolereformen har blivit en framgång, som nu också intresserar andra länder. Det är numera självklart att alla föräldrar ska kunna välja skola efter vad de anser vara bäst för deras barn. Systemet med rätt till offentligt bidrag (skolpeng) samt föräldrars och elevers möjlighet att välja en fristående skola, godkänd av staten, ger alla oavsett egna ekonomiska förutsättningar en möjlighet att välja en skola som passar de egna behoven och att välja bort en skola som inte fungerar bra. Detta är en stor vinst för individers egenmakt. Föräldrars och elevers valmöjligheter är något som kommunerna numera måste väga in eftersom valfriheten sätter tryck på utveckling av verksamheterna. 
 Friskolereformen har inte enbart gett utrymme för eldsjälar med egna starka övertygelser att förverkliga sina idéer, till nytta för många elever och berikande för den pedagogiska mångfalden. De flesta fristående skolor bedriver i dag verksamhet som inte endast är av kompletterande karaktär, utan som ofta konkurrerar direkt med de offentligt drivna skolorna. Denna utveckling är positiv och var ett av syftena med friskolereformen. Reformen har därtill ökat möjligheterna att kunna anordna särskilda pedagogiska inriktningar eller att ge undervisning på modersmålet för de nationella minori- teterna. För lärare och annan skolpersonal har friskolereformen betytt att det finns fler arbetsgivare att välja bland. 
 En given utgångspunkt för friskolereformens framgång är att ett bolag har tillåtelse att ge utdelning till sina ägare när rörelsen går med överskott. Att fristående skolor går med vinst står inte i mot- sats till hög kvalitet, tvärtom. För att gå med vinst måste en verk- samhet vara bra så att den attraherar elever. 
 Det är grundläggande att alla skolor, oavsett huvudman, fortsatt ska få verka under likvärdiga villkor. Regeringen har eftersträvat att varje skola, kommunala såväl som fristående, ska kvalitetsgranskas och utvärderas efter hur väl de lyckas ge eleverna förutsättningar att nå målen och utvecklas så långt möjligt. Likaså har ett ökat ansvarsutkrävande eftersträvats. En rad beslut har fattats av riksdag och regering, som har lett till ett nytt, modernt regelverk för skol- väsendet. 
 Den nya skollag som tillämpas från och med den 1 juli 2011 skärper kraven på de fristående skolorna och ger Skolinspektionen utökade befogenheter att vidta åtgärder mot skolor som inte lever 
 374 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 1 
  
 upp till de uppställda villkoren för att bedriva skolverksamhet, oavsett om det är en kommunal eller enskild huvudman. 
 Enskilda huvudmän måste redan i dag uppfylla höga krav för att få ett godkännande, och därmed få rätt till offentlig finansiering. Vid tillståndsprövningen kontrollerar Skolinspektionen att en enskild huvudman möter kraven som har ställts upp för att ett god- kännande ska kunna ges. 
 I syfte att skapa ökad valfrihet och konkurrens förekommer det att kommuner lägger ned verksamheten vid en skola för att sedan överlåta den till en enskild huvudman. Ofta är det en tidigare rektor eller annan personal på den kommunala skolan som står bakom den enskilda huvudmannen. Det beskrivna förfarandet kallas i dagligt tal för avknoppning och förekommer också inom andra kommunala angelägenheter, t.ex. hemtjänst. Förfarandet har prövats rättsligt i flera domar (se t.ex. RÅ 2010 ref. 100 och Kammarrättens i Stockholm dom den 9 april 2009 i mål nr  
 584-08). 
  
 Regeringen ser positivt på möjligheten till avknoppning av kommunal verksamhet till privata aktörer, men anser samtidigt att den som övertar verksamheten ska betala marknadsmässig ersätt- ning. De rättsliga prövningar som följt på ett antal beslut om avknoppningar har skapat en osäkerhet och därmed bristande intresse för avknoppning. Det kan mot den bakgrunden finnas behov av att förtydliga och förenkla det befintliga regelverket. 
 Fristående skolor är skyldiga att lämna sådana uppgifter om verksamheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för Skolverkets uppföljning och utvärdering. De fristående skolorna ska också lämna de upplysningar, handlingar och annat material som Skolinspektionens behöver för sin tillsyn och kvalitetsgransk- ning. Samma skyldigheter gäller för skolor med offentlig huvud- man. 
 En kommun har enligt skollagen rätt till insyn i verksamheten vid en fristående skola som ligger i kommunen. Samtidigt skyddas ekonomiska uppgifter av annan lagstiftning. Skolverket publicerar bl.a. statistik och Skolinspektionen publicerar tillsynsbeslut m.m. som kan ge vägledning om en skolas kvalitet. 
 Regeringen konstaterar att det kan finnas behov av att myn- digheterna publicerar information som underlättar för elever, föräldrar och andra intressenter att bedöma skolors kvalitet på ett mer lättillgängligt och samlat sätt. Det är samtidigt viktigt att balansera detta mot det berättigade intresse av skydd mot insyn 
 375 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2013:56 
  
 som skolorna kan ha för att kunna bedriva sin verksamhet på affärsmässiga villkor. 
 Som ovan har beskrivits är friskolereformen framgångsrik och uppskattad av många elever och föräldrar. Sedan reformen infördes har hela regelverket för de fristående skolorna moderniserats. Det finns därför inget behov av någon omfattande översyn av det regel- verket. Principerna för lagregleringen ligger fast. Det är även fram- över självklart att varje skola, oavsett huvudmannaskap, ska ha möjlighet att verka under goda och lika villkor. Mot denna bak- grund är kommitténs uppdrag avgränsat på sätt som framgår under nästa avsnitt. 
 Uppdrag 
 Det är en given utgångspunkt vid översynen att varje skola, oavsett huvudmannaskap, ska verka under lika villkor och att samma höga krav på kvalitet ska omfatta alla skolor, kommunala såväl som fri- stående. 
 Kommitténs uppdrag omfattar sådan verksamhet inom skol- väsendet med enskild huvudman som står under Skolinspektionens tillsyn, dvs. fristående förskoleklasser, grundskolor, grundsär- skolor, gymnasieskolor, gymnasiesärskolor och sådana fritidshem med enskild huvudman som anordnas vid en skolenhet med för- skoleklass, grundskola eller grundsärskola. 
 Information om skolverksamheten 
 Regeringen konstaterar att det kan finnas behov av att överväga om det behövs en ytterligare reglering av vilka uppgifter som myndig- heterna ska publicera för att underlätta för elever, föräldrar och andra intressenter att bedöma skolors kvalitet på ett enklare och mer lättillgängligt sätt. 
 Kommittén ska 
 överväga om Skolverket och Skolinspektionen kan publicera information om offentliga och fristående skolor på ett mer lättillgängligt sätt så att elever, föräldrar och andra intressenter kan utläsa och jämföra olika skolors kvalitet, och 
 376 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 1 
  
 om det bedöms nödvändigt, föreslå nödvändiga författnings- ändringar. Några förslag till ändringar av bestämmelsen om statistiksekretess i 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) får dock inte läggas fram. 
 Sanktioner vid konstaterad kvalitetsbrist 
 Målen för fritidshem och skola uttrycks i författningar som är bin- dande för huvudmännen. Skolinspektionen har i uppgift att granska i vilken mån huvudmännen följer bestämmelserna och utdela kritik om det förekommer brister. Genom den nya skollagen, som till över- vägande del tillämpas från och med den 1 juli 2011, verkar kom- munala och enskilda huvudmän för skola och fritidshem under samma ramverk. Det är kvaliteten i verksamheten och elevernas resultat (måluppfyllelse) som är det centrala, inte vem som är huvudman. 
 Genom den nya skollagen ges Skolinspektionen ett tydligt lag- stöd för sin tillsyn samt utökade sanktionsmöjligheter, se 26 kap.  
 3–18 
  §§ skollagen. Skolinspektionen kan förelägga en huvudman att åtgärda brister. Ett sådant föreläggande kan förenas med vite som främst är avsett att fungera förebyggande så att det kan antas förmå huvudmannen att följa föreläggandet. Vitesbeloppet ska därför fastställas med hänsyn till bl.a. huvudmannens ekonomiska för- hållanden. Om en enskild huvudman föreläggs att åtgärda brister som utgör ett allvarligt missförhållande och inte sedan vidtar sådana åtgärder kan godkännandet som huvudman återkallas. 
 Kommittén ska 
 utreda om det, i fall då Skolinspektionen riktar allvarlig kritik mot en huvudman för bristande kvalitet i undervisningen och det finns belägg för att ekonomiska uttag ur verksamheten väsent- ligen har bidragit till bristerna, finns behov av att Skolinspek- tionen tar hänsyn till detta och, om så bedöms vara fallet, föreslå hur det bör ske, och 
 lämna de författningsförslag som behövs. 
 377 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2013:56 
  
 Godkännandeprövning vid ägarbyte 
 För att en enskild ska godkännas som huvudman för att bedriva verksamhet inom skolväsendet krävs bl.a. att den enskilde bedöms ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbild- ningen (2 kap. 5 § skollagen). Skolinspektionens prövning görs när en huvudman ansöker om att starta en ny skola eller annan verk- samhet. Även den som vill överta verksamheten vid en befintlig fristående skola ska ansöka till Skolinspektionen om ett nytt god- kännande. Den som prövas är huvudmannen, dvs. den fysiska eller juridiska person som äger den fristående skolan. Om en huvudman som i enlighet med Skolinspektionens godkännande bedriver verk- samhet köps upp sker dock ingen prövning av den nya ägaren. 
 Kommittén ska 
 överväga om Skolinspektionen ska ges en utökad möjlighet att granska huruvida förutsättningarna för godkännandet även fort- sättningsvis är uppfyllt i det fall en fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i en av Skolinspektionen godkänd fristående skola. Kommittén ska, om den anser att behov finns, lämna förslag till en sådan utökad möjlighet, och 
 lämna de författningsförslag som behövs. 
 Regelverk för avknoppning 
 Det kan finnas behov av en tydligare reglering på området. 
 Kommittén ska 
 redovisa rättsläget när det gäller avknoppning av kommunal verksamhet på skolområdet och om det bedöms nödvändigt föreslå författningsändringar i syfte att tydliggöra och förenkla regleringen. 
 Konsekvensbeskrivningar 
 Kommittén ska bl.a. bedöma de ekonomiska konsekvenserna i övrigt av förslagen. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna ska kommittén föreslå hur dessa ska finansieras. Särskilt viktigt är det att belysa förslagens konsekvenser för små 
 378 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 1 
  
 och medelstora företag. Konsekvensanalyser ska också göras ur ett konkurrensperspektiv. 
 Samråd och redovisning av uppdraget 
 Kommittén ska samråda med Statens skolverk, Statens skolinspektion, Sveriges Kommuner och Landsting och Friskolornas riksförbund. Vidare ska kommittén samråda med andra berörda myndigheter och organisationer som bedöms relevanta. 
 Uppdraget ska redovisas senast den 1 november 2012. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 379 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 2012:101 
 Tilläggsdirektiv till 
 kommittén om regler och villkor för fristående skolor m.m. (U 2011:04) 
 Beslut vid regeringssammanträde den 4 oktober 2012 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Regeringen beslutade den 14 juli 2011 kommittédirektiv om att en parlamentarisk kommitté ska se över regler och villkor för fri- stående skolor m.m. (dir. 2011:68). Enligt direktiven ska uppdraget redovisas senast den 1 november 2012. 
 Utredningstiden förlängs. Uppdraget ska i stället redovisas senast den 1 februari 2013. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 381 
 Bilaga 3 
 Kommittédirektiv 2013:24 
 Tilläggsdirektiv till 
 kommittén om regler och villkor för fristående skolor m.m. (U 2011:04) 
 Beslut vid regeringssammanträde den 28 februari 2013 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Regeringen beslutade den 14 juli 2011 kommittédirektiv om att en parlamentarisk kommitté ska se över regler och villkor för fri- stående skolor m.m. (dir. 2011:68). Enligt direktiven skulle upp- draget redovisas senast den 1 november 2012. Genom tilläggs- direktiv beslutade den 4 oktober 2012 förlängdes utredningstiden så att uppdraget i stället skulle redovisas senast den 1 februari 2013 (dir. 2012:101). 
 Utredningstiden förlängs nu ytterligare. Uppdraget ska redo- visas senast den 31 mars 2013. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 383 
 Bilaga 4 
 Kommittédirektiv 2013:42 
 Tilläggsdirektiv till 
 Kommittén om regler och villkor för fristående skolor m.m. (U 2011:04) 
 Beslut vid regeringssammanträde den 25 april 2013 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Regeringen beslutade den 14 juli 2011 kommittédirektiv om att en parlamentarisk kommitté ska se över regler och villkor för fri- stående skolor m.m. (dir. 2011:68). Enligt direktiven skulle upp- draget redovisas senast den 1 november 2012. Genom tilläggs- direktiv beslutade den 4 oktober 2012 förlängdes utredningstiden så att uppdraget i stället skulle redovisas senast den 1 februari 2013 (dir. 2012:101). Genom nya tilläggsdirektiv beslutade den 28 februari förlängdes utredningstiden ytterligare så att uppdraget i stället skulle redovisas senast den 31 mars 2013 (dir. 2013:24). 
 Utredningstiden förlängs nu ytterligare. Uppdraget ska i stället redovisas senast den 31 maj 2013. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 385 
 Bilaga 5 
 Kommittédirektiv 2013:69 
 Tilläggsdirektiv till 
 kommittén om regler och villkor för fristående skolor m.m. (U 2011:04) 
 Beslut vid regeringssammanträde den 13 juni 2013 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Regeringen beslutade den 14 juli 2011 kommittédirektiv om att en parlamentarisk kommitté ska se över regler och villkor för fri- stående skolor m.m. (dir. 2011:68). Enligt direktiven skulle upp- draget redovisas senast den 1 november 2012. Genom tilläggs- direktiv har utredningstiden förlängts, senast så att uppdraget i stället ska redovisas senast den 31 maj 2013 (dir. 2013:42). 
 Utredningstiden förlängs nu ytterligare. Uppdraget ska redo- visas senast den 31 juli 2013. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 387 
 Bilaga 6 
 Tabeller 
 Tabellerna i denna bilaga avser att komplettera uppgifterna i bak- grundsavsnitten 3, 4 och 8. I vissa fall hänvisas till tabellerna i bakgrundsavsnitten. I andra fall har vi valt att inkludera tabeller, som det inte hänvisas till men som kan vara av intresse i samman- hanget. Som en vägledning anges i vilka delavsnitt de sakför- hållanden behandlas, vilka tabellerna ska illustrera och komplettera. 
 Avsnitt 3 – Friskolesektorn i Sverige 
 Delavsnitt 3.1.3 – Trendbrott i antalet ansökningar om godkännande 
 Tabell Bilaga 6.1 Antal ansökningar från de enskilda huvudmännen med flest ansökningar om etablering eller utökning av fristående grundskola och gymnasieskola, ansökningsomgång år 2011 
  
 Huvudman 
  
 Grundskola 
  
 Gymnasieskola 
  
 Totalt 
  
 Baggium Utbildning AB 
  
 10 
  
 67 
  
 77 
  
 Hermods AB 
  
 - 
  
 42 
  
 42 
  
 Plusgymnasiet AB 
  
 13 
  
 22 
  
 35 
  
 Thoréngruppen AB 
  
 7 
  
 23 
  
 30 
  
 Nordens Teknikerinstitut AB 
  
 7 
  
 22 
  
 29 
  
 Lärande i Östergötland AB 
  
 10 
  
 17 
  
 27 
  
 Kunskapsskolan i Sverige AB 
  
 17 
  
 8 
  
 25 
  
 Drottning Blankas Gymnasieskola AB 
  
 - 
  
 24 
  
 24 
  
 Kunskapsakademin 
  
 22 
  
 - 
  
 22 
  
 Jensen Education College AB 
  
 7 
  
 9 
  
 16 
  
 Totalt 
  
 93 
  
 234 
  
 327 
  
 Källa:  
 Skolinspektionen 2011. 
 389 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:56 
  
 Tabell Bilaga 6.2 Antal ansökningar från de enskilda huvudmännen med flest ansökningar om etablering eller utökning av grundskola och gymnasieskola, ansökningsomgång år 2012 
  
 Huvudman 
  
 Grundskola 
  
 Gymnasieskola 
  
 Totalt 
  
 Plusgymnasiet AB 
  
 - 
  
 22 
  
 22 
  
 Kunskapsskolan i Sverige AB 
  
 12 
  
 3 
  
 15 
  
 Praktiska Sverige AB 
  
 - 
  
 15 
  
 15 
  
 Drottning Blankas Gymnasieskola AB 
  
 - 
  
 12 
  
 12 
  
 Lärande i Sverige AB 
  
 10 
  
 1 
  
 11 
  
 Thorengruppen AB 
  
 10 
  
 1 
  
 11 
  
 PPS AB 
  
 8 
  
 2 
  
 10 
  
 Fysisk person 
  
 7 
  
 - 
  
 7 
  
 IT Gymnasiet Sverige AB 
  
 - 
  
 6 
  
 6 
  
 Nordens Teknikerinstitut AB 
  
 - 
  
 6 
  
 6 
  
 Totalt 
  
 47 
  
 68 
  
 115 
  
 Källa:  
 Skolinspektionen 2012. 
 Delavsnitt 3.1.4 – Omfattningen av fristående skolor och enskilda huvudmän i dag 
 Tabell Bilaga 6.3 Skolor och elever fördelade efter typ av huvudman, läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Typ av huvudman 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Enskild 
  
 803 
  
 15 
  
 112 600 
  
 13 
  
 Offentlig 
  
 4 473 
  
 85 
  
 786 850 
  
 87 
  
 Totalt 
  
 5 276 
  
 100 
  
 899 450 
  
 100 
  
 Tabell Bilaga 6.4 Skolor och elever fördelade efter typ av huvudman, 
  
 läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Typ av huvudman 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Enskild 
  
 536 
  
 42 
  
 94 620 
  
 25 
  
 Offentlig 
  
 752 
  
 58 
  
 283 500 
  
 75 
  
 Totalt 
  
 1 288 
  
 100 
  
 378 120 
  
 100 
  
 390 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Tabell Bilaga 6.5 Enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever fördelade efter antalet skolor per huvudman, 
 läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Antal skolor per 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 huvudman 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 1 
  
 561 
  
 89 
  
 561 
  
 70 
  
 63 370 
  
 56 
  
 2–4 
  
 56 
  
 9 
  
 127 
  
 16 
  
 18 200 
  
 16 
  
 Minst 5 
  
 10 
  
 2 
  
 115 
  
 14 
  
 31 040 
  
 28 
  
 Totalt 
  
 627 
  
 100 
  
 803 
  
 100 
  
 112 610 
  
 100 
  
 Tabell Bilaga 6.6 Enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever fördelade efter antalet skolor per huvudman, 
 läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Antal skolor per 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 huvudman 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 1 
  
 208 
  
 55 
  
 208 
  
 39 
  
 31 490 
  
 33 
  
 2–4 
  
 39 
  
 43 
  
 103 
  
 19 
  
 15 900 
  
 17 
  
 Minst 5 
  
 16 
  
 2 
  
 225 
  
 42 
  
 47 240 
  
 50 
  
 Totalt 
  
 263 
  
 100 
  
 536 
  
 100 
  
 94 620 
  
 100 
  
 391 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:56 
  
 Delavsnitt 3.1.5 – De fristående skolornas inriktningar och studievägar 
 Tabell Bilaga 6.7a Elever i årskurs 1 som går yrkesprogram, fördelade efter program och typ av huvudman, läsåret 2011/12, gymnasieskola 
  
 Program 
  
 I offentligt drivna skolor 
  
 I fristående skolor 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Barn och fritid 
  
 3 050 
  
 3 
  
 696 
  
 2 
  
 Bygg och anläggning 
  
 4 734 
  
 5 
  
 1 189 
  
 4 
  
 El och energi 
  
 3 781 
  
 4 
  
 1 880 
  
 4 
  
 Fordon och transport 
  
 3 362 
  
 3 
  
 736 
  
 2 
  
 Handel och administration 
  
 2 413 
  
 2 
  
 927 
  
 2 
  
 Hantverk 
  
 1 915 
  
 2 
  
 2 002 
  
 4 
  
 Hotell och turism 
  
 1 139 
  
 1 
  
 427 
  
 1 
  
 Industriteknisk 
  
 1 441 
  
 1 
  
 610 
  
 2 
  
 Naturbruk 
  
 1 833 
  
 2 
  
 1 447 
  
 4 
  
 Restaurang och livsmedel 
  
 2 438 
  
 2 
  
 502 
  
 2 
  
 VVS och fastighet 
  
 1 050 
  
 1 
  
 463 
  
 1 
  
 Vård och omsorg 
  
 2 699 
  
 3 
  
 646 
  
 2 
  
 Riksrekryterande utbildningar 
  
 281 
  
 0 
  
 64 
  
 0 
  
 Elever i yrkesprogram 
  
 30 136 
  
 30 
  
 11 586 
  
 35 
  
 Elever totalt 
  
 100 086 
  
 100 
  
 32 775 
  
 100 
  
 Källa 
 : Skolverkets officiella statistik. 
 Tabell Bilaga 6.7b Elever i årskurs 1 som går högskoleförberedande program, fördelade efter program och typ av huvudman, 
 läsåret 2011/12, gymnasieskola 
  
 Program 
  
 I offentligt drivna skolor 
  
 I fristående skolor 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Ekonomi 
  
 6 676 
  
 7 
  
 3 217 
  
 10 
  
 Estetisk 
  
 6 194 
  
 6 
  
 3 926 
  
 12 
  
 Humanistisk 
  
 1 015 
  
 1 
  
 166 
  
 0 
  
 Naturvetenskaplig 
  
 11 896 
  
 12 
  
 3 448 
  
 11 
  
 Samhällsvetenskaplig 
  
 14 761 
  
 15 
  
 6 188 
  
 19 
  
 Teknik 
  
 6 388 
  
 6 
  
 2 561 
  
 8 
  
 International Baccalaureate 
  
 1 052 
  
 1 
  
 94 
  
 0 
  
 Elever i högskoleförberedande program 
  
 47 982 
  
 48 
  
 19 600 
  
 55 
  
 Elever totalt 
  
 100 086 
  
 100 
  
 32 775 
  
 100 
  
 Källa 
 : Skolverkets officiella statistik. 
 392 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Tabell Bilaga 6.7c Elever i årskurs 1 som går introduktionsprogram, fördelade efter program och typ av huvudman, läsåret 2011/12, gymnasieskola 
  
 Program 
  
 I offentligt drivna skolor 
  
 I fristående skolor 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Preparandutbildning 
  
 2 655 
  
 3 
  
 179 
  
 0 
  
 Programinriktat individuellt val 
  
 2 439 
  
 2 
  
 702 
  
 0 
  
 Yrkesintroduktion 
  
 2 997 
  
 3 
  
 408 
  
 0 
  
 Individuellt alternativ 
  
 5 293 
  
 5 
  
 231 
  
 0 
  
 Språkintroduktion 
  
 7 520 
  
 8 
  
 66 
  
 0 
  
 Ej specificerat introduktionsprogram 
  
 1 064 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Elever i introduktionsprogram 
  
 21 968 
  
 22 
  
 1 586 
  
 1 
  
 Elever totalt 
  
 100 086 
  
 100 
  
 32 775 
  
 100 
  
 Källa 
 : Skolverkets officiella statistik. 
 Delavsnitt 3.2 – De fristående skolornas ekonomiska resultat 
 Tabell Bilaga 6.8 Branschtillhörighet för skolhuvudmän i koncerner, huvudägarens branschtillhörighet samt de elever som går 
 i koncernens skolor, läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Huvudägarens bransch och näringsgren 
  
 Huvudägare* 
  
 Elever** 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Utbildning eller stödverksamhet för 
  
 utbildningsväsendet 
  
 19 
  
 27 
  
 18 110 
  
 54 
  
 Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap 
  
 eller teknik 
  
 17 
  
 25 
  
 9 360 
  
 28 
  
 Finans- eller försäkringsverksamhet 
  
 7 
  
 10 
  
 2 020 
  
 6 
  
 Vård och omsorg med boende 
  
 5 
  
 7 
  
 99 
  
 0 
  
 Fastighetsverksamhet 
  
 4 
  
 6 
  
 1 410 
  
 4 
  
 Restaurangverksamhet 
  
 1 
  
 1 
  
 605 
  
 2 
  
 Annan serviceverksamhet *** 
  
 4 
  
 6 
  
 538 
  
 2 
  
 Tillverkning 
  
 1 
  
 1 
  
 610 
  
 2 
  
 Uppgift saknas 
  
 11 
  
 16 
  
 1 300 
  
 4 
  
 Totalt 
  
 69 
  
 100 
  
 33 530 
  
 100 
  
 * 
  
 Med huvudägare avses det ägarbolag som har den största andelen av ägandet av huvudmannen. 
  
 ** 
  
 Huvudägarnas egna elever är medräknade, antalet är avrundat till närmaste tiotal. 
  
 *** 
  
 I annan serviceverksamhet ingår religiösa samfund och andra intresseorganisationer. 
  
 393 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:56 
  
 Tabell Bilaga 6.9 Branschtillhörighet för skolhuvudmän i koncerner, huvudägarens branschtillhörighet samt de elever som går i koncernens skolor, läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Huvudägarens bransch och näringsgren 
  
 Huvudägare* 
  
 Elever** 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Utbildning eller stödverksamhet för 
  
 utbildningsväsendet 
  
 20 
  
 27 
  
 39 900 
  
 61 
  
 Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap 
  
 eller teknik 
  
 14 
  
 19 
  
 18 440 
  
 28 
  
 Finans- eller försäkringsverksamhet 
  
 10 
  
 14 
  
 2 420 
  
 4 
  
 Vård och omsorg 
  
 5 
  
 7 
  
 700 
  
 1 
  
 Fastighetsverksamhet 
  
 3 
  
 4 
  
 580 
  
 1 
  
 Transport 
  
 3 
  
 4 
  
 550 
  
 1 
  
 Byggverksamhet 
  
 2 
  
 3 
  
 480 
  
 1 
  
 Resetjänster 
  
 2 
  
 3 
  
 410 
  
 1 
  
 Handel 
  
 2 
  
 3 
  
 220 
  
 0 
  
 Restaurangverksamhet 
  
 1 
  
 1 
  
 220 
  
 0 
  
 Annan serviceverksamhet*** 
  
 4 
  
 5 
  
 150 
  
 0 
  
 Tillverkning 
  
 1 
  
 1 
  
 132 
  
 0 
  
 Uppgift saknas 
  
 7 
  
 10 
  
 1 570 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 74 
  
 100 
  
 65 800 
  
 100 
  
 * 
  
 Med huvudägare avses det ägarbolag som har den största andelen av ägandet av huvudmannen. 
  
 ** 
  
 Huvudägarnas egna elever är medräknade, antalet är avrundat till närmaste tiotal. 
  
 *** 
  
 I annan serviceverksamhet ingår religiösa samfund och andra intresseorganisationer. 
  
 394 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Avsnitt 4 – Ägarstrukturer inom skolväsendet 
 Delavsnitt 4.1 – Huvudmannaskap och ägande 
 Tabell Bilaga 6.10 Elever i fristående skolor fördelade efter utbildningsnivå och typ av huvudman, läsåret 2011/12 
  
 Huvudmannaform 
  
 Grundskoleutbildning 
  
 Gymnasieutbildning 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Aktiebolag 
  
 69 670 
  
 62 
  
 83 320 
  
 88 
  
 Stiftelse 
  
 16 870 
  
 15 
  
 7 730 
  
 8 
  
 Ideell förening 
  
 12 360 
  
 11 
  
 2 010 
  
 2 
  
 Ekonomisk förening 
  
 12 660 
  
 11 
  
 690 
  
 1 
  
 Handelsbolag 
  
 250 
  
 0 
  
 70 
  
 0 
  
 Kommanditbolag 
  
 220 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Offentlig korporation 
  
 0 
  
 0 
  
 680 
  
 1 
  
 Trossamfund 
  
 260 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Fysisk person 
  
 320 
  
 0 
  
 120 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 112 610 
  
 100 
  
 94 620 
  
 100 
  
 Tabell Bilaga 6.11 Fristående skolor fördelade efter utbildningsnivå och typ av huvudman, läsåret 2011/12 
  
 Huvudmannaform 
  
 Grundskoleutbildning 
  
 Gymnasieutbildning 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Aktiebolag 
  
 438 
  
 54 
  
 453 
  
 84 
  
 Stiftelse 
  
 104 
  
 13 
  
 53 
  
 10 
  
 Ideell förening 
  
 109 
  
 14 
  
 16 
  
 3 
  
 Ekonomisk förening 
  
 136 
  
 17 
  
 6 
  
 1 
  
 Handelsbolag 
  
 4 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 Kommanditbolag 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Offentlig korporation 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 1 
  
 Trossamfund 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Fysisk person 
  
 7 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 803 
  
 100 
  
 536 
  
 100 
  
 395 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:56 
  
 Tabell Bilaga 6.12 Antal enskilda huvudmän, fördelade efter gymnasieprogram och huvudmannens juridiska form, läsåret 2011/12, gymnasieskola 
  
 Enbart högskole- 
  
 Både högskole- 
  
 Huvudmannaform 
  
 förberedande 
  
 Enbart yrkes- 
  
 förberedande och 
  
 program 
  
 program 
  
 yrkesprogram 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Aktiebolag 
  
 50 
  
 57 
  
 56 
  
 93 
  
 73 
  
 84 
  
 Stiftelse 
  
 24 
  
 27 
  
 2 
  
 3 
  
 6 
  
 7 
  
 Ideell förening 
  
 11 
  
 13 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 5 
  
 Ekonomisk 
  
 förening 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 Fysisk person 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Handelsbolag 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 Offentlig 
  
 korporation 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 88 
  
 100 
  
 60 
  
 100 
  
 87 
  
 100 
  
 Delavsnitt 4.2 – En heterogen friskolesektor 
 Tabell Bilaga 6.13 Fristående skolor och deras elever fördelade efter typ av huvudman, läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Huvudmannaform 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal* 
  
 Andel (%) 
  
 Aktiebolag 
  
 438 
  
 54 
  
 69 670 
  
 62 
  
 Stiftelse 
  
 104 
  
 13 
  
 16 870 
  
 15 
  
 Ideell förening 
  
 109 
  
 14 
  
 12 360 
  
 11 
  
 Ekonomisk förening 
  
 136 
  
 17 
  
 12 660 
  
 11 
  
 Handelsbolag 
  
 4 
  
 0 
  
 250 
  
 0 
  
 Kommanditbolag 
  
 1 
  
 0 
  
 220 
  
 0 
  
 Offentlig korporation 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Trossamfund 
  
 4 
  
 0 
  
 260 
  
 0 
  
 Fysisk person 
  
 7 
  
 1 
  
 320 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 803 
  
 100 
  
 112 610 
  
 100 
  
 396 
 SOU 2013:56 Bilaga 6 
  
 Tabell Bilaga 6.14 
  
 Fristående skolor och deras elever fördelade efter typ 
  
 av huvudman, läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Huvudmannaform 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal* 
  
 Andel (%) 
  
 Aktiebolag 
  
 453 
  
 84 
  
 83 320 
  
 88 
  
 Stiftelse 
  
 53 
  
 10 
  
 7 730 
  
 8 
  
 Ideell förening 
  
 16 
  
 3 
  
 2 010 
  
 2 
  
 Ekonomisk förening 
  
 6 
  
 1 
  
 690 
  
 1 
  
 Handelsbolag 
  
 2 
  
 0 
  
 70 
  
 0 
  
 Kommanditbolag 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Offentlig korporation 
  
 4 
  
 1 
  
 680 
  
 1 
  
 Trossamfund 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Fysisk person 
  
 2 
  
 0 
  
 120 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 536 
  
 100 
  
 94 620 
  
 100 
  
 Delavsnitt 4.2.2 – Små huvudmän är vanligare än stora 
 Tabell Bilaga 6.15 Enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever fördelade efter antalet skolor som respektive huvudman ansvarar för, läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Antal skolor per 
  
 Enskilda 
  
 Elever i fristående 
  
 huvudmän 
  
 Fristående skolor 
  
 skolor* 
  
 huvudman 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 1 
  
 561 
  
 90 
  
 561 
  
 70 
  
 63 370 
  
 56 
  
 2–4 
  
 56 
  
 9 
  
 127 
  
 16 
  
 18 200 
  
 16 
  
 Minst 5 
  
 10 
  
 2 
  
 115 
  
 14 
  
 31 040 
  
 28 
  
 Totalt 
  
 627 
  
 100 
  
 803 
  
 100 
  
 112 610 
  
 100 
  
 * Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. 
 Tabell Bilaga 6.16 Enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever fördelade efter antalet skolor som respektive huvudman ansvarar för, läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Antal skolor per 
  
 Enskilda 
  
 Elever i fristående 
  
 huvudmän 
  
 Fristående skolor 
  
 skolor* 
  
 huvudman 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 1 
  
 208 
  
 79 
  
 208 
  
 39 
  
 31 490 
  
 33 
  
 2–4 
  
 39 
  
 15 
  
 103 
  
 19 
  
 15 900 
  
 17 
  
 Minst 5 
  
 16 
  
 6 
  
 225 
  
 42 
  
 47 240 
  
 50 
  
 Totalt 
  
 263 
  
 100 
  
 536 
  
 100 
  
 94 620 
  
 100 
  
 * Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. 
 397 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:56 
  
 Tabell Bilaga 6.17 Antal enskilda huvudmän, fördelade efter antalet skolor huvudmannen ansvarar för och huvudmannens juridiska form, läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Typ av huvudman 
  
 Huvudmän med  
  
 Samtliga 
  
 1 skola 
  
 2–4 
  skolor 
  
 Minst 5 skolor 
  
 huvudmän 
  
 Aktiebolag 
  
 224 
  
 44 
  
 9 
  
 277 
  
 Stiftelse 
  
 90 
  
 5 
  
 1 
  
 96 
  
 Ideell förening 
  
 103 
  
 3 
  
 0 
  
 106 
  
 Ekonomisk förening 
  
 128 
  
 4 
  
 0 
  
 132 
  
 Handelsbolag 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Kommanditbolag 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Offentlig korporation 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Trossamfund 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Fysisk person 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 7 
  
 Totalt 
  
 561 
  
 56 
  
 10 
  
 627 
  
 Tabell Bilaga 6.18 Antal enskilda huvudmän, fördelade efter antalet skolor huvudmannen ansvarar för och huvudmannens juridiska form, läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Typ av huvudman 
  
 Huvudmän med  
  
 Samtliga 
  
 1 skola 
  
 2–4 
  skolor 
  
 Minst 5 skolor 
  
 huvudmän 
  
 Aktiebolag 
  
 153 
  
 29 
  
 16 
  
 198 
  
 Stiftelse 
  
 31 
  
 8 
  
 0 
  
 39 
  
 Ideell förening 
  
 16 
  
 0 
  
 0 
  
 16 
  
 Ekonomisk förening 
  
 4 
  
 1 
  
 0 
  
 5 
  
 Handelsbolag 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kommanditbolag 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Offentlig korporation 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Trossamfund 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Fysisk person 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 208 
  
 39 
  
 16 
  
 263 
  
 398 
 SOU 2013:56 Bilaga 6 
 Delavsnitt 4.2.3 – Många små huvudmän ingår i stora koncerner 
  
 Tabell Bilaga 6.19 
  
 Antal enskilda huvudmän, fristående skolor och deras 
  
 elever fördelade efter koncernanknytning och antalet skolor 
  
 huvudmannen ansvarar för, läsåret 2011/12, 
  
 grundskoleutbildning 
  
 Antal skolor per 
  
 Ingår i koncern 
  
 Ingår ej i koncern 
  
 huvudman 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever* 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever* 
  
 1 
  
 76 
  
 76 
  
 7 950 
  
 485 
  
 485 
  
 55 420 
  
 2–4 
  
 30 
  
 70 
  
 9 970 
  
 26 
  
 57 
  
 8 230 
  
 Minst 5 
  
 10 
  
 115 
  
 31 040 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 116 
  
 261 
  
 48 960 
  
 511 
  
 542 
  
 63 650 
  
 * Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. 
  
 Tabell Bilaga 6.20 
  
 Antal enskilda huvudmän, fristående skolor och deras 
  
 elever fördelade efter koncernanknytning och antalet skolor 
  
 huvudmannen ansvarar för, läsåret 2011/12, 
  
 gymnasieutbildning 
  
 Antal skolor per 
  
 Ingår i koncern 
  
 Ingår ej i koncern 
  
 huvudman 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever* 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever* 
  
 1 
  
 79 
  
 79 
  
 14 750 
  
 129 
  
 129 
  
 16 730 
  
 2-4 
  
 25 
  
 70 
  
 11 060 
  
 14 
  
 33 
  
 4 840 
  
 Minst 5 
  
 16 
  
 225 
  
 47 240 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 120 
  
 374 
  
 73 050 
  
 143 
  
 162 
  
 21 570 
  
 * Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. 
 Delavsnitt 4.2.4 – Koncernföretagen bedriver en betydande del av gymnasieutbildningen 
 Tabell Bilaga 6.21 Enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever fördelade efter koncernanknytning, läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Ägarstruktur 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever* 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Ingår i koncern 
  
 116 
  
 19 
  
 261 
  
 33 
  
 48 960 
  
 43 
  
 Ingår ej i koncern 
  
 511 
  
 81 
  
 542 
  
 67 
  
 63 650 
  
 57 
  
 Totalt 
  
 627 
  
 100 
  
 803 
  
 100 
  
 112 610 
  
 100 
  
 * Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. 
 399 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:56 
  
 Tabell Bilaga 6.22 Enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever fördelade efter ägarstruktur koncernanknytning, läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Ägarstruktur 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever* 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Ingår i koncern 
  
 120 
  
 46 
  
 374 
  
 70 
  
 73 050 
  
 77 
  
 Ingår ej i koncern 
  
 143 
  
 54 
  
 162 
  
 30 
  
 21 570 
  
 23 
  
 Totalt 
  
 263 
  
 100 
  
 536 
  
 100 
  
 94 620 
  
 100 
  
 * Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. 
 Tabell Bilaga 6.23 Antal enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever fördelade efter huvudmannens koncernanknytning och juridiska form, läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Huvudmannaform 
  
 Ingår i koncern 
  
 Ingår ej i koncern 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Aktiebolag 
  
 111 
  
 252 
  
 47 230 
  
 166 
  
 186 
  
 22 440 
  
 Stiftelse 
  
 1 
  
 5 
  
 590 
  
 95 
  
 99 
  
 16 280 
  
 Ideell förening 
  
 2 
  
 2 
  
 760 
  
 104 
  
 107 
  
 11 590 
  
 Ekonomisk förening 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 132 
  
 136 
  
 12 660 
  
 Handelsbolag 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 4 
  
 250 
  
 Kommandit-bolag 
  
 1 
  
 1 
  
 221 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Offentlig korporation 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Trossamfund 
  
 1 
  
 1 
  
 150 
  
 3 
  
 3 
  
 110 
  
 Fysisk person 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 7 
  
 7 
  
 320 
  
 Totalt 
  
 116 
  
 261 
  
 48 960 
  
 261 
  
 542 
  
 63 650 
  
 400 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Tabell Bilaga 6.24 Antal enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever fördelade efter huvudmannens koncernanknytning och juridiska form, läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Huvudmannaform 
  
 Ingår i koncern 
  
 Ingår ej i koncern 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Aktiebolag 
  
 116 
  
 364 
  
 71 530 
  
 82 
  
 89 
  
 11 790 
  
 Stiftelse 
  
 2 
  
 5 
  
 610 
  
 37 
  
 48 
  
 7 120 
  
 Ideell förening 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 16 
  
 16 
  
 2 010 
  
 Ekonomisk förening 
  
 1 
  
 1 
  
 230 
  
 4 
  
 5 
  
 460 
  
 Handelsbolag 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 70 
  
 Kommanditbolag 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Offentlig korporation 
  
 1 
  
 4 
  
 680 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Trossamfund 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Fysisk person 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 120 
  
 Totalt 
  
 120 
  
 374 
  
 73 050 
  
 143 
  
 162 
  
 21 570 
  
 Tabell Bilaga 6.25 
  
 Enskilda huvudmän fördelade efter typ 
  
 av gymnasieprogram och koncernanknytning, 
  
 läsåret 2011/12, gymnasieskola 
  
 (gymnasiesärskolor exkluderade) 
  
 Enbart högskole- 
  
 Både högskole- 
  
 Ägarförhållande 
  
 förberedande 
  
 Enbart yrkesprogram 
  
 förberedande och 
  
 program 
  
 yrkesprogram 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Koncernbolag 
  
 20 
  
 23 
  
 33 
  
 55 
  
 56 
  
 64 
  
 Ej koncernbolag 
  
 68 
  
 77 
  
 27 
  
 45 
  
 31 
  
 36 
  
 Total 
  
 88 
  
 100 
  
 60 
  
 100 
  
 87 
  
 100 
  
 401 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:56 
  
 Tabell Bilaga 6.26 Antal enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever, ordnade efter typ av ägande, läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Ägarförhållande 
  
 Ägarbolag finns ej* 
  
 Ägarbolag finns 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever** 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever** 
  
 Ägs av privatpersoner: 
  
 Ingår ej i koncern 
  
 511 
  
 542 
  
 63 650 
  
 Ingår i koncern 
  
 31 
  
 67 
  
 15 910 
  
 Ägs av bolag: 
  
 Ägarbolag i 1 nivå 
  
 49 
  
 74 
  
 8 570 
  
 Ägarbolag i 2 nivåer 
  
 21 
  
 53 
  
 11 210 
  
 Ägarbolag i 3 nivåer 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ägarbolag i 4 nivåer 
  
 5 
  
 9 
  
 1 920 
  
 Ägarbolag i 5 nivåer 
  
 4 
  
 7 
  
 1 190 
  
 Ägarbolag i 6 nivåer 
  
 6 
  
 51 
  
 10 150 
  
 Totalt 
  
 542 
  
 609 
  
 79 560 
  
 85 
  
 194 
  
 33 040 
  
 * 
  
 Huvudmannen ägs av en eller flera privatpersoner. 
  
 ** 
  
 Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. 
  
 Tabell Bilaga 6.27 Enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever ordnade efter typ av ägande, läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Ägarförhållande 
  
 Ägarbolag finns ej* 
  
 Ägarbolag finns 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever** 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever** 
  
 Ägs av privatpersoner: 
  
 Ingår ej i koncern 
  
 143 
  
 162 
  
 21 570 
  
 Ingår i koncern 
  
 21 
  
 50 
  
 7 620 
  
 Ägs av bolag: 
  
 Ägarbolag i 1 nivå 
  
 52 
  
 79 
  
 13 320 
  
 Ägarbolag i 2 nivåer 
  
 24 
  
 135 
  
 30 520 
  
 Ägarbolag i 3 nivåer 
  
 4 
  
 7 
  
 1 350 
  
 Ägarbolag i 4 nivåer 
  
 9 
  
 68 
  
 13 020 
  
 Ägarbolag i 5 nivåer 
  
 8 
  
 29 
  
 6 200 
  
 Ägarbolag i 6 nivåer 
  
 2 
  
 6 
  
 1 020 
  
 Totalt 
  
 164 
  
 212 
  
 29 190 
  
 99 
  
 324 
  
 65 430 
  
 * 
  
 21 huvudmän är koncernbolag utan ägarbolag med sammanlagt 50 skolor och 7 620 elever. 
  
 ** 
  
 Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. 
  
 402 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Tabell Bilaga 6.28 Koncerner där minst en skolhuvudman ingår och deras elever, fördelade efter antalet skolor i hela koncernen, läsåret 2009/10, grundskole- och gymnasieutbildning 
  
 Antal skolor per koncern 
  
 Koncerner 
  
 Elever* 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 1 skola 
  
 109 
  
 64 
  
 16 760 
  
 17 
  
 2 skolor 
  
 32 
  
 19 
  
 9 830 
  
 10 
  
 3 skolor 
  
 8 
  
 5 
  
 3 860 
  
 4 
  
 4 skolor 
  
 5 
  
 3 
  
 4 030 
  
 4 
  
 5 skolor 
  
 4 
  
 2 
  
 3 690 
  
 4 
  
 6 skolor 
  
 2 
  
 1 
  
 1 730 
  
 2 
  
 7 skolor 
  
 1 
  
 1 
  
 2 630 
  
 3 
  
 8 skolor 
  
 1 
  
 1 
  
 1 660 
  
 2 
  
 9 skolor 
  
 2 
  
 1 
  
 1 680 
  
 2 
  
 15 skolor 
  
 1 
  
 1 
  
 4 290 
  
 4 
  
 21 skolor 
  
 1 
  
 1 
  
 3 720 
  
 3 
  
 27 skolor 
  
 1 
  
 1 
  
 11 610 
  
 12 
  
 32 skolor 
  
 1 
  
 1 
  
 9 670 
  
 10 
  
 44 skolor 
  
 1 
  
 1 
  
 4 820 
  
 5 
  
 94 skolor 
  
 1 
  
 1 
  
 19 140 
  
 19 
  
 Totalt 
  
 170 
  
 100 
  
 99 120 
  
 100 
  
 * Antalet elever är avrundat till närmaste tiotal. 
  
 Källa 
 : Skolverket, Enskilda huvudmän och skolmarknadens ägarstrukturer, sidan 35. 
 403 
 Bilaga 6 SOU 2013:56 
 Tabell Bilaga 6.29 Antal fristående skolor och deras elever samt 
 de procentuella andelarna koncernskolor och elever i koncernskolor per län, läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Fristående skolor 
  
 Elever i fristående skolor 
  
 Län 
  
 Andel som är koncern- 
  
 Andel som går i 
  
 Antal 
  
 skolor (%) 
  
 Antal 
  
 koncernskolor (%) 
  
 Blekinge 
  
 14 
  
 50 
  
 1 830 
  
 39 
  
 Dalarna 
  
 14 
  
 14 
  
 1 150 
  
 3 
  
 Gotland 
  
 6 
  
 50 
  
 560 
  
 58 
  
 Gävleborg 
  
 21 
  
 5 
  
 3 280 
  
 33 
  
 Halland 
  
 17 
  
 18 
  
 2 200 
  
 27 
  
 Jämtland 
  
 6 
  
 33 
  
 910 
  
 41 
  
 Jönköping 
  
 17 
  
 71 
  
 1 710 
  
 74 
  
 Kalmar 
  
 12 
  
 17 
  
 1 010 
  
 32 
  
 Kronoberg 
  
 14 
  
 21 
  
 1 320 
  
 36 
  
 Norrbotten 
  
 20 
  
 20 
  
 1 970 
  
 37 
  
 Skåne 
  
 121 
  
 31 
  
 14 230 
  
 37 
  
 Stockholm 
  
 271 
  
 42 
  
 42 430 
  
 51 
  
 Södermanland 
  
 22 
  
 27 
  
 3 760 
  
 55 
  
 Uppsala 
  
 39 
  
 44 
  
 4 900 
  
 46 
  
 Värmland 
  
 14 
  
 7 
  
 950 
  
 46 
  
 Västerbotten 
  
 13 
  
 0 
  
 1 520 
  
 0 
  
 Västernorrland 
  
 15 
  
 33 
  
 2 000 
  
 52 
  
 Västmanland 
  
 16 
  
 38 
  
 2 490 
  
 42 
  
 Västra Götaland 
  
 102 
  
 23 
  
 16 480 
  
 32 
  
 Örebro 
  
 18 
  
 22 
  
 2 800 
  
 50 
  
 Östergötland 
  
 31 
  
 29 
  
 4 670 
  
 48 
  
 Totalt 
  
 536 
  
 33 
  
 112 140 
  
 44 
  
 404 
 SOU 2013:56 Bilaga 6 
  
 Tabell Bilaga 6.30 
  
 Antal fristående skolor och deras elever samt 
  
 de procentuella andelarna koncernskolor och elever 
  
 i koncernskolor per län, läsåret 20111/12, 
  
 gymnasieutbildning 
  
 Fristående skolor 
  
 Elever i fristående skolor 
  
 Län 
  
 Andel som är koncern- 
  
 Andel som går i 
  
 Antal 
  
 skolor (%) 
  
 Antal 
  
 koncernskolor (%) 
  
 Blekinge 
  
 7 
  
 100 
  
 730 
  
 100 
  
 Dalarna 
  
 10 
  
 70 
  
 1 380 
  
 75 
  
 Gotland 
  
 3 
  
 33 
  
 350 
  
 76 
  
 Gävleborg 
  
 10 
  
 70 
  
 1 770 
  
 78 
  
 Halland 
  
 17 
  
 94 
  
 2 540 
  
 100 
  
 Jämtland 
  
 5 
  
 60 
  
 1 040 
  
 74 
  
 Jönköping 
  
 16 
  
 88 
  
 2 090 
  
 94 
  
 Kalmar 
  
 11 
  
 72 
  
 1 460 
  
 97 
  
 Kronoberg 
  
 10 
  
 80 
  
 2 340 
  
 95 
  
 Norrbotten 
  
 7 
  
 71 
  
 640 
  
 78 
  
 Skåne 
  
 85 
  
 72 
  
 13 080 
  
 82 
  
 Stockholm 
  
 148 
  
 51 
  
 29 710 
  
 63 
  
 Södermanland 
  
 15 
  
 87 
  
 2 590 
  
 85 
  
 Uppsala 
  
 18 
  
 78 
  
 2 930 
  
 90 
  
 Värmland 
  
 17 
  
 65 
  
 2 530 
  
 67 
  
 Västerbotten 
  
 12 
  
 75 
  
 1 760 
  
 54 
  
 Västernorrland 
  
 13 
  
 85 
  
 1 020 
  
 70 
  
 Västmanland 
  
 21 
  
 67 
  
 3 170 
  
 75 
  
 Västra Götaland 
  
 70 
  
 81 
  
 14 730 
  
 86 
  
 Örebro 
  
 12 
  
 75 
  
 2 240 
  
 90 
  
 Östergötland 
  
 29 
  
 83 
  
 4 950 
  
 92 
  
 Totalt 
  
 536 
  
 70 
  
 94 060 
  
 77 
  
 405 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:56 
  
 Delavsnitt 4.2.5 – Utländskt ägande är vanligast i fristående gymnasieskolor 
 Tabell Bilaga 6.31 Enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever fördelade efter majoritetsägarens sätesland, 
 läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Ägarförhållande 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Svensk majoritetsägare 
  
 610 
  
 97 
  
 730 
  
 91 
  
 98 960 
  
 88 
  
 Utländsk majoritets- 
  
 ägare 
  
 18 
  
 3 
  
 72 
  
 9 
  
 13 650 
  
 12 
  
 Totalt 
  
 627 
  
 100 
  
 803 
  
 100 
  
 112 610 
  
 100 
  
 Tabell Bilaga 6.32 Enskilda huvudmän, fristående skolor och deras elever fördelade efter majoritetsägarens sätesland, 
 läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Ägarförhållande 
  
 Huvudmän 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Svensk majoritetsägare 
  
 237 
  
 90 
  
 350 
  
 65 
  
 55 900 
  
 59 
  
 Utländsk majoritets- 
  
 ägare 
  
 26 
  
 10 
  
 186 
  
 35 
  
 38 720 
  
 41 
  
 Totalt 
  
 263 
  
 100 
  
 536 
  
 100 
  
 94 620 
  
 100 
  
 406 
  
 SOU 2013:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Delavsnitt 4.3.2 – De största enskilda skolhuvudmännen 
 Tabell Bilaga 6.33 De tio, i antal skolor räknat, största enskilda huvudmännens andelar av det totala antalet fristående skolor och deras elever, läsåret 2011/12, grundskoleutbildning 
  
 Huvudman 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal* 
  
 Andel (%) 
  
 Kunskapsskolan i Sverige AB 
  
 25 
  
 3,1 
  
 7 490 
  
 6,7 
  
 Pysslingen Förskolor och Skolor AB 
  
 25 
  
 3,1 
  
 4 920 
  
 4,4 
  
 Internationella Engelska Skolan i Sverige AB 
  
 16 
  
 2,0 
  
 10 500 
  
 9,3 
  
 Törnskogen Utbildning AB 
  
 11 
  
 1,4 
  
 2 870 
  
 2,6 
  
 Rösjötorp Utbildning AB 
  
 11 
  
 1,4 
  
 2 330 
  
 2,1 
  
 Magelungens Utveckling AB 
  
 7 
  
 0,9 
  
 90 
  
 0,1 
  
 Futuraskolan AB 
  
 5 
  
 0,6 
  
 1 300 
  
 1,2 
  
 Carter 
  Utbildning AB 
  
 5 
  
 0,6 
  
 800 
  
 0,7 
  
 Stiftelsen Livets Ord, Bibelcenter o Förlag 
  
 5 
  
 0,6 
  
 590 
  
 0,5 
  
 PPS Power Planning system AB 
  
 5 
  
 0,6 
  
 140 
  
 0,1 
  
 Totalt, de tio största huvudmännen 
  
 115 
  
 14,3 
  
 31 040 
  
 27,6 
  
 Totalt, fristående skolor 
  
 803 
  
 100,0 
  
 112 600 
  
 100 
  
 Tabell Bilaga 6.34 De tio, i antal skolor räknat, största enskilda huvudmännens andelar av det totala antalet fristående skolor och deras elever, läsåret 2011/12, gymnasieutbildning 
  
 Huvudman 
  
 Skolor 
  
 Elever 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Antal* 
  
 Andel (%) 
  
 Praktiska Sverige AB 
  
 50 
  
 9,3 
  
 6 270 
  
 6,6 
  
 Nordens Teknikerinstitut (NTI) AB 
  
 26 
  
 2,6 
  
 5 560 
  
 5,9 
  
 Thoréngruppen AB 
  
 20 
  
 4,9 
  
 5 020 
  
 5,3 
  
 Jensen Education College AB 
  
 14 
  
 1,9 
  
 4 560 
  
 4,8 
  
 Lärande i Sverige AB 
  
 14 
  
 2,1 
  
 3 820 
  
 4,0 
  
 Plusgymnasiet AB 
  
 13 
  
 1,9 
  
 3 570 
  
 3,8 
  
 Ljud & Bildskolan (LBS) AB 
  
 11 
  
 3,7 
  
 3 250 
  
 3,4 
  
 Drivkraft Värend AB 
  
 11 
  
 2,4 
  
 2 730 
  
 2,9 
  
 Drottning Blankas Gymnasieskola AB 
  
 10 
  
 1,5 
  
 2 200 
  
 2,3 
  
 IT gymnasiet Sverige AB 
  
 10 
  
 1,9 
  
 2 150 
  
 2,3 
  
 Totalt, de tio största huvudmännen 
  
 179 
  
 32,1 
  
 39 130 
  
 41,4 
  
 Totalt, fristående skolor 
  
 536 
  
 100,0 
  
 94 620 
  
 100,0 
  
 407 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:56 
  
 Avsnitt 8 – Att mäta skolors kvalitet 
 Delavsnitt 8.2.5 – Elever i fristående gymnasieskolor har sämre resultat på nationella prov i matematik 
 Tabell Bilaga 6.35 Procentuell fördelning av provresultat i nationellt prov för Matematik 1C, vårterminen 2012, gymnasieskola 
  
 Typ av 
  
 Fördelning av provresultat (%) 
  
 Elever med provresultat, 
  
 huvudman 
  
 F 
  
 E 
  
 D 
  
 C 
  
 B 
  
 A 
  
 Totalt 
  
 antal 
  
 Kommunal 
  
 8 
  
 23 
  
 22 
  
 19 
  
 15 
  
 13 
  
 100 
  
 5 530 
  
 Enskild 
  
 14 
  
 26 
  
 18 
  
 15 
  
 12 
  
 15 
  
 100 
  
 1 770 
  
 Källa 
 : Skolverket. 
 Tabell Bilaga 6.36 Procentuell fördelning av provresultat i nationellt prov för Higgins 2C, vårterminen 2012, gymnasieskola 
  
 Typ av 
  
 Fördelning av provresultat (%) 
  
 Elever med provresultat, 
  
 huvudman 
  
 F 
  
 E 
  
 D 
  
 C 
  
 B 
  
 A 
  
 Totalt 
  
 antal 
  
 Kommunal 
  
 9 
  
 20 
  
 20 
  
 25 
  
 16 
  
 9 
  
 100 
  
 5 507 
  
 Enskild 
  
 15 
  
 23 
  
 19 
  
 20 
  
 15 
  
 8 
  
 100 
  
 2 635 
  
 Källa 
 : Skolverket. 
 408 
  
 Statens offentliga utredningar 2013 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Förändrad hantering av importmoms. Fi. 
  
 2. 
  
 Patientlag. S. 
  
 3. 
  
 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Fi. 
  
 4. 
  
 Tillstånd och medling. Ju. 
  
 5. 
  
 Djurhållning och miljön 
  
 – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. L. 
  
 6. 
  
 Att förebygga och hantera finansiella kriser. Fi. 
  
 7. 
  
 Skärpningar i vapenlagstiftningen. Ju. 
  
 8. 
  
 Den svenska veteranpolitiken 
  
 Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. Fö. 
  
 9. 
  
 Riksbankens 
  
 finansiella oberoende och balansräkning. Fi. 
  
 10. 
  
 Rätta byggfelen snabbt! 
  
 – 
  
 med effektivare förelägganden och försäkringar. S. 
  
 11. 
  
 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 
  
 och framtidsalternativ. M. 
  
 12. 
  
 Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Fi. 
  
 13. 
  
 Ungdomar utanför gymnasieskolan 
  
 – 
  
 ett förtydligat ansvar för stat och kommun. U. 
  
 14. 
  
 En översyn inom Sevesoområdet 
  
 – 
  
 förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Fö. 
  
 15. 
  
 För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. U. 
  
 16. 
  
 Effektivare konkurrenstillsyn. N. 
  
 17. 
  
 Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. Ju. 
  
 18. 
  
 Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. Fö. 
  
 19. 
  
 Mera glädje för pengarna. Ku. 
  
 20. 
  
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. U. 
  
 21. 
  
 Internationell straffverkställighet. Ju. 
  
 22. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – 
  
 samordning och digital samverkan. N. 
  
 23. 
  
 Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. S. 
  
 24. 
  
 E-röstning 
  
  och andra valfrågor. Ju. 
  
 25. 
  
 Åtgärder för ett längre arbetsliv. +Lättläst + Daisy. S. 
  
 26. 
  
 Fri att leka och lära 
  
 – 
  
 ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. U. 
  
 27. 
  
 Vissa frågor om gode män och förvaltare. Ju. 
  
 28. 
  
 Försäkring på transportområdet i krig och kris. Fi. 
  
 29. 
  
 Det svenska medborgarskapet. A. 
  
 30. 
  
 Det tar tid 
  
 – 
  
 om effekter av skolpolitiska reformer. U. 
  
 31. 
  
 En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. N. 
  
 32. 
  
 Budgetramverket 
  
 – 
  
 uppfyller det EU:s direktiv? Fi. 
  
 33. 
  
 En myndighet för alarmering. Fö. 
  
 34. 
  
 En effektivare plan- och bygglovsprocess. S. 
  
 35. 
  
 En ny lag om personnamn. Ju. 
  
 36. 
  
 Disciplinansvar i ett reformerat försvar. Fö. 
  
 37. 
  
 Begripliga beslut på migrationsområdet. Ju. 
  
 38. 
  
 Vad bör straffas? Del 1 och 2. Ju. 
  
 39. 
  
 Europarådets konvention om  
  
 it-relaterad 
  brottslighet. Ju. 
  
 40. 
  
 Att tänka nytt för att göra nytta 
  
 – 
  
 om perspektivskiften i offentlig verksamhet. S. 
  
 41. 
  
 Förskolegaranti. U. 
  
 42. 
  
 Tillsyn över polisen. Ju. 
  
 43. 
  
 Långsiktigt hållbar markanvändning 
  
 – 
  
 del 1. M. 
  
 44. 
  
 Ansvarsfull hälso- och sjukvård. S. 
  
 45. 
  
 Rätt information 
  
 – 
  
 Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. S. 
  
 46. 
  
 Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 
  
 47. 
  
 Effektivare bredbandsstöd. N. 
  
 48. 
  
 Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. Ju. 
  
 49. 
  
 Nämndemannauppdraget 
  
 – 
  
 breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Ju. 
  
 50. 
  
 En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och  
  
 e-handel 
  med alkohol och tobak. S. 
  
 51. 
  
 Skydd för geografisk information. Fö. 
  
 52. 
  
 Moderniserad studiehjälp. U. 
  
 53. 
  
 Privata utförare – kontroll och insyn. Fi. 
  
 54. 
  
 Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. S. 
  
 55. 
  
 Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. S. 
  
 56. 
  
 Friskolorna i samhället. U. 
  
 Statens offentliga utredningar 2013 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21]  
 E-röstning 
  och andra valfrågor. [24] 
 Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. [35] 
 Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. [38] 
 Europarådets konvention om  
 it-relaterad 
  brottslighet. [39] 
 Tillsyn över polisen. [42] 
 Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. [48] 
 Nämndemannauppdraget 
 – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. [49] 
 Försvarsdepartementet 
 Den svenska veteranpolitiken 
 Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. [8] 
 En översyn inom Sevesoområdet 
 – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. [14] 
 Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. [51] 
 Socialdepartementet 
 Patientlag. [2] 
 Rätta byggfelen snabbt! 
 – med effektivare förelägganden och försäkringar. [10] 
 Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. [23] 
 Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + Daisy. [25] 
 En effektivare plan- och bygglovsprocess. [34] 
 Att tänka nytt för att göra nytta 
 – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. [40] 
 Ansvarsfull hälso- och sjukvård. [44] 
 Rätt information 
 – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. [45] 
 En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och  
 e-handel 
  med alkohol och tobak. [50] 
 Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. [54] 
 Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. [55] 
 Finansdepartementet 
 Förändrad hantering av importmoms. [1] 
 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. [3] 
 Att förebygga och hantera finansiella kriser. [6] 
 Riksbankens finansiella oberoende och balansräkning. [9] 
 Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. [12] 
 Försäkring på transportområdet i krig och kris. [28] 
 Budgetramverket 
 – uppfyller det EU:s direktiv? [32] Beskattning av mikroproducerad el m.m. [46] Privata utförare – kontroll och insyn. [53] 
 Utbildningsdepartementet 
 Ungdomar utanför gymnasieskolan 
 – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. [13] 
 För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. [15] 
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. [20] 
 Fri att leka och lära 
 – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. [26] 
 Det tar tid 
 – om effekter av skolpolitiska reformer. [30] 
 Förskolegaranti. [41] Moderniserad studiehjälp. [52] Friskolorna i samhället. [56] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Djurhållning och miljön 
 – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. [5] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. [11] 
 Långsiktigt hållbar markanvändning 
 – del 1. [43] 
 Näringsdepartementet 
 Effektivare konkurrenstillsyn. [16] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – 
  
 samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. [31] 
  
 Effektivare bredbandsstöd. [47] 
 Kulturdepartementet 
 Mera glädje för pengarna. [19] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Det svenska medborgarskapet. [29]