Från analog till digital marksänd radio 
 – en plan från Digitalradiosamordningen 
 Betänkande av Digitalradiosamordningen 
 Stockholm 2014 
 SOU 2014:77 
 SOU och Ds kan köpas från Smith kundtjänst. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst, 106 47 Stockholm 
 Ordertelefon:  
 08-598 191 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se 
 Webbplats: fritzes.se 
 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Smith Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Svara på remiss – hur och varför. 
 Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad  
 2009-05-02) 
  
 En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. 
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet. 
 Omslag: Owens. 
 Tryck: Owens, Stockholm 2014. 
 ISBN  
 978-91-38-24196-7 
  
 ISSN  
  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för Kulturdepartementet 
 Regeringen beslutade den 25 juli 2013 att ge en särskild utredare i uppdrag att som branschsamordnare arbeta för en övergång till digital ljudradio. I uppdraget ingick att tillsammans med Myndig- heten för radio och tv och i nära dialog med berörda aktörer utarbeta ett förslag till plan för övergång från analog Solomon ljudradio till digital marksänd ljudradio. Samma dag förordnade chefen för Kulturdepartementet, statsrådet Fitzpatrick Liljeroth docent Rodgers som särskild utredare. Departementssekrete- raren Chapman anställdes som sekreterare fr.o.m. den 16 september 2013. Utredningen har antagit namnet Digitalradio- samordningen (Ku 2013:01). 
 Härmed överlämnas betänkandet  
 Från analog till digital mark- sänd radio – En plan från Digitalradiosamordningen 
 , SOU 2014:77. Uppdraget är därmed slutfört. 
 Stockholm i november 2014 
 Rodgers 
 Richardson 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 1 Författningsförslag...................................................... 
  
 19 
  
 1.1 
  
 Förslag till lag med tillfälliga bestämmelser om tillstånd 
  
 att sända analog kommersiell radio......................................... 
  
 19 
  
 1.2 
  
 Förslag till lag om ändring i radio- och  
  
 tv-lagen 
  
 (2010:696) ................................................................................ 
  
 21 
  
 2 
  
 Varför digital marksänd ljudradio? ................................ 
  
 23 
  
 2.1 
  
 Utveckla radion ........................................................................ 
  
 23 
  
 2.2 
  
 Fler program och större mångfald .......................................... 
  
 24 
  
 2.3 
  
 Bättre konkurrens .................................................................... 
  
 24 
  
 2.4 
  
 Ökade möjligheter för public service ..................................... 
  
 24 
  
 2.5 
  
 Flera plattformar ...................................................................... 
  
 24 
  
 2.6 
  
 Robust och separat infrastruktur ............................................ 
  
 25 
  
 2.7 
  
 Långsiktigt lägre kostnader och energiförbrukning .............. 
  
 25 
  
 2.8 
  
 Enkel, direkt och gratis mottagning ....................................... 
  
 25 
  
 2.9 
  
 Radion i ett föränderligt samhälle........................................... 
  
 25 
  
 2.10 
  
 Slutsats ...................................................................................... 
  
 27 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2014:77 
  
 3 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio ........ 
  
 29 
  
 3.1 
  
 Vid ett teknikskifte behövs tydliga förutsättningar .............. 
  
 32 
  
 3.1.1 Centrala delar av digitaliseringen av marksänd 
  
 ljudradio bör godkännas av riksdagen......................... 
  
 33 
  
 3.1.2 Nya tillstånd för Sveriges Radio och 
  
 Utbildningsradion ........................................................ 
  
 34 
  
 3.1.3 Finansieringen av Sveriges Radios och 
  
 Utbildningsradions digitalradiosändningar ................ 
  
 35 
  
 3.1.4 Förutsägbarhet för den kommersiella radion ............. 
  
 37 
  
 3.2 
  
 Samordning mellan public service och de kommersiella 
  
 programföretagen .................................................................... 
  
 38 
  
 3.2.1 Olika förutsättningar för public  
  
 service-radio 
  
  och 
  
 kommersiell radio......................................................... 
  
 39 
  
 3.2.2 
  
 En gemensam lansering................................................ 
  
 41 
  
 3.3 Utbyggnad av digitala sändningar .......................................... 
  
 42 
  
 3.3.1 
  
 Tekniska förutsättningar ............................................. 
  
 42 
  
 3.3.2 
  
 Dagens digitalradiosändningar .................................... 
  
 46 
  
 3.3.3 Nya sändningstillstånd för Sveriges Radio och 
  
 Utbildningsradion ........................................................ 
  
 46 
  
 3.3.4 Tillstånd för digital kommersiell radio ....................... 
  
 51 
  
 3.3.5 Post- och telestyrelsens tillståndsgivning och 
  
 möjligheterna att samordna nätutbyggnaden ............. 
  
 54 
  
 3.4 Tillståndsfrågor under parallellsändningsperioden ............... 
  
 56 
  
 3.4.1 Sveriges Radio och Utbildningsradion........................ 
  
 56 
  
 3.4.2 Tillstånden för analog kommersiell radio ................... 
  
 58 
  
 3.4.3 Förlängning av tillstånden för analog 
  
 kommersiell radio genom en tillfällig lag.................... 
  
 59 
  
 3.4.4 
  
 Gällande rätt ................................................................. 
  
 61 
  
 3.4.5 En lag med tillfälliga bestämmelser om tillstånd 
  
 att sända analog kommersiell radio införs .................. 
  
 66 
  
 3.4.6 
  
 Radioföretagens synpunkter........................................ 
  
 77 
  
 3.4.7 Ett andrahandsalternativ till förlängning av 
  
 tillstånden ..................................................................... 
  
 78 
  
 6 
 SOU 2014:77 Innehåll 
  
 3.5 
  
 Avveckling av  
  
 FM-sändningarna............................................. 
  
 80 
  
 3.5.1 
  
 Tidpunkt för släckningen............................................. 
  
 81 
  
 3.5.2 
  
 Släckningsvillkor........................................................... 
  
 83 
  
 3.5.3 Uppdrag till Myndigheten för radio och tv ................ 
  
 90 
  
 3.5.4 
  
 Släckningsprocessen ..................................................... 
  
 91 
  
 3.6 
  
 Informationsinsatser vid ett teknikskifte ............................... 
  
 92 
  
 3.6.1 Informationsinsatser vid digitalradioövergången i 
  
 Norge............................................................................. 
  
 93 
  
 3.6.2 
  
 Informationsarbetet vid  
  
 digital-tv-övergången........... 
  
 94 
  
 4 
  
 Närradiosändningar .................................................... 
  
 97 
  
 4.1 
  
 Bakgrund .................................................................................. 
  
 97 
  
 4.2 
  
 Särskilt om s.k. kommersialisering av närradio...................... 
  
 99 
  
 4.3 
  
 Närradion vid en digitalisering av marksänd radio .............. 
  
 100 
  
 4.3.1 Närradion bör få fortsätta sända på  
  
 FM-bandet....... 
  
 101 
  
 4.3.2 
  
 Småskalig DAB ........................................................... 
  
 103 
  
 4.3.3 
  
 L-bandet 
  
  och  
  
 DAB-radio ........................................... 
  
 104 
  
 5 
  
 Konsekvenser........................................................... 
  
 107 
  
 5.1 
  
 Miljöaspekter av en övergång ................................................ 
  
 107 
  
 5.1.1 
  
 Förändrad energianvändning ..................................... 
  
 107 
  
 5.1.2 
  
 Ökade mängder elektronikavfall................................ 
  
 109 
  
 5.2 
  
 Radiopubliken måste köpa nya mottagare ........................... 
  
 110 
  
 5.2.1 
  
 Digitalradiomottagare för hemmen........................... 
  
 111 
  
 5.2.2 Hur många mottagare behöver bytas ut? .................. 
  
 112 
  
 5.2.3 
  
 Befintliga digitalradiomottagare ................................ 
  
 114 
  
 5.3 
  
 Fordon med  
  
 FM-mottagare 
  
  måste digitaliseras ................... 
  
 115 
  
 5.3.1 Valmöjligheter för digitalradiomottagning i bilar..... 
  
 115 
  
 5.3.2 
  
 Kostnad för mottagare ............................................... 
  
 117 
  
 5.3.3 Hur många fordon berörs av övergången ................. 
  
 118 
  
 5.4 
  
 FM-frekvensernas 
  
  värde för annan användning ................... 
  
 119 
  
 5.5 
  
 Konsekvenser för staten ........................................................ 
  
 120 
  
 7 
 Innehåll SOU 2014:77 
  
 5.6 
  
 Konsekvenser för företagen.................................................. 
  
 122 
  
 5.6.1 Sveriges Radio och Utbildningsradion...................... 
  
 122 
  
 5.6.2 
  
 De kommersiella radioföretagen ............................... 
  
 126 
  
 5.7 
  
 Övriga konsekvensbeskrivningar ......................................... 
  
 127 
  
 5.7.1 Sammanfattande beskrivning av nuvarande 
  
 ordning och vilken förändring som eftersträvas ...... 
  
 127 
  
 5.7.2 Alternativa lösningar och effekter av utebliven 
  
 reglering ...................................................................... 
  
 129 
  
 5.7.3 Vilka berörs av förslagen............................................ 
  
 130 
  
 5.7.4 Kostnadsmässiga konsekvenser av den föreslagna 
  
 regleringen .................................................................. 
  
 132 
  
 5.7.5 
  
 Regleringens påverkan på 
  
 konkurrensförhållanden............................................. 
  
 133 
  
 5.7.6 Särskilda hänsyn avseende tidpunkten för 
  
 ikraftträdande ............................................................. 
  
 134 
  
 6 
  
 Författningskommentar ............................................. 
  
 135 
  
 6.1 
  
 Förslaget till lag med tillfälliga bestämmelser om 
  
 tillstånd att sända analog kommersiell radio........................ 
  
 135 
  
 6.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i radio- och  
  
 tv-lagen 
  
 (2010:696) .............................................................................. 
  
 139 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2013:76.............................................. 
  
 141 
  
 Bilaga 2 
  
 Internationell utblick ...................................................... 
  
 143 
  
 Bilaga 3  
 Digitalradions utveckling i Sverige................................. 
  
 155 
  
 Bilaga 4 
  
 Beskrivning av radiolyssnandet och radiomarknaden ... 
  
 165 
  
 8 
 Sammanfattning 
 Uppdraget 
 Digitalradiosamordningen har haft i uppdrag att utarbeta ett förslag till plan för övergång från  
 FM-sändningar 
  till marksänd digital- radio. En utgångspunkt för arbetet har varit att en övergång bör vara marknadsdriven, samtidigt som det allmänna kan bidra till att skapa goda förutsättningar. Uppdraget har genomförts tillsammans med Myndigheten för radio och tv och i nära dialog med Sveriges Radio AB, de kommersiella radioföretagen, företrädare för närradion och andra berörda aktörer, bland andra Post- och telestyrelsen. De bedömningar som regeringen redovisat i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst  
 2014–2019 
  (prop. 2012/13:164) har tjänat som grund för arbetet. Det har inne- burit att samordningsarbetet utgått från att  
 FM-sändningarna 
  upphör 2022 och att de digitala sändningarna ska nå hela landet och uppfylla högt ställda beredskapskrav. 
 Varför digital marksänd ljudradio? 
 Det finns flera fördelar med en digitalisering av den marksända ljudradion.  
 FM-nätet 
  lider av kapacitetsbrist och ett digitalt mark- nät ger utrymme för fler kanaler än i dag. Ett digitalt marknät kan därför ge ett utökat och mer lyssnaranpassat utbud vilket är viktigt för att utveckla radion i medielandskapet. I vissa storstadsområden finns i dag ett relativt stort utbud av radiokanaler, men i många orter ute i landet finns det bara sex stycken kanaler, varav endast två kommersiella kanaler. Digital marksänd radio tar i anspråk frekvensutrymme som är oanvänt i dag och möjliggör ett mångfalt större utbud. Med tekniken DAB+ kan 30 kommersiella kanaler 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:77 
  
 sändas över hela landet och public  
 service-radion 
  kan också utöka sitt utbud jämfört med vad som i dag får plats på  
 FM-bandet. 
  
 Med plats för mer radio ökar konkurrensen mellan radioföre- tagen. Det öppnar för nya aktörer att komma in på radiomarknaden som präglas av två nätverk vid sidan av Sveriges Radio. Det innebär också mer jämbördiga konkurrensvillkor mellan olika kommersiella programföretag, men också mellan Sveriges Radio och de kom- mersiella programföretagen. 
 Det har ibland anförts att det saknas behov av fler radiokanaler och att  
 FM-sändningarna 
  fungerar bra i dag och kan kompletteras med webbradio för ett utökat utbud. Radioföretagen är av en annan uppfattning. De hävdar att det finns en stor efterfrågan på radio, att Solomon radio är grunden för distributionen och att de behöver utveckla sin verksamhet i marksändningar. Den 2 oktober beslu- tade också Myndigheten för radio och tv tillstånd för digital kom- mersiell radio. 21 nationella och 4 regionala och lokala sändnings- tillstånd gavs till 6 företag. 
 Ett väl utbyggt och robust marknät för radio är också en viktig infrastruktur för ett informationssamhälle. Ett marknät är billigt i jämförelse med de mobila telekomnäten och erbjuder ytterligare en möjlighet till generell informationsspridning som är central inte bara ur ett beredskapsperspektiv. Så länge många vill höra samma sak samtidigt är rundradio det frekvenseffektivaste och enklaste sättet att sprida innehåll på. Marknätet är enkelt för lyssnarna efter- som det enda man behöver är en radiomottagare. Man behöver inget abonnemang, ingen mobiltelefon eller dator, dataströmmen registreras ingenstans och hur många som helst kan lyssna sam- tidigt utan att det hackar. 
 Digital marksänd radio har också ekonomiska och miljömässiga fördelar. Digitala sändningar kräver mindre energi jämfört med analoga och de är billigare för radioföretagen. Under en övergångs- period med parallella analoga och digitala sändningar kommer kost- naderna att öka, men det är en tillfällig ökning. 
 10 
  
 SOU 2014:77 
  
 Sammanfattning 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
 Den plan för övergång till digital marksänd radio som nu presente- ras har arbetats fram i nära dialog med radioföretagen. Utgångs- punkterna är att marknaden behöver tydliga förutsättningar, att Sveriges Radio spelar en central roll i en digitalisering, samt att det är viktigt att Sveriges Radio och de kommersiella programföretagen samverkar. 
 De tydliga förutsättningar som efterfrågas bör skapas genom ett riksdagsbeslut om digitalisering av Solomon ljudradio och släck- ning av public service radions och den kommersiella radions FM- sändningar, nya tillstånd för Sveriges Radio och Utbildningsradion, beslut om finansiering av public  
 service-företagens 
  kostnader för en digitalradioövergång samt beslut om nya regler för den kom- mersiella radions tillstånd för analoga sändningar som går ut 2018. 
 Riksdagsbeslutet 
 En övergång till digital marksänd ljudradio innebär förändrade för- utsättningar för public  
 service-företagen 
  att uppfylla sina uppdrag, och även för allmänhetens möjligheter att ta del av företagens sänd- ningar. Det är genomgripande förändringar som bör vara parlamen- tariskt förankrade. Ett riksdagsbeslut är också till fördel för digita- liseringen eftersom det skapar tydlighet för företagen och lyssnarna och underlättar planering och genomförande av teknikskiftet. Riks- dagen bör därför fatta beslut om att public  
 service-företagens 
  och de kommersiella radioföretagens analoga marksändningar ska upp- höra och ersättas av marksändningar med digital teknik. 
 Nya tillstånd för Sveriges Radio och Utbildningsradion 
 Ett riksdagsbeslut om digitalisering av Solomon ljudradio bör följas av nya tillstånd för Sveriges Radio och Utbildningsradion som möjlig- gör en utbyggnad av de digitala ljudradiosändningarna. Tillstånden bör innehålla krav på en lägsta utbyggnadstakt. De nya tillstånden bör också ge Sveriges Radio möjlighet att tillhandahålla ett program- utbud i de digitala marksändningarna som innebär ett mervärde för lyssnarna i form av ett större utbud jämfört med  
 FM-radion. 
  
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:77 
  
 Finansieringen av Sveriges Radios och Utbildningsradions digitalradiosändningar 
 Sveriges Radio har uppskattat den årliga driftskostnaden för digi- tala sändningar till 100 mnkr. Digitaliseringen medför därutöver ökade kostnader för teknisk omställning samt ett utökat program- utbud som uppskattas till 100 mnkr. Sveriges Radio har bedömt att 50 mnkr per år kan prioriteras fram internt för att hantera de ökade utvecklings- och utbudskostnaderna och att det krävs en ökning av tilldelningen från rundradiokontot med samma summa, dvs. 50 mnkr årligen, för att komma upp i den nivå på 100 mnkr som krävs för at ge det mervärde som är nödvändigt för en lyckad digitalisering. Jag anser att den ökning av medelstilldelningen som Sveriges Radio efterfrågar bör tillgodoses. Jag delar företagets uppfattning att det är avgörande för en framgångsrik digitalisering att den medför ett utökat utbud jämfört med  
 FM-radion 
  och därmed ett mervärde för radiopubliken. Utbildningsradion har förklarat sig villigt att bidra till ett utvecklat utbud, förutsatt att det sker resursförstärkningar. 
 Sveriges Radios ökade distributionskostnader under övergångs- perioden bör finansieras med lån i Riksgälden, enligt den modell med ett särskilt distributionskonto som användes vid  
 digital-tv- 
  övergången. Det bygger på att kostnaderna för de digitala sänd- ningarna är lägre än för de analoga. Vid avvecklingen av de analoga sändningarna skapas ett utrymme som kan användas för att åter- betala de lån som tagits för att betala för den parallella analoga och digitala distributionen. 
 Förutsägbarhet för den kommersiella radion genom förlängning av nuvarande tillstånd för analog kommersiell radio 
 De nuvarande tillstånden för analog kommersiell radio går ut den 31 juli 2018. Enligt gällande regelverk ska då samtliga tillstånd ledig- förklaras av Myndigheten för radio och tv och utlysas i ett slutet anbudsförfarande. Att de analoga tillstånden upphör 2018 innebär en osäkerhet för tillståndshavarna som försvårar beslut om investe- ringar i digitalradioutbyggnaden och är därför till nackdel för radio- företagens möjlighet att driva en övergång till marksänd digital- radio. De radioföretag som investerar i en övergång till digital radio bör kunna förvissa sig om att få fortsätta sända på  
 FM-bandet 
  
 12 
  
 SOU 2014:77 
  
 Sammanfattning 
  
 under hela övergångsperioden, dvs. från det att digital marksänd radio lanseras fram till dess att  
 FM-sändningarna 
  upphör. Jag lämnar därför förslag om en tillfällig lag för att erbjuda tillståndshavarna en möjlighet till förlängning av tillstånden för analog kommersiell radio. Möjligheten till förlängning är förenad med villkor om att bedriva digitala marksändningar och att samverka med andra till- ståndshavare för att främja arbetet med övergången. Tillstånd som förlängs enligt den tillfälliga lagen kommer inte att vara förenade med sändningsavgifter. 
 En gemensam lansering av digitalradio 
 Sveriges Radio, MTG Radio och SBS Radio anser att en framgångs- rik lansering av digital marksänd radio kräver gemensam handling. Det är viktigt dels för att förenkla för lyssnarna, dels för möjlig- heterna att effektivt informera om övergången från analog till digital radio. En gemensam lansering av Sveriges Radios och den kom- mersiella radions digitala kanaler bör enligt radioföretagen göras när sändningarna når 70 procent av befolkningen. 
 Tidpunkten för en gemensam lansering är framför allt beroende av den tid det tar att bygga ut sändarnäten till 70 procents befolk- ningstäckning. Kommersiell radio och public service kommer att sända sina kanaler i olika sändarnät som kan byggas ut oberoende av varandra. I praktiken kommer de höga krav på tillgänglighet och säkerhet för beredskapsändamål som ställs på Sveriges Radios sänd- ningar avgöra tidpunkten för lanseringen eftersom det innebär behov av en omfattande och tidskrävande upphandlingsprocess av utsänd- ningstjänsten. Radioföretagen har utifrån sina olika bedömnings- grunder kommit fram till att en gemensam lansering bör kunna genomföras före utgången av 2016. 
 Fortsatt utbyggnad 
 Efter lanseringen följer en fortsatt utbyggnad av täckningen för Sveriges Radios sändningar till 99,8 procents befolkningstäckning. Det innebär en täckning motsvarande dagens  
 FM-sändningar. 
  Ut- byggnadstakten för Sveriges Radio föreslås bli del av företagets tillståndsvillkor på det sättet att de digitala sändningarna ska nå 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:77 
  
 70 procent av den fast bosatta befolkningen 2016, 90 procent 2018, 95 procent 2019 och 99,8 procent 2020. För den kommersiella radion sker fortsatt utbyggnad på marknadens villkor. Tillstånden för digital kommersiell radio är förenade med villkor om en viss lägsta utbyggnadstakt och den högsta befolkningstäckning som ska nås enligt villkoren är 70 procent. En fortsatt utbyggnad av de kommersiella radiosändningarnas täckning utöver 70 procent blir en fråga för radioföretagen. 
 Tidpunkt för släckning 
 Den tidpunkt för  
 FM-släckning 
  som nu föreslås, 2022, har varit utgångspunkten för samordningsarbetet och det har inte funnits skäl att frångå den. Förslaget är att riksdagsbeslutet fastslår att public  
 service-företagens 
  och de kommersiella programföretagens  
 FM-sändningar 
  upphör 2022 eller senast 2024. Tidpunkten för släckningen är beroende av att vissa villkor är uppfyllda. Skulle det visa sig att villkoren inte är uppfyllda bör tidpunkten för släck- ningen skjutas framåt med två år och därmed ge utrymme för ytterligare två år av parallellsändningar. Beslut om att slutligt fast- ställa tidpunkt för släckningen bör ytterst tas av regeringen efter det att underlag om villkorens uppfyllelse lämnats av Myndigheten för radio och tv. 
 Det är viktigt att det från början finns en planerad tidpunkt för släckning av  
 FM-sändningarna, 
  bland annat för att kunna bedöma kostnaderna för Sveriges Radios parallellsändningar. Det ger också radiopubliken, elektronikindustrin, programföretagen och andra berörda goda möjligheter att planera för framtiden. 
 Villkor styr tidpunkten för  
 FM-sändningarnas 
  släckning 
 Fyra villkor ska styra tidpunkten för  
 FM-sändningarnas 
  släckning. Är villkoren uppfyllda 2020 avvecklas  
 FM-sändningarna 
  2022, annars senast 2024. Villkoren är: 
  
 Sveriges Radios digitala sändningar ska ha samma täckning som de analoga  
  
 FM-sändningarna 
  och uppfylla högt ställda bered- skapskrav. 
 14 
  
 SOU 2014:77 
  
 Sammanfattning 
  
 50 procent av radiolyssnarna ska dagligen lyssna på radio via en digital plattform. 
  
 Programutbudet i de digitala marksändningarna ska ge lyssnarna ett mervärde i form av ett större utbud jämfört med  
  
 FM-sänd- 
  ningarna. 
  
 Det ska finnas ekonomiskt och praktiskt rimliga möjligheter att konvertera analoga bilradiomottagare för  
  
 DAB+-mottagning. 
  
 Utvecklingen ska följas av Myndigheten för radio och tv 
 Ett uppdrag bör ges till Myndigheten för radio och tv att följa ut- byggnaden av digital marksänd radio och halvårsvis rapportera till regeringen om utvecklingen mot bakgrund av släckningsvillkoren. Myndighetens rapportering ska utgöra underlag för regeringens prövning om villkoren är uppfyllda 2020 och följande beslut om att fastställa tidpunkt för  
 FM-släckning. 
  Uppdraget bör också inne- fatta en översyn av släckningsvillkorens utformning 2018. Över- synen är viktig eftersom villkorens uppfyllnad ska prövas fem år efter att de fastställts, vilket är en relativt lång tid mot bakgrund av den snabba utvecklingen på mediemarknaden och potentiella för- ändringar i allmänhetens mediekonsumtion. Det finns därför behov av att på ett strukturerat sätt följa upp och utvärdera om förut- sättningarna för släckningsvillkoren har förändrats. 
 Släckningsprocessen 
 Sveriges Radios och Utbildningsradions utbud i de analoga sänd- ningarna bör finnas tillgängligt i sin helhet fram till släckningen. Det bör finnas utrymme för att genomföra släckningen regionvis under ett års tid, bland annat eftersom det möjliggör ett mer kon- centrerat informationsarbete. Sveriges Radio bör därför tillsammans med den kommersiella radion lämna ett gemensamt förslag om hur släckningen ska genomföras senast två år innan släckningen. 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:77 
  
 Informationsinsatser 
 Det huvudsakliga ansvaret för att informera lyssnarna om teknik- skiftet bör ligga på de programföretag som sänder digital marksänd radio. Företagen bör i samarbete planera och genomföra lämpliga informationsinsatser i syfte att underlätta ett effektivt teknikskifte där lyssnarnas behov är i centrum. 
 En särskild statligt finansierad informationsinsats bör genom- föras inför avvecklingen av public  
 service-företagens 
 FM-sändningar. 
  Den statliga informationsinsatens bör särskilt uppmärksamma män- niskor med särskilda behov. Även frågan om återvinning av uttjänta  
 FM-mottagare 
  kan vara en del av informationsarbetet. 
 Närradion 
 Lokal  
 icke-kommersiell 
  närradio är betydelsefull för att olika intressen och åsikter ska kunna göra sig hörda och främjar på så sätt yttrande- frihet och mångfald i samhället. Närradion är en ideell verksamhet, till största delen finansierad med medlemsavgifter, och har därför i allmänhet begränsade resurser att utveckla verksamheten. Kostna- derna för distribution är ofta en stor del av en närradiosändande förenings utgifter. Närradion bör därför ges möjlighet att fortsätta sända på  
 FM-bandet, 
  även efter det att public  
 Evans 
  och den kommersiella radions  
 FM-sändningar 
  upphört. Lyssnarnas möjligheter att kunna ta del av  
 FM-sändningar 
  även efter teknik- skiftet är goda, eftersom de flesta  
 DAB+-mottagare 
  som säljs i dag också har en inbyggd  
 FM-mottagare. 
  Närradion bör få möjlighet att fortsätta sända på  
 FM-bandet 
  tills en alternativ användning av närradions sändningsutrymme på  
 FM-bandet 
  motiverar en för- ändring. 
 Konsekvenser 
 En övergång till digital marksänd ljudradio får konsekvenser för miljön i form av minskad energianvändning och en marginell ökning av mängden elektronikavfall. Energieffektiviseringen är tyd- ligast för sändarnäten, men även på mottagarsidan kommer en övergång till marksänd digitalradio att leda till lägre energiförbruk- 
 16 
  
 SOU 2014:77 
  
 Sammanfattning 
  
 ning. Uppskattningsvis kommer upp till 10 miljoner  
 FM-mottagare 
  att skrotas i förtid som konsekvens av teknikskiftet. Om samtliga  
 FM-mottagare 
  som ersätts av  
 DAB+-mottagare 
  lämnas till åter- vinning under ett och samma år innebär det en ökning av den totala årliga  
 el-avfallsmängden 
  med drygt 3 procent. 
 För allmänheten innebär digitalradioövergången behov av att investera i ny teknisk utrustning. I dag finns god tillgång till mottag- are till rimliga priser eftersom marknaden för digitalradiomottagare är internationell och ett svenskt teknikskifte harmoniserar med utvecklingen i vår omvärld. En stor del av det totala radiolyss- nandet sker i bilar och en överväldigande majoritet av landets bilar, lastbilar och bussar har i dag inte möjlighet att ta emot DAB+- radio. En släckning av  
 FM-radion 
  innebär därför också konsekvenser för fordonsparken. Uppskattningsvis kommer cirka 3,5 miljoner fordon att vara i behov av konverteringslösningar. Det finns i dag flera lösningar som möjliggör digital mottagning i bilar. 
 En fullständig övergång från analog Solomon ljudradio till digital marksänd ljudradio innebär att det frekvensutrymme som i dag används för  
 FM-sändningar 
  kan frigöras för annan användning. Någon efterfrågan eller behov av dessa frekvenser föreligger inte i dag, men det kan ändras i framtiden. 
 En övergång till digital marksänd radio och avveckling av den kommersiella radions  
 FM-sändningar 
  innebär att staten inte längre kan tillgodogöra sig sändningsavgifter från radioföretagen. Enligt planen som nu föreslås kommer  
 FM-sändningarna 
  att upphöra 2022 eller senast 2024. Med beaktande av förslaget om förlängning av nuvarande tillstånd för analog kommersiell radio från augusti 2018 till och med  
 FM-släckningen 
  på avgiftsfria villkor, kan statens intäkter från sändningsavgifterna förväntas minska från år 2018. Inkomstbortfallet som då uppstår är en konsekvens av teknik- skiftet. 
 17 
 1 Författningsförslag 
  
 1.1 
  
 Förslag till 
  
 lag med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända analog kommersiell radio 
 Härigenom föreskrivs följande. 
 Lagens tillämpningsområde 
  
 1 §  
 Denna lag innehåller tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända analog kommersiell radio. 
  
 2 §  
 Bestämmelserna i lagen ska tillämpas för förlängning av till- stånd att sända analog kommersiell radio som upphör den 31 juli 2018. För tillstånd att sända analog kommersiell radio gäller i övrigt bestämmelser i radio- och  
 tv-lagen 
  (2010:696). 
 Tillståndsperiod 
  
 3 §  
 Myndigheten för radio och tv beslutar i frågor om tillstånd att sända analog kommersiell radio. 
 Tillståndsperioden är från den 1 augusti 2018 till och med den 31 december 2022. 
 Myndigheten för radio och tv får besluta om ytterligare en till- ståndsperiod om högst två år. 
 19 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2014:77 
  
 Förlängning av tillstånd 
  
 4 §  
 En tillståndshavare som vill få sitt tillstånd förlängt ska ansöka om det hos Myndigheten för radio och tv senast fyra månader före tillståndsperiodens utgång. 
  
 5 §  
 Ansöker en tillståndshavare inom den tid som anges i 4 § om förlängning av sitt tillstånd ska detta förlängas med ytterligare en tillståndsperiod, om det inte finns grund för att återkalla tillståndet enligt 18 kap. radio- och  
 tv-lagen 
  (2010:696), och tillståndshavaren 
  
 1. 
  
 sänder digital radio enligt Myndigheten för radio- och tv:s tillstånd i det sändningsområde som tillståndet för analog kom- mersiell radio avser, och 
  
 2. 
  
 har ingått avtal med övriga tillståndshavare som avser skyldig- het att i sändningar samverka med övriga tillståndshavare för att informera om digitalradioövergången och det utbud som tillstånds- havarna tillhandahåller i digitala marksändningar. 
  
 Tillstånd får inte förlängas om förändringar i användningen av radiofrekvenser på grund av internationella överenskommelser som Sverige anslutit sig till medför att ett nytt sändningstillstånd inte kan meddelas för det aktuella sändningsområdet. 
  
 6 §  
 Som tillståndshavare enligt 5 § ska också anses den vars sänd- ningsområde efter Myndigheten för radio och tv:s beslut om sänd- ningsområdenas omfattning enligt 13 kap. 2 § radio- och  
 tv-lagen 
  (2010:696) har genomgått endast sådana förändringar att sändnings- området framstår som väsentligen detsamma som före beslutet. 
  
 7 §  
 Om Myndigheten för radio och tv inte avser att medge förläng- ning av ett sändningstillstånd ska myndigheten senast två månader före tillståndsperiodens utgång meddela tillståndshavaren att till- ståndet inte kommer att förlängas. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018 och gäller till och med den 1 juli 2021. 
 20 
  
 SOU 2014:77 
  
 Författningsförslag 
  
 1.2 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i radio- och  
 tv-lagen 
  (2010:696) 
 Härigenom föreskrivs att 13 kap. 9 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 13 kap. 
 9 § 
 Ett tillstånd att sända analog kommersiell radio får förenas med villkor som avser skyldighet att 
  
 1. 
  
 sända program i en viss del av sändningsområdet eller som når en viss del av befolkningen i området, 
  
 2. 
  
 sända under viss minsta tid, 
  
 3. använda en viss sändnings- 
  
 3. använda en viss sändnings- 
  
 teknik och att samarbeta med 
  
 teknik och att samarbeta med 
  
 andra tillståndshavare i tekniska 
  
 andra tillståndshavare i tekniska 
  
 frågor,  
 och 
  
 frågor, 
  
 4. använda en viss teknik för 
  
 4. använda en viss teknik för 
  
 sådan inspelning som avses i 
  
 sådan inspelning 
  
 som 
  
 avses 
  
 i 
  
 16 kap. 11 §. 
  
 16 kap. 11 §,  
 och 
  
 5. ingå avtal med övriga till- 
  
 ståndshavare om 
  
 samverkan 
  
 i 
  
 sändningar för att informera om 
  
 digitalradioövergången 
  
 och det 
  
 utbud som tillståndshavarna sän- 
  
 der i digitala marksändningar. 
  
 Innan beslut om tillstånd fattas ska den sökande ges tillfälle att ta del av och yttra sig över de villkor som Myndigheten för radio och tv avser att förena med tillståndet. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2018. 
 21 
  
 2 
  
 Varför digital marksänd ljudradio? 
  
 Mitt uppdrag har bestått i att utarbeta en plan för övergång från marksänd analog ljudradio till marksänd digital ljudradio (dir. 2013:76). Uppdraget formulerades först i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänheten tjänst  
 2014–2019 
  (prop. 2012/13:164), vilken i sin tur föregicks av betänkande från den senaste public  
 service-utredningen. 
  Frågan om en digitalisering av marknätet för ljudradio är gammal och en historik över fattade beslut och övergripande skeenden återfinns i bilaga 3. 
 Regeringens ansåg i den senaste propositionen att tre villkor måste vara uppfyllda för att en digitalisering ska kunna genom- föras: att det finns en samlad bransch, att denna bransch är enig om teknisk standard samt att det finns en finansieringslösning för parallellsändningen för SR. Dessa tre villkor är nu uppfyllda och de kommer att utvecklas i detta betänkande. Det har emellertid under arbetets gång blivit klart att många trots allt inte vet varför vi behöver digitalisera marknätet för radio. Det här avsnittet ska ge några svar på den frågan. 
  
 2.1 
  
 Utveckla radion 
  
 Det korta svaret på frågan varför ska vi digitalisera marknätet är att  
 FM-nätet 
  är i princip fullt. Det har varit fullt ganska länge och vi har heller inte sett någon större utveckling av radiobranschen som ekonomisk bransch. I stället har SR lika många kanaler i marknätet som man hade på  
 1980-talet 
  och på den kommersiella sidan är det två aktörer som dominerar. Med mer plats och bättre reglering kan förutsättningarna för radion som medieform förbättras avsevärt. 
 23 
  
 Varför digital marksänd ljudradio? 
  
 SOU 2014:77 
  
 2.2 
  
 Fler program och större mångfald 
  
 Genom att gå över till digitala marksändningar på frekvenser som är avsedda för just digital radio får vi plats med fler program och därmed en större mångfald och mervärde för lyssnarna. I det digitala marknätet för radio finns det fyra frekvenslager, vart och ett med plats för cirka 15 radiokanaler. I vissa storstadsområden har vi i dag ett relativt stort utbud av radiokanaler, men i många orter ute i landet finns det bara sex stycken kanaler, varav endast två är kom- mersiella kanaler. 
  
 2.3 
  
 Bättre konkurrens 
  
 Vi kan också åstadkomma en bättre konkurrens för kommersiell radio. Trots upprepade försök att omreglera den kommersiella radion i Sverige har vi en duopolsituation med två dominerande aktörer. Genom digitaliseringen öppnas möjligheten att få in fler aktörer på radiomarknaden och för en utveckling av radiomediet. Det innebär mer jämbördiga konkurrensvillkor mellan olika kom- mersiella programföretag, men också mellan SR och de kommersi- ella programföretagen. 
  
 2.4 
  
 Ökade möjligheter för public service 
  
 Public service är en tongivande aktör i det svenska radiolandskapet med höga lyssnarsiffror och mycket högt förtroende hos allmän- heten. Samtidigt innebär dagens situation en svårighet att möta lyssnarnas behov där kanalkrockarna är många och profilering svår. Med fler kanaler ökar möjligheterna för public service att fullgöra sitt uppdrag från staten. 
  
 2.5 
  
 Flera plattformar 
  
 Radion kommer att fortsätta att utvecklas även på andra plattformar som till exempel internet. Det står inte i strid med att digitalisera marknätet, snarare tvärt om. På sikt borde radio som medieform kunna finnas även via satellit eller kabel, precis som tv. 
 24 
  
 SOU 2014:77 
  
 Varför digital marksänd ljudradio? 
  
 2.6 
  
 Robust och separat infrastruktur 
  
 Ett väl utbyggt och robust marknät för radio är en viktig infra- struktur för ett informationssamhälle. Ett marknät är billigt i jäm- förelse med de mobila telekomnäten och erbjuder ytterligare en möjlighet till generell informationsspridning som är central inte bara ur ett beredskapsperspektiv. Från ett samhälleligt perspektiv är det utomordentligt värdefullt att ha flera och delvis funktionellt överlappande infrastrukturella kommunikationssystem. Så länge många vill höra samma sak samtidigt är rundradio även det frekvens- effektivaste och enklaste sättet att sprida innehåll på. 
  
 2.7 
  
 Långsiktigt lägre kostnader och energiförbrukning 
  
 Att distribuera radiokanaler digitalt drar mindre energi och innebär därför lägre distributionskostnader på sikt. Under en övergångs- period blir emellertid kostnaderna högre eftersom man måste ha parallellsändning. Därför är det viktigt att denna parallellsändnings- period kan vara så begränsad som möjligt. 
  
 2.8 
  
 Enkel, direkt och gratis mottagning 
  
 Marknätet är enkelt att använda för lyssnarna eftersom det enda man behöver är en radiomottagare. Man behöver inget abonne- mang, ingen mobiltelefon eller dator, dataströmmen registreras ingenstans och hur många som helst kan lyssna samtidigt utan att det hackar. 
  
 2.9 
  
 Radion i ett föränderligt samhälle 
  
 Det är möjligt att låta radion i Sverige ligga kvar analogt på FM- bandet där den varit sedan  
 1950-talet. 
  Det är också möjligt att låta nätet vara den digitala plats som radio kan utvecklas på. Men risk- erna med att inte göra något är betydande. Riskerna är tekniska, ekonomiska och sociala. På sikt kanske även demokratiska. 
 25 
  
 Varför digital marksänd ljudradio? 
  
 SOU 2014:77 
  
 Vi befinner oss i en tid av mycket snabb kommunikations- teknisk förändring som samverkar med nya ekonomiska villkor för medie- och teknikföretag med ibland oönskade resultat för den som vill uppnå öppenhet och tillgänglighet för alla samt mångfald och regional spridning när det gäller nyhetsförmedling och gransk- ande journalistik. Denna dynamik påverkar våra medievanor och det finns tydliga tecken som tyder på att olika generationer för- håller sig olika till den nya tekniken. Skillnaderna i kunskap är betydande och den digitala klyfta som vi allt mer sällan talar om finns faktiskt kvar. 
 Just nu är det många som argumenterar för att de mobila bred- bandsnäten kompletterade med fiber och kabel ska vara informa- tionssamhällets basala infrastruktur. Den är en viktig del av närings- politiken, både nationellt och internationellt, och utgör också en förutsättning för distansarbete och globalisering. 
 Det är viktigt att radion också finns på nätet, men som mobil tjänst bör den i framtiden inte enbart vara hänvisad till de mobila telekomnäten. Även om kapaciteten i våra mobilnät är stor så har de problem med robusthet och täckning och vid hög belastning klarar de inte att nå alla. Att lämna kvar radion analogt på FM- bandet kan innebära att vissa lyssnargrupper helt går över till att lyssna på radio via internet och strömmat i sina mobiler. På sikt skulle det kunna få konsekvenser för radions roll i informations- samhället. 
 Genom att gå över till digitala marksändningar ges radion en möjlighet att spela en fortsatt viktig roll. Man kan som nämnts åstadkomma bättre konkurrens och på sikt få in helt nya aktörer i de två regionalt nedbrytbara frekvenslager som är avsatta för kom- mersiell radio. Det ger en möjlighet för kommersiell radio att sända nationellt och nå fler lyssnare och högre annonsintäkter än i dag. Det kommer innebära en ökad mångfald och större utbud för lyss- narna. På samma sätt är det möjligt för public service att få mer ut- rymme för att möta sitt uppdrag från riksdag och regeringen genom att ta det frekvenslager i anspråk som kan brytas ner i 20 regioner. 
 Därtill är det möjligt att på sikt även använda det frekvenslager som är nationellt, vanligen kallat 12B. Detta sändningsutrymme skulle kunna vara basen för en helt ny typ av radio, drivet av nya aktörer. Man kan tänka sig denna resurs som del i en pluralistisk mediepolitik för framtiden där till exempel studieförbund, kyrkor, 
 26 
  
 SOU 2014:77 
  
 Varför digital marksänd ljudradio? 
  
 politiska partier och idrottsföreningar sänder  
 icke-kommersiell 
  radio som en del av sitt samhällsåtagande. När närradion introduce- rades på  
 1970-talet 
  var den lokala förankringen central. I framtiden kanske vi också har behov av en sorts närradio som är nationell och där det som förenar de lyssnande inte i första hand är geografin utan andra saker. 
  
 2.10 
  
 Slutsats 
  
 Vi bör alltså genomföra detta teknikskifte eftersom det ger bättre förutsättningar för radion i Sverige. Radion omsätter inte lika mycket pengar som tv, men det innebär inte att den är mindre viktig ur ett samhälleligt perspektiv. Tvärtom är det på tiden att vi satsar på denna medieform som är en ryggrad i ett modernt infor- mationssamhälle och som bör ha ett effektivt distributionsnät. 
 Att ändra infrastrukturen för radio samtidigt som också andra kommunikationstekniska förändringar pågår kan upplevas som ett risktagande i sig. Vi vet ju inte vad som händer i morgon. Men med det argumentet skulle vi aldrig kunna förändra något. Genom ett ansvarsfullt teknikskifte kan vi navigera radion genom dessa snabba förändringar och säkra en sedan länge central informationsinfra- struktur. 
 27 
  
 3 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 I detta kapitel beskrivs en plan för lansering och utbyggnad av digital Solomon ljudradio samt en avveckling av public service- radions och den kommersiella radions analoga sändningar på FM- bandet. 
 Planen i sammandrag 
 Beslut om en övergång till digital marksänd radio och släckning av  
 FM-radion 
  tas av riksdagen. En gemensam lansering av SR:s och den kommersiella radions digitala kanaler sker i slutet av 2016, då sändningarna når 70 procent av befolkningen. Därpå följer en fort- satt utbyggnad av täckningen för SR:s sändningar till 99,8 procents befolkningstäckning. För den kommersiella radion sker fortsatt utbyggnad på marknadens villkor. Under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda senast 2020 avvecklas public  
 service-företagens 
  och de kommersiella radioföretagens  
 FM-sändningar 
  2022. Om villkoren inte är uppfyllda avvecklas  
 FM-sändningarna 
  senast 2024. Villkoren är: 
  
 1. 
  
 SR:s digitala sändningar ska ha samma täckning som företagets analoga  
  
 FM-sändningar 
  och uppfylla de beredskaps- och säker- hetskrav som ställs av riksdag och regering. 
  
 2. 
  
 50 procent av radiolyssnarna ska dagligen lyssna på radio via en digital plattform. 
  
 3. 
  
 Programutbudet i digitala marksändningar ska ge lyssnarna ett mervärde i form av ett större utbud jämfört med  
  
 FM-sändning- 
  arna. 
 29 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 4. 
  
 Det ska finnas ekonomiskt och praktiskt rimliga sätt att anpassa analoga bilradiomottagare för digital mottagning. 
  
 Efter riksdagsbeslutet om en digitalradioövergång får SR och UR nya sändningstillstånd som gäller från den 1 januari 2016. Utbygg- naden av public  
 service-företagens 
  digitala sändningar finansieras genom lån i Riksgälden som återbetalas med det överskott som uppkommer när  
 FM-sändningarna 
  avvecklats och företagets mark- sändningar endast utgörs av de billigare digitala sändningarna. 
 Genom införande av en tillfällig lag möjliggörs en förlängning av de nuvarande tillstånden för analog kommersiell radio, som går ut den 31 juli 2018, fram till och med den av riksdagen beslutade tid- punkten för  
 FM-släckning. 
  Förlängningsmöjligheten är villkorad med att tillståndshavaren bedriver digitala sändningar och sam- verkar med övriga tillståndshavare om att informera om teknik- skiftet. Genom tillståndsförlängningen skapas ökad trygghet för de kommersiella radioföretagen att besluta om investeringar i en ut- byggnad av de digitala sändningarna och möjlighet att verka för en övergång till digital marksänd radio. Samtidigt kan de privata radio- företagen som driver digitaliseringen förvissa sig om att de kan bedriva parallella analoga och digitala sändningar så länge som det är ekonomiskt försvarbart, dock längst till  
 FM-släckningen. 
  
 Myndigheten för radio och tv får i uppdrag att följa utbyggna- den av digital marksänd radio och halvårsvis rapportera till rege- ringen om utvecklingen. Myndighetens rapportering ska utgöra underlag för regeringens prövning om villkoren är uppfyllda 2020 och följande beslut om att fastställa tidpunkt för  
 FM-släckning. 
  Upp- draget bör också innefatta en översyn av villkorens utformning 2018. 
 De programföretag som sänder digital marksänd radio ansvarar för att informera lyssnarna om den förestående digitalradioöver- gången. En särskild statligt finansierad informationsinsats genom- förs inför avvecklingen av public  
 service-företagens 
 FM-sändningar. 
  
 Närradion föreslås få fortsätta sända på  
 FM-bandet 
  även efter att SR:s och den kommersiella radions analoga sändningar har upphört. 
 30 
  
 2015 
 Regering 
 Proposition 
 och Riksdag 
 om digitalradio 
 Sveriges Radio 
 Kommersiell Radio 
 Myndigheten för radio och tv 
  
 31 
  
 2016 
  
 2017 
  
 2018 
  
 2020 
  
 Riksdagsbeslut om 
  
 Nya 
  
 Regeringen 
  
 övergång till digitalradio 
  
 tillstånd 
  
 beslutar om 
  
 och tillfällig lag om 
  
 för SR 
  
 tidpunkt för 
  
 förlängning av tillstånd för 
  
 och UR 
  
 FM-släckning 
  
 analog kommersiell radio 
  
 Upphandling och utbyggnad av 
  
 Fortsatt utbyggnad 
  
 sändarnät till 70 procents 
  
 Gemensam 
  
 till 99,8 procents 
  
 befolkningstäckning 
  
 täckning 
  
 Digitala sändningar och utbyggnad av 
  
 lansering 
  
 Fortsatt utbyggnad 
  
 täckning enligt Myndigheten för radio 
  
 på marknadens 
  
 och tv:s tillståndsvillkor 
  
 villkor 
  
 Rapporterar halvårsvis till regeringen om digitalradioutvecklingen. Särskild översyn av släckningsvillkoren 2018. Förlängning av tillstånd för analog kommersiell radio 2018. 
 2022 2024 
  
 släckning-FM 
  
 FM senarelagd Eventuell 
  
 släckning- 
  
 2014:77 SOU 
  
 ljudradio marksänd digital till övergång för plan En 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 3.1 
  
 Vid ett teknikskifte behövs tydliga förutsättningar 
  
 Regeringen bedömde i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst  
 2014–2019 
  att utvecklingen av marksänd digitalradio även i fortsättningen bör vara marknads- driven samtidigt som marknaden behöver tydliga förutsättningar. 
 1  
 Detta överensstämmer med regeringens ställningstagande i den föregående public  
 service-propositionen 
  Utveckling för oberoende och kvalitet – radio och tv i allmänhetens tjänst  
 2010–2013. 
 2 
  
 I den propositionen beskrivs en marknadsdriven utveckling där de kom- mersiella aktörerna på radiomarknaden deltar och parterna sam- verkar, dels beträffande val av teknisk standard, dels när det gäller att bära kostnaderna för utveckling och utbyggnad. Regeringen ansåg vidare att SR inte ensamt bör driva utvecklingen av digitala sändningar. 
 Flera viktiga steg för att möjliggöra en digitalisering av den marksända radion har tagits de senaste åren. Bland annat innehåller den nya radio- och  
 tv-lagen 
  från 2010 ett regelverk för tillstånds- givning för digital kommersiell radio. Regeringen har också fattat beslut om att delar av det internationellt koordinerade frekvens- utrymmet kan användas för denna tillståndsgivning. Den 2 oktober 2014 beslutade därtill Myndigheten för radio och tv att ge 21 nation- Dorsey och 4 lokala och regionala tillstånd att sända digital kommersi- ell radio. Vikten av tydliga förutsättningar för branschen och SR:s centrala roll i en digitalisering har dock betonats ytterligare, t.ex. i samband med att Myndigheten för radio och tv under 2011 fast- ställde sin strategi för tillståndsgivning för digital kommersiell radio. Radiobranschen lyfte då fram behovet av en plan som innehåller förutsättningarna och tidpunkten för en övergång från  
 FM-sänd- 
  ningar till digital marksänd radio. Vidare framhölls att det krävs en samordning mellan utbyggnaden för kommersiella programföretag och utbyggnaden för SR. Mot denna bakgrund har regeringen bedömt att marknaden behöver tydliga förutsättningar och även att SR har en central roll i en digitalisering, samt att det är viktigt att SR och de kommersiella programföretagen samverkar. 
  
 1 
  
 Prop. 2012/13:164 s. 66. 
  
 2 
  
 Prop. 2008/09:195 s. 67. 
  
 32 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 Jag bedömer att de tydliga förutsättningar som efterfrågas bör skapas genom följande åtgärder: 
  
 1. 
  
 Ett riksdagsbeslut om digitalisering av Solomon ljudradio. Beslutet bör innehålla en planerad tidpunkt för släckning av  
  
 FM-sändningarna 
  vilken slutligt fastställs senare efter prövning av ett antal preciserade villkor. Beslutet om  
 FM-släckning 
  bör vara definitivt, men ge utrymme för att skjuta tidpunkten för släckning två år framåt om villkoren inte är uppfyllda. 
  
 2. 
  
 Nya tillstånd för SR och UR som tydliggör företagens ansvar i digitaliseringsprocessen och ger förutsättningar för att en över- gång till digital radio innebär ett mervärde för lyssnarna i form av ett större utbud jämfört med  
  
 FM-radion. 
  
 3. 
  
 Beslut om hur public  
  
 service-företagens 
  kostnader för en digital- radioövergång ska finansieras. 
  
 4. 
  
 Beslut om nya regler som ger den kommersiella radion förutsäg- barhet när det gäller möjligheterna till och villkoren för analoga sändningar under tiden de digitala sändningarna byggs ut och fram till avvecklingen av  
  
 FM-sändningarna. 
  
 3.1.1 
  
 Centrala delar av digitaliseringen av Solomon ljudradio bör godkännas av riksdagen 
  
 De analoga ljudradiosändningarna på  
 FM-bandet 
  har under mer än ett halvsekel varit en central del av medielandskapet och en bety- delsefull bärare av information och kultur. Radiolyssnandet tar alltjämt en stor plats i allmänhetens medievardag och  
 FM-radion 
  spelar en avgörande roll för att upprätthålla en god tillgänglighet till radioföretagens sändningar. SR:s uppdrag att sända program- tjänster till hela landet med analog ljudradio är också viktig ur beredskapssynpunkt. Att sända till hela landet innebär att minst 99,8 procent av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningarna. 
 En övergång till digital marksänd ljudradio innebär förändrade förutsättningar för public  
 service-företagen 
  att uppfylla sina upp- drag, och även för allmänhetens möjligheter att ta del av företagens sändningar. Det är genomgripande förändringar som bör vara parlamentariskt förankrade. Ett riksdagsbeslut skapar en önskvärd 
 33 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 tydlighet för företagen och lyssnarna och underlättar planering och genomförande av en digitalisering av ljudradion. Det bör under- strykas att den kommersiella radion i sig inte är beroende av ett riksdagsbeslut för att genomföra en utbyggnad av digital marksänd ljudradio men likväl gagnas av ett tydligt ställningstagande från lag- stiftarens sida, inte minst eftersom en samverkan mellan SR och den kommersiella radion främjar en effektiv digitalisering. 
 Vid digitaliseringen av Solomon tv tog riksdagen ställning till ett antal förslag i propositionen Digitala  
 TV-sändningar, 
  bland annat att den marksända televisionen skulle övergå till digital teknik, utbyggnaden av de digitala sändarnäten och tidpunkten för över- gången. 
 3  
 Även när det gäller digitaliseringen av marksänd radio bör riksdagen ta ställning till dessa frågor. Mina förslag beskrivs närmare i avsnitt 3.3 Utbyggnad av digitala sändningar och i avsnitt 3.5 Avveckling av  
 FM-sändningarna. 
  Genom att övergången till digital marksänd radio förankras genom beslut av riksdagen i de delar som beskrivs ovan skapas förutsättningar för en samordning mellan SR och de kommersiella radioföretagen. Samordningen är avgörande för en effektiv lansering av digitalradio och det fortsatta arbetet inför en avveckling av  
 FM-sändningarna. 
  Detta beskrivs närmare i av- snitt 3.2 Samordning mellan public service och de kommersiella programföretagen och i avsnitt 3.6 Informationsinsatser vid ett teknikskifte. 
  
 3.1.2 
  
 Nya tillstånd för Sveriges Radio och Utbildningsradion 
  
 För närvarande har SR och UR rätt att bedriva digitala ljudradio- sändningar enligt kompletterande sändningstillstånd, som gäller från den 1 januari 2014 och längst till och med den 31 december 2019. 
 4  
 Tillstånden gör det möjligt för bolagen att fortsätta den begränsade sändningsverksamhet i storstadsområdena samt i Norr- botten som bedrivits sedan 2002 då riksdagen fattade beslut om att begränsa kostnaderna för digitalradiosändningarna. 
 Ett riksdagsbeslut om digitalisering av Solomon ljudradio bör följas av nya tillstånd för SR och UR som möjliggör en utbyggnad 
  
 3 
  
 Prop. 2002/03:72. 
  
 4 
  
 Ku2013/2527/MFI och Ku2013/2528/MFI. 
  
 34 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 av de digitala ljudradiosändningarna. Tillstånden bör också inne- hålla krav på en lägsta utbyggnadstakt. 
 Vidare bör de nya tillstånden ge SR möjlighet att tillhandahålla ett programutbud i de digitala marksändningarna som innebär ett mervärde för lyssnarna i form av ett större utbud jämfört med FM- radion. Därmed tydliggörs SR:s centrala roll i digitaliseringen. De nuvarande kompletterande tillstånden bör återkallas i samband med att nya tillstånd meddelas. Förslag om public  
 service-företagens 
  nya sändningstillstånd ges i avsnitt 3.3.3 i samband med en utförligare beskrivning av utbyggnaden av digitala sändningar. 
  
 3.1.3 
  
 Finansieringen av Sveriges Radios 
  
 och Utbildningsradions digitalradiosändningar 
 Regeringen har betonat vikten av att medel avsedda för radio och tv i allmänhetens tjänst används på ett resurseffektivt sätt. Ett sätt att hushålla med resurser är att sänka distributionskostnaderna lång- siktigt, vilket en digitalisering gör. Regeringen har vidare uttalat att teknikinvesteringarna i så liten utsträckning som möjligt bör bekos- tas av radio- och  
 tv-avgiftsbetalarna 
  och att en modell där public  
 service-företagens 
  kostnader för utbyggnad och parallellsändningar finansieras genom ett särskilt distributionskonto och lån i Riks- gälden är att föredra. Finansieringsmodellen innebär att lånen börjar återbetalas när  
 FM-sändningarna 
  upphört och marksändningar endast sker med de billigare digitala sändningarna. Modellen tillämpades vid övergången till  
 digital-tv 
  i marknätet. 
 5 
  
 Regeringen avser återkomma i finansieringsfrågan om det kan konstateras att det finns stöd hos SR och de kommersiella program- företagen för den plan för digitalisering som nu presenteras. Även frågan om finansiering av radioprogram från SR och UR i utbyggda digitalradiosändningar bör enligt regeringen prövas när det är klar- lagt hur en övergång till marksänd digitalradio bör genomföras. 
 6 
  
 SR har, bland annat i budgetunderlaget för 2015 till regeringen, uppskattat den årliga kostnaden för ett digitaliserat marknät till 200 mnkr. Bedömningen av kostnaderna försvåras av att utsänd- ningstjänsterna ska upphandlas enligt lagen om offentlig upphand- 
  
 5 
  
 Prop. 2000/01:94 s. 69 f. 
  
 6 
  
 Prop. 2012/13:164 s. 70 f. 
  
 35 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 ling och även av att priset kan komma att regleras i efterhand av Post- och telestyrelsen. Av de 200 miljoner kronorna motsvarar driftskostnaderna för det digitala nätet 100 mnkr och resterande 100 mnkr utgörs av kostnader för teknisk omställning samt ett ut- ökat programutbud. SR gör bedömningen att 50 mnkr per år kan prioriteras fram internt för att hantera de ökade utvecklings- och utbudskostnaderna. Det krävs enligt företaget en ökning av till- delningen från rundradiokontot med samma summa, dvs. 50 mnkr årligen, för att komma upp i den nivå på 100 mnkr som krävs för at ge det mervärde som är nödvändigt för en lyckad digitalisering. Jag anser att den ökning av medelstilldelningen som SR efterfrågar bör tillgodoses. Jag delar företagets uppfattning att det är avgörande för en framgångsrik digitalisering att den medför ett utökat utbud jäm- fört med  
 FM-radion 
  och därmed ett mervärde för radiopubliken. Med ökade resurser för innehållsproduktion kan public service- företagen spela en viktig roll för att utveckla den marksända radion. Det skulle möjliggöra för SR att skapa en tydligare programstruktur som bättre motsvarar den mångfald som finns bland lyssnarna. UR har förklarat sig villigt att bidra till ett utvecklat utbud, förutsatt att det sker resursförstärkningar, vilket bör beaktas vid fortsatta över- väganden om höjd medelstilldelning med anledning av digitalradio- övergången. 
 Möjligheten att finansiera SR:s och UR:s ökade distributions- kostnader under övergångsperioden med lån i Riksgälden, enligt den modell med ett särskilt distributionskonto som användes vid  
 digital-tv-övergången, 
  bygger på att kostnaderna för de digitala sändningarna är lägre än för de analoga. Vid avvecklingen av de analoga sändningarna skapas ett utrymme som kan utnyttjas för att återbetala de lån som tagits för att betala för den parallella analoga och digitala distributionen. Vid övergången till digital tv fungerade distributionskontot på följande sätt: Till distributionskontot fördes medel från rundradiokontot som på sikt skulle motsvara kostna- derna för SVT:s och UR:s analoga distribution. Från distributions- kontot fördes medel till programföretagen som motsvarade kostna- derna för företagens  
 tv-distribution 
  via både analoga och digitala marksändningar. Det successivt ökade underskottet som uppkom under uppbyggnaden täcktes genom lån i Riksgäldskontoret (numera Riksgälden). När de analoga  
 tv-sändningarna 
  upphörde fortsatte 
 36 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot till dess att underskottet var återbetalt. 
 Avgörande för att lånemodellen ska fungera är att återbetalning av lånet kan inledas i god tid innan räntekostnaderna för lånet över- stiger det överskott som uppstår vid avvecklingen av de analoga sändningarna. Det innebär att en övergång till digital radio måste ha ett fastslaget datum för avveckling av de analoga sändningarna och att parallellsändningsperioden inte kan vara för lång. Det bör också framhållas att beräkningarna av kostnaderna för ett digitalt marknät för radio i nuläget baseras på estimat från Teracom. Kostna- derna kommer att kunna preciseras först när SR genomfört sin upp- handling av sändarnäten. Liksom vid  
 tv-övergången 
  bör regeringen i budgetpropositionen årligen besluta om de aktuella beloppen för distributionskontot och därmed ha möjlighet att säkerställa att det råder balans på kontot och att det kan avvecklas enligt en på för- hand beslutad plan. 
  
 3.1.4 
  
 Förutsägbarhet för den kommersiella radion 
  
 De kommersiella radioföretagen har liksom public service företagen behov av förutsägbarhet för att kunna göra nödvändiga investe- ringar i utbyggnaden av de digitala sändningarna. Ett riksdagsbeslut om att genomföra en digitalisering av radion med tydliga ställnings- taganden när det gäller utbyggnaden av public  
 service-bolagens 
  digitala sändningar liksom en fastslagen tidpunkt för avveckling av  
 FM-sändningarna 
  under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda, innebär en stabil grund för de investeringsbeslut som den kom- mersiella radion behöver fatta. 
 Utöver ett övergripande riksdagsbeslut om digitaliseringen kan den kommersiella radions möjlighet att göra investeringar förbätt- ras genom att frågan om de analoga sändningstillstånden behandlas på ett tidigt stadium. De nuvarande tillstånden för analog kom- mersiell radio går ut den 31 juli 2018. Enligt gällande regelverk ska då samtliga tillstånd ledigförklaras av Myndigheten för radio och tv och utlysas i ett slutet anbudsförfarande. En ny tillståndsperiod är åttaårig och tillståndshavaren betalar en summa motsvarande det vinnande anbudet för hela tillståndsperioden. 
 37 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 Att de analoga tillstånden upphör 2018 innebär en osäkerhet för tillståndshavarna som försvårar beslut om investering i utbyggna- den av digitalradionäten och är därför till nackdel för radioföre- tagens möjlighet att driva en övergång till marksänd digitalradio. De som investerar i en övergång till digital radio bör kunna förvissa sig om att få fortsätta sända på  
 FM-bandet 
  under hela övergångs- perioden, dvs. från det att digital marksänd radio lanseras fram till dess att  
 FM-sändningarna 
  upphör. Jag lämnar därför förslag om en tillfällig lag för att erbjuda tillståndshavarna en möjlighet till för- längning av tillstånden för analog kommersiell radio. (Avsnitt 3.4.5) Möjligheten till förlängning är förenad med villkor om att bedriva digitala marksändningar och att samverka med andra tillstånds- havare för att främja arbetet med övergången. Tillstånd som för- längs enligt den tillfälliga lagen kommer inte att vara förenade med sändningsavgift. 
  
 3.2 
  
 Samordning mellan public service 
  
 och de kommersiella programföretagen 
 Mitt uppdrag har varit att fungera som branschsamordnare och arbeta för en övergång till digital radio. 
 7  
 Under arbetets gång blev det tydligt att det förkom olika uppfattningar om vad samordnings- arbetet innebar. Det finns därför anledning att inledningsvis beskriva hur jag uppfattade detta samordningsbehov. 
 Det bör först poängteras att det sedan en tid tillbaka funnits en samsyn i branschen om värdet av en digitalisering. De två domine- rande aktörerna i den privata radion och SR har då frågan aktualise- rats påtalat behovet av en fortsatt utveckling av digital radio och att marksändningar är grunden för radiodistribution. De fördelar som digitalisering av radion ger i form av fler sändningsmöjligheter är skälet för företagens ställningstagande. Radion behöver utvecklas för att även fortsättningsvis kunna erbjuda ett attraktivt innehåll för lyssnarna och en utbyggnad av digital marksänd ljudradio skapar förutsättningar för denna utveckling. Även om SR och den kom- mersiella radion konkurrerar om lyssnarna finns ett ömsesidigt intresse för att förbättra radiomediets samlade attraktionskraft. Till 
  
 7  
 Dir. 2013:76. 
 38 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 detta kan läggas ytterligare fördelar med en digitalisering i form av lägre distributionskostnader och förbättrade konkurrensmöjlig- heter för den kommersiella radion jämfört med dagens  
 FM-sänd- 
  ningar. 
 Även i frågan om vilken teknik som ska användas vid en digitali- sering är den kommersiella radion och SR överens. Det gemen- samma ställningstagandet i denna fråga, att tekniken DAB+ ska användas vid en svensk radiodigitalisering, offentliggjordes 2008 i samband med att Radio- och  
 TV-verket 
  presenterade sin slutrapport Framtidens radio. Sedan dess har utvecklingen i omvärlden ytterlig- are förstärkt argumenten för att DAB+ är den lämpligaste tekniken för digital marksänd radio. 
 Bland branschens aktörer finns således både en vilja att digitali- sera radion och en gemensam ståndpunkt i teknikfrågan. Trots detta finns ett behov av samordning. Detta bör ses mot bakgrund av skillnaderna mellan den kommersiella radions och public service- radions möjligheter att aktivt verka för och delta i en utveckling av digital marksänd radio. En central del av samordningsarbetet har handlat om att skapa förutsättningar för SR och de kommersiella radioföretagen att kunna genomföra en gemensam lansering av ett digitalradioutbud bestående av både public  
 service-kanaler 
  och kommersiella radiokanaler. Den gemensamma lanseringen är viktig för att kunna marknadsföra och informera om digital marksänd radio på ett effektivt sätt. 
  
 3.2.1 
  
 Olika förutsättningar för public  
  
 service-radio 
  och kommersiell radio 
 Behovet av samordning grundar sig alltså i förhållandet att olika regelverk och beslutsprocesser omgärdar den kommersiella radions respektive public  
 Evans 
  verksamhet. Programverksam- heten inom radio och tv i allmänhetens tjänst regleras genom till- stånden för att sända i marknätet och av regler i radio- och tv- lagen. Det är regeringen som meddelar sändningstillstånden för public  
 service-företagen. 
  De nuvarande sändningstillstånden för SR, SVT och UR gäller från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2019, dvs. en period om sex år. De tillstånd som SR och UR har att bedriva marksänd digitalradio har regeringen gett som kompletteringar av sändningstillstånden för respektive 
 39 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 företag. Dessa kompletterande tillstånd gäller också från och med den 1 januari 2014 och längst till och med den 31 december 2019. Public  
 service-verksamheten 
  är i allmänhet föremål för utredning inför en ny tillståndsperiod. Politiska överväganden om verksam- heten kommer till uttryck i en proposition och följande riksdags- behandling innan tillstånd för en ny period meddelas. Det är bland annat i sändningstillstånden som uppdragen till programföretagen kommer till uttryck. 
 Public  
 service-företagens 
  verksamhet finansieras genom radio- och  
 tv-avgiften. 
  Medelstilldelningen beslutas årligen av regeringen genom anslagsvillkor, utifrån riksdagens beslut om medelstilldel- ningen under tillståndsperioden. I anslagsvillkoren finns villkor relaterade till programföretagens ekonomi, verksamhet och organi- sation, men även skrivningar som utgör en del av utformningen av uppdraget till programföretagen. 
 Den kommersiella radioverksamheten regleras även den genom bestämmelser i radio- och  
 tv-lagen 
  och genom sändningstillstånd, men tillstånden utfärdas av Myndigheten för radio och tv. Själva tillståndsgivningen skiljer sig åt för analog kommersiell radio och digital kommersiell radio. Myndighetens möjligheter att förena sändningstillstånd med villkor är också olika för analog respektive digital kommersiell radio, vilket följer av de olika tillståndsgiv- ningssystem som gäller för dessa radiotyper. Tillstånd att sända kommersiell radio gäller i åtta år, både för analog och för digital radio. De nuvarande tillstånden att sända analog kommersiell radio gäller till och med den 31 juli 2018. Tillstånden att sända digital kommersiell radio, som utfärdades den 2 oktober 2014, gäller till och med 30 september 2022. 
 De skilda regelverk som styr public  
 service-företagens 
  verksam- het och de kommersiella radioföretagens verksamhet illustrerar skillnaden mellan dessa verksamheter. SR:s och UR:s möjligheter att bedriva marksänd digitalradio är beroende av en politisk vilja som kommer till uttryck i sändningstillstånd meddelade av rege- ringen, liksom politiska ställningstaganden om hur denna sändnings- verksamhet ska finansieras. För den kommersiella radions del utgör reglerna för tillståndsgivning och tillgängligt frekvensutrymme ram- arna för radioföretagens möjligheter. 
 En annan skillnad är att public  
 service-företagen 
  måste förhålla sig till de krav som ställs i lagen (2007:1091) om offentlig upphand- 
 40 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 ling (LOU). LOU reglerar köp som görs av myndigheter och vissa andra organisationer som är finansierade av allmänna medel. Denna skillnad får betydelse när det gäller beslut om investeringar i sändar- näten. Eftersom SR och UR måste beakta LOU blir tidsåtgången för att få tillgång till utsändningstjänsterna längre än för de kommersi- ella radioföretagen. SR och UR har också andra behov för sändar- näten än den kommersiella radion eftersom regering och riksdag, bland annat men inte bara av beredskapsskäl, ställer särskilda krav på företaget när det gäller sändningarnas tekniska robusthet och tillförlitlighet. Det innebär att även oaktat LOU är tidsåtgången för public  
 service-företagen 
  att upphandla den utsändningstjänst som de behöver längre än för de kommersiella radioföretagen. 
  
 3.2.2 
  
 En gemensam lansering 
  
 Bedömning:  
 En gemensam lansering av Sveriges Radios och den kommersiella radions kanaler i digitala marksändningar görs när sändningarna når 70 procent av befolkningen. 
 Den gemensamma lanseringen bör kunna genomföras före utgången av 2016. 
 Radions huvudaktörer, SR, MTG Radio och SBS Radio anser att en framgångsrik lansering av digital marksänd radio kräver gemensam handling. En gemensam lansering är viktig dels för att förenkla för lyssnarna, dels för möjligheterna att effektivt informera om över- gången från analog till digital radio. 
 En viktig aspekt av den gemensamma lanseringen är sändning- arnas täckning. Det är viktigt att lanseringen görs först när utbygg- naden av sändarnäten kommit så långt att ett stort antal lyssnare kan ta del av digitalradioutbudet. Därigenom underlättas en slag- kraftig och kostnadseffektiv lansering av digital radio. För lyssnarnas är det en fördel om digitalradio blir tillgängligt i relativt stor om- fattning redan från starten. Frågan handlar inte enbart om vilken täckning som bör ses som rimlig för lansering utan också om att sändningarna vid lanseringen kan genomföras med god hörbarhet och utan onödiga avbrott. Brister i utlovad täckning eller tekniska problem med mottagningen av digitala sändningar vid lanseringen skulle kunna få negativa konsekvenser för omställningen. 
 41 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 SR, MTG Radio och SBS Radio menar att en gemensam lanse- ring av digital marksänd radio bör göras när sändningarnas täckning når 70 procent av befolkningen. 
 Tidpunkt för lanseringen 
 Både kommersiell radio och public service anser att digital mark- sänd radio bör lanseras så snart det är möjligt. Det är fördelaktig av kommunikativa och pedagogiska skäl eftersom det innebär att det inte dröjer onödigt länge från det att de formella besluten fattats om en övergång till digital marksänd radio, tills allmänheten kan ta del av ett digitalt radioutbud. Tidpunkten för en gemensam lanse- ring är framför allt beroende av den tid det tar att bygga ut sändar- näten till 70 procents befolkningstäckning. Kommersiell radio och public service kommer att sända sina kanaler i olika sändarnät som kan byggas ut oberoende av varandra. I praktiken kommer de krav som ställs på SR:s sändningar att avgöra tidpunkten för lanseringen. Upphandlingen av SR:s sändarnät måste föregås av ett omfattande kravställningsarbete eftersom företagets sändningar ska uppfylla högt ställda krav på tillgänglighet och säkerhet för beredskapsändamål. 
 Radioföretagen har utifrån sina olika bedömningsgrunder kom- mit fram till att en gemensam lansering bör kunna genomföras före utgången av 2016. 
  
 3.3 
  
 Utbyggnad av digitala sändningar 
  
 3.3.1 
  
 Tekniska förutsättningar 
  
 Sverige har genom internationella överenskommelser tilldelats fre- kvensutrymme i bandet  
 174–240 
  MHz motsvarande fyra så kallade frekvenslager för marksänd digital radio. Varje frekvenslager defi- nierar en frekvensmängd som ger utrymme för att etablera ett riks- täckande sändarnät. I ett sändarnät kan flera programtjänster – eller kanaler – sändas samtidigt genom multiplexering. Multiplexering är en teknik som innebär att flera digitala signaler som var för sig representerar olika radiokanaler kombineras i en och samma ut- sändning. Den omvända processen, demultiplexering, sker i radio- mottagaren och ger lyssnaren möjlighet att ta del av de enskilda 
 42 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 kanalerna. En multiplex, eller mux, är en del av den tekniska utrust- ning som ingår i ett sändarnät för digital marksänd radio. Begreppen sändarnät och multiplex eller mux används ibland synonymt, t.ex. för att beskriva en infrastruktur för digitala marksändningar (sändar- nät 1, sändarnät 2, sändarnät 3 och mux 1, mux 2, mux 3 osv.). Med tekniken DAB+ ryms cirka 15 radiokanaler i en mux, beroende på ljudkvaliteten för de enskilda kanalerna. 
 Tre av de fyra frekvenslagren, som alltså kan rymma ett sändar- nät eller en mux var, kan dessutom utnyttjas för regionalt nedbryt- bara sändningar i olika omfattning. Regionalt nedbrytbara sändar- nät kan användas dels för sändningar med olika innehåll i olika regioner, dels för nationella sändningar om samma innehåll sänds i de olika områdena. 
 Regeringen beslutade den 28 oktober 2010 vilket frekvensutrymme som får användas för digital kommersiell radio. 
 8  
 Två frekvenslager får upplåtas för digitala kommersiella radiosändningar som kräver tillstånd enligt radio- och  
 tv-lagen. 
  Båda frekvenslagren innebär en möjlighet att bygga sändarnät som når hela landet och medger dessutom en regional nedbrytbarhet i 34 områden. 
 De två frekvenslager som inte omfattas av regeringsbeslutet, och därmed är tillgängliga för andra radiosändningar än kommersiell radio, är dels ett frekvenslager som kan användas för att bygga ett singelfrekvensnät, dels ett frekvenslager som är nedbrytbart i 20 regioner. Ett singelfrekvensnät utnyttjar samma sändningsfrekvens för hela landet och är därför inte regionalt nedbrytbart. Det frekvens- lager som är nedbrytbart i 20 områden motsvarar ungefär behoven för SR:s lokala sändningar i P4. 
  
 8  
 Ku2010/1721/MFI. 
 43 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 9 
  
 Frekvenslager 1 
  
 Frekvenslager 2 
  
 Frekvenslager 3 
  
 Frekvenslager 4 
  
 9  
 Den geografiska indelningen av landet i olika sändningsområden som kartorna i bilden visar, representerar s.k. allotments (ytor utan specificerade antennplatser). De är inte helt överensstämmande med de regionala sändningsmöjligheter som kan etableras enligt inter- nationella överenskommelser då vissa angränsande allotments är beroende av samma frekvensutrymme. 
 44 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 10 
  
 10  
 Tabell 2.1 visar kanalindelningen för varje nätlager och område så som överenskommet enligt Geneve  
 06-avtalet. 
  Vid en kommande nätutbyggnad kan denna kanalindelning komma att förändras beroende på bl.a. antalet nätoperatörer, sändarnas geografiska placeringar etc. 
 45 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 3.3.2 
  
 Dagens digitalradiosändningar 
  
 Digital marksänd radio med tekniken DAB har bedrivits i Sverige sedan 1995. Vid introduktionen täcktes cirka 35 procent av befolk- ningen. Mellan 1996 och 1999 byggdes sändarnätet ut till en befolk- ningstäckning på 85 procent. Inför tillståndsperioden  
 2002–2005 
  fattade riksdagen beslut om att minska kostnaderna för de digitala radiosändningarna i väntan på utvärdering. Detta innebar att täck- ningen minskade till 35 procent av befolkningen från den 1 januari 2002. SR och UR har tillstånd från regeringen att bedriva digitala radiosändningar. Tillstånden är utformade som kompletterande till- stånd till företagens huvudsakliga sändningstillstånd. Företagen får samtidigt sända nio program i Stockholmsområdet och Norrbotten samt tio program i Göteborgs- och Malmöområdena. UR:s rätt att sända sker genom att utnyttja SR:s sändningsutrymme. Tillstånden förlängdes den 19 december 2013 och gäller längst till och med den 31 december 2019. I dag sänder SR sju kanaler i  
 Stockholms-, 
 Göteborgs-, 
  Malmö- och Luleåområdena. Sändarnätet ägs och drivs av Teracom. 
  
 3.3.3 
  
 Nya sändningstillstånd för Sveriges Radio och Utbildningsradion 
  
 Förslag:  
 Nya sändningstillstånd för digitalradio utfärdas för SR och UR med giltighetstid 1 januari  
 2016–31 
  december 2020. 
 SR:s sändningar ska ske i ett av de fyra frekvenslager som är koordinerade för digitalradio i frekvensbandet  
 174–240 
  MHz. Detta frekvenslager bör vara regionalt nedbrytbart i sådan om- fattning att det möjliggör sändningar av företagets lokala utbud. Samma beredskaps- och säkerhetskrav som i dag ställs på SR:s  
 FM-sändningar 
  bör ställas på företagets digitala marksändningar. 
 SR:s sändningstillstånd förenas med villkor om att de digitala sändningarna ska nå 70 procent av den fast bosatta befolkningen 2016, 90 procent 2018, 95 procent 2019 och 99,8 procent 2020. 
 Det ska framgå av sändningstillståndet att SR får utnyttja hela kapaciteten i ett frekvenslager för sina sändningar och hur många kanaler företaget får sända. 
 SR ska upplåta sändningstid för sändningar från UR. SR och UR ges även rätt att sända tilläggstjänster. 
 46 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SR:s och UR:s tillstånd att sända analog radio bör fortsätta att gälla som tidigare med samma villkor gällande täckning, antal kanaler och beredskapskrav. 
 Ett riksdagsbeslut om digitalisering av Solomon ljudradio bör följas av nya sändningstillstånd för SR och UR som bland annat innehåller villkor om utbyggnad av de digitala ljudradiosändning- arna. De nuvarande kompletterande tillstånden bör återkallas i sam- band med att nya tillstånd meddelas. 
 Sändarnätet 
 Tillstånden bör tydliggöra att public  
 service-företagens 
  sändningar ska bedrivas i ett regionalt nedbrytbart nät, för att ge utrymme för SR:s  
 P4-verksamhet. 
  Det innebär att frekvenslager 2 används för SR:s och UR:s utsändningar (se figur 3.1). Detta är förenligt med regeringens beslut om sändningsutrymme för digital kommersiell radio från 2010, där utrymme i frekvenslager 3 och 4 tillgänglig- gjordes för Myndigheten för radio och tv:s tillståndsgivning för kommersiell radio. Mot bakgrund av de särskilda krav som ställs på public  
 service-sändningarna 
  är det lämpligt att SR får tillgång till ett eget frekvenslager som möjliggör utbyggnad av ett sändarnät som kan uppfylla kraven. Det bidrar till att skapa tydliga förutsättningar för alla inblandade parter, inte minst när det gäller finansieringen av sändarnätens utbyggnad. 
 Det sändarnät som SR ska använda för digitala marksändningar bör uppfylla de krav som i dag ställs på  
 FM-nätet 
  när det gäller robusthet för beredskapsändamål, eftersom det ska ersätta detta nät vid avvecklingen av public  
 service-företagens 
  analoga sändningar. SR ska kunna uppfylla sitt ansvar för beredskaps- och säkerhets- frågor, som närmare preciseras i de nuvarande tillståndsvillkoren, även efter övergången till digital marksänd radio. Det innebär bland annat att SR ska upprätthålla en hög säkerhet för produktion och distribution, att sändningarna ska ske med så god säkerhet att eventuella sändningsavbrott blir så korta som möjligt och att SR ska ställa höga krav på de leverantörer som anlitas för program- insamling och distribution av egensändningar. Vidare ska SR kost- nadsfritt sända meddelande som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. 
 47 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 Utbyggnadstakten 
 Villkoren i de nya tillstånden bör vara utformade så att de anger krav på minsta befolkningstäckning vid vissa angivna tidpunkter. Liksom i tillstånden för analog radio bör med befolkningstäckning avses att den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot mark- sändningar. Public  
 service-kommittén 
  föreslog att nya sändnings- tillstånd för digitalradio skulle utfärdas för SR och UR och gälla 1 januari  
 2014–31 
  december 2019 och att SR:s sändningstillstånd skulle förenas med villkor om 95 procents befolkningstäckning vid tillståndsperiodens slut men med en uppbyggnadsfas med lägre täckning de första åren. Liksom public  
 service-kommittén 
  bedömer jag att det är lämpligt att nya digitalradiotillstånd för SR och UR utformas så att de möjliggör en etappvis utbyggnad, men med kravet att nå en täckning som motsvarar dagens analoga  
 FM-sändningar 
  senast 2020. Eftersom SR, MTG radio och SBS radio anser att en gemensam lansering av digital radio bör genomföras när näten är utbyggda till 70 procents befolkningstäckning, är det rimligt att denna täckningsnivå också avspeglas i SR:s tillståndsvillkor. De krav som ställs på SR:s sändningar innebär som tidigare beskrivits att företaget behöver viss tid innan själva nätutbyggnaden kan inledas. En möjlig tidpunkt för SR att ha uppnått  
 70-procentig 
  befolknings- täckning är någon gång mot slutet av 2016. Den fortsatta utbyggna- den bör ske i etapper där täckningskraven i tillstånden motsvarar 90 procent 2018, 95 procent 2019 och 99,8 procent 2020. 
 Sveriges Radios utbud 
 Digitala marksändningar innebär en möjlighet för SR att sända fler radiokanaler jämfört med dagens analoga  
 FM-sändningar. 
  SR sänder i dag i  
 FM-nätet 
  fyra rikstäckande kanaler samt ytterligare några kanaler i storstadsområdena. UR sänder också i SR:s kanaler. SR:s utbud i  
 FM-nätet 
  har sett likadant ut under lång tid och företaget har pekat på tydliga krockar i innehållet i vissa kanaler. Till exempel blandas minoritetsspråk och klassisk musik i P2 och sport med lokalt innehåll i P4. P3 är också en kanal där mycket ska få plats samtidigt för många lyssnargrupper och ålderskategorier. Med fler kanaler skulle SR kunna skapa tydligare programstruktur som bättre motsvarar den mångfald som finns bland lyssnarna. Detta skulle 
 48 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 bidra till att det digitala utbudet ger ett mervärde för lyssnarna jäm- fört med  
 FM-radion. 
  Det finns därför anledning att i tillstånden för kommande digitala sändningar ge utrymme för en utveckling av SR:s utbud. 
 SR har bedömt sitt kapacitetsbehov till ett frekvenslager. SR har också uttryckt önskemål att kunna vara flexibel i sitt användande av sändningsutrymmet för att kunna sända olika tillfälliga evenemangs- kanaler. 
 För public  
 Evans 
  del styrs utbudet, när det gäller antalet kanaler, av regeringens sändningstillstånd. Public  
 service-kommittén 
  föreslog att vid en utbyggnad av digitalradiosändningarna så skulle SR tilldelas ett helt frekvenslager men att regeringen trots det borde ange hur många kanaler som SR ska sända i detta utrymme. Kom- mittén menade att det var viktigt att övriga programbolag gavs möjlighet att starta nya kanaler i en inledningsfas vilket kunde moti- vera en begränsning av det antal nya kanaler SR fick sända. Jag anser, liksom  
 PS-kommittén, 
  att SR bör få tillgång till ett helt frekvenslager. Enligt radio- och  
 tv-lagen 
  innebär ett tillstånd av regeringen rätt att samtidigt sända det antal programtjänster som tillståndet avser. Tillståndet bör samtidigt ge SR en möjlighet att utnyttja den digitala distributionsteknikens fördelar för att på bästa sätt kunna uppfylla sitt uppdrag. Ett exempel är möjligheten att använda kapaciteten på ett flexibelt sätt genom att tillfälligt kunna ändra antalet kanaler vid stora evenemang eller katastrofsituationer. 
 Genom att möjliggöra en utveckling av SR:s utbud skapas för- utsättningar för att en digitalisering av radion innebär ett mervärde för radiopubliken också när det gäller public  
 Evans 
  sänd- ningar. Den kommersiella radion kommer vid digitaliseringen kunna tillhandahålla ett markant större utbud jämfört med vad som är möjligt via FM. Det är viktigt att också public  
 service-radion 
  kan bidra till en utveckling av det digitala radioutbudet. Därtill blir det tydligt att SR spelar en central roll i digitaliseringen. I praktiken finns det en yttre ram för SR:s möjligheter att expandera utbudet. Kapaciteten i ett frekvenslager är begränsad, särskilt då SR bör prio- ritera god hörbarhet och antalet kanaler som delar på sändnings- utrymmet påverkar kvaliteten på varje enskild kanals utsändning. 
 SR:s nuvarande tillstånd för digitala sändningar ger företaget rätt att sända upp till nio kanaler i Stockholm och Norrbotten samt upp till tio kanaler i Göteborg och Malmö. Regeringen menar att 
 49 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 en del av detta utbud, utöver  
 FM-utbudet, 
  skulle kunna ingå i ett framtida utbud i utbyggda digitalradiosändningar i marknätet. 
 11 
  
 Sammanfattningsvis menar jag att det finns fördelar med att ge SR möjlighet att använda hela kapaciteten i ett frekvenslager för sina digitala marksändningar. Tillståndet bör medge flexibilitet för SR och förutsättningar för att det digitala utbudet ska kunna repre- sentera ett mervärde för lyssnarna jämfört med  
 FM-radion. 
  
 Utbildningsradions utbud 
 De nuvarande tillstånden för UR ger företaget rätt att sända genom att utnyttja SR:s sändningsutrymme. UR har således inget eget sänd- ningsutrymme, utan dess sändningstider fastställs genom överens- kommelser med SR. Regeringen har bedömt att nuvarande ordning för samarbetet mellan programföretagen kring sändningstider för UR:s program bör fördjupas. På radiosidan bör det finnas utrymme för ett ökat utbildnings- och folkbildningsutbud, inte minst mot bakgrund av det utökade utbildningsuppdraget och utbyggnaden av digitalradiosändningar i marknätet. 
 12  
 Ett ökat radioutbud från UR skulle kräva mer utrymme än vad företaget genom överenskom- melse med SR har tillgång till i dag. 
 UR har förklarat sig villigt att bidra till ett utvecklat utbud, för- utsatt att det sker resursförstärkningar för innehållsproduktion. Ett ökat utbud av utbildnings- och folkbildningsprogram kan enligt företaget möta det starka kunskapsbehov som finns i ungdoms- skolan, i högskolan, i folkbildningen och i arbetslivet. Ett ökat utbud av program från UR är också ett sätt att öka utbudet för nationella minoriteter och elever i behov av särskilt stöd. Genom sin programverksamhet har UR en viktig roll i att förstärka, bredda och komplettera de insatser som görs av andra aktörer inom utbild- ningsområdet. UR kan således bidra med ett kunskapsutbud för både vuxna och barn i nya digitala kanaler för ökad mångfald och mervärde för lyssnarna. 
  
 11 
  
 Prop. 2012/13:164, s. 70. 
  
 12 
  
 Prop. 2012/13:164, s. 36 f. 
  
 50 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 Tilläggstjänster 
 Det är betydelsefullt att SR och UR får utnyttja de möjligheter att ta fram nya tjänster som en digitalisering möjliggör och bolagen bör därför ges rätt att tillhandahålla tilläggstjänster i rimlig omfatt- ning. Ett exempel på en tilläggstjänst som kan underlätta för lyss- narna och ge digitalradion ett mervärde är en elektronisk program- guide. Digitalradiomottagare som är försedda med mindre skärmar kan tillgängliggöra denna typ av tilläggstjänst för lyssnaren. I den elektroniska programguiden presenteras radiokanaler och kommande program på ett liknade sätt som i tv. 
 Tillstånden för analog radio 
 SR:s och UR:s tillstånd att sända analog radio bör fortsätta att gälla som tidigare med samma villkor gällande täckning, antal kanaler och beredskapskrav. Det är viktigt att public  
 service-företagens 
 FM-radioutbud 
  finns tillgängligt i  
 FM-sändningar 
  i sin helhet fram till det att teknikskiftet är genomfört. Denna fråga beskrivs utför- ligare i avsnitt 3.4.1. 
  
 3.3.4 
  
 Tillstånd för digital kommersiell radio 
  
 Den 2 oktober 2014 meddelade Myndigheten för radio och tv till- stånd för digital kommersiell radio. 21 nationella och 4 regionala och lokala sändningstillstånd gavs till 6 företag. 
 13  
 Eftersom utrym- met i de två tillgängliga sändarnäten motsvarar cirka 30 nationella programtjänster har något urvalsförfarande inte behövt göras. Samt- liga sökanden som var formellt behöriga att få tillstånd har med- delats tillstånd. 
  
 13  
 Myndigheten för radio och tv, Dnr 12/01960 m.fl. 
 51 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 52 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 Tillståndsvillkoren 
 Myndigheten har förenat tillstånden med olika villkor enligt radio- och  
 tv-lagen. 
  Sändningarna ska ha inletts senast den 1 oktober 2015. Om sändningarna inte inleds kan tillstånden återkallas. Myndig- heten har vidare ställt upp villkor om i vilket av de två sändarnäten som programtjänsten ska sändas. Innebörden är att programtjänster från samtliga sökande motsvarande utrymmet för 15 nationella programtjänster placerats i sändarnät 3. I sändarnät 4 har myndig- heten placerat resterande programtjänster från Kilohertz AB och SBS Discovery Radio AB. 
 Tillstånden är även villkorade med krav om en viss minsta utbyggnadstakt och täckning för sändningarna. Täckningskraven har ställts upp som en stegvis utbyggnad. De nationella sändning- arna ska senast den 
  
 1 juli 2016 kunna tas emot i områden där minst 35 procent av Sveriges befolkning är bosatt 
  
 1 juli 2017 kunna tas emot i områden där minst 50 procent av Sveriges befolkning är bosatt 
  
 1 juli 2018 kunna tas emot i områden där minst 70 procent av Sveriges befolkning är bosatt. 
  
 53 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 3.3.5 
  
 Post- och telestyrelsens tillståndsgivning 
  
 och möjligheterna att samordna nätutbyggnaden 
 För att använda det internationellt koordinerade frekvensutrymmet för digital marksänd radio krävs dels tillstånd från regeringen eller Myndigheten för radio och tv, dels tillstånd från Post- och tele- styrelsen. PTS arbete med de s.k. frekvenstillstånden för digital- radio skiljer sig inte från processen för handläggning av en ansökan om tillstånd för  
 FM-radio 
  och myndigheten har meddelat att till- stånd normalt ska kunna meddelas inom 45 dagar. 
 Den mest krävande delen i PTS handläggningsprocess är en tek- nisk analys bestående av radioberäkningar som beroende på kom- plexiteten i ansökan kan ta mycket olika tid i anspråk. I fall där ansökan om en ny sändare för DAB+ avser användning som är i enlighet med gällande rundradioavtal, nämligen GE06, bedömer PTS att internationell koordinering inte tar mer tid än i normal- fallet samt att ett positivt svar på koordineringsförfrågan kan för- väntas från grannländerna. Om ansökan om ny sändare avser en användning som överskrider svenska frekvensrättigheter eller om det på något annat sätt förpliktigar myndigheten att ingå koordine- ringsförhandlingar med grannländer kan handläggningen ta mer tid. För att underlätta för tillståndshavarna och minska den tiden skulle PTS i vissa fall kunna utfärda tillstånd innan koordineringen med berörda grannländer är avslutad, men då med ett koordinerings- förbehåll som tillståndsvillkor. Detta innebär att den sökande har möjlighet att få ett tillstånd inom normal handläggningstid under förutsättning att den sökande accepterar villkoren att PTS vid en senare tidpunkt kan ändra tillståndet och införa begränsningar som resultat av avslutad koordinering med berörda grannländer. 
 Enligt PTS kan tillståndsgivningsarbetet, både vad gäller tid och resurser, påverkas avsevärt av hur implementeringen och nätut- byggnaden av de olika nätlagren kommer att ske, om det blir flera olika nätoperatörer, var sändarna är geografiskt placerade etc. Ett exempel är att en s.k. grannkanalsstörning kan uppstå i vissa fall om sändare för två olika nätlager är placerade på geografiskt åtskilda platser inom samma allotmentområde. Bakgrunden till detta är att kanalindelningen för varje nätlager enligt Geneve  
 06-avtalet 
  är plane- rad utifrån att en och samma sändarplats används för alla nätlager i ett allotmentområde. Om samlokalisering inte är möjlig kan det innebära 
 54 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 behov för myndigheten att genomföra detaljerade störningsanalyser och internationell koordinering för att minska risken för stör- ningar. Skulle det finnas förutsättningar att handlägga tillstånds- ansökningar för flera frekvenslager inom ett geografiskt område samtidigt, kan det till viss del underlätta arbetet för PTS. 
 En samordnad utbyggnad av sändarnäten kan därför underlätta tillståndsgivningsarbetet. Ansvaret för sändarnätens utbyggnad ligger på de företag som har tillstånd att sända digital marksänd radio. För den kommersiella radion är Myndigheten för radio och tv:s till- ståndsvillkor delvis styrande för utbyggnaden. Hur utbyggnaden genomförs är i övrigt upp till de inblandade radioföretagen. De tillståndshavare som ska sända sina kanaler i samma mux kommer att behöva samverka i stor utsträckning. Delvis är denna samverkan reglerad genom övergripande tillståndsvillkor, men också genom att berörda radioföretag åtagit sig att bilda ett gemensamt bolag för att driva sändarnäten. En möjlig lösning är att det gemensamma bolaget upphandlar nätutbyggnaden från en utomstående aktör. 
 För public  
 Evans 
  del är som tidigare berörts nätut- byggnaden förenad med ett omfattande förberedande kravställ- ningsarbete och följande upphandling. Det sändarnät som byggs för SR:s räkning måste kunna uppfylla högt ställda krav på säkerhet för beredskapsändamål och kommer därför att skilja sig från de kommersiella radiobolagens sändarnät. Även när det gäller utbygg- nadstakten och de slutliga kraven på täckning är förutsättningarna olika för public  
 service-radion 
  och den kommersiella radion. Slut- ligen kommer olika frekvenslager med skilda täckningsområden för regionala sändningar tas i anspråk för nätutbyggnaden. En samord- ning av nätutbyggnaden i lager 3 och 4 för kommersiell radio samt i lager 2 för SR kan därför vara svår att genomföra i praktiken även om en och samma aktör skulle bygga näten. De som är ansvariga för nätutbyggnaden bör dock sträva efter att möjliggöra en samlad hantering av tillståndsärenden hos PTS i den mån det är praktiskt genomförbart. Det skulle underlätta handläggningen och i längden effektivisera nätutbyggnaden. 
 55 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 3.4 
  
 Tillståndsfrågor under parallellsändningsperioden 
  
 Som beskrivits ovan i avsnitt 3.2.2 bör en gemensam lansering av digitalradiosändningar kunna ske strax före årsskiftet 2016/17, då täckningen för både de kommersiella programföretagens och public  
 service-företagens 
  sändningar uppgår till minst 70 procent av befolk- ningen. Det är viktigt att teknikskiftet genomförs på ett sådant sätt att allmänheten ges rimlig tid för att skaffa digitalradiomottagare. Under en övergångsperiod ska därför sändningar ske med både FM- och  
 DAB+-teknik. 
  Denna period av parallellsändningar bör dock inte bli längre än nödvändigt eftersom det är kostsamt för radioföretagen att tillhandahålla sitt utbud med både analoga och digitala marksändningar. 
 I propositionen Bildning och tillgänglighet – Radio och tv i all- mänhetens tjänst  
 2014–2019 
  föreslås att utgångspunkten bör vara att  
 FM-sändningarna 
  släcks 2022. Detta har också varit min utgångs- punkt i samordningsarbetet och jag har inte funnit skäl att frångå det. Såsom beskrivs närmare i nästa avsnitt innebär mitt förslag att public  
 service-företagens 
  och den kommersiella radions  
 FM-sänd- 
  ningar avvecklas 2022 eller senast 2024. Beslut om fastställande av tidpunkt för släckning sker efter prövning av vissa villkor före ut- gången av 2020. Sammantaget ger detta en parallellsändningstid som sträcker sig från 2017 till 2022 eller senast 2024, dvs. mellan 5 och 8 år. 
  
 3.4.1 
  
 Sveriges Radio och Utbildningsradion 
  
 Förslag:  
 SR:s och UR:s utbud i analoga sändningar bör finnas tillgängligt i sin helhet fram till släckningen. Det bör finnas utrymme för att genomföra släckningen regionvis under ett års tid. SR bör tillsammans med den kommersiella radion lämna ett gemensamt förslag om hur släckningen ska genomföras minst två år innan släckningen. Därefter kan regeringen ta ställning till en justering av public  
 service-företagens 
  tillstånd för analoga sändningar för att beakta överenskommelser om en regionvis släckning. 
 56 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 Avvecklingen av public  
 service-radions 
 FM-sändningar 
  kan genom- föras på olika sätt. Ett alternativ är en etappvis nedsläckning, antingen genom att släcka kanal för kanal eller genom att släcka sändningarna regionvis. Ett annat alternativ är att SR:s samtliga rikstäckande kanaler sänds fram till ett släckningsdatum och då avvecklas samtidigt i hela landet. Public  
 service-kommittén 
  beskrev en etappvis nedsläckning av de rikstäckande  
 FM-kanalerna 
  där en kanal avvecklades per år under en fyraårsperiod. Det ledde enligt de indikativa kostnadsberäkningarna till att distributionskostnaderna minskade med 40 mnkr per år under perioden. Att genomföra släckningen kanalvis medför en svår avvägning av i vilken ordning som kanalerna ska släckas. Ett annat problem med en kanalvis ned- släckning är att det skapar osäkerhet för lyssnare och andra. Det kan innebära att släckningsprocessen uppfattas som onödigt lång och riskerar att bidra till ett gradvis minskat intresse för radio- mediet. Jag bedömer att nackdelarna överväger den ekonomiska fördelen och anser att en kanalvis nedsläckning därför inte bör genomföras. 
 Utgångspunkten för släckningen bör vara att samtliga SR:s kanaler finns tillgängliga i sin helhet fram till släckningen. Frågan är då om släckningen ska genomföras samtidigt i hela landet eller om den ska genomföras regionvis. En regionvis nedsläckning genomfördes vid  
 digital-tv-övergången 
  och har även föreslagits för digitalradioöver- gången i Norge. 
 14  
 Förslaget, som är inlämnat av digitaliseringens huvudaktörer NRK, P4 Gruppen och SBS Radio, till det norska kulturdepartementet, innebär att  
 FM-sändningarna 
  upphör region för region från 11 januari till 17 december 2017. En viktig anled- ning till att de norska radioföretagen önskar en regionvis nedsläck- ning är att en samtidig släckning i hela landet riskerar att medföra brist på  
 DAB+-mottagare, 
  särskilt bilradioadaptrar och kapacitet för installation av dessa. Samtidigt möjliggör en regionvis släckning att teknikskiftet kan få större uppmärksamhet i lokala medier och det ger radioföretagen möjlighet att finnas på plats i varje område vid tiden för släckningen. En regionvis släckning ger också möjlig- het att analysera hur lyssnarna agerar när det gäller inköp av digital- radiomottagare och vid behov öka informationsinsatserna i kom- 
  
 14  
 Digitalradio Norge AS, Jackson bransjeinspill for å stimulere og sikre en god digitalovergang for radio. 25 augusti 2014. 
 57 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 mande släckningsområden. De norska radioföretagen är också över- ens om att NRK ska släcka sina  
 FM-kanaler 
  innan de kommersiella aktörerna i fyra av sex släckningsområden. Anledningen är att radioföretagen ser en risk att lyssnare väntar med att skaffa digital- radiomottagare till dess att de analoga sändningarna börjat avveck- las och att NRK, med stabilare finansiering, är mindre känsligt för en tillfällig minskning av lyssnare i samband med  
 FM-släckningen. 
  I det första och sista släckningsområdet anser radioföretagen att det är klokt att ha en samtidig släckning av kommersiell radio och public  
 service-radio. 
  
 De skäl som de norska radioföretagen anfört för en regionvis nedsläckning har bäring också på en svensk digitalradioövergång. Det är uppenbart att en regionvis nedsläckning möjliggör ett mer koncentrerat informationsarbete i samband med släckningen. Att erfarenheter från de första släckningsområdena kan tas till vara i det fortsatta arbetet talar också för att inte släcka  
 FM-sändningarna 
  samtidigt i hela landet. Släckningsprocessen bör dock inte vara alltför utsträckt i tiden. Det är rimligt att släckningen genomförs under ett år. 
 En regionvis släckning bör koordineras i nära samarbete med den kommersiella radion. Hur en regionvis släckning ska genom- föras i praktiken, frågor om uppdelningen i regioner och i vilken ordning och vid vilken tidpunkt som regionerna ska släckas, bör avgöras efter det att ett digitalt utbud funnits tillgängligt för lyss- narna några år men också i god tid innan själva släckningen. Då finns det också möjlighet att inhämta erfarenheter från den norska övergången. SR bör tillsammans med den kommersiella radion lämna ett gemensamt förslag till regeringen om hur släckningen ska genom- föras senast två år innan släckningen, alltså före 2020. Det ger ut- rymme för regeringen att justera SR:s och UR:s tillståndsvillkor för  
 FM-sändningarna 
  avseende hur länge de ska gälla. 
  
 3.4.2 
  
 Tillstånden för analog kommersiell radio 
  
 De nuvarande tillstånden för analog kommersiell radio löper ut den 31 juli 2018. Enligt radio- och  
 tv-lagen 
  finns ingen rätt till förläng- ning av tillstånden. Lediga tillstånd ska utlysas av Myndigheten för radio och tv och fördelas i ett slutet anbudsförfarande för en ny 
 58 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 åttaårig period. Tidpunkten för tillståndens upphörande infaller mellan den gemensamma lanseringen av digital marksänd radio och  
 FM-sändningarnas 
  avveckling. Denna omständighet försvårar för de kommersiella radioföretagen att planera för och delta i digital- radioövergången. Beslut om investeringar i utbyggnaden av de digitala näten skulle underlättas om förutsättningarna för att bedriva analog kommersiell radio fram till och med  
 FM-släckningen 
  var kända för radioföretagen. Ökad vetskap om vad som händer med tillstånden för analog radio när den nuvarande tillståndsperioden går ut den 31 juli 2018 kan därför gagna teknikskiftet. 
 Jag lämnar därför förslag för att möjliggöra för de kommersiella radioföretagen att förlänga sina tillstånd för analog radio fram till  
 FM-släckningen. 
  Förlängningsmöjligheten syftar till att underlätta för den privata radiobranschen att investera i en utbyggnad av digi- tala sändningar, att delta i en gemensam lansering och att driva över- gången från analog till digital marksänd radio. 
  
 3.4.3 
  
 Förlängning av tillstånden för analog kommersiell radio genom en tillfällig lag 
  
 En förlängning av  
 FM-tillstånden 
  ger den privata radiobranschen en möjlighet att behålla närvaron på den analoga plattformen så länge som det från företagens sida är ekonomiskt motiverat och längst till och med den av riksdagen beslutade  
 FM-släckningen. 
  Det skapar förutsättningar för radioföretagen att minimera risken för att publikunderlaget försämras i samband med omställningen och möjlighet att upprätthålla annonsintäkterna under hela över- gångsperioden. Till detta kommer att en digitalradioövergång kräver stora informationsinsatser och att en viktig informationskanal är den analoga radion. Genom att informera lyssnarna om den före- stående omställningen och göra reklam för  
 DAB+-utbudet 
  kan den sändningsverksamhet som bedrivs i  
 FM-bandet 
  spela en bety- dande roll för att underlätta teknikskiftet. Det är därför en fördel om de som bär ansvaret för att investera i utbyggnaden av digitala sändningar i ett tidigt skede kan planera för fortsatta  
 FM-sänd- 
  ningar fram till släckningen. 
 Frågan om en förlängning av tillstånden för analog kommersiell radio är aktuell även i andra länder som för närvarande är in- begripna i en övergång till digital marksänd radio. I Norge har de 
 59 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 två rikstäckande  
 FM-tillstånden 
  förlängts för perioden  
 2014–2017, 
  dvs. fram till den beslutade tidpunkten för  
 FM-släckningen. 
  Ytter- ligare två års förlängning är möjlig om släckningskriterierna inte är uppfyllda. Tillståndsförlängningen i Norge har också förenats med krav på att tillståndshavarna medverkar i utbyggnaden av de digitala sändarnäten. I Danmark ska frågan om en eventuell förlängning av den kommersiella radions  
 FM-tillstånd 
  till och med  
 FM-släckningen 
  bli föremål för utredning. 
 15  
 Även i Storbritannien har frågan om förlängning av tillstånd för analoga sändningar aktualiserats efter- som de går ut innan en övergång till digitalradio kan genomföras. Den brittiska regeringen har anfört att den kommersiella radion har fördelar av att ha en period av stabilitet utan att konkurrera om nya sändningstillstånd som kanske endast kommer att gälla några få år innan teknikskiftet genomförs. Tillstånden för analog radio som löper ut 2017 kan därför komma att förlängas. 
 16 
  
 En förlängning av tillstånden för analog kommersiell radio bör möjliggöras genom införandet av en tillfällig lag som ska gälla inför och under förlängningsperioden. För att öka förutsägbarheten för den kommersiella radion bör riksdagen fatta beslut om att införa den tillfälliga lagen samtidigt som beslut tas om en övergång till digital marksänd radio, dvs. under hösten 2015. Möjligheten till förlängning bör utformas enligt generella principer och riktas till alla tillståndshavare för analog kommersiell radio. 
 Den tillfälliga lagen ska gälla vid sidan av radio- och  
 tv-lagen. 
  Det betyder att den inte kommer att ersätta det befintliga regel- verket för analog kommersiell radio. Den tillfälliga lagen ska erbjuda en möjlighet för tillståndshavarna att ansöka om förlängning av sina tillstånd. Tillstånd som inte blir föremål för förlängning kom- mer att ledigförklaras och fördelas enligt bestämmelserna i radio- och  
 tv-lagen. 
  Möjligheten till förlängning bör vara förenad med villkor om att bedriva digitala marksändningar och att samverka med andra tillståndshavare för att främja arbetet med övergången. Tillstånd som förlängs kommer inte att vara förenade med krav på att tillståndshavaren ska betala sändningsavgift. 
  
 15 
  
 Se mer om förhållandena i vår omvärld i Bilaga 2 – Internationell utblick. 
  
 16 
  
 www.gov.uk/government/speeches/ed-vaizeys-speech-at-the-radio-festival-2014 
  
 60 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 3.4.4 
  
 Gällande rätt 
  
 Tillstånd 
 Reglerna om tillstånd att sända analog kommersiell radio finns i 13 kapitlet radio- och  
 tv-lagen 
  (2010:696). Det är Myndigheten för radio och tv som är tillståndsgivande myndighet. Tillstånd får endast ges till en fysisk eller juridisk person som har finansiella och tekniska förutsättningar att sända under hela tillståndsperioden. Myndigheten bestämmer sändningsområdenas omfattning och ska ta hänsyn till dels vad som är tekniskt möjligt, dvs. de frekvensmässiga förutsätt- ningarna, dels vad som är naturliga lokala intresseområden. Sänd- ningsområdena ska vidare utformas så att ett stort antal tillstånd kan ges och flera tillstånd kan ges för samma sändningsområde. 
 Ingen får ha mer än ett tillstånd att sända inom ett sändnings- område, om det inte finns särskilda skäl till det. En omständighet som kan utgöra särskilda skäl är att det i ett sändningsområde finns många tillstånd att fördela. Ett annat förhållande som skulle kunna utgöra särskilda skäl är att det endast finns en behörig sökande och att denne redan har ett tillstånd i sändningsområdet. 
 17 
  
 Ett tillstånd får överlåtas om Myndigheten för radio och tv medger det. Om förvärvaren redan har ett tillstånd i samma sänd- ningsområde som det tillstånd vilket överlåtelsen avser, direkt eller indirekt genom företag förvärvaren har del i som motsvarar minst 20 procent av samtliga aktier eller andelar eller genom avtal har ett bestämmande inflytande i, får överlåtelse medges endast om det finns särskilda skäl. 
 Tillståndsperiod 
 Ett tillstånd att sända kommersiell radio gäller i åtta år. Om det finns särskilda skäl får Myndigheten för radio och tv besluta att ett tillstånd ska gälla för kortare tid. De nuvarande tillstånden gäller till och med den 31 juli 2018 efter att ha förlängts i samband med införandet av den nya radio- och  
 tv-lagen 
  som trädde i kraft den 1 augusti 2010. Förlängningen grundade sig i en övergångsregel till lagen som gav tillståndshavare som fått tillstånd förlängt med stöd 
  
 17  
 Prop. 2009/10:115, s. 304. 
 61 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 av lagen (2008:418) med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända lokalradio rätt att utan särskild ansökan få fortsätta att bedriva sändningar i det område som tillståndet avser till den 1 augusti 2018. Samtliga då gällande tillstånd, totalt 89 stycken, förlängdes på detta sätt. 
 Utöver de tillstånd som förlängdes med stöd av övergångs- bestämmelsen har myndigheten meddelat ytterligare 14 tillstånd i december 2010 och dessa har getts en tillståndsperiod som löper ut den 31 juli 2018. 
 18  
 Tillståndsperioderna är därmed synkroniserade med ett gemensamt slutdatum vilket möjliggör en samlad hantering från myndighetens sida inför nästa tillståndsperiod. 
 Urvalssystem 
 Sändningstillstånden fördelas genom ett slutet anbudsförfarande. Den som bedöms ha tekniska och finansiella förutsättningar att bedriva sändningsverksamhet under hela tillståndsperioden och som i sin ansökan om det lediga tillståndet har angett den högsta sänd- ningsavgiften av samtliga sökande ska beviljas tillståndet. Sändnings- avgiften ska anges som ett engångsbelopp för hela tillståndsperioden. 
 Urvalssystemet, som infördes i nya radio- och  
 tv-lagen, 
  innebar en förändring från tidigare reglering. Ursprungligen tillämpades ett öppet auktionsförfarande och senare ett urval enligt särskilda inne- hållskriterier som innebar att den sökande som åtog sig att sända mest eget och lokalt material fick tillståndet. 
 Det nya urvalssystemet med slutet anbudsförfarande har hittills tillämpats vid ett tillfälle, i december 2010. Då meddelades 14 nya sändningstillstånd. 
 Sändningsavgift 
 Att sända analog kommersiell radio är förenat med avgifter till staten. I dag förekommer tre olika avgiftssystem. De tillstånd som ursprung- ligen meddelades enligt lokalradiolagen innebär att tillståndshavaren som sändningsavgift årligen ska erlägga det belopp som denne beta- 
  
 18  
 Myndigheten för radio och tv:s beslut om tillstånd att sända analog kommersiell radio, Dnr 10/01472 m.fl. 
 62 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 lade vid auktionen då tillståndet ropades in. Det finns 77 tillstånd som meddelats enligt detta system och avgifterna varierar från drygt 61 000 kronor per år till cirka 3 700 000 kronor per år. Den genomsnittliga årsavgiften var år 2013 cirka 1 580 000 kronor. 
 Det finns åtta tillstånd som meddelats enligt den tidigare radio- och  
 TV-lagen. 
  Tillstånden fördelades då med krav på att sända viss mängd eget material för att öka den kommersiella radions lokala förankring. Dessa s.k. 40  
 000-kronorstillstånd 
  är förenade med en avgift som i dag, efter årlig indexuppräkning, uppgår till 47 000 kronor per år. 
 De 14 tillstånd som fördelades av Myndigheten för radio och tv enligt den nya radio- och  
 tv-lagen 
  i slutet av 2010 innebar att till- ståndshavarna betalade en sändningsavgift, motsvarande det högsta budet i det slutna anbudsförfarandet, som ett engångsbelopp för hela tillståndsperioden. Sammanlagt betalade tillståndshavarna 62,8 mnkr för de 14 tillstånden. 
 De sändningsavgifter som betalas av den kommersiella radio- branschen uppgick 2013 till sammanlagt 128,2 mnkr. Det sker en årlig uppräkning av avgiftsnivåerna enligt konsumentprisindex. 
 En sänkning av avgifterna för att sända kommersiell radio före- slogs av 2007 års utredning om kommersiell radio. Sänkningen var en del av särskilda övergångsregler som föreslogs gälla inför inför- andet av ett nytt regelverk för analog kommersiell radio. Förslaget innebar att samtliga tillstånd skulle vara förenade med en avgift på 45 000 kronor per år vilket då motsvarade avgiften för de ursprung- liga s.k. 40 000  
 kronors-tillstånden 
  som meddelats med särskilda innehållskrav. Utredningens uppdrag var att bedöma om det fanns anledning att anpassa avgifternas nivå för att bättre spegla den kommersiella radions marknadssituation. Enligt regeringens direk- tiv innebar avgiften en stor ekonomisk börda för många tillstånds- havare som kraftigt reducerade deras möjlighet att utveckla verk- samheten. Den kommersiella radion ansågs behöva förutsättningar som kunde bidra till att branschen utvecklades av egen kraft och vara ett attraktivt publik- och annonsmedium. Utredningen kon- staterade att om den kommersiella radiobranschen på sikt skulle kunna överleva och vara en vital bransch krävdes att koncessions- avgifterna sänktes. 
 19 
  
 19  
 SOU 2008:96, s. 166 och 209. Dir 2007:77 Översyn av villkor för kommersiell radio. 
 63 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 I propositionen till den nya radio- och  
 tv-lagen 
  konstaterades att sändningsavgifterna för vissa tillståndshavare kunde innebära en ekonomisk börda som reducerade deras möjligheter att utveckla verksamheten. Regeringen uttryckte sin ambition att skapa förut- sättningar för en livskraftig kommersiell radio vilket ansågs vara av betydelse för mångfalden och konkurrensen på hela radioområdet. 
 20  
 I 2011 års budgetproposition lämnades ett förslag att sänka avgift- erna med 12 mnkr, vilket motsvarade att avgiften för varje enskilt tillstånd reducerades med cirka 9 procent. Avgiftssänkningen in- trädde från och med år 2012 och berörde de befintliga tillstånds- havare som hade fått sina tillstånd genom auktionsförfarande och som genom den nya radio- och  
 tv-lagen 
  fått fortsatt rätt att sända under perioden 20112018. 
 21 
  
 Tillståndshavarnas avgiftsskyldighet regleras genom övergångs- bestämmelser till radio- och  
 tv-lagen. 
  Enligt punkt 7 i övergångs- bestämmelserna ska den som sänder kommersiell radio och fått förlängning av tillstånden fram till den 1 augusti 2018 betala avgift enligt  
 15–17 
  §§ den upphävda lokalradiolagen (1993:120), om till- ståndet ursprungligen meddelades före den 1 juli 2001, eller enligt 4 b § lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område, om tillståndet ursprungligen meddelades efter den 1 juli 2001. 
 Villkor för sändningarna 
 Av 3 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen följer att rätten att sända radioprogram på annat sätt än genom tråd får regleras genom lag, som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor för att sända. Bestämmelser som berör själva sändningsinnehållet samt tillstånd- ets innebörd och bestånd ska framgå direkt av lagen, eftersom det är fråga om en begränsning av yttrandefriheten. När det gäller andra krav bör däremot villkoren kunna anges i det enskilda till- ståndet. 
 Möjligheten att ställa upp krav i ett enskilt sändningstillstånd regleras i radio- och  
 tv-lagen. 
  I den så kallade villkorskatalogen i 
  
 20 
  
 Prop. 2009/10:115 s. 225. 
  
 21 
  
 Prop. 2010/11:1 UO17, s. 35 f. 
  
 64 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 13 kap. 9 § uppställs att ett tillstånd att sända analog kommersiell radio får förenas med villkor som avser skyldighet att 
  
 1. 
  
 sända program i en viss del av sändningsområdet eller som når en viss del av befolkningen inom området, 
  
 2. 
  
 sända under en viss minsta tid, 
  
 3. 
  
 använda en viss sändningsteknik och att samarbeta med andra tillståndshavare i tekniska frågor, och 
  
 4. 
  
 använda en viss teknik för sådan inspelning av program enligt 16 kap. 11 §. 
  
 Innan beslut om tillstånd fattas ska den sökande ges tillfälle att ta del av och yttra sig över de villkor som Myndigheten för radio och tv avser att förena med tillståndet. 
 Sanktioner och tillsyn 
 Att sända kommersiell radio utan tillstånd där sådant krävs enligt radio- och  
 tv-lagen 
  är straffsanktionerat med böter eller fängelse i högst sex månader. 
 22 
  
 Tillstånd att sända kommersiell radio kan återkallas om till- ståndshavaren inte inlett sändningsverksamheten inom sex måna- der från tillståndets början eller inte utnyttjat rätten att sända eller sänt endast i obetydlig omfattning under en sammanhängande tid av minst fyra veckor. Andra grunder för återkallelse av tillstånd är om tillståndshavaren väsentligt brutit mot vissa närmare angivna bestämmelser om otillbörligt kommersiellt gynnande eller regler om annonser och sponsring. Vidare kan tillstånd återkallas om domstol funnit att ett program innefattat yttrandefrihetsbrott som innebär ett allvarligt missbruk av yttrandefriheten. 
 23 
  
 Det finns även återkallelsebestämmelser som tar sikte på situa- tionen att en fysisk eller juridisk person, utan tillåtelse från Myndig- heten för radio och tv, förfogar över mer än ett tillstånd i ett sänd- ningsområde. Bestämmelsen kan aktualiseras även vid ett indirekt förfogande genom företag där förvärvaren har en andel som mot- 
  
 22 
  
 Radio- och  
  
 tv-lagen, 
  17 kap. 1 §. 
  
 23 
  
 Radio- och  
  
 tv-lagen, 
  18 kap. 5 § 1 st. 
 65 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 svarar minst tjugo procent av samtliga aktier eller andelar eller genom avtal har ett bestämmande inflytande. Reglerna gäller endast tillstånd för analog kommersiell radio. 
 24 
  
 3.4.5 
  
 En lag med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända analog kommersiell radio införs 
  
 Förslag:  
 En lag med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända analog kommersiell radio införs. Lagen ska reglera till- ståndsperiodens längd, möjligheten till förlängning av befintliga tillstånd med ytterligare en tillståndsperiod, samt de villkor som åtföljer förlängda tillstånd. Radio- och  
 tv-lagen 
  (2010:696) ska gälla i fråga om tillstånd att sända analog kommersiell radio i andra avseenden än som regleras i den tillfälliga lagen. 
 En tillfällig lag bör införas som ger de som har tillstånd att sända analog kommersiell radio möjlighet att få sina tillstånd förlängda fram till släckningen av  
 FM-nätet. 
  En möjlighet till förlängning av tillstånden är viktigt för att skapa tydliga förutsättningar för mark- naden. Public  
 service-utredningen, 
  liksom regeringen, har betonat behovet av tydliga förutsättningar för marknaden, samtidigt som utvecklingen av digital marksänd radio även i fortsättningen ska vara marknadsdriven. Den tillfälliga lag som nu föreslås undanröjer den osäkerhet som består i att tillstånden för analog kommersiell radio upphör under övergångsperioden. Det skapar förutsägbarhet för den kommersiella radion och bidrar till att genomföra en över- gång från analoga sändningar till digitala. 
 En lag med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända radio har tidigare använts för att möjliggöra en kortare förlängning för tillståndshavarna. Det är således en lösning som provats förut och det finns därför erfarenhet hos Myndigheten för radio och tv, lik- som hos tillståndshavarna, att hantera ett regelverk med detta syfte. Det tidigare fallet gällde Lagen (2008:418) med tillfälliga bestäm- melser om tillstånd att sända lokalradio som trädde i kraft den 1 juli 2008 och gällde till och med den 31 december 2009. Bakgrunden till lagen var att samtliga tillstånd löpte ut den 31 december 2008 och 
  
 24  
 Radio- och  
 tv-lagen, 
  18 kap. 5 § 2 st. 
 66 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 regeringens målsättning var att ett nytt regelverk för den kom- mersiella radion skulle träda i kraft den 1 januari 2010. Om de befintliga tillstånden skulle ha förlängts i enlighet med då gällande regler skulle det ha inneburit en förlängning med fyra eller åtta år, dvs. till utgången av 2012 eller 2016. För att inte nya fyraåriga eller åttaåriga tillståndsperioder skulle ha börjat löpa innan det nya regel- verket för kommersiell radio var på plats föreslogs de tillfälliga bestämmelserna om förlängning. 
 25  
 Därmed kunde tillstånden för- längas under en kortare period än vad som annars varit fallet och det nya regelverket som innehöll betydande förbättringar för till- ståndshavarna, bland annat med slopade innehållskrav, fick genom- slag fortare. 
 Mitt förslag till lag syftar till att möjliggöra en förlängning av tillstånden och skapa tydliga förutsättningar för radiobranschen, samtidigt som den ska främja digitalradioövergången. Lagen är en tillfällig lösning som är avsedd att tillämpas när nuvarande tillstånd går ut i juli 2018. I det följande beskrivs lagförslaget. 
 Tillståndsperiod 
  
 Förslag:  
 Tillståndsperioden löper fram till tidpunkten för av- veckling av  
 FM-sändningarna. 
  Myndigheten för radio- och tv får besluta om en förlängning av tillståndsperioden med högst två år. 
 Enligt radio- och  
 tv-lagen 
  är varje tillståndsperiod åtta år. Om det finns särskilda skäl, får Myndigheten för radio och tv besluta att tillstånd ska gälla för kortare tid. I den tillfälliga lag som nu föreslås anges att tillståndsperioden ska upphöra vid tidpunkten för avveck- ling av  
 FM-sändningarna. 
  Denna tidpunkt infaller enligt utredning- ens förslag 2022 vilket innebär att ett förlängt tillstånd löper från den 1 augusti 2018 till och med den 31 december 2022, dvs. fyra år och fem månader. 
 Eftersom tidpunkten för  
 FM-släckningen 
  kan komma att skjutas två år framåt beroende på vissa villkor, närmare beskrivna i av- snitt 3.5.2, bör det finnas en möjlighet för Myndigheten för radio och tv att förlänga tillståndsperioden med två år. Därmed skapas 
  
 25  
 Prop. 2007/08:106, s. 14. 
 67 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 säkerhet för tillståndshavarna att kunna fortsätta bedriva analoga kommersiella sändningar fram till den slutligt beslutade tidpunkten för  
 FM-släckning. 
  
 Tillståndsperiodens längd är vidare beroende av själva släck- ningsprocessens utformning. I avsnitt 3.4.1 föreslås att det bör finnas utrymme för att genomföra släckningen regionvis under ett års tid. En regionvis släckning har flera fördelar, bland annat kan informationsinsatserna genomföras mer koncentrerat och erfaren- heterna från de första släckningsområdena kan tas tillvara i den fortsatta processen. Enligt förslaget om regionvis nedsläckning ska radioföretagen gemensamt ta fram en plan för släckningsprocessens utformning innehållande en överenskommelse om den regionvisa uppdelningen och turordningen för  
 FM-släckning 
  i de olika region- erna. Planen bör lämnas till regeringen senast två år innan släck- ningen för att ge utrymme för regeringen att justera SR:s och UR:s tillståndsvillkor. Förslaget kan innebära att den kommersiella radion tillsammans med public  
 service-radion 
  i vissa regioner överens- kommit att avveckla sina sändningar före den 31 december 2022. Ett regionvis släckningsförfarande under 2022 kan således innebära att sändningar enligt tillstånden för analog kommersiell radio upp- hör före de förlängda tillstånden går ut den 31 december 2022. Enligt 18 kap. 5 § radio- och  
 tv-lagen 
  ska tillstånd att sända kom- mersiell radio återkallas om tillståndshavaren inte utnyttjat rätten att sända. 
 Förlängning av tillstånd 
  
 Förslag:  
 Om en tillståndshavare ansöker om förlängning av sitt tillstånd ska detta förlängas med ytterligare en tillståndsperiod, om det inte finns grund för att återkalla tillståndet och under förutsättning att tillståndshavaren bedriver digitala sändningar enligt Myndigheten för radio- och tv:s tillståndsvillkor i sänd- ningsområdet samt har ingått avtal om samverkan med övriga tillståndshavare. 
 En ansökan om förlängning ska ges in senast fyra månader före tillståndsperiodens utgång. Om Myndigheten för radio och tv inte avser att medge förlängning ska myndigheten senast två 
 68 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 månader före tillståndsperiodens utgång meddela tillstånds- havaren att tillståndet inte kommer att förlängas. 
 För att Myndigheten för radio och tv ska kunna förena till- stånd för analog kommersiell radio med villkor om att också ingå avtal om samverkan bör 13 kap. 9 § radio- och  
 tv-lagen 
  kompletteras med en ny bestämmelse. 
 Enligt gällande regler för analog kommersiell radio är tillstånds- perioden åtta år och det finns inte någon bestämmelse som möjlig- gör förlängning när tillståndsperioden gått ut. Tillstånden ska där- för inför tillståndsperiodens utgång ledigförklaras och utlysas av Myndigheten för radio och tv. Tillstånden ska sedan fördelas i ett slutet anbudsförfarande. Den lag med tillfälliga bestämmelser om förlängning av tillstånden som nu föreslås innebär därför en väsent- lig förändring av förutsättningarna för att bedriva analog kom- mersiell radio. Förändringen påverkar de befintliga aktörerna i radiobranschen, möjligheten för nya radioföretag att etablera sig på marknaden och potentiellt även lyssnarnas möjligheter att ta del av ett kommersiellt radioutbud. 
 Det finns emellertid skäl för att göra avsteg från de principer för tillståndsgivningen som gäller enligt radio- och  
 tv-lagen. 
  En över- gång till digital marksänd radio är en stor omställning för allmän- heten och för radiobranschens aktörer, och det är viktigt att denna omställning kan göras under stabila förhållanden. Den tillfälliga lagen med möjlighet till förlängning av sändningstillstånden inne- bär att tillståndshavarna ges förutsättningar att verka för ett effek- tivt och skyndsamt teknikskifte där lyssnarnas behov av informa- tion kan tillgodoses på bästa sätt. Förlängningsmöjligheten som etableras med förslaget kan således främja övergången till digital- radio och därigenom kan fördelarna med ett teknikskifte på radio- området uppnås: förbättrad konkurrens genom nationella sänd- ningar även för kommersiella programföretag, fler kanaler med ett bredare utbud för fler lyssnargrupper, möjlighet till nya tjänster bland annat för personer med funktionsnedsättning och långsiktigt lägre distributionskostnader. Även om förlängningen på kort sikt skulle kunna begränsa möjligheten för nya aktörer att etablera sig på radiomarknaden, så syftar den till att underlätta teknikskiftet, vilket skapar nya sändningsmöjligheter och förutsättningar för en utveckling av radiomarknaden och ökad konkurrens på området. 
 69 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 Sammantaget finns det därför skäl att möjliggöra en förlängning av nuvarande tillstånd för analog kommersiell radio. 
 Innan den nya radio- och  
 tv-lagen 
  kom till 2010 hade tillstånds- havarna en långtgående rätt till förlängning av sina tillstånd. Sedan den privata radion etablerades i Sverige på  
 1990-talet 
  har förläng- ning av befintliga tillstånd varit det normala förfarandet vid tillstånds- periodens utgång. Den tillfälliga lagen som nu föreslås följer där- med tidigare praxis för den privata radion. 
 Förlängningsmöjligheten bör vara förenad med villkor för till- ståndshavarna. Villkoren handlar om att tillståndshavarna verkar för att främja övergången till digital radio. Förlängning av tillstånden ska endast vara möjlig om tillståndshavaren bedriver digitala sändningar enligt Myndigheten för radio och tv:s villkor i det sändnings- område som det förlängda tillståndet omfattar. Därutöver ska det finnas ett krav om att ingå ett samverkansavtal som innebär att tillståndshavaren förbinder sig att i  
 FM-sändningarna 
  medverka till en allsidig information om det förestående teknikskiftet och hela det utbud som är tillgängligt via  
 DAB+-sändningar. 
  
 För att myndigheten ska kunna planera för hanteringen av till- ståndsärenden föreskrivs att en tillståndshavare som vill få sitt till- stånd förlängt ska ansöka om det hos myndigheten senast fyra månader före tillståndsperiodens utgång. Vidare föreskrivs att om myndigheten inte avser att medge förlängning av ett sändnings- tillstånd, ska myndigheten senast två månader före tillståndsperiod- ens utgång meddela tillståndshavaren att tillståndet inte kommer att förlängas. 
 Krav om digitala marksändningar 
 Genom att villkora förlängningsmöjligheten med att tillståndshava- ren också bedriver digitala marksändningar tydliggörs att den till- fälliga lagen är ett verktyg för att genomföra teknikskiftet. Endast de tillståndshavare som engagerat sig i införandet av Solomon digitalradio genom att tillhandahålla ett  
 DAB+-utbud 
  kan komma ifråga för förlängda  
 FM-tillstånd. 
  Det innebär att förlängnings- möjligheten inte kan utnyttjas av andra aktörer än de som investerar i en digitalisering av Solomon ljudradio och verkar för en slutlig 
 70 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 avveckling av sina analoga radiosändningar vid den av riksdagen beslutade släckningstidpunkten. 
 Vid bedömningen om kravet är uppfyllt bör det vara avgörande om tillståndshavaren sänder digitalradio enligt Myndigheten för radio- och tv:s tillstånd inom det aktuella analoga tillståndets sänd- ningsområde. Bedömningen reser ytterligare frågor, för det första vilken omfattning av digitala sändningar som krävs för att uppfylla villkoret och för det andra, om tillståndshavaren, dvs. den fysiska eller juridiska person som formellt innehar tillståndet för analog radio, också är den som ansvarar för de digitala sändningarna. 
 Min bedömning är att kravet när det gäller de digitala sändning- arnas omfattning inte behöver preciseras närmare i den tillfälliga lagen. De kommersiella radioföretagens utbyggnad av DAB+- sändningar styrs delvis av de krav på minsta täckning som ställs i tillståndsvillkor som utfärdas av Myndigheten för radio och tv. Dessa villkor innebär att täckningen ska uppnå vissa nivåer vid vissa tidpunkter. Såsom villkoren är utformade ska  
 DAB+-täckningen 
  motsvara minst 70 procent av den fast bosatta befolkningen senast den 1 juli 2018. Den  
 70-procentiga 
  täckningen bör dock ha uppnåtts tidigare eftersom den enligt radioföretagen utgör en rimlig nivå för den gemensamma lanseringen av  
 DAB+-radio 
  som diskuteras i avsnitt 3.2.2. och kan genomföras vid årsskiftet 2016/17. När för- längning av tillstånden blir aktuell, ett och ett halvt år efter det att den 70 procentiga täckningen bör ha uppnåtts, kan det inte ute- slutas att en fortsatt utbyggnad gjorts och att  
 DAB+-täckningen 
  är jämförbar med den kommersiella radions  
 FM-täckning. 
  Därmed kommer bedömningen av frågan om de tillståndshavare som önskar förlängning av sina analoga tillstånd också bedriver digitala sänd- ningar troligen endast behöva göras i enstaka fall. Om en bedöm- ning blir aktuell bör det räcka att digitala sändningar kan tas emot i området för att villkoret ska vara uppfyllt. 
 Sändningsområdena för analog radio är i allmänhet inte geo- grafiskt överensstämmande med de regionalt nedbrytbara sänd- ningsområden som kan etableras för  
 DAB+-radio 
  enligt frekvens- planeringen. Detta bör dock inte försvåra tillämpningen av den till- fälliga lagen eller för de radioföretag som berörs av regelverket. 
 Den andra frågan som aktualiseras vid bedömningen om vill- koret är uppfyllt handlar om tillståndshavaren, dvs. den fysiska eller juridiska person som formellt innehar tillståndet för analog 
 71 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 radio, också är den som ansvarar för de digitala sändningarna. Vid en jämförelse av de tillståndshavare som i dag innehar tillstånd för analog kommersiell radio med de som har tillstånd för digital kom- mersiell radio framkommer att det finns ett stort antal analoga till- ståndshavare och att dessa i allmänhet inte till namnet motsvaras av tillståndshavarna för de digitala sändningarna. Frågan är därför om radiotillståndens ägarförhållanden, såsom de ser ut i dag, innebär att bedömningen av villkorets uppfyllelse försvåras. 
 Det bör först framhållas att även om det finns många innehavare av analoga radiotillstånd, så kan de med ett fåtal undantag delas upp i nätverken SBS Radio och MTG Radio. SBS Radio och MTG Radio (genom bolaget Kilohertz AB), är också de dominerande tillstånds- havarna på digitalradioområdet. Av den anledningen kan det finnas förutsättningar att basera en bedömning om villkoret är uppfyllt på de ägar- och samarbetsförhållanden som råder på den analoga radio- marknaden. Utgångspunkten skulle då vara att respektive tillstånds- havare för analog kommersiell radio ansvarade för att visa att de direkt eller genom ägande eller samarbete kunde kopplas till en till- ståndshavare för digital kommersiell radio. 
 Myndigheten för radio och tv, och den tidigare myndigheten Radio- och  
 TV-verket, 
  har vid återkommande tillfällen haft anled- ning att granska ägar- och samarbetsförhållandena på marknaden för analog kommersiell radio och skaffat sig omfattande kunskaper om situationen. Senast bedömde myndigheten i ett tillsynsärende i juni 2013 ägar- och avtalsförhållanden hos de aktörer som har till- stånd att sända analog kommersiell radio i syfte att utröna om någon fysisk eller juridisk person utan myndighetens tillåtelse förfogade över mer än ett tillstånd i ett sändningsområde. 
 26  
 I ärendet genom- fördes en kartläggning av ägarförhållandena hos de aktörer som har tillstånd att bedriva analog kommersiell radio baserat på aktörernas redovisningar av ägar- och avtalsförhållanden. 
 Det skulle trots myndighetens kännedom om ägar- och avtals- förhållanden vara onödigt tidskrävande, både för myndigheten och för tillståndshavarna, om den tillfälliga lagens tillämpning innebar behov av fortsatta utredningar av dessa omständigheter. Därför bör inte frågan om förlängning avgöras av att innehavaren av det analoga tillståndet kan visa att denne genom ägande eller avtal om sam- 
  
 26  
 Myndigheten för radio och tv, Beslut  
 2013-06-28, 
  Dnr: 12/01919 och 13/00505. 
 72 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 arbete på annat sätt är knuten till en aktör som bedriver digitala ljudradiosändningar. I stället bör förlängningskravet i denna del knytas till förhållandet att samma format under viss beteckning sänds ut digitalt och analogt i det aktuella sändningsområdet. Där- med undviks komplicerade bedömningar av ägarförhållanden och en förhållandevis enkel hantering av förlängningsärendena möjlig- görs för myndigheten. Det blir lättare både för den ansvariga myn- digheten och för tillståndshavarna som ansöker om förlängning. 
 Från lyssnarnas perspektiv innebär detta alternativ att samma radiokanaler kommer att finnas tillgängliga i FM och DAB+ i sändningsområden med förlängda tillstånd. Detta är positivt för digitaliseringen då risken för att lyssnarna ska uppleva att de går miste om radiokanaler vid en övergång till  
 DAB+-radio 
  minskar. Även ur detta perspektiv finns det alltså anledning att knyta för- längningskravet till innehållet i sändningarna, snarare än den fysiska eller juridiska person som innehar tillstånd för analog respektive digital kommersiell radio i ett visst område. 
 Krav om samverkansavtal 
 Förutom krav på att bedriva digitala marksändningar för att få de analoga tillstånden förlängda bör det också ställas krav på att till- ståndshavarna samverkar för att genomföra digitaliseringen. Den samverkan som avses bör syfta till att möjliggöra en allsidig infor- mation om digitalradioövergången. Den analoga radion är en viktig informationskanal vid övergången och det är viktigt att den används på ett effektivt sätt för att ge lyssnarna information om teknik- skiftet. Den information som lyssnarna får ska inte vara beroende av var i Sverige man bor eller vilken kanal man lyssnar på. Därför ska möjligheten till förlängning också innebära en skyldighet att informera bland annat om det ökade utbud som en övergång till digital radio innebär. Genom villkoret om informationssamverkan tydliggörs att företag som får sina tillstånd förlängda fram till FM- släckningen har ett ansvar att informera lyssnarna på ett för övriga radioföretag konkurrensneutralt sätt och driva överflyttningen av lyssnandet från FM till DAB+. 
 Samverkansavtalet bör reglera hur denna informationsskyldighet ska uppfyllas. Avtalet bör utformas av berörda tillståndshavare. 
 73 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 Kravet innebär att tillståndshavarna ska visa att de ingått avtalet, samt att avtalet tydliggör respektive tillståndshavares skyldigheter avseende informationen till lyssnarna om digitalradioövergången och det digitala radioutbudet, för att Myndigheten för radio- och tv ska kunna meddela förlängning av tillstånden enligt den tillfälliga lagen. 
 För att Myndigheten för radio och tv ska kunna förena tillstånd för analog kommersiell radio med krav om att ingå avtal om sam- verkan bör 13 kap. 9 § radio- och  
 tv-lagen 
  kompletteras. I dag finns möjlighet att förena ett tillstånd med villkor som avser ett antal uppräknade skyldigheter. Se mer om dessa villkorstyper i avsnittet om gällande rätt. Det saknas förutsättningar att ställa krav om att ingå avtal om samverkan som handlar om att i sändningarna infor- mera på det sätt som nu avses. En ny villkorstyp bör därför införas i 9 §. Den bör ge Myndigheten för radio och tv möjlighet att i till- ståndsvillkoren ställa krav på tillståndshavaren att ingå avtal med övriga tillståndshavare om samverkan i sändningar för att informera om digitalradioövergången och det utbud som tillståndshavarna sänder i digitala marksändningar. 
 Villkoret om samverkan handlar ytterst om det innehåll som sänds ut i  
 FM-näten 
  och i praktiken innebär det att tillståndshavar- nas möjlighet att förfoga över och utnyttja sina förlängda tillstånd begränsas. Denna begränsning är dock ett frivilligt åtagande från tillståndshavarnas sida i syfte att komma i åtnjutande av den för- längningsmöjlighet som den tillfälliga lagen erbjuder. Det kan tilläggas att Myndigheten för radio och tv enligt sin instruktion ska samråda med Konkurrensverket samt Post- och telestyrelsen i kon- kurrensfrågor inför beslut om tillstånd att sända kommersiell radio. 
 27 
  
 Sändningsavgifter 
  
 Förslag 
 : Ett tillstånd som förlängts kommer inte att vara för- enat med krav på tillståndshavaren att betala sändningsavgift. 
 Frågan om sändningsavgifterna för kommersiell radio har berörts i olika sammanhang under lång tid. Det har framförts att avgifts- nivåerna är betungande för tillståndshavarna och försämrar förut- 
  
 27  
 Förordning (2010:1062) med instruktion för Myndigheten för radio och tv. 
 74 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 sättningarna att utveckla radion som medium. En sänkning av avgifterna beslutades av riksdagen i samband med 2012 års budget- proposition. Beslutet innebar att avgifterna från och med 2012 sänktes med 12 mnkr per år. Det motsvarade en sänkning på cirka 9 procent. Sänkningen motiverades med att den kommersiella radion haft stora lönsamhetsproblem sedan starten och för de till- ståndshavare som fick sina tillstånd enligt det ursprungliga auktions- förfarandet kunde avgiften minska deras möjlighet att utveckla verksamheten. Andra motiv som framfördes var att de ekonomiska förutsättningarna mellan de olika medieslagen borde bli mer lik- värdiga och att det var angeläget att främja mångfalden på medie- marknaden. Regeringen bedömde att avgiftssänkningen, vid sidan av de förbättringar som gjorts genom den nya radio- och  
 tv-lagen 
  utgjorde ytterligare ett led i att skapa goda förutsättningar för den kommersiella radion och förslaget bedömdes skapa bättre möjlig- heter för radion att utveckla sin verksamhet. 
 Public  
 service-kommittén 
  bedömde 2012 att en ytterligare sänk- ning av dagens sändningsavgifter skulle kunna övervägas för att stimulera en utbyggnad av digitalradio från de kommersiella program- bolag som sänder i FM i dag. I sitt remissvar till public service- kommitténs betänkande angav radiobranschen att den är positiv till digitalradio och ser den som avgörande för att utveckla radions plats i medielandskapet, men att branschen för närvarande saknar resurser för att medverka i en digitalradiosatsning. 
 Regeringen noterade i propositionen Bildning och tillgänglighet 
 – radio och tv i allmänhetens tjänst, att en övergång från  
 FM-sänd- 
  ningar till marksänd digitalradio även för de kommersiella program- företagen innebär en investering för långsiktigt lägre distributions- kostnader. Därtill kom enligt regeringen att en digitalisering för de kommersiella programföretagen ger möjlighet till nationella sänd- ningar och högre annonsintäkter. Dessutom är de digitala kom- mersiella tillstånden till skillnad från nu gällande analoga tillstånden inte villkorade av någon sändningsavgift. Sammanfattningsvis torde det enligt regeringen alltså finnas flera incitament för en digitalise- ring. 
 Samtliga nuvarande tillstånd för analog kommersiell radio är förenade med krav på att betala sändningsavgift. För närvarande existerar tre olika system för sändningsavgifter. Detta beror på att olika regelverk, med skilda avgiftssystem, gällt vid tiden för till- 
 75 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 ståndens utfärdande. Tillstånd som grundar sig i två tidigare regel- verk har, vid sidan av tillstånd som meddelats enligt nu gällande radio- och  
 tv-lag, 
  genom förlängning, fått fortsatt giltighet fram till och med den 31 juli 2018. Eftersom förlängningsmöjligheten som nu föreslås riktar sig till samtliga tillståndshavare är den också aktuell för tillstånd som i dag är knutna till de olika avgiftssystemen. De två tidigare avgiftssystemen innebär att tillståndshavarna årligen betalar sändningsavgift enligt övergångsregler till radio- och tv- lagen. De tillstånd som förlängs enligt nu föreslagna lag kommer inte att omfattas av övergångsreglerna och därmed saknas möjlig- heter att ta ut sändningsavgifter av berörda tillståndshavare. För tillstånd som meddelas enligt den nuvarande radio- och  
 tv-lagen 
  har sändningsavgiften betalats som ett engångsbelopp för hela tillstånds- perioden i samband med att sändningar med stöd av tillstånden på- börjades. Om dessa tillstånd förlängs kommer de inte att omfattas av avgiftsreglerna i radio och  
 tv-lagen. 
  Således saknas också i detta fall möjligheter att ta ut sändningsavgifter av tillståndshavarna. 
 Det förhållande att tillståndshavare som får sina tillstånd för- längda inte kan avkrävas sändningsavgift, är en rimlig konsekvens av teknikskiftet på radioområdet. En digitalisering av marknätet för ljudradio bör syfta till en övergång från  
 FM-sändningar 
  till digital- radio. Släckning av  
 FM-sändningarna 
  medför att den nuvarande kommersiella analoga radioverksamheten flyttas till en digital platt- form som omfattas av en rättslig reglering där tillståndshavarna, liksom på  
 digital-tv-området, 
  inte betalar sändningsavgifter. 
 Avsaknaden av möjligheter att ta ut sändningsavgifter för för- längda tillstånd är bra för tillståndshavarna. Eftersom det är en följd av övergången till digitalradio är det viktigt att de tillståndshavare som gynnas aktivt medverkar i och driver digitalradioutbyggnaden. Avgiftsfriheten kan därför, såsom lagförslaget är utformat, bara komma de tillståndshavare till del som uppfyller villkoren att få förlängda tillstånd, dvs. de som dels bedriver digitala sändningar enligt Myndigheten för radio och tv:s villkor, dels har förbundit sig att samverka med övriga tillståndshavare om informationsarbetet. En konsekvens av avgiftsfriheten är att de ekonomiska villkoren för de kommersiella radioföretag som driver digitalradioutbyggnaden förbättras och därmed underlättas införandet av marksänd digital- radio. Tillstånd som inte blir föremål för förlängning kommer som tidigare beskrivits omfattas av gällande regelverk i radio- och tv- 
 76 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 lagen, vilket betyder att de ledigförklaras av myndigheten och auktioneras ut i ett slutet anbudsförfarande. Sådana tillstånd, som kan komma att gälla från den 1 augusti 2018 till och med den av riksdagen beslutade tidpunkten för  
 FM-släckning, 
  kommer även fortsättningsvis vara förenade med en sändningsavgift. 
 Ikraftträdande 
  
 Förslag:  
 Lagen med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända analog kommersiell radio ska gälla under tiden den 1 januari  
 2018–1 
  juli 2021. 
 Lagen med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända analog kommersiell radio bör träda i kraft den 1 januari 2018. Tidpunkten är vald med hänsyn till att samtliga tillstånd löper ut den 31 juli 2018 och att förlängning av tillstånd bör kunna beslutas innan de nuvarande tillstånden upphör. För att myndigheten ska kunna planera för hanteringen av tillståndsärenden föreskrivs att en till- ståndshavare som vill få sitt tillstånd förlängt ska ansöka om det hos myndigheten senast fyra månader före tillståndsperiodens utgång. 
 Lagen bör upphöra att gälla den 1 juli 2021, vilket är sex måna- der efter den tidpunkt då regeringen senast har beslutat om när av- vecklingen av den kommersiella radions och public  
 Evans 
  analoga sändningar ska genomföras. Vid den tidpunkten finns så- ledes möjlighet för myndigheten att ta ställning till frågan om till- stånden ska förlängas med ytterligare två år. 
  
 3.4.6 
  
 Radioföretagens synpunkter 
  
 SBS Radio och MTG Radio har beretts tillfälle att yttra sig över förslaget att genom en tillfällig lag möjliggöra en förlängning av nuvarande tillstånd för analog kommersiell radio. SBS Radio är positivt till förslaget. Företaget delar bedömningen att övergången till digital marksänd radio är en stor omställning som fordrar stabila förhållanden och förutsägbarhet. MTG Radio menar att det ur ett branschperspektiv finns tydliga fördelar med en förlängning av till- stånden fram till dess att  
 FM-nätet 
  släcks. Från principiella utgångs- 
 77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 punkter kan därför MTG Radio ställa sig bakom förslaget, men fram- håller samtidigt att en förutsättning är att konkurrenssituationen på den kommersiella radiomarknaden förändras. MTG Radio har upp- gett att deras marknadsandel är för liten i dag och att de bedömer att en grundförutsättning för att kunna genomföra en digitalisering som bygger på en förlängning av  
 FM-tillstånden 
  och där fler än en kommersiell aktör deltar är att MTG Radio kan uppnå en större marknadsandel genom att få tillgång till sändningstillstånd i fler områden. 
 MTG Radio utesluter inte att konkurrenssituationen kan för- bättras och pekar på Konkurrensverkets pågående prövning av sam- arbetet mellan SBS Radio och NRJ samt Myndigheten för radio och tv:s möjlighet att utlysa fler tillstånd för analoga sändningar. Utöver detta finns också möjligheter till kommersiella samarbeten och överenskommelser som kan leda till en förändrad konkurrens- situation. MTG Radio understryker vikten av en god tillgång till  
 FM-tillstånd 
  fram till släckningen för att kunna driva lyssnare till den nya digitala plattformen. Om MTG Radio inte kan få tillgång till sändningstillstånd i fler områden än i dag förordar företaget att tillstånden utlyses på nytt. 
  
 3.4.7 
  
 Ett andrahandsalternativ till förlängning av tillstånden 
  
 Bedömning:  
 Om det inte finns förutsättningar att genomföra en förlängning av tillstånden för analog kommersiell radio enligt den tillfälliga lag som föreslagits i avsnitt 3.4.5 bör som andra- handsalternativ en tidigarelagd utlysning av tillstånden enligt bestämmelserna i radio- och  
 tv-lagen 
  övervägas. Det finns flera nackdelar med detta alternativ och det innebär att teknikskiftet försenas. 
 Om en utlysning av tillstånden enligt detta alternativ blir aktuellt bör riksdagen ta ställning till detta. 
 Mot bakgrund av radioföretagens delvis olika syn på förutsätt- ningarna för en förlängning av tillstånden presenteras här ett andra- handsalternativ. Det innebär att tillstånden utlyses och fördelas på nytt i ett slutet anbudsförfarande enligt regelverket i radio- och tv- lagen men med skillnaden att själva tillståndsfördelningen sker 
 78 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 tidigare än normalt. En tidigareläggning av tillståndsförfarandet syftar till att begränsa den försening av digitaliseringsprocessen som en utlysning av tillstånden innebär. När tillståndsförfarandet är genomfört känner radioföretagen till förutsättningarna för att bedriva analog radio från den 1 augusti 2018 fram till dess att FM- sändningarna avvecklas. Även om en försening av digitaliseringen kan begränsas med en tidigarelagd tillståndsgivning är det inte möjligt att hålla den tidplan för digitaliseringen som nu föreslås. En annan konsekvens av fördelning av tillstånden enligt radio- och tv- lagen är att radioföretagen måste bära kostnaderna som är förenade med det slutna anbudsförfarandet. Det innebär ytterligare ekono- miska belastningar för företagen som ska investera i en utbyggnad av digitala sändningar. 
 Tidigarelagd tillståndsgivning 
 Det normala förfarandet vid fördelning av tillstånd för analog kom- mersiell radio är att Myndigheten för radio och tv utlyser lediga tillstånd, tar emot ansökningar och fördelar tillstånden i samband med att de gällande tillstånden går ut. Det sker i allmänhet några månader innan de nya tillstånden ska börja gälla. I det regelverk som styr myndighetens tillståndsgivning finns det inga bestämmelser om när arbetet med utlysning och tillståndsgivning ska genomföras. En tidigareläggning av tillståndsförfarandet kan därför genomföras utan att strida mot bestämmelserna i radio- och  
 tv-lagen. 
  Det skulle dock vara en okonventionell åtgärd. Tidigareläggningen kan moti- veras av att den genomförs under speciella omständigheter, näm- ligen den process som inletts för ett teknikskifte på ljudradio- området, men den bör likväl bli föremål för riksdagens ställnings- tagande om huvudalternativet med en förlängning av tillstånden enligt en tillfällig lag inte kan genomföras. 
 Ett tidigarelagt tillståndsförfarande för tillstånden för analog kommersiell radio som ska gälla från den 1 augusti 2018 fram till  
 FM-släckningen 
  bör kunna genomföras av myndigheten när riks- dagen fattat beslut om en digitalradioövergång. Det innebär någon gång under början av 2016, dvs. cirka två och ett halvt år innan till- stånden löper ut och drygt två år innan tillståndsprocessen annars varit aktuell. Tillstånden skulle då fördelas enligt gällande regelverk 
 79 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 vilket innebär ett slutet anbudsförfarande där den som vinner åtar sig att betala det vinnande budet i sändningsavgift för hela till- ståndsperioden. 
 Krav om samverkan 
 Om det blir aktuellt med en tidigareläggning av tillståndsförfaran- det bör den ske på ett sådant sätt att digitaliseringsprocessen främjas. Därför bör de som får tillstånd att sända analog kommersiell radio fram till  
 FM-släckningen 
  aktivt verka för teknikskiftet. Ett tillstånd som meddelas enligt detta alternativ borde därför förenas med krav på att tillståndshavaren ingår avtal med övriga tillståndshavare om att samverka om information kring övergången. Denna informations- samverkan bör innebära att lyssnarna i sändningarna får allsidig upplysning om det radioutbud som finns tillgängligt via det digitala marknätet. Liksom vid det tidigare redovisade huvudförslaget om förlängning av nuvarande tillstånd, som även det innehåller ett krav på samverkansavtal, blir kravet ett verktyg för att se till att aktö- rerna bakom den kommersiella radioverksamheten på  
 FM-bandet 
  i så stor utsträckning som möjligt bemödar sig om att verka för en överflyttning av lyssnarna från FM- till  
 DAB+-sändningar. 
  
 För att Myndigheten för radio och tv ska kunna förena tillstånd för analog kommersiell radio med krav om samverkan är det nöd- vändigt att ett tillägg görs i 13 kap. 9 § radio- och  
 tv-lagen 
  på samma sätt som vid huvudalternativet med förlängning av tillstånden genom en tillfällig lag. Se mer i avsnitt 3.4.5. 
  
 3.5 
  
 Avveckling av  
  
 FM-sändningarna 
  
 Förslag:  
 Riskdagen bör fatta beslut om att public  
 service-före- 
  tagens och de kommersiella radioföretagens analoga marksänd- ningar ska upphöra och ersättas av marksändningar med digital teknik. 
 Regeringen har i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst  
 2014–2019 
  bedömt att en digitalisering av marknätet bör syfta till en övergång från  
 FM-sändningar 
  till 
 80 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 marksänd digitalradio och innebär en investering för långsiktigt lägre distributionskostnader.  
 FM-radion 
  intar i dag en betydelsefull roll för allmänhetens möjligheter att ta del av nyheter, underhåll- ning och information.  
 FM-radion 
  har en fortsatt stark ställning i medielandskapet, trots den snabba utvecklingen av streaming- baserade ljudtjänster. En förklaring är att  
 FM-radio 
  är enkelt, gratis och tillgängligt i hela landet och att radiodistribution via mark- sändningar är ekonomiskt intressant för kommersiell radio. Till detta kommer att  
 FM-radio 
  fyller en viktig funktion ur ett bered- skaps- och säkerhetsperspektiv. En övergång från analog till digital marksänd radio innebär en genomgripande förändring av förutsätt- ningarna för radioföretagen att nå lyssnarna och även för allmän- hetens möjligheter att lyssna på radio. Riksdagen bör ta ställning till denna förändring genom att fatta ett övergripande beslut om att den marksända ljudradion ska digitaliseras. Beslutet bör vara defini- tivt och innebära att public  
 Evans 
  och den kommersiella radions  
 FM-sändningar 
  avvecklas. 
 Som tidigare påpekats är de kommersiella radioföretagen inte beroende av ett riksdagsbeslut för att gå över till digitala sändningar och lämna  
 FM-tekniken. 
  Det är emellertid avgörande för en digita- lisering att den kan genomföras gemensamt av både public service- radion och den kommersiella radion. Ett riksdagsbeslut är därför gynnsamt för hela radiobranschens möjligheter att planera för och genomföra övergången på ett effektivt och lyssnarvänligt sätt. 
 Skälen för att genomföra en digitalisering av Solomon ljudradio har tidigare berörts i avsnitt 2. 
  
 3.5.1 
  
 Tidpunkt för släckningen 
  
 Förslag:  
 Public  
 service-företagens 
  och de kommersiella program- företagens  
 FM-sändningar 
  upphör 2022 under förutsättning att de villkor som uppställts för en digitalradioövergång är upp- fyllda senast före utgången av 2020. Om villkoren inte är upp- fyllda upphör  
 FM-sändningarna 
  senast 2024. Beslut om att fast- ställa tidpunkt för släckningen bör ytterst tas av regeringen efter det att underlag om villkorens uppfyllelse lämnats av Myndig- heten för radio och tv. 
 81 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 Det är enligt regeringen angeläget att det från start finns ett upp- skattat släckningsdatum för  
 FM-sändningarna, 
  som slutligt fast- ställs senare efter närmare prövning. En anledning till att tydliggöra ett släckningsdatum är att kunna bedöma kostnaden för SR:s parallell- sändningar. Vid  
 digital-tv-övergången 
  anförde regeringen att ett riksdagsbeslut om tidpunkt då de analoga  
 tv-sändningarna 
  skulle ha upphört gav konsumenter, elektronikindustri, programföretag och andra berörda goda möjligheter att planera inför framtiden. Dessa omständigheter är relevanta även vid en övergång från analog till digital marksänd radio. Vid  
 digital-tv-övergången 
  betonades också att en tidig släckning minimerade kostnaderna för parallellsänd- ningar. 
 Public  
 service-kommittén 
  redovisade två möjliga scenarion för en övergång från  
 FM-sändningar 
  till marksänd digital radio med olika tidsutsträckning. I det ena scenariot inleds digitaliseringen 2014 och fullbordas 2022. Scenariot innehåller en övergångsperiod på fem år  
 (2018–2022) 
  där först de digitala sändningarna byggs ut till full täckning på 99,8 procent och  
 FM-sändningarna 
  sedan släcks stegvis tills de helt upphört 2022. I det andra scenariot som public  
 service-kommittén 
  redovisat inleds digitaliseringen också 2014 men den avslutande övergångsperioden med full utbyggnad till 99,8 pro- cents täckning och en stegvis släckning av  
 FM-sändningarna 
  är tio- årig med slutlig avveckling av de sista  
 FM-sändningarna 
  2027. En längre övergångsperiod innebar enligt kommittén högre kostnader för parallellsändningar. Dessa kostnader har tjänats in sex år efter det att  
 FM-sändningarna 
  släckts i scenario ett, dvs. 2027, respektive sju år efter  
 FM-släckningen 
  i scenario två, 2034. 
 28 
  
 Regeringen har betonat vikten av en resurseffektiv digitalisering och att en sådan kräver en avveckling av  
 FM-sändningarna 
  för att kunna möjliggöra långsiktigt lägre distributionskostnader. Av direk- tiven till utredningen följer att jag ska utgå från att  
 FM-sändning- 
  arna släcks 2022. Den tidpunkt för  
 FM-släckning 
  som nu föreslås, 2022, har således varit utgångspunkten för arbetet. De diskussioner som förts med SR:s och de kommersiella radioföretagens företrä- dare har utmynnat i att 2022 är en lämplig tidpunkt för avveckling av förtagens analoga marksändningar. 
  
 28  
 SOU 2012:59, s. 393 ff. 
 82 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 Det är nödvändigt att ett riksdagsbeslut om att avveckla FM- sändningarna också innefattar ett besked om tidpunkt för släck- ningen. Det ökar förutsägbarheten för radioföretag, lyssnare och övriga berörda aktörer. Tidpunkten för släckningen bör dock vara beroende av att vissa villkor är uppfyllda. Skulle det visa sig att villkoren inte är uppfyllda bör tidpunkten för släckningen skjutas framåt med två år och därmed ge utrymme för ytterligare två år av parallellsändningar. Förslaget innebär således att  
 FM-sändningarna 
  avvecklas 2022 eller senast 2024. Sammantaget ger detta en parallell- sändningstid som sträcker sig från 2017 till 2022 eller 2024, dvs. mellan 5 och 8 år. 
 Beslut om fastställande av tidpunkt för släckning bör ske efter prövning av vissa villkor före utgången av 2020. Villkoren beskrivs närmare i nästa avsnitt. Regeringen bör pröva om villkoren är upp- fyllda utifrån ett underlag som lämnas av Myndigheten för radio och tv. Efter prövningen kan beslut om fastställande av tidpunkt för släckning tas av regeringen. Myndigheten bör ges i uppdrag att följa utvecklingen av marksänd digital radio och kontinuerligt lämna rapporter till regeringen om villkorens uppfyllnad. Uppdraget bör innefatta en översyn av släckningsvillkorens utformning under 2018. Se vidare avsnitt 3.5.3. 
  
 3.5.2 
  
 Släckningsvillkor 
  
 De digitaliseringsprocesser som för närvarande pågår i omvärlden är ofta förenade med olika villkor. Det kan till exempel handla om att en viss del av radiolyssnandet bör ske via digitala plattformar och att de digitala marknäten bör vara utbyggda i viss grad för att gå vidare med övergången från analog radio vid ett visst datum. 
 Det är lämpligt att ställa upp villkor för en digitalradioövergång också i Sverige och att dessa villkor blir en del av riksdagens beslutsunderlag. I detta avsnitt redogörs inledningsvis för de släck- ningsvillkor som ställts upp i Norge, Storbritannien och Danmark och därefter följer förslag om villkor för en svensk digitalradio- övergång. 
 83 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 Släckningsvillkor i Norge, Storbritannien och Danmark 
 Norge 
 Absoluta släckningsvillkor som måste vara uppfyllda 2015: 
  
 1. 
  
 NRK:s  
  
 DAB-sändningar 
  måste täcka motsvarande  
 P1-nätets 
  täckning den 1 januari  
 2015 (99,5 procents befolkningstäckning). 
  
 2. 
  
 De kommersiella sändarnäten måste vara utbyggda till 90 pro- cents befolkningstäckning den 1 januari 2015. 
  
 3. 
  
 De digitala sändningarna måste representera ett mervärde för lyssnarna, innehållsmässigt och tekniskt. 
  
 Tilläggsvillkor som måste vara uppfyllda 1 januari 2015 för att FM nätet ska släckas 2017, annars inte släckning före 2019: 
  
 1. 
  
 Det bör finnas rimliga och tekniskt tillfredsställande lösningar för radiomottagning i bil. 
  
 2. 
  
 Minst hälften av radiolyssnandet måste ske via en digital platt- form. 
  
 Storbritannien 
 Beslut om att fastslå ett datum för en övergång till digitalradio kommer att fattas när följande villkor är uppfyllda: 
  
 1. 
  
 När 50 procent av allt radiolyssnande sker via digitala platt- formar. 
  
 2. 
  
 När täckningen för  
  
 DAB-sändningar 
  av de rikstäckande kanal- erna är jämförbar med FM och de lokala  
 DAB-sändningarna 
  når 90 procent av befolkningen och alla viktiga vägar. 
 Danmark 
 Sker 50 procent av lyssningen digitalt vid halvårsskiftet 2018, inklu- sive radiolyssning i bilar, så släcks  
 FM-nätet 
  vid utgången av 2019. 
 84 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 Villkor om lyssning på digital radio 
 Gemensamt för släckningsvillkoren i de redovisade länderna är att de har villkor om att lyssnandet via digitala plattformar ska ha nått 50 procent, och att detta villkor styr  
 FM-nätens 
  avveckling. Lyss- ningskraven är dock utformade på olika sätt och har därmed olika betydelse för teknikskiftet i ovan redovisade länder. I Norge har man valt att lyssningskravet inte ska vara ett absolut krav för FM- släckning. En anledning är erfarenheter från  
 digital-tv-övergången 
  där det visade sig att tittarna väntade in i det sista med att gå över till den digitala plattformen. Norge har också modifierat kravet i denna del så att det till skillnad från tidigare, då det var knutet till att minst 50 procent av hushållen skaffat digitalradiomottagare (2007 års kringkastingsmelding), nu också beaktar att alltfler kon- sumentelektronikprodukter kan användas för att ta del av ett digitalt radioutbud. 
 Villkor om marksändningarnas täckning 
 I Norge och Storbritannien finns krav om de digitala marksänd- ningarnas täckning. De innebär att de digitala sändningarna ska motsvara  
 FM-nätens 
  täckning för att en digitalradioövergång ska genomföras. Skillnad görs mellan täckningskraven avseende riks- täckande public  
 service-sändningar 
  och kommersiella eller lokala sändningar. Avsaknaden av täckningskrav i Danmark grundar sig i den redan relativt höga  
 DAB-täckningen. 
  Inomhustäckningen för Danmarks Radios  
 DAB-sändningar 
  är 95 procent och utomhus- täckningen 99,5 procent. 
 Villkor om innehåll 
 Bara Norge har uppställt ett innehållskrav. Kravet innebär att de digitala sändningarna ska representera ett mervärde för lyssnarna, innehållsmässigt och tekniskt, och är ett av de absoluta kraven för att genomföra en  
 FM-släckning. 
  Mervärdet definieras som ett brett och varierat innehåll. Eftersom digitala marksändningar möjliggör fler kanaler jämfört med analoga sändningar på  
 FM-bandet 
  så finns förutsättningarna att uppfylla villkoret. Frågan handlar då om radio- 
 85 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 företagen brukar denna möjlighet att utveckla radioutbudet. Det tekniska mervärdet handlar om att konsumenterna bör kunna för- vänta sig en mer robust ljudsignal och bättre mottagare med skärm, elektronisk programguide m.m. 
 Villkor om bilradio 
 I Norge och Danmark är även möjligheterna att lyssna på digital- radio i bil del av släckningsvillkoren. Mot bakgrund av den stora andel av radiolyssnandet som sker i bil är det naturligt att frågan är betydelsefull. I Norge har bilradiofrågan lyfts fram i form av ett särskilt s.k. tilläggskrav, dvs. inte ett absolut krav. Kravet innebär att det ska finnas rimliga och tekniskt tillfredsställande lösningar för radiomottagning i bil. Det norska kulturdepartementet har i december 2013 preciserat kravet. Innebörden är nu att bilägare i hela landet ska ha goda möjligheter att montera adapterlösningar till sina  
 FM-radiomottagare 
  i bilar. I praktiken innebär kravet att det i minst hälften av landets kommuner och i alla Fylken ska finnas tillgång till bilverkstäder eller andra inrättningar som er- bjuder konvertering av bilradiomottagare för att kunna ta emot digitala sändningar. I Danmark har betydelsen av bilradiolyssning tydliggjorts i utformningen av lyssningskravet. Det danska lyss- ningskravet innebär att även hälften av radiolyssningen i bil ska vara digital för att teknikskiftet ska genomföras som planerat. 
 Förslag om släckningsvillkor 
 Täckningskrav 
  
 Förslag:  
 SR:s digitala sändningar i frekvenslager 2 ska ha samma täckning som företagets analoga  
 FM-sändningar 
  och kunna uppfylla de beredskapskrav som riksdag och regering ställer på företaget. 
 En utgångspunkt för täckningskraven är att alla ska ha tillgång till ett digitalt radioutbud via marksändning om det analoga  
 FM-nätet 
  ska släckas. Täckningskraven kan motiveras utifrån mediepolitiska 
 86 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 överväganden om tillgänglighet och mångfald, särskilt när det gäller public  
 service-utbudet. 
  
 SR ska enligt sitt nuvarande sändningstillstånd från regeringen sända ljudradioprogram i viss omfattning till hela landet. Att sända till hela landet innebär att minst 99,8 procent av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningarna. UR har rätt att sända med utnyttjande av SR:s sändningsutrymme enligt överens- kommelse bolagen emellan. Det finns alltså ett tydligt krav från statsmakterna när det gäller public  
 service-sändningarnas 
  täckning i marksändningar. De nya tillstånd för SR:s digitala sändningar som meddelas efter riksdagens beslut om en digitalradioövergång inne- håller därför villkor om en etappvis utbyggnad av täckningen. För- slaget är att de digitala sändningarna ska nå 70 procent av den fast bosatta befolkningen 2016, 90 procent 2018, 95 procent 2019 och 99,8 procent 2020. Se vidare avsnitt 3.3.3. 
 Täckningskravet bör endast omfatta public  
 Evans 
  digi- tala sändningar. När det gäller den kommersiella radion ställs krav på utbyggnaden i tillstånden från Myndigheten för radio och tv. Det är därför inte lämpligt att täckningskraven i släckningsvillkoren också omfattar den kommersiella radions utbyggnad av digitala marksändningar. 
 Lyssningskrav 
  
 Förslag:  
 50 procent av radiolyssnarna ska dagligen lyssna på radio via en digital plattform. 
 Ett lyssningskrav bör vara ett centralt villkor för digitalradioöver- gången. Liksom i Norge blir lyssningskravet styrande för  
 när  
 en övergång kan ske, inte  
 om  
 den ska genomföras. Denna lösning är en avvägning mellan vikten av att ta hänsyn till lyssnarna och behovet av att skapa förutsägbarhet för radiobranschen att inve- stera i digitala sändningar. Den bör också motivera branschen att arbeta för en ökande andel digitalt lyssnande genom att erbjuda ett attraktivt utbud och på det sättet förkorta parallellsändningstiden. 
 Lyssningskravets utformning innebär att alla typer av digitalt lyssnande är betydelsefulla, alltså inte enbart lyssnande via DAB- plattformen utan också radiolyssnande som sker med exempelvis 
 87 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 mobiltelefoner. Detta skulle kunna ifrågasättas på den grunden att villkoret inte tillräckligt beaktar att lyssnarna verkligen går över till den digitala marksända radion. Lyssningskravet bör dock ses uti- från målet att släcka  
 FM-näten 
  och då är det relevant att ta hänsyn till hur stor del av radiolyssnarna som är oberoende av  
 FM-sänd- 
  ningar. 
 Ett alternativ till att använda andelen radiolyssnare som villkor är att använda andelen av befolkningen som dagligen tar del av digitala radiosändningar. Det är dock olämpligt mot bakgrund av att potentiella förändringar i både befolkningsutvecklingen och radiolyssnandet under kommande år skulle innebära att villkoret i sig och möjligheterna att uppnå det förändras under tiden. Av samma anledning bör begreppet lyssnartid inte användas vid ut- formningen av lyssningsvillkoret. Genom att villkoret fokuserar på radiolyssnarna och hur stor del av lyssnarna som använder en digital plattform ges förutsättningar att under parallellsändningsperioden följa utvecklingen med etablerade mätmetoder och kontinuerligt rapportera om måluppfyllelsen på ett förutsägbart sätt. 
 SR har anfört att ambitionsnivån i Sverige bör vara högre och förordar att 60 procent av radiolyssnarna dagligen ska lyssna på radio via en digital plattform för att genomföra  
 FM-släckningen 
  enligt planen. SR motiverar det med ökad trygghet för allmänheten och även ökad legitimitet för teknikskiftets genomförande. 
 Innehållskrav 
  
 Förslag:  
 Det programutbud som finns i digitala marksändningar ska ge lyssnarna ett mervärde i form av ett större utbud jämfört med  
 FM-sändningarna. 
  
 Digital Solomon ljudradio möjliggör ett större radioutbud än vad  
 FM-nätet 
  kan bära. Det är avgörande för digitaliseringen att denna möjlighet tas till vara och blir en drivkraft för allmänheten att skaffa digitalradiomottagare. Radioföretagen måste därför utveckla sitt utbud och tillhandahålla fler kanaler än i dag. Tillstånden för digital kommersiell radio som meddelades av Myndigheten för radio och tv den 2 oktober tyder på att det finns en ambition hos de privata radioföretagen att ta i anspråk möjligheten att sända fler kanaler. Se 
 88 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 vidare avsnitt 3.3.4. SR har anfört att det är viktigt att det digitala ut- budet innebär ett mervärde för lyssnarna jämfört med det analoga. Public  
 service-radion 
  har liksom den privata radion förutsättningar att utveckla sitt utbud vid en digitalisering av marksändningarna eftersom digitala sändningar ger plats för fler kanaler också i det sändningsutrymme som föreslås avsättas för SR. 
 Ett av släckningsvillkoren bör därför handla om att innehållet i de digitala sändningarna ger lyssnarna ett mervärde i form av ett större utbud. Därmed tydliggörs att de inblandade radioföretagen måste engagera sig i innehållsutvecklingen redan under parallell- sändningstiden och därigenom möjliggöra en kostnadseffektiv över- gång. Samtidigt ökar incitamenten för lyssnarna att skaffa digitala mottagningsmöjligheter. Innehållskravet kan därför ses som ett komplement till lyssningskravet. 
 Bilradio 
  
 Förslag:  
 Det ska finnas ekonomiskt och praktiskt rimliga möjlig- heter att konvertera analoga bilradiomottagare för DAB+- mottagning. 
 Bilradiofrågan är komplicerad och en av utmaningarna inför ett teknikskifte. Eftersom radiolyssnandet i bil utgör drygt 30 procent av det totala radiolyssnandet bör frågan uppmärksammas redan från början. Ett krav som handlar om möjligheterna att ta emot digital radio i bil syftar till att lyfta fram frågan och se till att förut- sättningarna för att konvertera analoga bilradiomottagare blir så bra som möjligt för bilägarna. Liksom i Norge föreslås att kravet ska handla om att det ska finnas ekonomiskt och praktiskt rimliga möjligheter att konvertera analoga bilradiomottagare för digital- radiomottagning. 
 89 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 3.5.3 
  
 Uppdrag till Myndigheten för radio och tv 
  
 Förslag:  
 Ett uppdrag bör ges till Myndigheten för radio och tv att följa utbyggnaden av digital marksänd radio och halvårsvis rapportera till regeringen om utvecklingen mot bakgrund av släckningsvillkoren. Myndighetens rapportering ska utgöra under- lag för regeringens prövning om villkoren är uppfyllda 2020 och följande beslut om att fastställa tidpunkt för  
 FM-släckning. 
  
 Uppdraget bör också innefatta en översyn av släcknings- villkorens utformning 2018. 
 Utbyggnaden av digitala radiosändningar bör följas av Myndig- heten för radio och tv och regelbundet rapporteras till regeringen. Utgångspunkten bör vara att samla in information om utvecklingen för att kunna bedöma hur den förhåller sig till de krav som upp- ställts i släckningsvillkoren. Det handlar således om hur utbyggna- den av sändarnäten fortskrider och hur befolkningstäckningen utvecklas, hur radiolyssnandet via digitala plattformar utvecklas, om ett mervärde tillhandahålls i digitala marksändningar jämfört med FM samt möjligheten att konvertera analoga bilradiomottag- are för digital mottagning. Även allmänhetens kunskap om teknik- skiftet bör mätas regelbundet för att ge underlag till utformningen av den statliga informationsinsatsen som föreslås genomföras inför  
 FM-släckningen 
  (se avsnitt 3.6). 
 En översyn av släckningsvillkoren 
 Medielandskapet förändras kontinuerligt och människors medie- konsumtion likaså. En trend är att skillnaderna mellan olika ålders- gruppers mediekonsumtion blir allt tydligare. Radiolyssnandet på- verkas också av denna utveckling. De släckningsvillkor som ska styra tidpunkten för släckning av  
 FM-sändningarna 
  kommer enligt förslaget att behandlas av riksdagen i samband med beslut om en övergång till digital marksänd radio under hösten 2015. Bedöm- ningen av om villkoren är uppfyllda ska göras av regeringen före utgången av 2020, dvs. fem år senare. Det är en relativt lång tid mot bakgrund av den snabba utvecklingen på mediemarknaden och potentiella förändringar i allmänhetens mediekonsumtion. Det 
 90 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 finns därför behov av att på ett strukturerat sätt följa upp och ut- värdera om förutsättningarna för de fastställda släckningsvillkoren har förändrats. Myndigheten för radio och tv bör därför som en del av uppdraget att följa utbyggnaden av digitala sändningar göra en översyn av släckningsvillkoren. Översynen bör göras under 2018 och innefatta en analys av radiolyssnandets utveckling i Sverige och digitalradioutvecklingen i omvärlden och hur den förhåller sig till den svenska utvecklingen. Det bör även vara möjligt för myndig- heten att inom ramen för översynen av släckningsvillkoren bedöma om det finns skäl att ändra tidpunkten för  
 FM-släckningen. 
  Utgångs- punkten bör då vara att en ändring av tidpunkten för  
 FM-släckning 
  innebär att radioföretagens kostnader för parallellsändningar mins- kar, men även allmänhetens behov av ett lyssnarvänligt teknikskifte bör beaktas. Om det mot bakgrund av utvecklingen på området finns anledning att justera släckningsvillkorens utformning ska myndigheten lämna förslag till detta. Förslag till ändrade släck- ningsvillkor bör bli föremål för riksdagens bedömning innan rege- ringens prövning om villkoren är uppfyllda för att fastslå tidpunkt för  
 FM-släckning. 
  
 3.5.4 
  
 Släckningsprocessen 
  
 I avsnitt 3.4.1 föreslås att SR tillsammans med den kommersiella radion ska lämna förslag om hur  
 FM-släckningen 
  ska genomföras. Det finns fördelar med att genomföra avvecklingen av  
 FM-sänd- 
  ningarna regionvis under en begränsad tidsperiod, bland annat i form av ökade möjligheter till ett mer koncentrerat informations- arbete och möjligheter att dra nytta av erfarenheterna från de inled- ande släckningsområdena i den fortsatta processen. Hur en region- vis släckning ska genomföras i praktiken, t.ex. den regionvisa indel- ningen och i vilken ordning de olika regionerna ska släckas bör beslutas först när ett digitalt utbud funnits tillgängligt några år och erfarenheter från digitalradioövergången i Norge kunnat inhämtas. SR och den kommersiella radion bör lämna ett förslag till rege- ringen senast före utgången av 2020. Regeringens beslut i frågan bör komma till uttryck genom justeringar av giltighetstiden för SR:s och UR:s tillstånd för analog radio. 
 91 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 3.6 
  
 Informationsinsatser vid ett teknikskifte 
  
 Förslag:  
 Det huvudsakliga ansvaret för att informera lyssnarna om teknikskiftet bör ligga på de programföretag som sänder digital marksänd radio. Företagen bör i samarbete planera och genomföra lämpliga informationsinsatser i syfte att underlätta ett effektivt och skyndsamt teknikskifte där lyssnarnas behov är i centrum. 
 En särskild statligt finansierad informationsinsats bör genom- föras inför avvecklingen av public  
 service-företagens 
 FM-sänd- 
  ningar. 
 Under övergångsskedet, som karaktäriseras av parallella analoga och digitala sändningar, krävs ett systematiskt och effektivt infor- mationsarbete. Det bör syfta till att ge lyssnarna kännedom om det kommande teknikskiftet och kunskap för att kunna agera för att ordna sitt radiolyssnande efter  
 FM-släckningen. 
  De aktörer som bedriver digitala marksändningar har ett intresse av att informa- tionen blir effektiv eftersom parallellsändningarna är kostsamma och inte bör pågå längre än nödvändigt. Programföretagen har också tillgång till själva radiomediet, vilket är en viktig informa- tionskanal vid övergången. Det är därför lämpligt att de som är involverade i digitalradiolanseringen bär ett ansvar för att informera lyssnarna om teknikskiftet. Detta kommer också till uttryck i de villkor om informationssamverkan som förenas med förlängda till- stånd för analog kommersiell radio. 
 Radioföretagen bör samarbeta för att möjliggöra en effektiv och ändamålsenlig information till lyssnarna. Formerna för samarbetet bör företagen själva komma överens om. Det är viktigt att också andra aktörer än radioföretagen involveras i informationsarbetet, exempelvis elektronikbranschen och bilhandeln. I Norge och har samarbetet mellan radioföretagen formaliserats för att driva infor- mationsarbetet. Det kan vara till ledning även för de svenska radio- företagen. 
 Radioföretagen bör dock inte ensamma ansvara för informationen vid teknikskiftet. Det finns skäl att också genomföra informations- insatser i statlig regi. Radiomediet fyller en mycket viktig funktion för yttrande- och informationsfriheten. Därtill kommer att radion spelar en avgörande roll som informationskälla i katastrofsitua- 
 92 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 tioner. Det analoga  
 FM-nätet 
  och public  
 service-företagens 
  radio- sändningar är centrala i dessa delar. En övergång från  
 FM-sänd- 
  ningar till digitala sändningar innebär därför att också det allmänna har ett ansvar för att informera lyssnarna om omställningen. En statlig informationsinsats bör särskilt uppmärksamma människor med särskilda behov. Även frågan om återvinning av uttjänta FM- mottagare kan vara en del av informationsarbetet. Koordinering av informationen bör genomföras av en myndighet, exempelvis Myndig- heten för radio- och tv. Andra myndigheter som kan beröras är Post- och telestyrelsen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Ett alternativ är att liksom vid  
 digital-tv-övergången 
  upprätta en tillfällig organisation inom utredningsväsendet, t.ex. en Digitalradiokommission. Även om många omständigheter skiljer ett teknikskifte på radioområdet från  
 digital-tv-övergången 
  kan erfarenheterna från  
 Digital-tv-kommissionens 
  informationsarbete vara värdefulla i detta sammanhang. Se vidare avsnitt 3.6.2. 
 Tidpunkten för den statliga informationsinsatsen kan övervägas men den är troligtvis mest effektiv strax innan avvecklingen av FM- sändningarna. En utgångspunkt är att informationsinsatsen bör förberedas och genomföras under året närmast före släckningen. Oavsett hur arbetet organiseras bör särskilda medel anslås för verk- samheten. 
  
 3.6.1 
  
 Informationsinsatser vid digitalradioövergången i Norge 
  
 I stortingsmeldingen Digitalisering av radiomediet anförde det norska kulturdepartementet att en lyckad övergång till digitalradio kräver att radioföretagen och elektronikhandeln samarbetar om informationen till lyssnarna. Samarbetet bör också inkludera bil- handeln. I november 2009 bildades Digitalradio Norge av de tre stora radioaktörerna i landet, NRK, P4 och SBS Radio. I dag ägs organisationen av P4 och NRK och har ett nära samarbete med SBS Radio. Digitalradio Norge koordinerar informationsarbetet och genomför olika typer av insatser för att främja digitalradioöver- gången. Bland annat driver organisationen webplatsen radio.no med information om digitaliseringen, utbudet i det digitala mark- nätet, täckningen, digitalradiomottagare och lösningar för att kon- 
 93 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 SOU 2014:77 
  
 vertera analoga bilradiomottagare. Därtill genomförs aktiva infor- mationsinsatser runt om i landet riktade till elektronikhandeln. 
 Den norska myndigheten Medietilsynet har också ett ansvar för information. De har ett särskilt uppdrag att utforma och genomföra en informationskampanj för digitalradioövergången. Medietilsynet genomför kvartalsvisa mätningar för uppskatta allmänhetens kunskap om teknikskiftet. Resultatet av undersökningarna ligger tillgrund för informationsarbetet. Särskild fokus läggs på informa- tion till grupper av befolkningen som har behov av hjälp i samband med övergången, t.ex. synskadade och äldre. 
  
 3.6.2 
  
 Informationsarbetet vid  
  
 digital-tv-övergången 
  
 Vid övergången till digital marksänd tv bildades en särskild kom- mission som bland annat hade till uppgift att samordna informa- tionsverksamheten. Regeringen ansåg att ett skifte från analoga till digitala sändningar krävde effektiv information och att lyhördhet inför konsumenternas synpunkter var viktigt. 
 29  
 Kommissionens upp- gift var att samordna information till allmänheten om att omlägg- ningen skulle äga rum samt tillhandahålla telefonservice och annan hjälp till enskilda om hur den nya utrustningen skulle användas.  
 Digital-tv-kommissionen 
  bestod av två delar: kommissionen med fem ledamöter och sex experter samt ett kansli som hade det opera- tiva ansvaret. I det operativa ansvaret låg att informera, planera, rapportera och hålla i kontakter med andra parter såsom Teracom, SVT, TV4, övriga programbolag och branschorganisationer. Själva informationsarbetet föregicks av omfattande förberedelser och förankringsarbete. Ett samarbete etablerades tidigt med kommu- nerna. För att underlätta kommunernas informationsspridning distribuerades informationsbroschyrer och affischer till kommu- nernas bibliotek och konsumentvägledningar. Samarbetet med kommunerna var viktigt för att förbereda omställningen i kommu- nala fastigheter, inte minst äldreboenden. Kontakter etablerades också med återförsäljare och leverantörer av  
 digital-tv-boxar. 
  Målet var att handlarna skulle känna sig delaktiga i omställningen och kunna informera sina kunder på ett bra sätt. 
  
 29  
 Prop. 2002/03:72, s. 19 f. 
 94 
  
 SOU 2014:77 
  
 En plan för övergång till digital marksänd ljudradio 
  
 Det utåtriktade informationsarbetet bestod av flera delar. Centralt i informationskampanjen var en rosa broschyr om tolv sidor som gick till samtliga hushåll cirka sex månader före själva övergångs- dagen. Tidpunkten var vald så att mottagaren skulle få tillräckligt med tid att ta till sig informationen om skiftet men inte glömma bort att agera. Broschyren innehöll grundläggande information om digitaliseringen och syftade inte till att ge svar på alla frågor utan framförallt till att mottagaren efter genomläsning skulle kunna avgöra om man berördes av övergången och hur man i så fall kunde agera för att ordna sitt  
 tv-tittande. 
  Vid sidan av informationsutskicken annonserade kommissionen i dagspressen. 
 Det var också viktigt med information i  
 tv-sändningarna, 
  alltså det medium som berördes av övergången. 15 sekunder långa infor- mationsfilmer sändes i TV4:s lokala sändningar inför övergången och Harrington sände också informationsfilmer. Som komplement till informationsåtgärderna etablerades också en webplats och en hjälp- telefon. Enligt  
 digital-tv-kommissionens 
  slutrapport om arbetet med övergången spelade hjälptelefonen en viktig roll för att mar- kera att staten tog sitt ansvar för informationsarbetet. Den psyko- logiska effekten hos de som berördes av övergången av att veta att man kunde få hjälp även när man satt framför Pham var enligt kommissionen betydelsefull. Telefontjänsten tillhandahölls av ett etablerat  
 call-center 
  där agenterna hade fått särskild utbildning om  
 digital-tv 
  och övergångsfrågor. Hjälptelefonen tog emot i snitt cirka 100 samtal per dag vilket var betydligt färre än de ursprung- liga uppskattningarna. Under övergångsdagarna motsvarade sam- talen ungefär 1 procent av berörda hushåll i släckningsområdet. 
 I samband med släckningarna av de analoga  
 tv-sändningarna 
  genomfördes också lokala informationsturnéer. Informations- turnén på Gotland, där den första nedsläckningen genomfördes, tydliggjorde att medias intresse ökade betydligt om kommissionen och övriga aktörer fanns på plats för att möta allmänheten. Upp- lägget hade fördelen att visa att övergångsarbetet inte drevs av en anonym myndighet i Stockholm utan bestod av ett antal personer som var tillgängliga för att svara på  
 tv-tittarnas 
  frågor direkt. En slutsats från kommissionen var att detta spelade en betydande roll för hela  
 digital-tv-övergången, 
  inte minst i förhållande till media. 
 30 
  
 30  
 SOU 2008:35  
 Digital-tv-kommissionens 
  slutrapport. 
 95 
 4 Närradiosändningar 
 I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmän- hetens tjänst  
 2014–2019 
  meddelade regeringen att den avser åter- komma till frågan om närradion när en plan för övergång har redo- visats. 
 1  
 Public  
 service-kommittén 
  konstaterade i sitt betänkande att tekniken DAB+ lämpar sig mindre bra för sändningar över begrän- sade geografiska områden, till exempel närradiosändningar. Kom- mittén framhöll att det måste finnas en tillfredsställande lösning för närradion innan beslut fattas om att släcka SR:s och de kom- mersiella programföretagens  
 FM-sändningar, 
  och föreslog ett upp- drag till Myndigheten för radio och tv och Post- och telestyrelsen att presentera en lösning senast den 1 juni 2016. 
 2 
  
 I mitt uppdrag har ingått att föra en dialog med företrädare för närradion och i detta avsnitt presenterar jag vad som bör gälla för närradion vid övergången från analog till digital marksänd ljud- radio. 
  
 4.1 
  
 Bakgrund 
  
 Sedan 1979 har det funnits möjlighet för ideella föreningar att sända närradio. Närradion tillkom som en möjlighet för det lokala före- ningslivet att informera om sin verksamhet och ge utrymme för olika åsikter och intressen. Under de senaste decennierna har när- radion minskat i omfattning och antalet tillståndshavare som sänder närradio har sjunkit. Antalet var vid utgången av 2012 831 stycken vilket kan jämföras med tio år tidigare, 2002, då det fanns 1 319 närradiotillstånd. 
  
 1 
  
 Prop. 2012/13:164 s. 71. 
  
 2 
  
 SOU 2012:59 s. 408 
  
 97 
  
 Närradiosändningar 
  
 SOU 2014:77 
  
 Även antalet områden som det sänds närradio i har minskat. I dag sänds närradio i 150 områden, oftast begränsade till en kom- mun. I allmänhet finns en sändningsfrekvens reserverad för när- radio i varje kommun, även om det inte bedrivs någon närradio- verksamhet på orten. I Stockholm, Göteborg och Malmö, där antalet föreningar är relativt stort och det finns ett större intresse för när- radio, finns flera närradiofrekvenser. 
 Under hösten 2012 genomförde SCB en enkätundersökning om närradion på uppdrag av Myndigheten för radio och tv. Cirka 26 pro- cent av föreningarna som svarade på enkäten beskriver sin förening som en religiös förening. Religiösa föreningar utgör den största gruppen av tillståndshavare och så har det varit sedan 1998. När- radioföreningar (sammanslutningar av flera föreningar i ett sänd- ningsområde för gemensamma närradioändamål) är en annan stor grupp och utgör cirka 19 procent av tillståndshavarna. Politiska föreningar och kulturföreningar svarar för cirka 8 procent vardera av närradiotillstånden. 60 procent av föreningarna som svarade i enkätundersökningen uppgav att de också bedriver annan verksam- het än att sända närradio. 
 En förening som vill sända närradio måste ansöka om tillstånd hos Myndigheten för radio och tv. Tillstånden är treåriga och alla tillståndshavare måste vara beredda på att dela med sig av sin sänd- ningstid om det finns fler föreningar med tillstånd att sända i samma område. Tillstånd att sända närradio kan lämnas till följande grupper: 
  
 Ideella föreningar som har anknytning till sändningsområdet. 
  
 Registrerade trossamfund som har anknytning till sändnings- området. 
  
 Sammanslutningar av flera tillståndshavare i ett sändningsområde för gemensamma närradioändamål, så kallade närradioföreningar. 
  
 Ett tillstånd att sända närradio får inte ges till någon som har ett tillstånd att sända kommersiell radio och ett sändningstillstånd för närradio gäller inte heller om tillståndshavaren får tillstånd att sända kommersiell radio. När Myndigheten för radio och tv bedömer om en ideell förening eller ett trossamfund har anknytning till sänd- ningsområdet tar myndigheten hänsyn till var studion och övriga lokaler för verksamheten finns, var den ansvarige utgivaren och 
 98 
  
 SOU 2014:77 
  
 Närradiosändningar 
  
 styrelsemedlemmarna är bosatta samt var föreningsstämman och styrelsemöten hålls. 
 Vid införandet av den nya radio- och  
 tv-lagen 
  skedde flera för- ändringar med syfte att underlätta för närradioverksamhet. 
 3  
 Bland annat avskaffades det s.k. riksförbudet vilket inneburit att till- ståndshavare i huvudsak endast fått sända material som producerats särskilt för den egna verksamheten. Därmed skapades förutsätt- ningar för utbyte av program mellan närradiosändande föreningar samt samverkan mellan föreningar för programproduktion. Vidare gjordes det lättare för närradion att få utvidgade sändningsområden för att anpassa regelverket till utvecklingen av föreningslivets orga- nisation, vilken präglas av regionalisering och påverkas av ökat sam- arbete mellan kommuner. 
 Närradion betalar ingen avgift för sina tillstånd. Verksamheten finansieras i allmänhet genom medlemsavgifter och kommunala bidrag. Även intäkter från reklam förekommer, men i relativt liten omfattning. Kostnaderna för en närradiosändande förening består bland annat av utgifter för sändare och påverkas av de geografiska förhållandena på orten och de tekniska behoven för att kunna sända över ett område. Andra utgifter utgörs av studiokostnader och upp- hovsrättsliga avgifter för den musik som spelas. För vissa föreningar är denna sistanämnda avgift den absolut största utgiftsposten. 
  
 4.2 
  
 Särskilt om s.k. kommersialisering av närradio 
  
 Den 8 december 2011 fick Myndigheten för radio och tv rege- ringens uppdrag att kartlägga om och i så fall i vilken utsträckning tillstånd att sända närradio användes i vinstsyfte, bland annat genom kringgående av de villkor som är förbundna med tillstånd att sända kommersiell radio. 
 4  
 Myndigheten skulle överväga och, om det bedömdes motiverat, föreslå regeländringar i syfte att motverka en sådan användning. 
 Regeringen hade tidigare, i budgetpropositionen för 2012, på- talat att det uppstått en debatt om att närradiotillstånd utnyttjas för rent kommersiella ändamål. I debatten hade bland annat upp- 
  
 3 
  
 Prop. 2009/10:115, s. 243 ff. 
  
 4 
  
 Ku2011/1922/MFI. 
  
 99 
  
 Närradiosändningar 
  
 SOU 2014:77 
  
 getts att kommersiella radionätverk använder närradiofrekvenser genom bulvaner för att sända samma innehåll som tillhandahålls på frekvenser avsedda för kommersiell radio. Det skulle riskera dels att tränga ut föreningslivet från närradion, dels snedvrida kon- kurrensen på den kommersiella radiomarknaden. 
 5 
  
 Myndigheten redovisade sitt uppdrag i oktober 2012. Slutsatsen var att närradion i huvudsak uppfyller sitt syfte att vara det ideella föreningslivets och de registrerade trossamfundens radio, fri från kommersiella intressen. 
 6  
 De få inslag av kommersiella intressen som myndighetens kartläggning ändå visade på ansågs inte ha någon större påverkan på närradion som helhet. Mot den bakgrunden, och med beaktande av den vidsträcka yttrandefriheten som ska råda inom medieområdet, fanns därför inte tillräckliga skäl att föreslå några regeländringar eller andra åtgärder i syfte att minska de få inslagen av kommersiella intressen. Myndigheten menade att de kontrollmekanismer som finns för att säkerställa att endast ideella föreningar och registrerade trossamfund får tillstånd att sända när- radio fungerar. Avskaffandet av riksförbudet bedömdes generellt sett ha varit positivt för närradion men det kunde finnas anledning att diskutera ett förbud mot att program som sänds ut i den kom- mersiella radion vidaresänds i närradion. Skulle vidaresändningen av kommersiell radio i närradion fortsätta och till och med öka i omfattning ansåg myndigheten att frågan om ett förbud bör tas upp på nytt. 
  
 4.3 
  
 Närradion vid en digitalisering av marksänd radio 
  
 Grunden för närradiotillståndshavarnas sändningsverksamhet är analoga  
 FM-sändningar. 
  Några tillhandahåller också sina program via webben. Ett fåtal närradiostationer deltar i Wagner testsänd- ning av digital radio med  
 DAB+-teknik. 
  Närradion spelar en annan roll i dag jämfört med vid dess tillkomst för drygt 35 år sedan. Det lokala föreningslivets behov av att informera om sin verksamhet kan i dag fyllas med andra medel än marksändningar via  
 FM-radio. 
  
 5 
  
 Prop. 2011/12:1, UO 17, s. 144. 
  
 6 
  
 Närradio 2012 – En kartläggning av det svenska närradiolandskapet. 
  
 100 
  
 SOU 2014:77 
  
 Närradiosändningar 
  
 Lyssnandet på närradio har dock fortsatt att ligga på en stabil nivå i relation till det övriga radiolyssnandet. Cirka två procent av radio- lyssnandet kan hänföras till närradion. 
 7 
  
 4.3.1 
  
 Närradion bör få fortsätta sända på  
  
 FM-bandet 
  
 Förslag 
 : Närradion bör få möjlighet att fortsätta sända på FM- bandet tills en alternativ användning av närradions sändnings- utrymme motiverar en förändring. Ett uppdrag bör ges till Myndigheten för radio och tv inför avvecklingen av den kom- mersiella radions  
 FM-sändningar 
  att följa frågan om tillstånd för närradio används i vinstsyfte och snedvrider konkurrensen på radiomarknaden. 
 Närradions syfte är att vara en ortsbunden föreningsradio med utrymme för olika åsikter och intressen. Detta syfte är alltjämt relevant, trots närradions fortsatta minskning. Lokal  
 icke-kom- 
  mersiell radio är betydelsefull för att olika intressen och åsikter ska kunna göra sig hörda och främjar på så sätt yttrandefrihet och mång- fald i samhället. Det är viktigt att beakta att närradion är en ideell verksamhet, till största delen finansierad med medlemsavgifter, och därför i allmänhet har begränsade resurser att utveckla verksam- heten. Kostnaderna för distribution är ofta en stor del av en när- radiosändande förenings utgifter. 
 Det är därför rimligt, att närradion ges möjlighet att fortsätta sända på  
 FM-bandet, 
  även efter det att public  
 Evans 
  och den kommersiella radions  
 FM-sändningar 
  upphört. Lyssnarnas möjligheter att kunna ta del av  
 FM-sändningar 
  även efter det att SR och de kommersiella företagen gått över till DAB+ bedöms som goda, inte minst eftersom de flesta digitalradiomottagare som säljs i dag också har en inbyggd  
 FM-mottagare. 
  Därför är det inte nöd- vändigt för närradion att lämna  
 FM-tekniken. 
  
 Närradion bör få utrymme att själva avgöra när och på vilket sätt deras sändningsteknik bör förändras. Närradions tillstånds- havare har olika förutsättningar och intresse av att utveckla sin 
  
 7  
 Myndigheten för radio och tv, Medieutveckling 2014, s. 38. 
 101 
  
 Närradiosändningar 
  
 SOU 2014:77 
  
 distribution och bör så långt möjligt ges frihet att agera på det sätt som de enskilda föreningarna själva tycker är ändamålsenligt. 
 I Norge, där digitalisering av radion kommit längre, förekom- mer lokalradioverksamhet som har likheter med den svenska när- radion. Där har statsmakterna bedömt att det är viktigt att de minsta lokalradiostationerna får fortsätta bedriva sändningsverksamhet på  
 FM-bandet, 
  också efter 2017, då den kommersiella radion och public service ska lämna den analoga distributionen. Många av dessa mindre lokalradiostationer har investerat i egna  
 FM-sändare 
  och har begrän- sade resurser att lägga på ny distributionsteknik. Även i Storbritannien har man beslutat att s.k. community radios kommer att få fortsätta på  
 FM-bandet 
  efter släckningsdatumet. 
 Public  
 service-kommittén 
  bedömde att det inte är troligt att annan användning än analog ljudradio skulle kunna ske i FM- bandet under överskådlig framtid. 
 8  
 En harmonisering av andra tjänster i bandet  
 87,5–108 
  MHz var enligt kommittén inte sannolik eftersom analog ljudradio är etablerad i ett stort antal länder och därför förutsågs mycket låg potential för en massmarknad och där- med relativt litet intresse för nya tjänster i detta band. Jag instäm- mer i den bedömningen. Först när det finns ett intresse att använda  
 FM-frekvenserna 
  för något annat än analog radio och detta medför ett behov av att frigöra frekvenserna från kvarvarande närradio blir frågan om och hur en digitalisering av närradion bör genomföras aktuell. 
 Fortsatta analoga närradiosändningar på  
 FM-bandet 
  efter det att den kommersiella radion gått över till  
 DAB+-sändningar 
  aktuali- serar även frågan om konkurrenssituationen på marknaden för kommersiell radio. Det kan inte uteslutas att närradiotillstånd blir attraktiva för kommersiell radioverksamhet i ett sådant scenario. Som berörts ovan har frågan om s.k. kommersialisering av när- radion utretts av Myndigheten för radio och tv, och myndigheten har kommit fram till att närradion i huvudsak uppfyller sitt syfte och är fri från kommersiella intressen. En digitalisering av den kommersiella radion innebär dock en genomgripande förändring av förutsättningarna för kommersiell radio. I det perspektivet är det rimligt att noga följa utvecklingen på närradioområdet och vid behov sätta in åtgärder för att upprätthålla en tydlig gräns mellan 
  
 8  
 SOU 2012:59, s. 378. 
 102 
  
 SOU 2014:77 
  
 Närradiosändningar 
  
 kommersiell radio och närradio. Närradion har rätt att sända reklam för att finansiera sin verksamhet och i dag utgör det en mindre del av närradioverksamhetens inkomster. Skulle det visa sig att digital- radioövergången innebär att närradions reklamfinansiering ökar på bekostnad av den kommersiella radions finansieringsmöjligheter, bör man överväga ett reklamförbud i närradion eller någon annan åtgärd med liknande verkan. Utvecklingen bör följas inom ramen för ett regeringsuppdrag till Myndigheten för radio och tv. 
  
 4.3.2 
  
 Småskalig DAB 
  
 Bedömning 
 : Om det finns intresse från närradion bör försök med småskaliga  
 DAB-radiosändningar 
  kunna genomföras i Sverige. 
 Som tidigare nämnts menade public  
 service-kommittén 
  i sitt betän- kande att system som DAB+, som förordas av SR och de kom- mersiella programbolagen vid en digitalisering av marksänd ljud- radio, lämpar sig bäst för bolag som vill sända över större områden. För aktörer som sänder över begränsade geografiska områden som t.ex. närradion i Sverige skulle DAB+ fungera mindre väl enligt kommittén. 
 Frekvensplaneringen i  
 VHF-bandet 
  möjliggör regionalt och lokalt nedbrytbara  
 DAB+-sändningar 
  i en struktur som passar SR:s länsvisa uppdelning av  
 P4-verksamheten 
  i 20 områden och för- utsättningarna för att sälja regionalt anpassad reklam i 34 områden. Se mer om den lokala och regionala nedbrytbarheten i avsnitt 3.3.1. När det gäller möjligheten att sända  
 DAB+-radio 
  i det s.k.  
 L-bandet 
 (1452–1479,5 
  MHz), se nästa avsnitt. 
 Närradions sändningsområden, som normalt omfattar en kom- mun, kräver betydligt större geografisk nedbrytbarhet än vad som är möjligt enligt frekvensplaneringen för  
 DAB+-radio 
  som slogs fast i Genève 2006. Förutsättningarna för att bedriva  
 DAB+-sänd- 
  ningar över mindre områden vid sidan av den kommersiella radion och public  
 service-radion 
  avgörs av tillgången på ledigt frekvens- utrymme. Det kan inte uteslutas att det i varje fall på vissa orter i Sverige finns möjligheter att etablera  
 DAB+-sändarnät 
  för att täcka mindre områden. 
 103 
  
 Närradiosändningar 
  
 SOU 2014:77 
  
 I Storbritannien har försök med småskaliga  
 DAB-sändningar 
  genomförts och resultaten har presenterats av myndigheten Ofcom i rapporten Small Scale DAB – The potential for  
 lower-cost 
  trans- mitting stations in support of DAB rollout, den 5 augusti 2013. Rapporten redogör för ett fältförsök i Brighton med i huvudsak standardiserad elektronikutrustning och med många av komponen- terna i sändningssystemet implementerade genom öppen mjukvara. I december 2013 meddelade det brittiska Kulturdepartementet ytter- ligare finansiering till Ofcom för fortsatta försök med småskaliga  
 DAB-sändningar 
  för att ta fram lösningar som tillmötesgår de sär- skilda behov som mindre radiostationer har när det gäller digitalise- ringen. 
 9  
 Arbetet ska bygga vidare på försöken i Brighton och pågå under två år. 
 Om det finns intresse från närradions sida att genomföra lik- nande försök i Sverige så är det möjligt ansöka om tillstånd för försöksverksamhet hos Post- och telestyrelsen. 
  
 4.3.3 
  
 L-bandet 
  
  och  
 DAB-radio 
  
 Tillsammans med flera andra länder anslöt sig Sverige år 1995 till ett regionalt rundradioavtal i Wiesbaden. Det så kallade Wi95- avtalet definierade frekvensrättigheter i bandet  
 1452–1479,5 
  MHz för digital marksänd ljudradio och kom att utvecklas och revideras i flera omgångar. Frekvensplanen i avtalet består bland annat av s.k. allotments (geografiska områden utan specificerad antennplats) som är relativt små i storlek i förhållande till allotments i bandet  
 174–240 
  MHz. Frekvensplanen anses vara lämplig för att uppnå mindre måltäckningsområde för digital marksänd ljudradio, som t.ex. för närradio. 
 Dessa frekvensrättigheter har aldrig kommit till användning i Sverige och ej heller i Europa, förutom någon enstaka testsändning. I och med den nya radio- och  
 tv-lagen 
  2010, begränsades det fre- kvensområde som kräver tillstånd för sändningar av ljudradio- eller  
 tv-program. 
  Förändringen gjordes för att undvika att tv- och radio- sändningar som sker via mobiltelenät omfattas av tillståndsplikt, men innebär också att frekvensområdet  
 1452–1492, 
  som är planerat 
  
 9  
  
 www.gov.uk/government/speeches/go-digital-conference-16-december-2013-check- 
 against-delivery 
  
 104 
  
 SOU 2014:77 
  
 Närradiosändningar 
  
 för rundradio, ej längre är tillståndspliktigt för sändningar av radio- och tv. Det utesluter dock inte att området används för rundradio- tjänster under förutsättning att tillstånd från Post- och telestyrel- sen finns. 
 10  
 Tillstånd enligt radio- och  
 tv-lagen 
  är däremot inte nöd- vändigt. 
 I slutet av 2010 beslutade CEPT/ECC 
 11  
 att göra en översyn av användningen av  
 1452–1492 
  MHz med målet att förändra den nuvar- ande situationen och möjliggöra användning av frekvensutrymmet för nya tillämpningar. Slutsatsen i  
 ECC-rapport 
  188 blev att det lämpligaste regelverket för framtida användning av  
 1452–1492 
  MHz i Europa skulle vara en harmonisering av frekvensbandet för mobilt bredband eller kompletterande nedlänk för mobilt bredband, sam- tidigt som enskilda länder ges utrymme till anpassning till särskilda nationella förhållanden i en del av bandet. Det återspeglas nu i  
 ECC-beslut 
  (13)03 och  
 CEPT-rapport 
  54. 
 På nästkommande världsradiokonferens  
 (WRC-15) 
  kommer frågan om den framtida användingen av frekvensbandet  
 1452–1492 
  att diskuteras. Ett förslag som hittills fått brett stöd bland CEPT- länderna är att fortsatta steg tas för att möjliggöra att bandet används för mobila bredbandstjänster. Således är frekvensbandet sannolikt inte relevant för digital marksänd ljudradio. 
  
 10 
  
 Prop. 2009/10:115, s. 207. 
  
 11 
  
 The European Conference of Postal and Communications Administrations/Electronic Communications Committee. Ett samarbetsorgan för statliga organisationer med ansvar för telekom- och postfrågor. ECC är en underavdelning av CEPT med ansvar bland annat för frågor om radioanvändning och radiokommunikation. 
  
 105 
 5 Konsekvenser 
  
 5.1 
  
 Miljöaspekter av en övergång 
  
 En övergång till marksänd digitalradio medför konsekvenser för miljön. Det handlar om förändrad energianvändning både vid utsänd- ning och mottagning av digital radio och även om att teknikskiftet medför ökade mängder elektronikavfall. 
  
 5.1.1 
  
 Förändrad energianvändning 
  
 I public  
 service-propositionen 
  beskrev regeringen att energiförbruk- ningen för att sända digitalradio i marknät är betydligt lägre än för  
 FM-radio. 
 1 
  
 Teracom, som driver de nationella  
 FM-näten 
  för SR:s räkning, har vid beräkningar av energianvändningen kommit fram till att det rikstäckande  
 FM-nätet 
  förbrukar cirka 18 600 000 kWh/år (600 sändare för P1, P2, P3 och P4 som når 99,8 procent av befolk- ningen). Ett  
 DAB+-nät 
  med motsvarande antal sändare och täck- ning förbrukar cirka 4 300 000 kWh/år. Ett fullt utbyggt DAB+- nät förbrukar därmed cirka 23 procent av energin som går åt för att driva dagens analoga  
 P1–P4-nät. 
  Energibesparingen vid en över- gång från analog till digital marksänd radio för SR blir cirka 77 pro- cent eller 14 300 000 kWh/år. Övergångsperioden kommer med- föra en tillfällig ökning av energianvändningen eftersom den inne- bär parallella analoga och digitala sändningar. 
 Ytterligare en faktor som kan tas med i en beräkning av energi- användningen är att det nationella  
 FM-nätet 
  rymmer 4 kanaler och att ett  
 DAB+-nät 
  kan rymma cirka 15 kanaler. Per kanal räknat är  
 FM-sändningar 
  drygt 16 gånger mer energikrävande än DAB+- 
  
 1  
 Prop. 2012/13:164, s. 63. 
 107 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 sändningar. 
 2  
 Det sker en kontinuerlig utveckling av sändarutrust- ningen, både för analoga och digitala tekniker, och det kan därför antas att energianvändningen kommer att minska i ett längre per- spektiv. Teracoms beräkningar bygger på användning av nyare FM- sändare, med bättre verkningsgrad, på tillämpbara positioner. Upp- gifter om antalet  
 FM-sändare 
  och deras respektive sändareffekter är tagna från företagets databas över existerande  
 FM-nät 
  som används av SR. Antalet  
 DAB+-sändare 
  och deras respektive sändareffekter är en uppskattning tagen från Wagner nätplanering om företaget skulle få uppdraget att bygga  
 DAB+-nät 
  för SR med målet att få likvärdig eller bättre täckning än dagens  
 FM-utsändning 
  av SR:s P4. 
 Även i mottagarledet innebär en övergång till digital marksänd radio konsekvenser för energianvändningen. På uppdrag av Digital- radiosamordningen har konsultföretaget WSP genomfört beräk- ningar för att uppskatta den förändrade energiåtgången. 
 3  
 Beräk- ningarna baseras på uppgifter från Storbritannien att en  
 DAB-mot- 
  tagare i snitt använder 3,75 W och att en  
 FM-mottagare 
  i snitt använder 4,69 W. 
 4  
 WSP antar i sin beräkning att det främst är ut- byte av stationära s.k. köksradioapparater som ger en förändrad energianvändning. Enligt statistik från  
 Nordicom-Sveriges 
  Medie- barometer 2012 lyssnar 5,9 miljoner svenskar på radio 125 minuter en vanlig dag. 40 procent av radiolyssnandet sker i hemmen. Om varje hushåll har en köksradio som används aktivt, och som byts ut till en digitalradiomottagare vid en övergång från FM till DAB+, innebär det att 1 344 000 kWh per år skulle sparas i de svenska hemmen när teknikskiftet är genomfört. 
 5  
 Under parallellsändnings- perioden antar WSP att användandet av  
 DAB+-mottagare 
  ökar linjärt och användandet av  
 FM-mottagare 
  minskar på samma sätt. Energiåtgången i mottagarledet kommer därför att minska successivt under övergångsperioden och totalt kommer cirka 4 700 000 kWh mindre att användas jämfört med om allt radiolyssnande i hemmen skulle ske på  
 FM-mottagare. 
  Även på mottagarsidan sker en utveck- 
  
 2 
  
 (18,6 GWh/4)/(4,3 GWh/15)=16,2. 
  
 3 
  
 Rapport – Miljöeffekter av en övergång från marksänd analog radio till marksänd digital radio.  
  
 2014-01-31. 
  WSP Analys & Strategi. 
  
 4 
  
 Department for Culture, media and sport, 2013. Future energy consumption of digital radio recievers. Digital radio action plan report, june 2013. 
  
 5 
  
 Insparade kWh i hemmen per år vid en övergång till digitalradio = 4,7 miljoner radio- apparater * 125 minuters lyssnande/dag *(1/60) * 365 dagar * 40 % lyssnande i hemmen *  
  
 (4,69-3,75)W 
  * (1/1000) = 1 343 808 kWh. 
 108 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 ling som medför energieffektivare apparater. Förteget Frontier Silicon, som tillverkar chip för DAB/DAB+ och  
 FM-mottagning 
  har i september 2014 meddelat att de utvecklat en ny generation mottagarmoduler som halverar energiåtgången för  
 DAB-mottag- 
  ning. 
 6 
  
 5.1.2 
  
 Ökade mängder elektronikavfall 
  
 WSP:s analys av miljökonsekvenserna av en digitalradioövergång omfattade även frågan om elektronikavfall. Beräkningarna utgick från att hushållens köksradioapparater (4,7 miljoner stycken) byts ut och en del av dem slängs i förtid. De  
 FM-mottagare 
  som finns inbyggda i andra ljudsystem byts när dess huvudfunktion får kon- kurrens av modernare teknik. En antagen livslängd för produkten hemutrustning (TV, audio och videoutrustning) kan enligt en kart- läggning utförd på uppdrag av Naturvårdsverket uppskattas till fem år. 
 7  
 För köksradio antas en betydligt längre livslängd eftersom det för den produktkategorin inte sker samma teknikutveckling som för till exempel en  
 smart-TV. 
  
 WSP:s uppskattning av antalet  
 FM-mottagare 
  som berörs är låg. Jag bedömer att cirka 10 miljoner  
 FM-mottagare 
  är i behov av utbyte mot  
 DAB+-mottagare 
  eller komplettering med DAB+- adapter vid ett beslut om övergång till digital marksänd radio (se vidare avsnitt 5.2.2). Det är rimligt att vid en uppskattning av de ökade avfallsmängderna utgå från denna bedömning, dvs. att upp till 10 miljoner mottagare kan komma att skrotas i förtid som kon- sekvens av teknikskiftet. 
 Om en  
 FM-mottagare 
  i snitt väger 0,5 kg innebär det ökade avfallsmängder motsvarande 5 000 ton, eller cirka 0,5 kg per per- son. Denna ökade avfallsmängd kommer att fördelas över flera år men sannolikt kommer största delen att behöva tas omhand under åren närmast före och efter  
 FM-släckningen. 
  Denna avfallsmängd kan jämföras med den totala mängden insamlat elavfall. Under 2013 uppgick den till 149 973 ton, motsvarande 15,6 kg per person. 
 8  
 Tv, 
  
 6 
  
 www.electronicsweekly.com/news/design/communications/ifa-frontier-halves-dab-power- 
  
 consumption-2014-09/ 
  
 7 
  
 SMED Rapport Nr 105 2012. Kartläggning av flöden och upplagrade mängder av elektriska och elektroniska produkter i Sverige 2010. 
  
 8 
  
 www.sopor.nu – Sveriges avfallsportal. Ett samarbetsprojekt mellan bland andra Elektronik- återvinning i Sverige och  
  
 El-kretsen. 
  
 109 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 audio- och videoutrustning utgör cirka 25 procent av den totala mängden återvunnet  
 el-avfall. 
 9 
  
 Om samtliga  
 FM-mottagare 
  som ersätts av  
 DAB+-mottagare, 
  enligt uppskattningarna ovan, lämnas till återvinning under ett och samma år innebär det en ökning av den totala årliga  
 el-avfallsmängden 
  med drygt 3 procent. 
 Återvinningen av  
 el-avfall 
  fungerar i allmänhet väl. Genom för- ordningen (2005:209) om producentansvar för elektriska och elektro- niska produkter ska de som tillverkar eller importerar  
 el-produkter 
  till Sverige se till att det finns insamling i alla kommuner för de el- produkter som vanligtvis används i hushållen. Utöver det individu- ella producentansvaret för de produkter som sätts på marknaden i dag så finns även ett kollektivt ansvar för de produkter som sattes på marknaden före 2005. Det finns ett relativt stort engagemang för elektronikåtervinning och i Sverige återvinns nästan fyra gånger mer uttjänt elektronik per person än de mål som finns i  
 EU-regel- 
  verken. För att säkerställa en fortsatt positiv utveckling bör ett teknikskifte också innebära att frågan om skrotning av  
 FM-mot- 
  tagare och de återvinningsmöjligheter som finns lyfts fram. Därför föreslås att den statliga informationsinsatsen i samband med FM- avvecklingen också omfattar denna fråga. Se vidare avsnitt 3.6. 
  
 5.2 
  
 Radiopubliken måste köpa nya mottagare 
  
 En övergång från analog till digital marksänd radio innebär att publiken måste skaffa nya radiomottagare. Att befintliga  
 FM-mot- 
  tagare måste bytas ut eller kompletteras med mottagare som kan ta emot digitala sändningar är förstås en nackdel med teknikskiftet. Regeringen bedömer i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst  
 2014–2019, 
  att denna nackdel är av övergående karaktär och att fördelarna med en digitalisering överväger i ett längre perspektiv. 
 10 
  
 De flesta teknikskiften innebär att man måste investera i ny teknisk utrustning. Det gäller även en digitalradioövergång. Efter- som det finns ett relativt stort antal  
 FM-mottagare 
  i landet får det konsekvenser för allmänheten. 
  
 9 
  
 El-Kretsen, 
  
  Årsrapport 2012. 
  
 10 
  
 Prop. 2012/13:164, s. 65. 
  
 110 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 5.2.1 
  
 Digitalradiomottagare för hemmen 
  
 De senaste åren har inneburit stora förbättringar när det gäller mottagare för marksänd digitalradio. För att underlätta för konsu- menterna har WorldDMB Forum, en intresseorganisation med syfte att främja utvecklingen av digitalradio som bygger på DAB- teknik, fastställt minimikrav för radiomottagare av standardmodell. Dessa krav innebär bland annat att mottagarna ska kunna ta emot både DAB- och  
 DAB+-sändningar 
  och att  
 FM-mottagnings- 
  möjligheter rekommenderas för alla produkter. Minimikraven utvecklades av WorldDMB i samarbete med EBU och EICTA, numera Parker, en europeisk industriorganisation på informations- och kommunikationsteknik och konsumentelektronik- området. 
 Digitalradioutbyggnaden i flera europeiska länder bygger på  
 DAB-tekniken 
  och det har bidragit till att skapa en internationell marknad för  
 DAB-mottagare. 
  Det är därför naturligt att de senaste åren medfört ett ökat intresse från elektronikbranschen att ut- veckla konsumentprodukter för denna marknad och det finns nu ett brett utbud av mottagare. I Sverige finns det redan i dag, innan något beslut tagits om en digitalradioövergång, ett utbud av mot- tagare. Det beror förmodligen på att elektronikbranschen är globali- serad och att lagerhållning och inköpslogistik medfört att även marknader utan formella beslut om digitalisering av radion kan dra nytta av den internationella utvecklingen. Olika typer av mottagare saluförs, från enkla bärbara mottagare till klock- och bordsradio- modeller och enheter för s.k.  
 HiFi-system. 
  Även adaptrar att använ- das med befintliga  
 FM-mottagare 
  finns att köpa. Från exempelvis Elgiganten fanns den 29 oktober ett  
 30-tal 
  olika mottagare till salu. Den enklaste modellen kostar 499 kronor. Ju fler länder som använ- der samma teknik desto större blir skalfördelarna vid produktion av mottagare och desto lägre blir priserna. Priserna på mottagare kan därför förmodas sjunka ytterligare. 
 Med politiska beslut om en övergång till digital marksänd radio och en därpå följande lansering av ett digitalt utbud från både public service och den kommersiella radion kan tillgången till mot- tagare för  
 DAB+-radio 
  ytterligare öka. Exempelvis kan det, liksom vid  
 digital-tv-övergången, 
  bli möjligt att köpa enkla mottagare på bensinstationer eller i mataffären. 
 111 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 5.2.2 
  
 Hur många mottagare behöver bytas ut? 
  
 Dagens bestånd av  
 FM-mottagare 
  i hemmen uppskattas av Bransch- kansliet till runt 20 miljoner. Public  
 service-kommittén 
  påpekade att alla mottagare inte används och att det vid en digitalradioöver- gång inte finns behov av att byta ut alla dessa mot nya apparater. 
 11  
 År 2012 fanns det drygt 4,7 miljoner hushåll i Sverige enligt Statistiska centralbyrån. Om varje hushåll i genomsnitt regelbundet använder två  
 FM-mottagare 
  skulle detta innebära att drygt nio miljoner radiomottagare behöver bytas ut. (För radiomottagare i bilar, se nästa avsnitt.) Antagandet att varje hushåll regelbundet använder två  
 FM-mottagare 
  baserades på King rapport The Communications Market: Digital Radio Report från 2011 där man uppskattat att det genomsnittliga antalet radiomottagare som används de flesta veckor till 1,9 stycken. 
 I den norska Stortingsmeldingen Digitalisering av radiomediet beskrivs svårigheten i att uppskatta hur många radiomottagare som berörs av  
 FM-släckningen. 
 12 
  
 Det antal radioapparater som behöver bytas ut är enligt det norska Kulturdepartementet beroende av ett flertal faktorer. Dessa faktorer är betydelsefulla även i ett svenskt perspektiv. För det första hur många radiomottagare som är i bruk. En undersökning genomförd av TNS Gallup/NRK Analyse visade att det finns omkring 7,3 miljoner  
 FM-mottagare 
  i de norska hem- men, exklusive bilradio. Antalet mottagare som användes dagligen uppgick till 3,9 miljoner, motsvarande 1,7 apparater per hushåll. Det norska Kulturdepartementet bedömde dock att det antal mot- tagare som skulle beröras troligen blir högre än 3,9 miljoner, mot bakgrund av förekomsten av radioapparater i fritidshus, bärbara radiomottagare osv., som inte används dagligen men ändå skulle beröras av  
 FM-släckningen. 
  Det relevanta antalet radioapparater uppskattades därför ligga mellan 3,9 miljoner och 7,3 miljoner, dvs. 5,6 miljoner. 
 För det andra påverkas bedömningen av i vilken utsträckning ett beslut om  
 FM-släckning 
  medför att allmänheten slutar köpa FM- mottagare, samt antal år av parallellsändningar. Det pågår hela tiden en förnyelse av äldre mottagare, och tydliga ställningstaganden från 
  
 11 
  
 SOU 2012:59, s. 390. 
  
 12 
  
 Meld. St. 8. Digitalisering av radiomediet, s. 35 f. 
  
 112 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 statsmakternas sida kan påverka radiolyssnarnas inköpsmönster. Ju längre perioden mellan beslutet och den faktiska släckningen desto fler  
 FM-radioapparater 
  kan bli utbytta på detta sätt. 
 En tredje faktor av betydelse för hur många  
 FM-mottagare 
  som kommer att bytas ut är i vilken omfattning lyssnarna väljer att förse sina  
 FM-mottagare 
  med  
 DAB+-adaptrar 
  i stället för att köpa helt nya  
 DAB+-mottagare. 
  Adapterlösningar är troligast i musikanlägg- ningar med fristående radiomottagare som är anslutna till separat förstärkare. Digitalradioadaptrar kan också, som påpekas i Stor- tingsmeldingen, komma till användning i för radiosammanhang mer okonventionell konsumentelektronik, t ex. mobiltelefoner. Mobiltelefoner spelar i dag en betydelsefull roll för allmänhetens möjligheter att ta del av radioutbudet och det är sannolikt att denna betydelse skulle öka vid en övergång till marksänd digitalradio. Även utan adapterlösningar för att ta emot marksänd digitalradio möjliggör s.k. dockningsstationer att telefonen kan användas som musikspelare. Inte minst i miljöer med fast bredbandsanslutning kan det vara ett alternativ till att ersätta en fristående  
 FM-mottag- 
  are med en  
 DAB+-mottagare. 
  
 Frågan om mobiltelefoner i framtiden kommer att ha inbyggda  
 DAB+-mottagare 
  är viktig. I dag säljs många mobiltelefoner med inbyggd  
 FM-mottagare, 
  men mobiltelefoner med inbyggd DAB+- mottagare förekommer inte. Det finns emellertid också telefoner med inbyggd  
 FM-mottagare, 
  men där denna inte är aktiverad, vilket illustrerar att frågan om mottagningsform är strategisk för telefon- industrin. EBU har utvecklat ett koncept kallat  
 Euro-chip, 
  som består av minimikrav om att de huvudsakliga radiodistributions- teknologierna, FM, DAB/DAB+/DMB ska kunna tas emot i smartphones och surfplattor.  
 Euro-chip 
  är inte ett existerande chip utan en strategi och informationskampanj som syftar till att göra gratis broadcastradio tillgänglig på fler sätt. De tekniska lösning- arna för att möjliggöra ett  
 Euro-chip 
  finns och kampanjens mål är att göra lösningarna till industristandard. Fördelarna med att kunna ta emot marksänd radio i smartphones och surfplattor är uppenbara för konsumenten eftersom lyssnandet är gratis och man inte behöver betala för datatrafiken. 
 Det är alltså svårt att bedöma hur många  
 FM-mottagare 
  som måste bytas ut vid en digitalradioövergång. En rimlig utgångspunkt är att det åtminstone rör sig om två radioapparater per hushåll, bil- 
 113 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 radio borträknat. Det torde även finnas radioapparater i hushåll och fritidsboenden som inte används dagligen men som likväl behöver ersättas vid en  
 FM-släckning. 
  Det är sannolikt så att två till tre FM- mottagare per hushåll kommer att behöva bytas ut. Det innebär totalt cirka 12 miljoner mottagare. 
 Som tidigare påpekats sker ständigt ett naturligt utbyte av radio- mottagare när mottagare som nått sin livslängd ersätts med en ny. Enligt uppgifter från Branschkansliet såldes år 2013 drygt 300 000 produkter där  
 FM-mottagare 
  ingick i form av portabla radiomot- tagare, klockradio, kassettradio med CD, förstärkare och tuners m.m. Ett beslut om släckning av  
 FM-nätet 
  innebär sannolikt att denna försäljning kommer att utgöras av produkter förberedda för  
 DAB+-mottagning. 
  En period från beslut om släckning till själva släckningen på fem till åtta år innebär således att cirka 2 miljoner av de befintliga  
 FM-mottagarna 
  kommer att ha ersatts på naturlig väg, dvs. de skulle ha ersatts även utan ett beslut om  
 FM-släckning. 
  Det antal  
 FM-mottagare 
  i behov av utbyte mot  
 DAB+-mottagare 
  eller komplettering med  
 DAB+-adapter 
  vid ett beslut om övergång till digital marksänd radio uppgår därmed till cirka 10 miljoner. 
  
 5.2.3 
  
 Befintliga digitalradiomottagare 
  
 En övergång till digitalradio kommer att ske med tekniken DAB+. Det innebär att mottagare som endast klarar den äldre DAB- tekniken inte kommer att kunna användas för digitalradiomottag- ning.  
 DAB+-mottagare 
  introducerades i slutet av 2011 i försäljnings- ledet. Enligt tillgänglig statistik har det sålts cirka 71 000 digital- radiomottagare i Sverige sedan testsändningarna inleddes 1995. 
 13  
 Av dessa används cirka 41 000 aktivt i dag och en mindre del, cirka 6 000 mottagare, kan endast användas för mottagning av DAB- sändningar. Dessa mottagare kommer således att behöva ersättas med modernare  
 DAB+-förberedda 
  mottagare. Eftersom de i all- mänhet också har en inbyggd  
 FM-tuner 
  påverkas de på samma sätt som befintliga  
 FM-mottagare. 
  
 13  
 Statistik från Teracom, Branschkansliet och WorldDMB omfattande tiden till och med juni 2014. 
 114 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 5.3 
  
 Fordon med  
  
 FM-mottagare 
  måste digitaliseras 
 En stor del av det totala radiolyssnandet sker i bilar. 
 14  
 Eftersom den överväldigande majoriteten av landets bilar, lastbilar och bussar i dag inte har möjlighet att ta emot  
 DAB+-radio 
  innebär en släck- ning av  
 FM-radion 
  konsekvenser också för fordonsparken. Myndig- 
  
 heten Trafikanalys anger 
  
 att det i Sverige år 2012 fanns cirka 
  
 4,4 miljoner personbilar, 
  
 560 000 lastbilar och 14 000 bussar i 
  
 trafik. I regeringens proposition Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst  
 2014–2019, 
  anges att det tar minst 15 år för hela bilparken att bytas ut genom den naturliga uppgrade- ring som sker när nya bilar köps och gamla skrotas. Det skulle alltså ta lång tid innan alla fordon har en förmonterad digitalradio- mottagare, från den tidpunkt då mottagare för digitalradio är stan- dard i alla nya bilar som säljs. En övergång till digitala sändningar och en släckning av  
 FM-sändningar 
  skulle därför innebära att många fordon måste uppgraderas med en mottagare för digitala radiosänd- ningar. 
  
 5.3.1 
  
 Valmöjligheter för digitalradiomottagning i bilar 
  
 På marknader som har påbörjat digitala radiosändningar inför fler och fler biltillverkare digitalradiomottagare som standard eller till- val. Medietilsynet redovisar i sin senaste rapport om släcknings- villkoren för digitalradioövergång i Norge att 29 procent av nya bilar som finns att köpa i landet har DAB+ som standard och 44,8 procent kan erbjuda det som extrautrustning. 
 15  
 Den genom- snittliga kostnaden att få DAB+ som extrautrustning vid ett nybils- köp ligger enligt Medietilsynet på 3 000 till 4 000 norska kronor. Också i Sverige erbjuder i dag de flesta stora bilmärken mottagare för DAB+ som standard eller extra utrustning vid nyköp. 
 För fordon som inte från början är utrustade med digitalradio- mottagare finns tre huvudsakliga lösningar: 
  
 14 
  
 Enligt  
  
 Nordicom-Sveriges 
  Mediebarometer 2013 sker 31 procent av radiolyssnandet i bil. 
  
 15 
  
 Medietilsynet Statusrapport nr. 5/2014 Slukkevillkår for digitalradioovergang, s. 14. 
  
 115 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 1. 
  
 Köpa en extern adapter  
 som kontrolleras via en egen display och kopplas till den existerande bilradion. I många nyare bilar är radion integrerad i bilen och har flera funktioner utöver vanlig radio. Att byta en sådan radio kan vara mer komplicerat och kosta mer. I sådana fall kan en extern adapter vara en bra lös- ning. Det är adaptern som behandlar digitalradiosignalen, och sedan används den gamla bilradions förstärkare och högtalare för att spela upp ljudet. En enkel adapter kan bilägaren installera själv. Den kan kopplas till bilens cigarettändare för strömtill- försel och ansluts till den gamla bilradion för ljuduppspelning. I huvudsak används två metoder för att överföra ljudsignalen till bilstereon. Antingen finns en  
 FM-sändare 
  som kan överföra ljudet till bilens radio. För att detta ska fungera måste bilens  
 FM-radio 
  ställas in på den frekvens som  
 DAB-radioadaptern 
  sänder på. Eller också används en kabelanslutning mellan adaptern och bilradions externa ljudingång (aux). Denna metod är inte lika störningskänslig som  
 FM-överföring. 
  En extern adapter kräver ofta en  
 DAB-antenn 
  på insidan av bilens vindruta, vilket kan ge sämre mottagning än lösningar med en antenn som monteras på bilens utsida. 
  
 2. 
  
 Installera en integrerad adapter  
 som kontrolleras via fjärrkontroll eller via knappar på ratten. Dessa lösningar kräver installation av en fackman och är dyrare än en vanlig adapter. För den här sortens lösningar monterar man ofta en antenn på utsidan av vindrutan, vilket ger bättre mottagning än en antenn inuti bilen. 
  
 3. 
  
 Installera en ny bilradio 
 . En lösning är att helt enkelt installera en helt ny bilradio. Vad detta kostar beror på bilmärke och vilken bilradiomodell man väljer. 
 Om man har en mobil digitalradiomottagare för marknätet och en bilstereo med extern ljudingång eller möjlighet till trådlös anslut- ning, så kan man även koppla ihop den mobila digitalradiomottag- aren med bilens ljudsystem och behöver i så fall ingen särskild mottagare till bilstereon. Denna lösning kan dock vara känsligare för dåliga mottagningsförhållanden än lösningar med en extern antenn. 
 Utöver mottagaren krävs också en antenn anpassad för DAB. Radioantennen kan monteras inuti eller utanpå bilen. Generellt kan 
 116 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 man säga att antenner som monteras utanpå bilen ger bättre mot- tagning. Radiosignalen dämpas av bilen, därför får en antenn som monteras på bilens insida något sämre mottagning. Det kan dock vara mer praktiskt att montera antennen inne i bilen. 
 Ytterligare en lösning för bilens  
 DAB-antenn 
  kan vara att använda den gamla  
 FM-antennen 
  även för mottagning av digitalradio. Detta fungerar inte i alla bilar, eftersom DAB- och  
 FM-sändningar 
  använ- der olika frekvenser och kräver olika antenner. En  
 FM/DAB-splitter 
  kan kompensera för detta, men det fungerar inte med alla antenner. Om den existerande  
 FM-antennen 
  är monterad med filter, förstär- kare eller annan elektronik kan det göra att denna lösning inte fungerar. 
  
 5.3.2 
  
 Kostnad för mottagare 
  
 Eftersom efterfrågan på digitalradiomottagare i Sverige hittills är låg så är utbudet begränsat. Det är därför svårt att ange generella prisnivåer för produkter på den svenska marknaden. Priset för digitalradiomottagare som tillval vid nyköp varierar beroende på bilmodell och hur avancerad ljudanläggning man väljer. Många till- verkare erbjuder olika paket för teknik- och ljudtillbehör, där mot- tagare för digitalradio ingår som en av funktionerna. I dessa fall kan det vara svårt att ange kostnaden, eftersom priset inte är specificerat för varje funktion. 
 Den norska mediemyndigheten Medietilsynet anger i Status- rapport nr. 3/2013 – Slukkevilkår for digitalradioovergang att i de fall eftermontering av digitalradiomottagare i nyare bilar är möjligt, varierar priserna i Norge mellan motsvarande 3 400 och 17 000 svenska kronor plus installationskostnad. Priserna för digitala bil- radioapparater som kan tas ut som en separat enhet i Norge är från motsvarande 1 300 till 2 200 svenska kronor. En extern adapter kostar från motsvarande 800 svenska kronor för de enklaste varian- terna till cirka 3 300 svenska kronor. 
 117 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 5.3.3 
  
 Hur många fordon berörs av övergången 
  
 Hur många fordon som kommer att behöva konverteras för att kunna ta del av digitalradiosändningar beror på hur snabbt tillverk- arna kan erbjuda nya bilar med  
 DAB+-radio 
  som standard eller tillval och hur snabbt fordonsparken ersätts genom skrotning, av- ställning och inköp av nya fordon. Det är rimligt att tro att ett riksdagsbeslut om digitalisering av radion betyder att biltillverkarna kommer att erbjuda  
 DAB+-radio 
  i nya bilar, även om exemplet Norge visar att det trots beslut om digitalisering säljs bilar utan denna möjlighet. En anledning kan vara att Norge är en relativt liten fordonsmarknad. Ett svenskt beslut om digitalisering kommer att tas när utvecklingen gått längre och därför kan möjligheten att få  
 DAB+-radio 
  i nya fordon ha blivit bättre. För svensk del beräk- nade Public  
 service-kommittén 
  att det skulle ta minst 15 år att byta ut hela bilparken. Perioden från besked om övergång till DAB+- radio fram till släckning av  
 FM-nätet 
  föreslås ta kortare tid och det är därför intressant att beräkna hur många fordon som skulle vara i behov av konverteringslösningar, t.ex. genom eftermontering av  
 DAB+-radio 
  eller  
 DAB+-adaptrar. 
  
 Enligt Valentine fanns i Sverige år 2013 4,495 miljoner person- bilar, 565 000 lastbilar och 14 000 bussar i trafik. Samma år ny- registrerades 292 000 personbilar, 44 000 lastbilar och 1 300 bussar. Trafikanalys har hjälpt Digitalradiosamordningen med en bedöm- ning av hur många fordon som skulle beröras av en  
 FM-släckning 
  2022 under förutsättning att alla nyregistrerade fordon från och med 2015 är utrustade med  
 DAB+-radio. 
  Bedömningen har gjorts genom att extrapolera genomsnitten av ny- respektive avregistre- ringar per år från 1999 till 2013. Resultatet är att det vid utgången av 2021 finns 2,1 miljoner personbilar med digitalradio och 4,1 miljoner äldre bilar som kräver konverteringsutrustning. Av dessa är cirka 1 miljon avställda. När det gäller lastbilar finns vid utgången av 2021 315 000 fordon med digitalradio och 650 000 gamla lastbilar i behov av konvertering varav uppskattningsvis 200 000 är avställda. För bussar är siffrorna 9 100 med digitalradio och 12 000 gamla varav 4 000 är avställda. Om man bortser från de avställda fordonen betyder det att det vid en  
 FM-släckning 
  2022 kommer att finnas cirka 3,56 miljoner fordon i behov av konvertering. 
 118 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 5.4 
  
 FM-frekvensernas 
  
  värde för annan användning 
 En fullständig övergång från analog Solomon ljudradio till digital marksänd ljudradio innebär att det frekvensutrymme som i dag används för  
 FM-sändningar 
  kan frigöras för annan användning. PTS har anfört att förutsättningarna för någon annan användning än ljudradio är begränsade mot bakgrund av att bandet  
 87,5–108 
  MHz är internationellt harmoniserat och används för analog marksänd ljudradio världen över. Möjligtvis skulle bandet kunna användas nationellt för någon form av lågeffektstillämpningar som inte på- verkar grannländerna och därmed inte påverkar den internationella harmoniseringen. Någon sådan efterfrågan finns inte enligt PTS. Det finns inte heller några internationella initiativ som PTS känner till beträffande harmonisering eller standardisering på detta område. Frekvensområdet skulle däremot kunna användas för digital mark- sänd ljudradio. Teknikerna DRM+, FMeXtra, HD Radio och RAVIS har framförts som möjliga då de kan anpassas så att de passar in i harmoniseringen för analog Solomon ljudradio på FM- bandet.  
 T-DAB 
  kan också teoretiskt tillämpas i bandet  
 87,5–108 
  MHz men någon närmare analys av  
 T-DAB 
  utsändning i det bandet eller testsändning är inte känd av PTS. 
 I dagsläget gäller att all marksänd ljudradiosändning i bandet  
 87,5–108 
  MHz måste koordineras enligt nuvarande rundradioavtal GE84. Bandet är inom ITU primärt allokerat för rundradio i alla tre ITU Regioner. För att skapa goda internationella förutsättningar för en annan användning än sådan som går att koordinera under GE84 avtalet kräver det att en harmonisering sker internationellt. För detta behövs i sin tur en ny allokering antas för frekvensbandet  
 87,5–108 
  MHz inom ITU, antingen för hela bandet eller för delar av bandet. Processen för att få en ny allokering införd i ITU:s radioreglemente kräver mångårigt arbete inom ITU:s arbetsgrupper och en gemensam hållning av medlemsländerna. Dels krävs att Sverige får stöd inom CEPT (European Conference of Postal and Telecommunications Administrations) för att föreslå en ny agenda- punkt för detta vid en kommande Världsradiokonferens. Dels måste förslaget sedan accepteras och studeras inför nästkommande världs- radiokonferens för att slutligen antas. Världsradiokonferensen sker vart tredje till fjärde år. 
 119 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 Även om diskussioner om digitalisering av marksänd radio pågår på många håll i Europa återstår flera år innan släckning av FM- sändningar kan bli aktuella. Det tyder enligt PTS på att det skulle vara mycket svårt att få stöd för en sådan ståndpunkt och det kan ses som mindre sannolikt att en annan allokering kommer ske för frekvensbandet  
 87,5–108 
  MHz på länge. Någon annan potentiell användning inom överskådlig tid för bandet  
 87,5–108 
  MHz är inte känd av PTS. En närmare analys av förutsättningar för någon annan specifik användning än rundradio är därför mycket svårt att göra. 
 Om ledigt utrymme i  
 FM-bandet 
  kan användas för annan användning utan internationell koordinering beror helt på vilken användning det gäller. Teoretiskt skulle frekvenserna även kunna användas för lågeffektsöverföring av t.ex. ljud eller data. Behov av att koordinera den användningen med grannländerna är begränsat till mindre områdena längs landsgränserna. En sådan användning skulle dock utnyttja befintliga spektrumrättigheter mycket dåligt mot bakgrund av att rättigheterna ger möjlighet att använda mycket högre effekter och högre master, att få större täckningsområde etc. Någon efterfrågan på sådan lågeffektsanvändning är inte känd av PTS. Eftersom efterfrågan och behov av det aktuella frekvens- bandet för en annan användning än FM ljudradio inte är känd är det enligt PTS mycket svårt att genom en samhällsekonomisk analys göra en uppskattning av värdet av frekvensbandet. Detta gäller både på kortare och längre sikt. Avsaknaden av efterfrågan och behov är dock en indikation på att värdet av frekvensbandet för en annan användning är mycket lågt. 
  
 5.5 
  
 Konsekvenser för staten 
  
 De kommersiella radioföretagens analoga sändningar bedrivs i dag med tillstånd från Myndigheten för radio- och tv. Dessa sändnings- tillstånd är förenade med en sändningsavgift och sammanlagt beta- lade de privata radioföretagen 128,2 mnkr under 2013. Det sker en årlig uppräkning av avgiftsnivåerna enligt konsumentprisindex. Tillstånd för kommersiell digital radio är avgiftsfria. En övergång till digital marksänd radio och avveckling av den kommersiella radions  
 FM-sändningar 
  innebär därför att staten inte längre kan tillgodo- göra sig sändningsavgifter från radioföretagen. Enligt planen som 
 120 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 nu föreslås kommer  
 FM-sändningarna 
  att upphöra 2022 eller senast 2024. Inkomstbortfallet som då uppstår är en konsekvens av teknik- skiftet. Staten har tidigare tagit ställning för teknikskiften på medie- området med konsekvensen att inkomster från sändningstillstånd uteblivit. Övergången till digital marksänd tv innebar att staten gick miste om avsevärda belopp i koncessionsavgifter från TV4:s analoga sändningar. 
 Med beaktande av förslaget om förlängning av nuvarande till- stånd för analog kommersiell radio från augusti 2018 till och med  
 FM-släckningen 
  på avgiftsfria villkor, kan statens intäkter från sändningsavgifterna förväntas minska från år 2018. En bedömning av intäktsminskningen är förenad med osäkerhetsfaktorer, bland annat hur de kommersiella radioföretagen kommer att agera när det gäller nuvarande och eventuellt tillkommande sändningstillstånd samt förlängningsmöjligheten som föreslås. Ett exempel är att radio- företagen återlämnade fyra sändningstillstånd under 2013 vilket medför att statens intäkter blir cirka 11,2 mnkr lägre under 2014 jämfört med året innan. Återlämnade tillstånd kan utlysas på nytt av Myndigheten för radio och tv i ett slutet anbudsförfarande och skulle kunna medföra inkomster i form av ett engångsbelopp som ska betalas av tillståndshavaren för hela tillståndsperioden enligt nuvarande regler. Ytterligare återlämnade tillstånd och eventuella nyutlysningar kan inte heller uteslutas vilket påverkar möjligheten att bedöma statens inkomster från sändningsavgifter i ett kortare perspektiv. Det är dock troligt att nyutlysta tillstånd för analog kommersiell radio inte kommer att inbringa lika stora sändnings- avgifter till staten som de gamla tillstånden. 
 Även i ett scenario där samtliga tillstånd utlyses på nytt kommer de nya tillstånden som ska gälla från 1 augusti 2018 inte att vara lika värdefulla som de nuvarande och därmed inte lika inkomstbring- ande för staten. Skälet till detta är att tillstånden skulle gälla längst till och med  
 FM-släckningen, 
  dvs. en relativt kort period, och att en utlysning av samtliga tillstånd skulle medföra osäkerhet för befintliga radioföretag när det gäller möjligheten att vid auktionen kunna skaffa nödvändiga tillstånd för att upprätthålla nätverks- strukturen på radiomarknaden och kunna bedriva sändningarna som de gör i dag. Sannolikt skulle en utauktionering av tillstånden under en pågående digitaliseringsprocess med målet att avveckla  
 FM-nätet 
  motivera låga anbudsnivåer och behöva följas av ett om- 
 121 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 fattande och kostsamt arbete för tillståndshavarna att söka överens- kommelser sinsemellan om tillståndens användning. Mot bakgrund av dessa omständigheter är en rimlig bedömning att de nuvarande nivåerna på sändningsavgifter från radioföretagen inte kommer att bestå under övergångsperioden till digitala sändningar. Med för- slaget att möjliggöra förlängning av tillstånden finns det i varje fall förutsättningar att upprätthålla nuvarande intäktsnivåer fram till 2018. 
 Kommersiell radio ger också andra intäkter till staten vid sidan av de nuvarande sändningsavgifterna. En digitalisering av radion innebär fler sändningsmöjligheter och att etableringshindren sänks. Det ger bättre förutsättningar för kommersiell radio med fler radio- företag än i dag och ökad konkurrens. En växande och livskraftig radiobransch är positivt för sysselsättning och innebär ökade skatte- intäkter för staten. 
 Finansieringen av SR:s parallellsändningar genom lån i Riks- gälden kan få indirekta konsekvenser för statsbudgeten på så sätt att in- och utlåningen i Riksgälden och därmed också statens låne- behov påverkas. 
 Den särskilda informationsinsats som föreslås i avsnitt 3.6 behöver finansieras med statliga medel. En utgångspunkt är att informations- insatsen bör förberedas och genomföras under året närmast före släckningen. Det innebär att finansieringsbehovet uppstår tidigast 2020. 
  
 5.6 
  
 Konsekvenser för företagen 
  
 5.6.1 
  
 Sveriges Radio och Utbildningsradion 
  
 Om SR och UR ska inleda digitala marksändningar i större omfatt- ning än i dag och påbörja en utbyggnad för att de ska kunna ersätta  
 FM-sändningarna 
  kommer kostnaderna för företagen att öka. Kostnadsökningen kan hänföras dels till ökade kostnader för distri- bution under övergångsperioden då det finns ett behov av parallella analoga och digitala sändningar, dels till ökade kostnader för programproduktion. 
 122 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 Distributionskostnader 
 De ökade distributionskostnaderna är tillfälliga eftersom en över- gång från analog till digital radio innebär lägre distributionskost- nader. Hur stor kostnadsökningen blir är beroende av flera fakto- rer. För det första ska SR genomföra en offentlig upphandling av utsändningstjänsten. Det kan då komma in offerter från olika intressenter. För det andra kan priset som SR ska betala för utsänd- ningstjänsten komma att regleras i efterhand av Post- och tele- styrelsen. Enligt Lagen om elektronisk kommunikation kan PTS identifiera företag med betydande inflytande på vissa produkt- och tjänstemarknader och ålägga dessa företag skyldigheter. I tidigare beslut har myndigheten fastställt att Teracom har betydande infly- tande på grossistmarknaden för nationell analog ljudradio via mark- nät och att företaget ska tillämpa kostnadsorienterad prissättning i enlighet med närmare angivna metoder. 
 16  
 För det tredje är själva övergångsprocessens utformning avgörande för hur stora kostna- derna blir. Det handlar om utbyggnadstakten, tidpunkten för FM- släckningen och därmed parallellsändningsperiodens längd samt om  
 FM-släckningen 
  ska ske regionvis eller samtidigt i hela landet. 
 Kostnadsberäkningarna i detta avsnitt bygger på uppgifter från Teracom som framförts till Public  
 service-kommittén 
  och redo- visats i betänkandet Nya villkor för public service. 
 17  
 Teracom upp- skattar att en övergång från analog till digital marksänd radio innebär att kostnaderna sjunker från dagens 160 mnkr per år till 100 mnkr per år. 
 18  
 Teracoms kostnadsuppskattningar har inte ifrågasatts av SR eller någon annan av public  
 service-betänkandets 
  remissinstanser. Teracoms beräkningar är gjorda utifrån att tekniken DAB+ ska användas vilket gör det möjligt för företaget att återanvända en stor del av sin befintliga infrastruktur i form av t.ex. master. En annan utgångspunkt för uppskattningen är att SR och UR använder ett rikstäckande sändarnät för sina program. 
 Utifrån den plan för övergång till digitalradio som presenterats i avsnitt 3, där sändarnätet för SR byggs ut till 70 procents befolk- 
  
 16 
  
 PTS beslut  
  
 2013-06-10, 
  Grossistmarknaden för nationell analog ljudradio via marknät, Dnr  
 12-170. 
  
 17 
  
 SOU 2012:59. 
  
 18 
  
 Beloppen är angivna exklusive moms. Eftersom programföretagen inte har rätt att göra avdrag för eller till återbetalning av ingående moms stannar momsen som en kostnad hos företagen. 
  
 123 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 ningstäckning 2016, 90 procent 2018, 95 procent 2019 och 99,8 pro- cent 2020 och med en regionvis avveckling av  
 FM-sändningarna 
  under 2022, uppgår de ökade distributionskostnaderna till samman- lagt 445 mnkr. En regionvis släckning under 2022 medför upp- skattningsvis att kostnaderna för  
 FM-distributionen 
  halveras under detta år. Skulle  
 FM-släckningen 
  ske 2024 tillkommer två år av parallellsändningar vilket ökar kostnaderna med ytterligare 200 mnkr. Beräkningarna, som redovisas i tabell 5.1 nedan, bygger också på att 90, 95 och 99,8 procents befolkningstäckning nås upp till ett år tidigare än enligt de föreslagna täckningsvillkoren i SR:s tillstånd. Beroende på när under året befolkningstäckningen uppnås kan således kostnaderna för den digitala distributionen under ett enskilt år bli lägre än som redovisas i tabellen. 
 De ökade kostnaderna bör, som regeringen uttalat i public service- propositionen, finansieras genom lån i Riksgälden enligt den modell som användes vid  
 digital-tv-övergången. 
 19 
  
 Det innebär att lånet börjar återbetalas så snart SR:s  
 FM-sändningar 
  upphör. Förutsätt- ningarna för att lånefinansiera de ökade distributionskostnaderna under övergångsperioden är att det finns ett fastslaget datum för  
 FM-släckning 
  och att tiden med både FM- och  
 DAB+-sändningar 
  inte blir för lång. Givet dessa omständigheter samt kännedom om kostnaderna för SR:s utsändning kan en plan för ett distributions- konto med uppskattning av lånebehov och återbetalningstid läggas fast. För att kunna säkerställa att det råder balans på distributions- kontot under hela övergångsperioden och att det kan avvecklas enligt den fastlagda planen bör, liksom vid  
 digital-tv-övergången, 
  beslut om beloppen fattas årligen i samband med budgetproposi- tionen. 
  
 19  
 Prop. 2012/13:164, s. 70. 
 124 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 Tabellen ovan redovisar en möjlig plan för ett distributionskonto där räntekostnaderna uppskattas till 3 procent. Skulden kommer som mest att uppgå till 496 mnkr och kunna vara återbetald 2032, dvs. tio år efter  
 FM-släckningen. 
  Om ytterligare två år krävs för parallellsändningar medför det att skulden ökar och som mest uppgår till cirka 740 mnkr. Det kan innebära behov av en dubbelt så lång återbetalningstid jämfört med om  
 FM-släckning 
  kan ske under 2022. För att kunna avveckla distributionskontot inom rim- lig tid bör det därför finnas beredskap att tillföra ytterligare medel till kontot utöver kostnaderna för de analoga sändningarna. 
 De ovan redovisade beloppen är exklusive moms. Eftersom public  
 service-företagen 
  ej har rätt att göra avdrag för ingående moms tillkommer momsen som en kostnad för företagen. Det betyder att de distributionskostnader som redovisas ovan bör ökas med 25 procent för att motsvara de faktiska kostnaderna för före- tagen. Effekten på återbetalningstiden för ett distributionskonto, om momsen räknas med som kostnad för FM- och  
 Adams 
  butionen, är dock marginell. Den totala skulden som byggs upp 
 125 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 under övergångsperioden kommer att uppgå till 620 mnkr inklusive moms år 2022 och kommer att kunna vara återbetald 2032. Över- skottet vid en beräkning av distributionskostnader blir 75 mnkr inklusive moms per år att jämföra med 60 mnkr per år vid en beräk- ning utan moms. 
 Kostnader för programproduktion mm 
 Det är viktigt att en digitalisering av radion innebär ett större utbud av radiokanaler jämfört med  
 FM-sändningarna. 
  SR kan spela en betydelsefull roll för att det digitala utbudet ska ge ett mervärde för lyssnarna och därigenom bidra till en digitalradioutveckling som möjliggör ett skyndsamt teknikskifte. Kostnaderna för program- produktion kommer därför att öka. SR har, bland annat i budget- underlaget för 2015 till regeringen, uppskattat den årliga kostnaden för ett utökat programutbud och teknisk omställning för ett digita- liserat marknät till 100 mnkr. SR gör bedömningen att 50 mnkr per år kan prioriteras fram internt för att hantera de ökade utvecklings- och utbudskostnaderna. Vidare krävs det enligt företaget en ökning av tilldelningen från rundradiokontot med samma summa, dvs. 50 mnkr årligen, för att komma upp i den nivå på 100 mnkr som krävs för at ge det mervärde som är nödvändigt för en lyckad digitalisering. Enligt SR:s budgetunderlag är detta en tillfällig upp- räkning. Efter det att lånet för att täcka de ökade distributions- kostnaderna under parallellsändningsperioden återbetalats, kan ut- budet finansieras via den omfördelning som är möjlig genom de lägre distributionskostnaderna. SR har för avsikt att återkomma i finansieringsfrågan till Kulturdepartementet. 
  
 5.6.2 
  
 De kommersiella radioföretagen 
  
 En digitalisering av den marksända radion ger fler sändningsmöjlig- heter för radioföretagen och en möjlighet att sända rikstäckande reklamradio. Det ger mer jämbördiga konkurrensvillkor mellan de kommersiella radioföretagen och även mellan public  
 service-radion 
  och de kommersiella radioföretagen. Det kan också innebära fler potentiella lyssnare och högre annonsintäkter. Digitaliseringen 
 126 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 skapar också möjligheter för nya aktörer att ta sig in på reklam- radiomarknaden. 
 En övergång från analoga till digitala marksändningar ger, liksom för public  
 service-radion, 
  ökade kostnader för eventuella parallell- sändningar. De kommersiella radioföretagen kan också dra nytta av långsiktigt lägre distributionskostnader genom digitaliseringen. För en kommersiell radiokanal som i dag täcker  
 70–75 
  procent av befolk- ningen via olika regionala tillstånd är utsändningskostnaden cirka 15 mnkr per år. Denna kostnad skulle minska till cirka 5 mnkr per år för en täckning av 80 procent av befolkningen enligt prisupp- gifter från Teracom. 
 I dag betalar tillståndshavarna för analog kommersiell radio sändningsavgifter för sina tillstånd. Sammanlagt betalade företagen 128,2 mnkr under 2013. Tillstånd för digital kommersiell radio är avgiftsfria och en övergång från analog till digital radio innebär därför förbättrade villkor för berörda företag. I avsnitt 3.4.5 lämnas förslag för att möjliggöra förlängning av nuvarande tillstånd för analog kommersiell radio från augusti 2018 till  
 FM-släckningen. 
  En förutsättning är att tillståndshavaren medverkar i utbyggnaden av de digitala sändningarna och samverkar om information till lyssnarna. Sådana förlängda tillstånd är enligt förslaget avgiftsfria vilket innebär en lättnad för de radioföretag som ska bära kostnader för parallell- sändningar under övergångsperioden. 
  
 5.7 
  
 Övriga konsekvensbeskrivningar 
  
 I avsnittet beskrivs de konsekvenser som föreskrivs i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning med anled- ning av förslaget om en tillfällig lag om förlängning av tillstånd för analog kommersiell radio. 
  
 5.7.1 
  
 Sammanfattande beskrivning av nuvarande ordning och vilken förändring som eftersträvas 
  
 En digitalisering av Solomon ljudradio kräver tydliga förutsätt- ningar för radiobranschen. För den kommersiella radions del hand- lar det bland annat om att kunna investera i utbyggnaden av digitala sändningar under stabila förhållanden. Under utbyggnadsskedet 
 127 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 och perioden med både analoga och digitala sändningar är det därför viktigt att förutsättningarna för att sända radio inte ändras. Radioföretagens verksamhet bedrivs i dag med stöd av tillstånd för analog kommersiell radio som är tidsbegränsade och upphör den 31 juli 2018. Tidpunkten för tillståndens upphörande infaller mellan den gemensamma lanseringen av digital marksänd radio, som bedöms kunna genomföras i slutet av 2016, och  
 FM-sändningarnas 
  avveck- ling under 2022. Den nuvarande ordningen, som beskrivits i detalj i avsnitt 3.4.4, innebär att tillstånd som upphör ska ledigförklaras av Myndigheten för radio och tv och fördelas på nytt i ett slutet anbuds- förfarande för en åttaårig tillståndsperiod. Det betyder att den nöd- vändiga förutsägbarheten saknas för den kommersiella radion. 
 Förslag lämnas därför i avsnitt 3.4.5 om en tillfällig lag för att möjliggöra för de kommersiella radioföretagen att förlänga sina tillstånd för analog radio fram till  
 FM-släckningen. 
  Syftet med för- längningsmöjligheten är att underlätta för den privata radiobranschen att investera i en utbyggnad av digitala sändningar, att delta i en gemensam lansering och att driva övergången från analog till digital marksänd radio. Radioföretagens  
 FM-sändningar 
  kommer under hela övergångsperioden vara viktiga för möjligheten att upprätthålla lyssnarantal och annonsintäkter. Även för möjligheten att infor- mera om det förestående teknikskiftet kommer en fortsatt närvaro i analoga sändningar vara central. Av dessa anledningar bör till- stånden för analog kommersiell radio kunna förlängas fram till FM- släckningen. 
 Den föreslagna förlängningsmöjligheten är förenad med villkor för tillståndshavarna. Villkoren handlar om att tillståndshavarna ska verka för att främja övergången till digital radio. Förlängning av tillstånden är därför endast möjlig om tillståndshavaren bedriver digitala sändningar enligt Myndigheten för radio och tv:s villkor i det sändningsområde som det förlängda tillståndet omfattar. Där- utöver krävs också att tillståndshavaren ingår ett samverkansavtal med övriga tillståndshavare med syfte att medverka till en allsidig information i  
 FM-sändningarna 
  om övergången till digitalradio och hela det utbud som är tillgängligt via  
 DAB+-sändningar. 
  Förläng- ningsmöjligheten kan därför inte utnyttjas av andra än de till- ståndshavare som investerar i en digitalisering av Solomon ljudradio och verkar för en slutlig avveckling av sina analoga sändningar. 
 128 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 5.7.2 
  
 Alternativa lösningar och effekter av utebliven reglering 
  
 Den kommersiella radions möjligheter att kunna delta i utbygg- naden av digital marksänd radio är beroende av att företagen känner till förutsättningarna och villkoren för att bedriva analoga sänd- ningar under hela övergångsperioden, dvs. också efter det att nu- varande tillstånd löper ut i juli 2018. Ett alternativ till att förlänga tillstånden är att så fort som möjligt genomföra en tillstånds- givningsprocess för att skapa klarhet om förhållandena på den analoga radiomarknaden fram till  
 FM-släckningen. 
  Detta alternativ har beskrivits i avsnitt 3.4.7. Under förutsättning att riksdagen har beslutat om att genomföra en övergång till digitalradio kan Myndig- heten för radio och tv genomföra tillståndsgivningsprocessen tidig- are än vad som normalt hade varit fallet. Den skulle kunna ske under början av 2016, dvs. cirka två och ett halvt år innan tillstånden löper ut och drygt två år innan tillståndsprocessen annars varit aktuell. Tillstånden skulle då fördelas enligt gällande regelverk vilket inne- bär ett slutet anbudsförfarande där den som vinner åtar sig att betala det vinnande budet i sändningsavgift för hela tillstånds- perioden. 
 Denna alternativa lösning bör, liksom en förlängning av till- stånden, ske på ett sådant sätt att digitaliseringsprocessen främjas. Därför föreslås att de som genom en tidigarelagd tillståndsprocess får tillstånd att sända analog kommersiell radio fram till  
 FM-släck- 
  ningen aktivt verkar för tekniskskiftet. Ett tillstånd som meddelas enligt detta alternativ förenas därför med krav på att tillstånds- havaren ingår avtal med övriga tillståndshavare om att samverka om information kring övergången. 
 En konsekvens av det alternativa förslaget är att digitalradio- övergången försenas. Skälet är att det kommer att ta längre tid jäm- fört med förlängningsmöjligheten i huvudförslaget, innan radio- företagen kan bilda sig en uppfattning om förutsättningarna och villkoren för att bedriva analoga sändningar under hela övergångs- perioden. Tillståndsförfarandet i sig innebär också en tillkommande osäkerhet för företagen. Fördelningen av tillstånd sker genom ett slutet anbudsförfarande och det är osannolikt att detta skulle med- föra ett tillfredsställande resultat för de radioföretag som nu är engagerade i den digitala utbyggnaden. Tillståndsgivningen skulle därför behöva följas av ett omfattande och kostsamt arbete för till- 
 129 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 ståndshavarna att söka överenskommelser sinsemellan om tillstånd- ens användning. 
 Om inga steg tas för att öka förutsägbarheten för radioföretagen när det gäller möjligheten att sända analog radio fram till  
 FM-släck- 
  ningen saknas förutsättningar för företagen, enligt den nu fram- lagda planen för en digitalradioövergång, att göra nödvändiga inve- steringar för digitalradioutbyggnaden. Det innebär att förutsätt- ningarna för en digitalisering av ljudradion kan klargöras först 2018, då nya tillstånd för analog kommersiell radio meddelats. 
  
 5.7.3 
  
 Vilka berörs av förslagen 
  
 20 
  
 De företag som berörs av förslagen är innehavare av tillstånd att sända analog kommersiell radio. I dag finns det 99 tillstånd att sända analog kommersiell radio över 52 sändningsområden i hela Sverige. Radiomarknaden domineras av de två nätverken MTG Radio AB och SBS Discovery Radio AB, vilka båda ingår i inter- nationella mediekoncerner. MTG Radio AB tillhör Smith och SBS Discovery Radio AB tillhör SBS Discovery Media AB som ägs av Discovery Networks International Holdings Limited. I nätverken ingår tillstånd som antingen direkt eller in- direkt ägs av MTG eller SBS eller tillstånd vars innehavare slutit samarbetsavtal med något av nätverken om programinnehåll och reklamförsäljning. 
 De kommersiella radioföretagens verksamhet finansieras nära nog uteslutande via reklamförsäljning. År 2013 uppgick den svenska marknaden för radioreklam till 608 mnkr. SBS Radio och dess dotterbolag redovisade 2012 intäkter på 380 mnkr. Då MTG inte särredovisar resultatet från sin radioverksamhet saknas motsvar- ande siffror för företaget. 
  
 20  
 Uppgifter om tillståndshavarna hämtade ur Myndigheten för radio och tv:s rapport Medie- utveckling 2014. 
 130 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 21 
  
 21  
 Under rubriken Övriga tillståndshavare redovisas i rapporten Medieutveckling 2014 före- taget JFM Förvaltning AB som bedriver sändningar i Norrköping. 
 131 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 5.7.4 
  
 Kostnadsmässiga konsekvenser av den föreslagna regleringen 
  
 Dagens tillstånd för analog kommersiell radio är förenade med krav på att betala sändningsavgifter till staten, närmare beskrivet i av- snitt 3.4.4. Den föreslagna förlängningsmöjligheten innebär att till- stånd som förlängs kommer att vara avgiftsfria. Den alternativa lös- ningen med tidigarelagd utlysning av tillstånden innebär att till- stånden fördelas i ett slutet auktionsförfarande, vilket medför direkta kostnader för radioföretagen att erhålla tillstånd för att sända radio. Om en utlysning av tillstånden sker i ett läge där beslut fattats om att gå över till digitalradio kommer värdet av de utlysta tillstånden att vara låga jämfört med de sändningsavgifter som tillståndshavarna betalar i dag. Radioföretagens kostnader för sändningstillstånden blir i ett sådant scenario lägre än i dag men högre än vid en för- längning på avgiftsfria villkor. 
 När det gäller radioföretagens administrativa kostnader är en förlängning av de nuvarande tillstånden fördelaktigt jämfört med en utlysning och efterföljande auktion. Eftersom förlängning av tillstånden tidigare var det normala förfarandet vid tillståndens upphörande är radioföretagen vana vid att hantera ett regelverk med denna innebörd. Det finns därför inte behov från företagens sida att vidta några särskilda åtgärder med anledning av förslaget. Ett slutet anbudsförfarande skulle däremot behöva föregås av ett arbete för att analysera de utlysta tillståndens värde och, som på- pekats ovan, sannolikt även av ett efterföljande arbete syftande till att så långt möjligt återskapa rimliga sändningsmöjligheter genom överenskommelser med andra tillståndshavare. 
 Själva förlängningsmöjligheten har utformats för att möjligöra en enkel och förutsägbar hantering från radioföretagens såväl som från Myndigheten för radio och tv:s sida. Förlängning av tillstånden är villkorad av att tillståndshavaren bedriver digitala sändningar i området som omfattas av det analoga tillståndet samt samverkar om information om teknikskiftet med övriga tillståndshavare. En närmare beskrivning av de överväganden som gjorts i samband med utformningen av villkoren beskrivs i avsnitt 3.4.5 under rubriken Förlängning av tillstånd. 
 132 
  
 SOU 2014:77 
  
 Konsekvenser 
  
 5.7.5 
  
 Regleringens påverkan på konkurrensförhållanden 
  
 Förslaget innebär att konkurrensförhållandena på marknaden för analog kommersiell radio påverkas. Genom att möjliggöra för de nuvarande tillståndshavarna att få sina tillstånd förlängda försvåras möjligheten för nya aktörer att etablera sig på  
 FM-bandet 
  och även för befintliga tillståndshavare att kunna påverka nuvarande kon- kurrensförhållanden på marknaden. Förslagets konkurrenshämmande verkan måste dock ses utifrån målet med dess införande. Förläng- ningsmöjligheten är en åtgärd som föreslås för att skapa förutsätt- ningar för en övergång till digital marksänd radio och en avveckling av analoga sändningar. Skiftet från analog till digital marksänd radio innebär en betydande förbättring av möjligheterna att bedriva kom- mersiell radio, eftersom ledigt frekvensutrymme tas i anspråk för sändningarna och tekniken DAB+ innebär att fler kanaler kan sändas samt att det blir möjligt för privata radioföretag att bedriva rikstäckande sändningar. I dag sänds endast SR:s kanaler nationellt i  
 FM-bandet 
  och det finns inte utrymme för fler nationella sändningar. De kommersiella radionätverken har genom att använda flera till- stånd i olika sändningsområden för samma kanal nått en högre täck- ning men den är ändå inte jämförbar med SR:s nationella kanaler. En övergång till digital marksänd radio innebär således mer jämbör- diga konkurrensvillkor, dels mellan SR och de privata radioföretagen, dels mellan olika privata radioföretag. På många orter i landet är det dessutom av frekvensskäl inte möjligt att sända fler än två kommersi- Dorsey kanaler i dag. Vid en övergång till digitalradio blir det möjligt att sända cirka 30 kommersiella kanaler i hela landet. Se mer om de tekniska förutsättningarna för digital marksänd radio i avsnitt 3.3.1. 
 Den 2 oktober meddelade Myndigheten för radio och tv till- stånd för digital kommersiell radio. 21 nationella och 4 regionala och lokala sändningstillstånd gavs till 6 företag. Det tillgängliga utrymmet för digital kommersiell radio rymmer fler radiokanaler än vad som meddelades tillstånd för av myndigheten. Det finns således fortfarande ledigt utrymme att ta i anspråk och möjlighet för nya aktörer att komma in på radiomarknaden. Om nya tillstånd för analog kommersiell radio meddelas under den närmaste tiden, t.ex. med anledning av att befintliga tillstånd återlämnas och utlyses på nytt, finns det förutsättningar för nya tillståndshavare att kunna utnyttja den föreslagna förlängningsmöjligheten på samma sätt som befintliga tillståndshavare. 
 133 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2014:77 
  
 5.7.6 
  
 Särskilda hänsyn avseende tidpunkten för ikraftträdande 
  
 Den tillfälliga lagen om förlängning av tillstånd för analog kom- mersiell radio föreslås träda i kraft den 1 januari 2018. Tidpunkten är vald med hänsyn till att samtliga tillstånd löper ut den 31 juli 2018 och att förlängning av tillstånd bör kunna beslutas innan de nuvar- ande tillstånden upphör. Information om regleringen tillhandahålls lämpligen av Myndigheten för radio och tv direkt till berörda till- ståndshavare. 
 134 
 6 Författningskommentar 
  
 6.1 
  
 Förslaget till lag med tillfälliga bestämmelser om tillstånd att sända analog kommersiell radio 
  
 1 § 
 Lagen är tidsbestämd och ska under perioden 1 januari  
 2018–1 
  juli 2021 tillämpas på tillstånd att sända analog kommersiell radio. 
 2 § 
 Samtliga nu gällande tillstånd att sända analog kommersiell radio går ut den 31 juli 2018. Enligt bestämmelserna i radio- och  
 tv-lagen 
  kan tillstånd som upphör inte förlängas. Tillstånd som upphör ska utlysas av Myndigheten för radio- och tv för en ny åttaårig till- ståndsperiod och fördelas genom ett slutet anbudsförfarande. 
 Bestämmelserna i den tillfälliga lagen om tillstånd att sända analog kommersiell radio innebär en möjlighet för tillståndshavarna att få sina tillstånd förlängda. Den tillfälliga lagen reglerar villkoren för att en tillståndshavare ska kunna få förlängning, tillstånds- periodens längd samt möjligheten till förlängning av befintliga till- stånd med ytterligare en tillståndsperiod. 
 Radio- och  
 tv-lagen 
  gäller i fråga om tillstånd att sända analog kommersiell radio i andra avseenden än som regleras i den tillfälliga lagen. Tillstånd som upphör den 31 juli 2018 och inte förlängs enligt den tillfälliga lagen kommer således att kunna hanteras av Myndigheten för radio och tv enligt bestämmelserna i radio- och  
 tv-lagen. 
  
 135 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2014:77 
  
 3 § 
 Av bestämmelsens  
 första stycke  
 framgår att Myndigheten för radio och tv beslutar i frågor om tillstånd att sända analog kommersiell radio. 
 Samtliga befintliga tillstånd löper ut den 31 juli 2018. I  
 andra stycket  
 anges att tillstånd som förlängs löper från den 1 augusti 2018 till och med den 31 december 2022. Enligt planen för över- gång från analog till digital marksänd radio ska public service- företagens och den kommersiella radions analoga sändningar upp- höra under 2022. Ett förslag från radioföretagen om ett regionvis släckningsförfarande ska lämnas senast 2020 för att möjliggöra för regeringen att justera giltighetstiden för SR:s och UR:s sändnings- tillstånd. Förslaget kan innebära att den kommersiella radion till- sammans med public  
 service-radion 
  överenskommit att i vissa regioner avveckla sina sändningar före den 31 december 2022. Ett regionvis släckningsförfarande under 2022 kan således innebära att sändningar enligt tillstånden för analog kommersiell radio upphör före de förlängda tillstånden går ut den 31 december 2022. Enligt 18 kap. 5 § radio- och  
 tv-lagen 
  ska tillstånd att sända kommersiell radio återkallas om tillståndshavaren inte utnyttjat rätten att sända. 
 Enligt  
 tredje stycket  
 får Myndigheten för radio och tv besluta om ytterligare en tillståndsperiod om högst två år. Bestämmelsen möjlig- gör för myndigheten att anpassa tillståndsperiodens längd om rege- ringen beslutar att ge utrymme för ytterligare två år av parallell- sändningar. Regeringen fastställer tidpunkt för släckning efter pröv- ning av villkoren före utgången av 2020. Den tillfälliga lagen upp- hör att gälla 1 juli 2021, dvs. sex månader efter det att regeringen senast ska ha beslutat om tidpunkt för avveckling av public service- radion och den kommersiella radions analoga sändningar. Vid den tidpunkten finns således möjlighet för myndigheten att ta ställning till om tillstånden för analog kommersiell radio ska förlängas med ytterligare två år. 
 4 § 
 I bestämmelsen anges att en ansökan om förlängning ska ges in till Myndigheten för radio och tv senast fyra månader före tillstånds- periodens utgång. 
 136 
  
 SOU 2014:77 
  
 Författningskommentar 
  
 Samtliga nuvarande tillstånd att sända analog kommersiell radio löper ut den 31 juli 2018. En tillståndshavare som önskar en för- längning ska därför ge in en ansökan om förlängning senast den 31 mars 2018. Om ansökan ges in senare kan den inte prövas, utan ska avvisas. 
 5 § 
 I bestämmelsens  
 första stycke  
 anges villkoren för att Myndigheten för radio och tv ska förlänga ett tillstånd för analog kommersiell radio med ytterligare en tillståndsperiod. En förutsättning är att det inte finns grund för att återkalla tillståndet. Regler om återkallelse finns i 18 kap. radio- och  
 tv-lagen. 
  
 Det första villkoret för att få förlängning handlar om att till- ståndshavaren sänder digital kommersiell radio enligt Myndigheten för radio och tv:s tillstånd i det sändningsområde som tillståndet för analog kommersiell radio avser. Villkoret innebär att tillstånds- havarens digitala marksändningar ska kunna tas emot av allmän- heten i det geografiska område där tillståndshavaren sänder analog radio enligt det tillstånd för analog kommersiell radio som är före- mål för myndighetens prövning om förlängning enligt den tillfälliga lagen. Det finns inget krav på omfattningen av de digitala sändning- arna utöver att de ska kunna tas emot av allmänheten i det analoga sändningsområdet. Villkoret innebär vidare att samma format under viss beteckning ska sändas både analogt och digitalt för att förläng- ningsvillkoret ska vara uppfyllt. 
 Det andra villkoret handlar om att tillståndshavaren ska ingå avtal med övriga tillståndshavare för att informera om digitalradio- övergången och det utbud som tillståndshavarna tillhandahåller i digitala marksändningar. Avtalets närmare utformning är en fråga för tillståndshavarna. Myndighetens prövning handlar om att kon- statera att ett avtal om informationssamverkan är ingått med övriga tillståndshavare som ansökt om förlängning samt att det tydliggör respektive tillståndshavares skyldigheter avseende informationen till lyssnarna om digitalradioövergången och det digitala radio- utbudet. Det bör därvid räcka att tillståndshavaren på myndig- hetens förfrågan svarar att avtal med denna innebörd är ingått. I och med att en ny bestämmelse införs i 13 kap. 9 § radio- och tv- 
 137 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2014:77 
  
 lagen kan Myndigheten för radio och tv ställa upp som tillstånds- villkor att tillståndshavaren ingår avtal om samverkan med övriga tillståndshavare. 
 Tredje stycket motsvarar 5 kap. 13 § andra stycket i tidigare radio- och  
 TV-lagen 
  (1996:844). En förutsättning för att tillstånds- myndigheten ska kunna meddela förlängning av tillstånd för analog kommersiell radio är att möjligheten att använda radiofrekvenserna i det aktuella sändningsområdet inte ändrats på grund av inter- nationella överenskommelser som Sverige anslutit sig till. 
 6 § 
 Myndigheten för radio och tv bestämmer ett sändningsområdes omfattning för analog kommersiell radio enligt 13 kap. 2 § radio- och  
 tv-lagen 
  (2010:696). Bestämmelsen innebär att Myndigheten för radio och tv kan genomföra mindre förändringar av sändnings- områdenas omfattning utan att det påverkar berörda tillståndshavares möjligheter att få sina tillstånd förlängda enligt den tillfälliga lagen. Större förändringar medför att tillstånd att sända analog kommersi- ell radio i det aktuella området fördelas enligt bestämmelserna i radio- och  
 tv-lagen, 
  dvs. genom ett slutet anbudsförfarande. 
 I 5 kap. i den tidigare radio- och  
 TV-lagen 
  (1996:844) fanns motsvarande bestämmelser för förlängning av tillstånd för lokal- radio. 
 7 § 
 Bestämmelsen innebär att Myndigheten för radio och tv ska med- dela en tillståndshavare som ansökt om förlängning av tillstånd att sända analog kommersiell radio senast två månader innan tillstånds- periodens utgång, om myndigheten inte avser att bevilja förlängning. Samtliga nuvarande tillstånd löper ut den 31 juli 2018. Eventuella besked om att förlängning ej kommer att medges behöver därför lämnas till tillståndshavarna senast den 30 maj 2018. 
 138 
  
 SOU 2014:77 
  
 Författningskommentar 
  
 6.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i radio- och  
  
 tv-lagen 
  (2010:696) 
 13 kap. 
 9 § 
 Ändringen innebär att en ny femte punkt införs i första stycket. Den ger Myndigheten för radio och tv möjlighet att i tillstånds- villkoren ställa krav på tillståndshavaren att ingå avtal med övriga tillståndshavare om samverkan i sändningar för att informera om digitalradioövergången och det utbud som tillståndshavarna sänder i digitala marksändningar. 
 139 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 2013:76 
 Branschsamordnare för digitalisering av ljudradion 
 Beslut vid regeringssammanträde den 25 juli 2013 
 Sammanfattning 
 En särskild utredare, som ska fungera som branschsamordnare, ska arbeta för en övergång till digital ljudradio. Samordnaren ska till- sammans med Myndigheten för radio och tv och i nära dialog med berörda aktörer utarbeta ett förslag till plan för övergång från marksänd analog ljudradio till marksänd digital ljudradio. 
 Uppdraget ska redovisas senast den 30 november 2014. 
 Uppdraget att samordna en digitalisering av ljudradion 
 En fullständig digitalisering av ljudradiosändningar i marknätet har varit en aktuell fråga sedan 1995, när de första digitala ljudradio- sändningarna inleddes. I dag är det endast 35 procent av befolk- ningen som nås av sändningarna. Det finns flera fördelar med en digitalisering av den marksända ljudradion: fler kanaler med ett bredare utbud för fler lyssnargrupper, möjlighet till nya tjänster bland annat för personer med funktionsnedsättning, långsiktigt lägre distributionskostnader och förbättrad konkurrens genom att den kommersiella radion kan sända nationellt. Av de skälen har behovet av en övergång till digital ljudradio upplevts som ange- lägen, inte minst av radiobranschen. 
 En övergång från analoga till digitala ljudradiosändningar bör vara marknadsdriven, samtidigt som det allmänna kan bidra till att skapa goda förutsättningar. Utredaren ska tillsammans med Myndig- 
 141 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:77 
  
 heten för radio och tv och i nära dialog med berörda aktörer, utarbeta ett förslag till plan för övergång från  
 FM-sändningar 
  till marksänd digitalradio. 
 De bedömningar som regeringen redovisat i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst  
 2014–2019 
  (prop. 2012/13:164) ska tjäna som utgångspunkt i arbetet. Det innebär bland annat att samordnaren ska utgå från att FM- sändningarna släcks 2022 och att de digitala sändningarna ska nå hela landet och uppfylla högt ställda beredskapskrav. I uppdraget ingår att göra en bedömning av ett uppskattat datum för släckning, som underlag för att slutligt fastställa tidpunkten då  
 FM-sändning- 
  arna ska upphöra. 
 Samråd och redovisning av uppdraget 
 Uppdraget ska genomföras tillsammans med Myndigheten för radio och tv och i nära dialog med Post- och telestyrelsen, Sveriges Radio AB, de kommersiella programföretagen, företrädare för när- radion och andra berörda aktörer. 
 Uppdraget ska redovisas senast den 30 november 2014. 
 (Kulturdepartementet) 
 142 
 Bilaga 2 
 Internationell utblick 
 Digital marksänd ljudradio med tekniken DAB eller DAB+ före- kommer på flera håll i världen. Det är framförallt i Europa som tekniken fått spridning och  
 DAB/DAB+-sändningar 
  bedrivs exem- pelvis i Norge, Danmark, Tyskland, Storbritannien, Belgien, Nederländerna, Frankrike, Schweiz, Spanien och Italien. Utanför Europa är det framförallt i Australien som radiosändningar med  
 DAB-teknik 
  har byggts ut. 
 Norge 
 Försökssändningar med  
 DAB-teknik 
  inleddes 1995 av NRK och det privata radioföretaget P4. NRK var bland de första program- bolagen i världen som lanserade en kanal, Alltid Klassisk, som enbart fick distribution via  
 DAB-nätet. 
  Genom frekvensplanerings- konferensen i Wiesbaden 1995 hade Norge fått tillgång till ett riks- täckande nät och ett regionalt nedbrytbart nät i åtta regioner. Året efter tog det norska Kulturdepartementet upp frågan om en digita- lisering av radion i en stortingsmelding och föreslog att en eventu- ell digitalisering av radion i Norge skulle vara aktörsdriven. 
 1  
 Beslut om en utbyggnad av digitala sändarnät skulle således vara en fråga för radioföretagen själva och avgöras utifrån affärsmässiga överväg- anden. Staten påtog sig inget ansvar. 
 Kulturdepartementet föreslog vidare att använda det rikstäck- ande blocket för att sända sex programtjänster varav fyra skulle tillhandahållas av NRK och en av P4. Departementet avvaktade i frågan om fördelning av kapaciteten i det regionalt nedbrytbara nätet. 
  
 1  
 St.meld. nr. 62.  
 (1996–1997) 
  Kringkasting og dagspresse 1996 mv. 
 143 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2014:77 
  
 Digitalradiofrågan behandlades på nytt av statsmakterna 2006 och då fastslogs den tidigare uppställda principen om en aktörstyrd utbyggnad av digitala marksändningar. 
 2 
  
 Vid frekvensplaneringskonferensen i Geneve 2006 erhöll Norge ytterligare sändningsmöjligheter för  
 DAB-radio 
  i  
 VHF-bandet 
  i form av ett rikstäckande nät och ett regionalt nedbrytbart i 37 områden. Norge har alltså liksom Sverige i dag tillgång till fyra frekvenslager för utbyggnad av digitalradionät. 
 Utbyggnaden av digitalradionäten nådde 80 procents befolk- ningstäckning men lyssnandet var svagt. Det fanns en uppfattning inom radiobranschen att ytterligare initiativ behövdes för att driva utvecklingen framåt. Branschen menade att digitaliseringsprocessen gick för långsamt och att statsmakterna behövde ge en tydligare signal om att en digitalisering skulle genomföras. Mot bakgrund av att radioföretagen efterlyste en revision av de fastslagna principerna för en digitalisering av radion och att det norska  
 FM-nätet 
  ansågs åldersstiget och i behov av ökade resurser för att upprätthållas, presenterade Kulturdepartementet en ny stortingsmelding 2010. 
 3  
 Huvudtemat var hur statsmakterna mer aktivt kunde bidra till en digitalisering av marksänd radio. 
 Förslaget innehåller ett tydligt ställningstagande för en avveck- ling av  
 FM-sändningarna 
  under förutsättning att fem villkor är uppfyllda. Tre av villkoren beskrivs som absoluta, nämligen att NRK:s digitala utbud får en täckning som motsvarar dagens P1- täckning i  
 FM-nätet, 
  att de kommersiella sändningarna byggs ut till minst 90 procents befolkningstäckning och att det digitala radio- utbudet representerar ett mervärde för lyssnarna. Dessa absoluta krav måste vara uppfyllda senast den 1 januari 2015. För att en FM- avveckling ska ske 2017 måste två ytterligare villkor vara uppfyllda, också senast den 1 januari 2015. Det måste finnas rimliga och tekniskt tillfredsställande lösningar för radiomottaganing i bil och minst hälften av radiolyssnarna måste dagligen lyssna på radio via en digital plattform. Om dessa kriterier inte är uppfyllda 2015 sker  
 FM-släckningen 
  två år senare, 2019, under förutsättning att de absoluta kraven är uppfyllda. 
  
 2 
  
 St. Santos. nr. 30.  
  
 (2006–2007) 
  Kringkasting i en digital fremtid. 
  
 3 
  
 St. Santos. nr. 8.  
  
 (2010–2011) 
  Digitalisering av radiomediet. 
 144 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 2 
  
 Stortingsmeldingen berör också frågan om de mindre lokal- radiostationerna, motsvarande den svenska närradion, och poängte- rar att en lyckad övergång till digital radio förutsätter att hänsyn tas till lokalradions intressen. Kulturdepartementet föreslår att de flesta lokalradioaktörerna bör ha möjlighet att sända på FM också efter 2017, men också att de som önskar bör få möjlighet att sända i  
 DAB-nätet. 
  Senast 2015 ska departementet komma med ett kon- kret förslag som tillvaratar lokalradions intressen. 
 En annan viktig del av förslaget är att ge de stora kommersiella radioföretagen möjlighet att få sina tillstånd för rikstäckande analog kommersiell radio förlängda till och med tidpunkten för  
 FM-släck- 
  ning. En möjlighet till förlängning ges under förutsättning att till- ståndshavarna bland annat förpliktar sig att stödja utbyggnaden av ett sändarnät för kommersiell radio till 90 procents befolknings- täckning. 
 2010 års stortingsmelding, Digitalisering av radiomediet, beslu- tades av Stortinget 2011 och skapade förutsättningar för radio- branschen att aktivt driva radions digitalisering. Den gav de formella ramarna för teknikskiftet och möjliggjorde för radiobranschen att investera i innehåll och infrastruktur. Tydligheten när det gäller datum för avveckling av  
 FM-sändningarna 
  och de villkor som ska vara uppfyllda har varit viktiga för att skapa förutsägbarhet för alla inblandade aktörer och lyssnarna. Avgörande för stortingsmelding- ens tillkomst har sannolikt varit att den norska radiobranschen varit eniga i frågan om behovet av en digitalisering samt att det funnits en politisk övertygelse på kultur- och medieområdet om behovet av en förnyelse av radiomediet. 
 En central roll för digitaliseringen av radion intar organisationen Digitalradio Norge, som bildades i november 2009 av P4, NRK och SBS Radio. Organisationens syfte är dels att sörja för att radioföre- tagen kan distribuera sina tjänster genom att vara operatör av DAB- sändarnät, dels att koordinera informationsarbetet och arbeta för radiodigitaliseringen. Norkring, ett helägt dotterbolag till Telenor, bygger ut och tillhandahåller utsändningstjänster i de rikstäckande  
 DAB-näten. 
  I det rikstäckande kommersiella  
 DAB-nätet 
  verkar Digitalradio Norge som operatör och har slutit ett  
 20-årigt 
  avtal med Norkring om utsändningstjänsterna. I nätet, som är utbyggt till drygt 90 procents befolkningstäckning i enlighet med statsmakt- ernas krav, sänds kanaler från NRK, P4 och SBS Radio. Ett regionalt 
 145 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2014:77 
  
 nedbrytbart rikstäckande nät byggs av Norkring för NRK:s räkning, också med ett  
 20-årigt 
  avtal som grund. Enligt släckningsvillkoren ska det ha samma täckning som dagens analoga  
 P1-nät 
  för att FM- avvecklingen ska kunna genomföras, dvs. 99,5 procent. I Medie- tilsynets statusrapport nr 5/2014 – Slukkevilkår for digitalradio- overgang redovisades uppgifter från NRK att täckningen den 1 juli 2014 uppgick till 99,5 procent av befolkningen. 
 4  
 Post- och teletil- synet har fått i uppdrag att tillsammans med Medietilsynet verifiera uppnådd täckningsgrad per den 1 januari 2015. 
 För att kunna gå vidare med  
 FM-släckning 
  är ett av villkoren att minst hälften av lyssnarna dagligen lyssnar via en digital plattform. Uppfyllelsen av detta villkor granskas löpande av Medietilsynet bland annat genom telefonintervjuer av företaget TNS Gallup. I statusrapport 5/2014 redovisas en ökning av det digitala radio- lyssnandet från 36 procent i andra kvartalet 2013 till 47 procent andra kvartalet 2014. Digital lyssning har ökat mer i städer än på landet och ser man till skillnader i åldersgrupper är ökningen stark- ast i kategorin 60+. Den 5 november 2014 presenterades resultatet av lyssnarmätningar gjorda under perioden augusti till oktober. Det visar att 51 procent av lyssnarna lyssnar digitalt och därmed har myndigheternas krav uppnåtts. Kulturdepartementet siktar på att fatta beslut om släckning i mars 2015. 
 Danmark 
 Danmarks Radio inledde i september 1995 provsändningar med  
 DAB-teknik 
  för att lära sig om tekniken och utforska lyssnar- intresset. I mars 2000 fattades politiska beslut om att påbörja permanenta  
 DAB-sändningar 
  snarast möjligt. Beslutet fick formen av ett tilläggsavtal till medieavtalet för perioden  
 1997–2000. 
  Medie- avtalet är ett politiskt avtal om ramarna för mediepolitiken som ingås mellan regeringen och ett eller flera partier i Folketinget. Normalt ingås avtal för ett antal år och kompletteras under giltig- hetstiden med tilläggsavtal om det blir nödvändigt med justeringar. I tilläggsavtalet förtydligades att det var viktigt att utnyttja fördel- 
  
 4  
 Medietilsynet är ett statligt förvaltningsorgan med ett flertal uppgifter på medieområdet, motsvarande bland annat svenska Myndigheten för radio och tv:s ansvarsområden. 
 146 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 2 
  
 arna med digitala utsändningar och möjligheterna för nya tjänster. 
 Danmarks Radio ansågs av avtalsparterna vara ett naturligt loko- motiv i utvecklingen av digital radio, men även andra radioföretag skulle ges möjlighet att sända digital radio. 
 Danmark har genom internationella frekvensöverenskommelser möjlighet att sända  
 DAB-radio 
  i tre frekvenslager. Med utgångs- punkt i den politiska överenskommelsen från 2000 påbörjades 2001 en utbyggnad av det som kallas  
 DAB1-sändarnätet 
  till full utom- hustäckning. Samma år påbörjades parallellsändningar av DR:s FM- kanaler och under 2002 tillkom åtta programtjänster från DR som enbart distribuerades digitalt. Ytterligare ett sändarnät, DAB2, sattes i drift 2004 och används för kommersiell radio. 
 Styrelsen för Bibliotek og Medier, numera Kulturstyrelsen, fick i april 2010 i uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för digital radio, inklusive etablering av ett tredje sändarnät. Strategin utarbe- tades i samarbete med alla relevanta aktörer på radioområdet. Kulturstyrelsen presenterade i en rapport om digitalradio den 19 januari 2012 fyra scenarier för strategiska val knutna till en digitalisering av radion: 
  
 a) 
  
 Avvaktansscenariot, där man väntar och ser hur marknadens aktörer agerar kommande år, och först senare fattar politiska beslut om och hur en digitalisering ska genomföras. 
  
 b) 
  
 Avvaktansscenariot kombinerat med möjlig omdisponering, som innebär att en tvåårsperiod utnyttjas för att belysa möjlig- heterna till att flytta DR:s utbud från  
  
 DAB1-nätet 
  till DAB2- nätet samt närmare undersöka villkoren för en digitalradio- övergång. Att ge DR tillgång till kapaciteten i  
 DAB2-nätet 
  skulle innebära en möjlighet att distribuera företagets regionala sändningar fullt ut, eftersom  
 DAB1-nätet 
  inte är regionalt ned- brytbart. 
  
 c) 
  
 Expansionsscenariot, som innebär ett tillvaratagande av samtliga  
  
 DAB-sändningsmöjligheter 
  enligt frekvensplaneringen med ut- byggnad av ett tredje sändarnät, samtidigt som  
 FM-sändning- 
  arna fortsätter tills vidare. Alternativet innebär också en över- gång från DAB till DAB+. 
 147 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2014:77 
  
 d) 
  
 Migreringsscenariot, som baseras på att radiomediet digitaliseras med en övergång till DAB+, eller eventuellt  
  
 DVB-T2-Lite, 
  och att digitaliseringen sker genom en etappvis överflyttning av kanaler från FM till den digitala plattformen eller genom en samtidig släckning av alla  
 FM-sändningar 
  och överflyttning till digitala sändarnät. 
 Under hösten 2012 beslutades ett nytt medieavtal för perioden  
 2012–2014. 
  Avtalet innebar ett ställningstagande för en släckning av  
 FM-sändningarna 
  och en utbyggnad av digital radio. Några centrala delar i överenskommelsen är: 
  
 FM-bandet 
  
  släcks vid utgången av 2019 om det vid halvårs- skiftet 2018 kan konstateras att minst 50 procent av radio- lyssningen 
 ,  
  
 inklusive radiolyssning i bilar, sker på digitala platt- formar. 
  
 Icke-kommersiell 
  
  lokalradio, motsvarande den svenska när- radion, får dock möjligheten att fortsätta distribueras via FM om de inte vill gå över till digital distribution. 
  
 Frågan om en eventuell förlängning av den kommersiella radions  
  
 FM-tillstånd, 
  som löper till och med 2015, till och med FM- släckningen blir föremål för utredning. 
  
 Fortsatt undersökning av de tekniska förutsättningarna för ett byte av DR:s och de kommersiella programföretagens utsänd- ningskapacitet i DAB1- och  
  
 DAB2-näten. 
  Undersökningen utgår från en övergång från DAB till DAB+. Ett byte, tillsam- mans med en övergång till DAB+, ger möjlighet att samla DR:s regionala program och övriga  
 DAB-utbud 
  i samma sändarnät. 
  
 Utlysning av ledig kapacitet i  
  
 DAB2-nätet 
  till kommersiella aktörer bör ske snarast, med villkor om att nya tillståndshavare ska acceptera att sända i  
 DAB1-nätet 
  med hänsyn till sändar- nätsbytet. Därefter bör förberedas för utlysning av sändnings- möjligheterna i ett tredje  
 DAB-nät 
  på kommersiella villkor. 
  
 Det finns ett politiskt önskemål om att DR inte ska vara ägare till  
  
 DAB1-nätet. 
  
 148 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 2 
  
 Den 17 december 2013 avtalade de mediepolitiska talespersonerna från partierna bakom medieavtalet för  
 2012–2014, 
  att Kultur- ministeriet och Kulturstyrelsen, i dialog med relevanta aktörer ska undersöka möjligheterna att implementera de olika delarna i medie- avtalets avsnitt om digitalradio stegvist och i närmare samarbete med aktörerna. En justerad plan för utbyggnad av digitalradio i Danmark presenterades den 14 mars 2014. Två etapper definieras i planen: 
  
 Steg 1: Fokus på att öka utbudet av programtjänster i DAB- näten och att påbörja en övergång till DAB+. Nya sändnings- möjligheter för kommersiell radio ska utlysas i DAB  
  
 3-nätet 
  under året. Nätet är ännu inte utbyggt men förväntas kunna tas i bruk under början av 2015 för  
 DAB+-tjänster. 
  P4, DR:s regionala program, som ännu inte är tillgängligt i DAB, distribueras från början av 2015 i DAB+ i  
 DAB2-nätet. 
  
 Steg 2: Fokus på ett generellt formatskifte till DAB+ och genomförande av kapacitetsbytet i DAB1- och  
  
 DAB2-näten. 
  Därmed samlas DR:s program i  
 DAB2-nätet 
  och rikstäckande kommersiella kanaler i  
 DAB1-nätet. 
  
 Planen innebär enligt Kulturstyrelsen att  
 DAB-plattformen 
  kom- mer att kunna erbjuda ett utbud och en täckning så att lyssnarna i början av 2015 kan byta från FM till DAB utan att uppleva försäm- ringar. Samtidigt sörjs för att nuvarande  
 DAB-lyssnare 
  inte kom- mer att uppleva försämringar under arbetet med steg 1. 
 De programföretag som får tillstånd att sända i  
 DAB3-nätet 
  ska gemensamt besluta om hur täckningsgraden ska vara i de 13 regioner som nätet är nedbrytbart i. 
 En informationskampanj om digital radio ska genomföras i sam- band med att  
 DAB3-nätet 
  tas i bruk och pågå till  
 FM-släckningen. 
  Radiobranschens parter ska involveras i arbetet. Kulturministeriet har också etablerat ett forum för digitalradioutbyggnaden i Danmark. Till forumet ska inbjudas radiobranschen, relevanta myndigheter, repre- sentanter för konsumenter, radio- och  
 tv-handlare, 
  bilbranschen och importörer. Forumet ska möjliggöra en löpande dialog mellan Kulturministeriet och relevanta aktörer om digitalradioutbyggnaden. 
 149 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2014:77 
  
 Finland 
 Det finska public  
 service-företaget 
  YLE startade försöksverksamhet med  
 DAB-sändningar 
  1998 som nådde cirka 2 miljoner invånare. Intresset från kommersiell radio att delta i försöken var lågt och 2005 upphörde YLE med sin  
 DAB-verksamhet. 
  Inför frekvens- koordineringskonfrensen i Geneve 2006 valde Finland att inte lämna in några önskemål om tilldelningar för  
 DAB-radio, 
  utan i stället sträva efter att använda tillgängligt utrymme i  
 VHF-bandet 
  för  
 digital-tv-sändningar. 
  Det betyder att det inte längre finns frekvensresurser planerade för  
 DAB-sändningar 
  i Finland och det gör landet unikt i ett europeiskt perspektiv. 
 YLE tillhandahåller i dag ett antal radiokanaler via det digitala marknätet för tv. Försök med radiodistribution via  
 mobil-tv- 
  tekniken  
 DVB-H 
  har genomförts utan framgång. 
 Storbritannien 
 BBC påbörjade provsändningar med DAB 1995 men först 2002 började företaget på allvar satsa resurser på den digitala radion. Bland annat lanserades ett flertal kanaler som endast tillgänglig- gjordes via den digitala plattformen. I dag sänds  
 DAB-radio 
  i två rikstäckande nät med 94 respektive 89 procents täckningsgrad. Utöver detta sänds digitalradio via ett antal regionala och lokala sändarnät som tillsammans täcker mer än 72 procent av hushållen. BBC sänder 11 kanaler i sitt rikstäckande nät och i det andra riks- täckande nätet, som drivs av företaget Digital One, sänds 12 kom- mersiella kanaler. BBC har förbundit sig att bygga ut sitt nät till 97 procents täckning. 
 I juni 2009 presenterade den brittiska regeringen rapporten Digital Britain som innehöll ställningstaganden på digitalradio- området. I rapporten förtydligades behovet av en digital broadcast- baserad distributionsplattform avsedd för radio. Samtidigt som rege- ringen konstaterade att  
 DAB-utvecklingen 
  gått framåt när det gällde täckning, utbud av tjänster och tillgången till attraktivt prissatta mottagare, så fanns det behov för regeringen att sörja för en fort- satt positiv utveckling. 
 150 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 2 
  
 Regeringens beslut tog sin utgångspunkt i de övergångskriterier som tagits fram i en tidigare rapport, nämligen att beslut om ett datum för släckning av  
 FM-näten 
  kan fattas när 
  
 minst 50 procent av radiolyssnandet sker digitalt, och 
  
 den nationella  
  
 DAB-täckningen 
  är jämförbar med FM och den lokala  
 DAB-täckningen 
  motsvarar 90 procent av befolkningen och inkluderar alla större vägar. 
 Regeringens avsikt var att ha uppnått övergångskriterierna senast 2013. Datumet för släckning ska offentliggöras minst två år före släckningen och ett måldatum för släckning sattes således till slutet av 2015. 
 Vid sidan av de centrala förutsättningarna för en digitalradio- övergång tog rapporten också upp andra digitalradiorelaterade frågor. Mot bakgrund av att frågor ställts om den mest lämpliga tekniken för digitalradio framförde regeringen att framtidens digitala radio kommer att finnas på många plattformar parallellt, men att lyssnar- nas beteende redan visat på behovet av en markbaserad distribution och att  
 DAB-tekniken 
  kan ge fördelar för lyssnarna och radioföre- tagen både på kort och på lång sikt. 
 Den 16 december 2013 meddelade den brittiske kulturministern Ed Vaizey regeringens ställningstagande i den fortsatta digitalise- ringsprocessen. 
 5  
 Inledningsvis noterades att utbyggnaden av DAB- näten har fortsatt och att antalet digitalradiolyssnare fortsätter att öka. Från 2009 har andelen digitalt lyssnande gått upp från 21,9 till 35,6 procent. 45 procent av befolkningen bor nu i hushåll där det finns en  
 DAB-radiomottagare 
  och andelen nya bilar som säljs med  
 DAB-radio 
  monterade hade ökat från 4,5 procent 2010 till 41,6 pro- cent 2013. 
 Trots den fortsatt positiva utvecklingen, så hade målen som uppställts för att kunna fatta beslut om en digitalisering av radion inte uppnåtts. Någon tidpunkt för en digitalradioövergång och släckning av  
 FM-nätet 
  presenterades således inte av ministern, däremot ett antal åtgärder för att påskynda digitalradioutvecklingen. I huvudsak handlade det om att ge förutsättningar för en fortsatt 
  
 5  
  
 www.gov.uk/government/speeches/go-digital-conference-16-december-2013-check- 
 against-delivery 
  
 151 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2014:77 
  
 utbyggnad av de lokala och regionala nätens täckning. Även utbuds- frågan berördes genom besked om utlysning av tillstånd för ett andra rikstäckande kommersiellt sändarnät. Dessutom ska tillstånds- myndigheten Ofcom fortsätta sin försöksverksamhet med små- skalig DAB, vilket är en teknisk lösning som möjliggör för mindre lokala radiostationer att sända digitalt med  
 DAB-teknik 
  utan att behöva använda kapacitet hos de större sändaroperatörerna. Även ett antal steg för att underlätta uppgradering av bilparkens analoga radiomottagare presenterades. 
 Den brittiska radiobranschen är, med några undantag, fortsatt angelägna om att driva digitaliseringen framåt och verkar i den gemensamma organisationen Digital Radio UK för att informera allmänheten om digital radio. 
 Ed Vaizey har senare i tidningsintervjuer gett uttryck för upp- fattningen att beslut om en övergång kommer att kunna fattas någon gång under detta decennium. 
 6  
 Trots stora framsteg i digitali- seringsprocessen, menar Williams att han inte kommer att fatta något principiellt beslut, eller fastslå datum för övergången, förrän lyss- narna i större utsträckning är med på förändringen. Vidare har han poängterat att det är först de senaste tre åren som den kommersi- Dorsey radion gjort gemensam sak med BBC för att driva digitalise- ringen framåt och att de måste anstränga sig ytterligare för att över- tyga lyssnarna att digitaliseringen är rätt väg att gå. 
 Tyskland 
 Efter några års försökssändningar inleddes reguljära  
 DAB-sänd- 
  ningar 1999 i form av regionala sändningar, mot bakgrund av att varje enskild förbundsstat ansvarar för sändningstillstånden. 2011 lanserades ett nationellt sändarnät för digital radio med tekniken DAB+. Utbyggnaden av detta nät har delvis finansierats via KEF som fördelar medel till de tyska public  
 service-bolagen. 
 7 
  
 Finansie- ringen villkorades med att också privata radioföretag deltog genom att teckna kontrakt för utbyggnaden av det rikstäckande nätet. Sammanlagt distribueras 13 kanaler i nätet, både från privata radio- 
  
 6 
  
 www.theguardian.com/media/2013/dec/16/digital-radio-switchover-2020-ed-vaizey 
  
 7 
  
 Kommission zur Ermittlung des Finanzbederfs der Rundfunkanstalten. 
  
 152 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 2 
  
 företag och public  
 service-radion. 
  Utöver dessa sändningar sker  
 DAB-sändningar 
  fortsatt på regional nivå i var och en av de 16 del- staterna. Exempelvis finns i Berlin 38 programtjänster tillgängliga och i München 49. 
 Utbyggnaden av det rikstäckande nätet har nu nått över 90 pro- cents hushållstäckning och 75 procent av de större vägarna täcks. För att underlätta koordinering av marknadsföring av digitalradio och den fortsatta nätutbyggnaden har samarbetsorganet Digital- radio Deutschland skapats av de privata radioföretagen tillsammans med public  
 service-bolagen 
  och Media Broadcast, företaget som driver sändarnätet. 
 Frågan om en avveckling av  
 FM-nätet 
  diskuteras men det finns för närvarande inget beslut om en övergångsplan. 
 153 
 Bilaga 3 
 Digitalradions utveckling i Sverige 
 Försökssändningar med  
 DAB-teknik 
  och utbyggnad av sändarnät 
 Försökssändningar med digital marksänd ljudradio påbörjades i Sverige 1995. Frågan hade berörts i två utredningar under första halvan av  
 1990-talet 
  och bedömningen var att den digitala tekniken visade lovande utvecklingsmöjligheter samt att digital marksänd ljudradio enligt  
 DAB-systemet 
  skulle kunna introduceras i Sverige. 
 1  
 1994 inkom Teracom Svensk Rundradio AB och SR till regeringen med önskemål om att starta försök med  
 DAB-sändningar 
  vid års- skiftet  
 1995–96 
  i och omkring Stockholm, Göteborg och Malmö. Sändningarna skulle nå cirka 35 procent av landets befolkning. 
 Riksdagen beslutade under våren 1995 att låta SR, UR och privata radioföretag påbörja sändningar i begränsad omfattning. 
 2  
 Beslutet motiverades bland annat med att den digitala tekniken ger bättre ljudkvalitet, större tålighet mot störningar och effektivare frekvensanvändning. Genom att inleda försöket skulle radioföre- tagen få möjlighet att bedöma fördelar och nackdelar med den nya  
 DAB-tekniken. 
  Sändningarna skulle inledningsvis förekomma i ett begränsat antal områden i såväl storstadsregionerna som i andra delar av landet. Regeringen bedömde att sändningsverksamheten skulle kunna finansieras av de medverkande företagen utan att staten anslog några särskilda medel. 
 Efter riksdagens beslut fattade regeringen två beslut om fördel- ning av sändningsutrymme mellan public service och privatradio. Besluten innebar också en geografisk begränsning av sändningarnas omfattning. Utgångspunkten för besluten var att Sverige tilldelats 
  
 1 
  
 SOU 1991:108 Tekniskt utrymme för reklamfinansierad radio och SOU 1994:34 Tekniskt utrymme för ytterligare  
  
 TV-sändningar. 
  
 2 
  
 Prop. 1994/95:170 Digitala ljudradiosändningar. 
  
 155 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2014:77 
  
 två frekvensblock för digitala sändningar, ett nationellt och ett regionalt nedbrytbart, vid den internationella planeringskonferen- sen i Wiesbaden 1995. Regeringens beslut innebar att det nationella blocket tilldelades SR och det regionala blocket delvis skulle upp- låtas för privata programföretag. Sändningarna fick enligt besluten ske i Stockholms- Göteborgs- och Malmöområdena samt i Norr- bottens län. 
 3  
 Sändningar inleddes av SR hösten 1995 och bestod av parallellsändningar av företagets analoga utbud. 1997 startade SR den första helt digitala radiokanalen i Sverige, finskspråkiga P7, efter medgivande från regeringen. De sändningstillstånd som med- delades för SR inför perioden  
 1997–2001 
  innebar inga förändringar avseende möjligheten att bedriva digitala radiosändningar jämfört med de tidigare besluten om sändningsutrymme. Från och med 2002 fick SR och UR särskilda sändningstillstånd för digitala sänd- ningar som kompletterar tillstånden för analoga radiosändningar. 
 Den privata radions deltagande i den digitala försöksverksam- heten krävde särskilda sändningstillstånd från regeringen. Radio- och  
 TV-verket, 
  som hade en förberedande roll i tillståndsgivnings- processen, utlyste i oktober 1995 lediga tillstånd för digitala ljud- radiosändningar för privata radioföretag. Tjugotvå programföretag ansökte om tillstånd varav de flesta hade erfarenhet från analog kommersiell lokalradio. Efter en utdragen tillståndsprocess lämnade Kulturdepartementet i juni 1998 förslag till tillståndsvillkor för godkännande av programföretagen. De flesta ansökningar återkall- ades emellertid av de sökande efter det att Radioutgivareföreningen rekommenderat sina medlemsföretag att göra så. Motivet att inte godta tillståndsvillkoren var enligt Radioutgivareföreningen att de inte var tillräckligt långsiktiga och kommersiellt gångbara. Konse- kvensen blev att inga tillstånd för kommersiell digital radio med- delades. 
 Efter försökssändningarna inletts påbörjades en utbyggnad av sändarnäten från den ursprungliga täckningsgraden på cirka 35 pro- cent av befolkningen. Vid utgången av 1996 hade nätet byggts ut till 45 procents befolkningstäckning och i april 1999 nåddes en täckningsgrad på 85 procent. Även om täckningsgraden var hög så fanns det brister i hörbarheten. Bland annat begränsades sändar- effekterna så att  
 DAB-signalen 
  inte skulle störa de analoga  
 tv-sänd- 
  
 3  
 Ku95/1463/RTV och Ku95/1697/RTV. 
 156 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 3 
  
 ningar som då bedrevs i angränsande frekvensutrymme. De effekt- begränsande åtgärderna ledde till dålig inomhusmottagning. Ett annat problem för utvecklingen av digital radio vid denna tid var bristen på mottagare till rimliga priser. 
 Sändningarna begränsas och utredning tillsätts 
 I juni 2001 beslutade riksdagen att SR skulle minska sina kostnader för digitalradiosändningarna i avvaktan på en utredning av verksam- heten. 
 4  
 Det ledde till att SR och Teracom träffade avtal om att minska  
 DAB-sändningarnas 
  omfattning till att täcka Luleå, Stock- holm, Göteborg och Malmö. Avtalet trädde i kraft 1 januari 2002 och hushållstäckningen minskade därmed från 85 till 35 procent. 
 En kartläggning och analys av situationen färdigställdes av en särskild utredare i april 2002. 
 5  
 Därefter beslutade regeringen att fortsätta utredningsarbetet som en parlamentarisk kommitté. Digital- radiokommittén föreslog i början av 2004 att en digitalisering av ljudradion i Sverige borde fortsätta, eftersom det fanns en rad för- delar med att distributionen av ljudradio även sker med digital teknik. 
 6  
 Utveckling av digitala sändningar skulle möjliggöra en ökad mångfald och ett gynnande av yttrande- informations- och etableringsfriheten. Fler aktörer skulle kunna bedriva ljudradio- sändningar och verksamma programföretag utöka och bredda sitt utbud och få större möjligheter att tillgodose lyssnarnas behov och intressen. En digitalisering torde också, enligt kommitténs mening, bidra till att ljudradions ställning på massmedieområdet kunde bibehållas eller stärkas. Beträffande teknikfrågan konstaterade kommittén att  
 DAB-standarden 
  framstått som den mest överlägsna befintliga standarden. Någon särskild standard skulle dock inte utpekas inför ett eventuellt teknikskifte utan förutsättningar skulle skapas för programföretagen att distribuera ljudradio via olika digitala standarder som i framtiden skulle komma att ha motsvar- ande täckning som dagens  
 FM-nät. 
  En avveckling av  
 FM-sändning- 
  arna ansåg kommittén vara beroende av en mängd olika faktorer, såsom geografisk täckning för marksänd radio, antalet sålda digital- 
  
 4 
  
 Prop. 2000/01:94 s. 62. 
  
 5 
  
 SOU 2002:38. 
  
 6 
  
 SOU 2004:16. 
  
 157 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2014:77 
  
 radiomottagare, lyssnandet på digitalradio, kostnader för parallell- sändning samt den besparing som en släckning av analoga sänd- ningar skulle medföra. Det fanns inte underlag att fastlägga någon bestämd tidpunkt när de analoga sändningarna skulle upphöra. 
 Kommittén ansåg dock att det var viktigt att det bedrevs DAB- sändningar i Sverige även i fortsättningen eftersom ett stopp i avvaktan på större klarhet i teknikfrågan skulle vara till nackdel för utvecklingen. Inledningsvis skulle dessa sändningar bedrivas utifrån ett innovationsperspektiv, varmed menades att sändningarna skulle skapa utrymme för ett mångsidigare och tillgängligare utbud och därmed öka radiomediets attraktivitet. Efter en utvärdering som enligt kommittén skulle äga rum 2008 skulle det kunna avgöras om det var lämpligt att gå vidare med ett teknikskifte på ljudradio- området och avveckla  
 FM-sändningarna. 
  
 För att möjliggöra en fortsatt sändningsverksamhet och en etapp- vis utbyggnad av sändningarna föreslog kommittén att det borde skapas incitament för att underlätta driften av lokala digitala ljud- radiosändningar. Incitamentsmodellen utgick från att tillstånds- havare som erhållit tillstånd för analog kommersiell radio skulle kunna erhålla lättnader i koncessionsavgifterna eller lättnader i då gällande innehållsvillkor om tillståndshavaren erhåller tillstånd att bedriva  
 DAB-sändningar. 
  Statens intäktsbortfall beräknades mot- svara cirka 50 mnkr per år. 
 För SR:s del ansåg kommittén att de fortsatta  
 DAB-sändning- 
  arna inledningsvis skulle finansieras genom anvisning av 25 mnkr, motsvarande en höjning av  
 TV-avgiften 
  med cirka 4 kronor per år. 
 Teknikfrågan utreds 
 Regeringen meddelade i slutet av 2005 att man inte avsåg att på- börja den etappvisa utbyggnaden som Digitalradiokommittén före- slagit. 
 7  
 Motivering var att  
 DAB-teknikens 
  fördelar för konsumen- ten inte var klarlagda och att tekniken haft begränsad framgång i andra länder. Regeringen ansåg vidare att andra tekniska lösningar inte prövats fullt ut och att det inte fanns skäl att välja en enskild teknik för den framtida radiodistributionen. Samtidigt aviserades avsikten att ge Radio- och  
 TV-verket 
  i uppdrag att i dialog med SR, 
  
 7  
 Skr. 2005/06:66. 
 158 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 3 
  
 UR, övriga programföretag och organisationer inom radio- och tv- branschen, närradions företrädare, berörda myndigheter och andra aktörer, ta fram underlag för en löpande bedömning av olika tekniker för ljudradio. Uppdraget gavs i januari 2006 och det slutredovisades i juni 2008. 
 I Radio- och  
 TV-verkets 
  slutrapport, Framtidens radio, var en av slutsatserna att under de tre år som verket följt utvecklingen av digitala tekniker för att sända ljudradio, hade radiobranschens åsikter blivit mer tydliga och enhetliga. Enligt verket var huvud- delen av radiobranschen överens om att radion behövde utvecklas, att  
 FM-näten 
  led av kapacitetsbrist och utvecklingspotential, att radion behövde en huvudform för distributionen, att digitaliseringen var nödvändig och brådskande, att beslut om regelverk för till- ståndsgivning behövdes, att frågan om sändningsutrymme behövde adresseras samt att radio redan då sändes via  
 IP-nätverk 
  och skulle komma att fortsätta utvecklas oavsett vilken huvuddistributions- form som valdes. Beträffande  
 FM-nätets 
  framtid var aktörerna överens om att det inte borde släckas för tidigt, utan användas för parallellsändningar och utökade lokal- och närradiosändningar. 
 Radio- och  
 TV-verket 
  kunde slutligen konstatera att SR, UR, MTG och SBS var överens om nödvändigheten av att satsa på en plattform och teknik som gav både public  
 service-radion 
  och kom- mersiell radio optimala förutsättningar att utvecklas och att DAB+ var den teknik som föreföll mest lämpad för Sverige. Även Teracom och företrädare för närradion uttryckte sitt stöd för DAB+. 
 8 
  
 Radio- och  
 TV-verkets 
  rapporter utgjorde underlag för rege- ringens fortsatta bedömningar på området, bland annat i proposi- tionen Utveckling för oberoende och kvalitet – radio och tv i allmänhetens tjänst  
 2010–2013. 
 9 
  
 Regeringens bedömde då att en utveckling av digital radio bör vara marknadsdriven. Detta innebar att de kommersiella aktörerna på radiomarknaden deltar och att parterna samverkar, dels beträffande val av teknisk standard, dels när det gäller att bära kostnaderna för utveckling och utbyggnad. Regeringen välkomnade samtidigt den samsyn som SR och övriga större aktörer på radioområdet visat och framförde att SR inte ensamt borde driva utvecklingen av digitala sändningar. 
  
 8 
  
 Radio- och  
  
 TV-verket 
  2008, Framtidens radio – slutrapport, s. 98. 
  
 9 
  
 Prop. 2008/09:195 s.67. 
  
 159 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2014:77 
  
 Sedan 2010 har det bedrivits försöksverksamhet med DAB+- sändningar i Stockholm, Uppsala och Gävle. Teracom står bakom verksamheten som omfattat 11 kanaler från kommersiella radio- företag, närradiosändande föreningar och Sveriges Radio. 
 Ett nytt regelverk för digital kommersiell radio 
 2007 års utredning om kommersiell radio lämnade sitt slutbetän- kande i oktober 2008 och hade flera förslag på digitalradioområdet. 
 10  
 Framförallt handlade det om införande av ett nytt regelverk för tillståndsgivning för digitala kommersiella sändningar samt att regeringen skulle besluta om sändningsutrymme. Den stora för- delen med digital radiodistribution som utredningen lyfte fram var möjligheten att sända fler kanaler till en lägre kostnad. I samman- hanget bör nämnas att utredningen samtidigt bedömde att det inte borde skapas något nytt analogt nät för sändning av kommersiell radio på grund av höga kostnader, stor tidsåtgång för frekvens- planering och den negativa påverkan ett nytt när skulle få för befintliga tillståndshavare. 
 Utredningens förslag genomfördes delvis i den nya radio- och  
 tv-lagen 
  (2010:696) som trädde i kraft den 1 augusti 2010. Rege- ringen ansåg i propositionen att det var av stor vikt att tydligare förutsättningar skapades för digitalradio för att främja utveck- lingen. 
 11  
 Tillståndsgivningssystemet som infördes liknar det som används för att fördela tillstånd för digitala  
 tv-sändningar 
  och baseras på sändningarnas innehåll. Den ansvariga tillståndsmyndig- heten ska vid urvalsförfarandet beakta att utrymmet för digitala sändningar ska kunna tas i anspråk för olika programtjänster så att sändningarna kommer att tillgodose olika intressen och smakrikt- ningar, för såväl nationella som lokala och regionala program- tjänster, och av flera av varandra oberoende programföretag. Detta urvalssystem skiljer sig från det auktionsförfarande som tillämpas för analog kommersiell radio där den sökande som lämnat det högsta budet i det aktuella sändningsområdet får tillståndet. Auktionen sker genom ett slutet anbudsförfarande. 
  
 10 
  
 SOU 2008:96 Kommersiell radio – nya sändningsmöjligheter. 
  
 11 
  
 Prop. 2009/10:115 En ny radio- och  
  
 tv-lag. 
  s. 228. 
 160 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 3 
  
 Beslut om sändningsutrymme 
 I den nya radio- och  
 tv-lagen 
  infördes också en bestämmelse om att regeringen beslutar om det sändningsutrymme som i olika delar av landet får upplåtas för digital kommersiell radio. Motsvarande regel tillämpas på  
 digital-tv-området. 
  Ramarna för regeringens beslut om sändningsutrymme är de internationella överenskommelser som finns på området. De frekvensmässiga förutsättningarna att sända digital ljudradio i Sverige förbättrades avsevärt genom den inter- nationella frekvensplaneringskonferensen i Genève 2006. Sverige tilldelades utrymme motsvarande fyra frekvenslager för marksänd digitalradio i band III  
 (174–240 
  MHz). Varje frekvenslager ger möjlighet att etablera ett rikstäckande sändarnät. Tre av de fyra frekvenslagren kan utnyttjas regionalt nedbrytbara sändningar. 
 Den 28 oktober 2010 beslutade regeringen att sändningsutrymme i band III  
 (174–240 
  MHz) motsvarande två frekvenslager i hela landet med regional nedbrytbarhet i 34 områden får upplåtas för kommersiella digitala radiosändningar som kräver tillstånd enligt radio- och  
 tv-lagen. 
 12 
  
 Beslutet möjliggjorde för Myndigheten för radio och tv att inleda arbetet med en tillståndsgivningsprocess. I skälen för beslutet anförs att utvecklingsmöjligheterna för analog ljudradio i  
 FM-bandet 
  är mycket små och att det därför är viktigt för radions utveckling att nya distributionsmöjligheter blir tillgäng- liga. 
 I samband med beslutet om sändningsutrymme beslutade rege- ringen också om förnyade sändningstillstånd för SR och UR. Till- stånden är liksom tidigare geografiskt begränsade med rätt att i Stockholmsområdet och Norrbotten sända nio program samt i Göteborgs- och Malmöområdena sända tio program. Skillnaden jämfört med tidigare tillstånd är att SR får sända med utnyttjande av annat sändningsutrymme än det som regeringen tillgängliggjort för tillståndsgivning av Myndigheten för radio och tv, dvs. det utrymme som ska användas för kommersiella digitala radiosänd- ningar. 
  
 12  
 Ku2010/1721/MFI. 
 161 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2014:77 
  
 Myndighetens tillståndsgivningsprocess 
 Myndigheten för radio och tv fastställde i juni 2011 en strategi för tillståndsgivning för digital kommersiell radio. Strategin utarbeta- des i samverkan med Post- och telestyrelsen. Syftet med strategin är att den ska vara ett verktyg för myndigheten inför och under arbetet med tillståndsgivningen. 
 Myndigheten för radio och tv gör följande ställningstaganden: 
  
 Marknätet är en viktig distributionsplattform för ljudradio. Digitala ljudradiosändningar i marknätet ger möjligheter till en utveckling av denna plattform. 
  
 Tillgängligt frekvensutrymme bör användas effektivt. En till- ståndsprocess bör göra digitala ljudradiosändningar möjliga i så stor utsträckning som möjligt. 
  
 Hela det sändningsutrymme som regeringen har upplåtit för digital kommersiell radio bör därför ingå i en första utlysning av lediga tillstånd. 
  
 Tillståndshavarna ska samverka i tekniska frågor. De bör själva ansvara för att ta fram ett samverkansavtal. Samverkansavtalet bör bland annat reglera frågan om vem som hanterar utsänd- ningarna. 
  
 Tekniken  
  
 T-DAB+ 
  eller därmed kompatibel teknik bör använ- das vid utsändning och detta bör slås fast i tillståndsvillkor. 
  
 Myndigheten bör inte ställa något krav på en genomsnittlig minsta eller högsta bithastighet per utsänd programtjänst. Vid ansökningstillfället bör de sökande redogöra för sina kapacitets- behov för varje programtjänst. Utgångspunkten för tillstånds- givningen är att varje sändarnät kan rymma upp till 16 program- tjänster. 
  
 Det bör vara möjligt att söka tillstånd för både nationella och regionala sändningar. Hur många sådana tillstånd som meddelas och fördelningen mellan nationella och regionala tillstånd ska avgöras efter en samlad bedömning av de ansökningar som kom- mer in vid varje tillståndsomgång. 
  
 162 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 3 
  
 Myndigheten kan komma att föreskriva vissa täckningskrav som tillståndsvillkor. Ett sådant täckningskrav bör så långt som möj- ligt baseras på de sökande programbolagens egna bedömningar av lämplig utbyggnadstakt och minsta godtagbara täckning för sändningarna. 
  
 Det bör vara möjligt för en tillståndshavare att sända tilläggs- tjänster i rimlig omfattning. Tilläggstjänsterna ska vara relate- rade till den tillståndsgivna sändningsverksamheten. 
  
 En positiv omständighet vid tillståndsgivningen är viljan att ut- forma sändningarna så att personer med funktionsnedsättning lättare kan ta del av dem. 
  
 Tillstånd för digital kommersiell radio lystes ut av myndigheten den 4 juni 2012 och ansökningstiden löpte till den 1 oktober. Myndig- heten fick sammanlagt in 26 ansökningar från 7 programföretag. 
 Fördelningen av tillstånd 
 Den 2 oktober 2014 beslutade Myndigheten för radio och tv om tillstånd för digital kommersiell radio. 21 nationella och 4 regionala och lokala sändningstillstånd gavs till 6 företag. Eftersom utrym- met i de två tillgängliga sändarnäten motsvarar cirka 30 nationella programtjänster behövde något urvalsförfarande inte göras. Se mer om tillstånden för digital kommersiell radio i avsnitt 3.3.4. 
 163 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2014:77 
  
 Public  
 service-kommitténs 
  betänkande 
 Den 11 september 2012 lämnade Public  
 service-kommittén 
  sitt betänkande Nya villkor för public service (SOU 2012:59). Kom- mittén bedömde att de fördelar som en digitalisering av marknätet för radio ger i form av ökade möjligheter till nationella sändningar, fler kanaler och nya tjänster och därtill de långsiktigt lägre distribu- tionskostnaderna motiverade en övergång från FM till digital radio. Utvecklingen av digitalradio borde fortsatt vara marknadsdriven men marknaden behövde tydliga förutsättningar från riksdag och regering. Regeringen delade kommitténs bedömning om fördelarna med en övergång från FM till marksänd digitalradio i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst  
 2014–2019. 
 13 
  
 Regeringen meddelade också i propositionen sin avsikt att ge en branschsamordnare i uppdrag att tillsammans med Myndig- heten för radio och tv och i nära dialog med SR och de kommersi- ella programföretagen samt andra berörda aktörer utarbeta en plan för övergång från  
 FM-sändningar 
  till marksänd digitalradio. 
  
 13  
 Prop. 2012/13:164. 
 164 
 Bilaga 4 
 Beskrivning av radiolyssnandet och radiomarknaden 
 Andelen lyssnare och lyssnartid 
 Andelen av befolkningen som lyssnar på radio en genomsnittlig dag uppgår till 67 procent enligt statistik publicerad av Nordicom- Sverige i Mediebarometern 2013. Det är en oförändrad nivå jämfört med föregående år.  
 Nordicom-Sveriges 
  statistik bygger på telefon- intervjuer med ett slumpmässigt urval av befolkningen mellan  
 9–79 
  år. Med radiolyssnande avses all användning av radio, dvs. även webb- radio och poddradio, och oavsett om lyssnandet är aktivt eller mer passivt. I ett längre perspektiv visar statistiken att andelen radio- lyssnare minskat under  
 2000-talet. 
  1995 var andelen lyssnare en genomsnittlig dag 80 procent och fram till slutet av  
 1990-talet 
  ökade andelen lyssnare i samtliga åldersgrupper. Nedgången under  
 2000-talet 
  är störst bland personer under 45, enligt Nordicom- Sverige sannolikt beroende på en förflyttning av musiklyssnande till andra plattformar, t.ex. Spotify. De senaste årens statistik visar att nedgången i andelen radiolyssnare stannat upp. 
 De flesta som lyssnar på radio gör det via en vanlig radioapparat. Radiolyssnandet i bilen är också stort. Enligt statistiken är det få som lyssnar på radio i sin mobil trots att tillgången till mobiler ökar. Webb- och poddradio samlar fortfarande relativt låga andelar lyssnare en genomsnittlig dag. 
 165 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2014:77 
  
 Källa 
 :  
 Nordicom-Sverige, 
  Mediebarometern 2013. 
 Radions räckvidd är lägst bland barn och högst bland äldre. Den huvudsakliga skiljelinjen går mellan 15 till  
 24-åringar 
  och de som är 25 år och äldre. 
  
 100 
  
 90 
  
 74 
  
 78 
  
 80 
  
 67 
  
 68 
  
 70 
  
 66 
  
 66 
  
 60 
  
 44 
  
 48 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 9-14 
  år  
 15-24 
  år  
 25-44 
  år  
 45-64 
  år  
 65-79 
  år 
  
 Källa:  
  
 Nordicom-Sverige, 
  Mediebarometern 2013. 
 Radiolyssnarnas genomsnittliga lyssnartid uppgår till drygt två tim- mar. Länge var radion det medium som ägnades i särklass mest tid. Sedan början av  
 2000-talet 
  kan en minskning av lyssnartiden kon- stateras, men liksom när det gäller andelen lyssnare har minsk- ningen de senaste åren stannat av. 
 166 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 4 
  
 200 
 180 
 160 
 140 
 120 
 100 
 80 
 60 
 40 
 20 
 0  
  
  1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 
  
 Källa 
 :  
 Nordicom-Sverige, 
  Mediebarometern 2013. 
 Även när det gäller lyssnarnas genomsnittliga lyssnartid finns tyd- liga skillnader mellan åldersgrupperna. 
  
 180 
  
 156 
  
 160 
  
 140 
  
 123 
  
 122 
  
 124 
  
 123 
  
 120 
  
 113 
  
 89 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 9-14 
  år  
 15-24 
  år  
 25-44 
  år  
 45-64 
  år  
 65-79 
  år 
  
 Källa 
 :  
 Nordicom-Sverige, 
  Mediebarometern 2013. 
 167 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2014:77 
  
 Lyssnandet på olika kanaler 
 Företaget TNS Sifo genomför från och med januari 2013 mätningar av radiolyssnandet med s.k. PPM (portable people meter). Mät- ningarna görs på uppdrag av Sveriges Radio, MTG Radio och SBS Radio med hjälp av en liten mobil mätare som fångar upp radioljud. Drygt 1 200 mätare levererar data varje natt under en normal vecka. Mätarna bärs av en panel i åldern  
 12–79 
  år som rekryterats särskilt för att spegla radiolyssningen i Sverige. Mätaren registrerar en ohörbar digital kod som radioföretagen lägger in i radiosändning- arna. 
  
 Källa 
 : TNS Sifo Radiorapporter PPM. 
 SR har fler lyssnare än den kommersiella radion. Enligt Nordicom- Sveriges statistik kunde en svagt vikande trend för lyssnandet på SR noteras under slutet av  
 1990-talet 
  men de senaste åren har andelen lyssnare stabiliserats. Andelen lyssnare på kommersiell radio är något minskande de senaste åren. 
 168 
  
 SOU 2014:77 
  
 Bilaga 4 
  
 100 
  
 90 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 1994 
  
 1997 
  
 2001 
  
 2003 
  
 2005 
  
 2007 
  
 2009 
  
 2011 
  
 2013 
  
 Sveriges Radio 
  
 Kommersiell radio 
  
 Källa 
 :  
 Nordicom-Sverige, 
  Mediebarometern 2013. 
 169 
 Statens offentliga utredningar 2014 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Vissa bostadsbeskattningsfrågor. Fi. 
  
 2. 
  
 Framtidens valfrihetssystem 
  
 – 
  
 inom socialtjänsten. S. 
  
 3. 
  
 Boende utanför det egna hemmet 
  
 – 
  
 placeringsformer för barn och unga. S. 
  
 4. 
  
 Det måste gå att lita på konsument- skyddet. Ju. 
  
 5. 
  
 Staten får inte abdikera 
  
 – 
  
 om kommunaliseringen av den svenska skolan. U. 
  
 6. 
  
 Män och jämställdhet. U. 
  
 7. 
  
 Skärpta straff för vapenbrott. Ju. 
  
 8. 
  
 Översyn av statsskuldspolitiken. Fi. 
  
 9. 
  
 Förändrad assistansersättning 
  
 – 
  
 en översyn av ersättningssystemet. S. 
  
 10. 
  
 Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. S. 
  
 11. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. M. 
  
 12. 
  
 Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. U. 
  
 13. 
  
 En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 en ljusnande framtid kan bli vår. N. 
  
 14. 
  
 Effektiv och rättssäker  
  
 PBL-över­ 
  prövning. S. 
  
 15. 
  
 Investeringsplanering för försvars­ materiel 
  
 En ny  
 planerings-, 
  besluts- och uppföljningsprocess. Fö. 
  
 16. 
  
 Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. A. 
  
 17. 
  
 Genomförande av Seveso III- direktivet. Fö. 
  
 18. 
  
 Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Ju. 
  
 19. 
  
 Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. U. 
  
 20. 
  
 Läkemedel för särskilda behov. S. 
  
 21. Bredband för Sverige in i framtiden. N. 
 22. Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. Ju. 
  
 23. 
  
 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. S. 
  
 24. 
  
 Olycksregister och djupstudier på transportområdet. N. 
  
 25. 
  
 Internationella rättsförhållanden rörande arv. Ju. 
  
 26. 
  
 Tillträde till COTIF 1999. Ju. 
  
 27. 
  
 Svensk veteranpolitik. Ett ansvar för hela samhället. + Bilagor. Fö. 
  
 28. 
  
 Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. A. 
  
 29. 
  
 Assisterad befruktning för ensam­ stående kvinnor. Ju. 
  
 30. 
  
 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. A. 
  
 31. 
  
 Visselblåsare 
  
 Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. A. 
  
 32. 
  
 Jordbruks- och bostadsarrende 
  
 – 
  
 några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Ju. 
  
 33. 
  
 Från hyresrätt till äganderätt. Ju. 
  
 34. 
  
 Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. A. 
  
 35. 
  
 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. M. 
  
 36. 
  
 Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Ju. 
  
 37. 
  
 De svenska energimarknaderna 
  
 – 
  
 en samhällsekonomisk analys. Fi. 
  
 38. 
  
 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. L. 
  
 39. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. N. 
  
 40. 
  
 Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. Fi. 
  
 41. 
  
 Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. A. 
  
 42. 
  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
  
 Fud-program 
  2013. M. 
  
 43. 
  
 Synnerligen grova narkotikabrott. Ju. 
  
 44. 
  
 F-skuldsanering 
  
  – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. Ju. 
  
 45. 
  
 Unik kunskap genom registerforskning. U. 
  
 46. Marknadsmissbruk II. Fi. 
  
 47. 
  
 Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny  
  
 EU-lagstiftning 
  och en översyn av det svenska systemet. Ju. 
  
 48. 
  
 Registerutdrag i arbetslivet. A. 
  
 49. 
  
 Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. + Bilaga. Ju. 
  
 50. 
  
 Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. M. 
  
 51. 
  
 Nya regler om upphandling. S. 
  
 52. 
  
 Resolution. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. Fi. 
  
 53. 
  
 Material i kontakt med dricksvatten 
  
 – 
  
 myndighetsroller och ansvarsfrågor. L. 
  
 54. 
  
 Vildsvin och viltskador 
  
 – 
  
 om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. L. 
  
 55. 
  
 Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. A. 
  
 56. 
  
 Genomförande av Omnibus II- direktivet. Fi. 
  
 57. 
  
 En ny reglering för tjänstepensions- företag. Del 1 + 2. Fi. 
  
 58. 
  
 Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. S. 
  
 59. 
  
 Bostadsförsörjning och riksintressen. M. 
  
 60. 
  
 Tillförlitligare kreditupplysningar 
  
 – 
  
 ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. Ju. 
  
 61. 
  
 Svensk kontanthantering. Fi. 
  
 62. 
  
 Förbättrat förhandsbeskedsinstitut. Fi. 
  
 63. 
  
 Organiserad brottslighet 
  
 – 
  
 förfälts- och underlåtenhetsansvar, kvalifikationsgrunder m.m. Ju. 
  
 64. 
  
 En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga. Ku. 
  
 65. 
  
 Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst 
  
 Civil och militär samverkan. N. 
  
 66. 
  
 Myndigheter och organisationer under Miljödepartementet – en kartläggning. M. 
  
 67. 
  
 Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. S. 
  
 68. 
  
 Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Fi. 
  
 69. 
  
 En lag om upphandling av koncessioner. S. 
  
 70. 
  
 Ändrade informationskrav 
  
 på värdepappersmarknaden. Fi. 
  
 71. 
  
 Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar  
  
 2010–2014. 
  U. 
  
 72. 
  
 Handel med begagnade varor 
  
 och med skrot – vissa kontrollfrågor. N. 
  
 73. 
  
 Försvarsmakten i samhället 
  
 – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. Fö. 
  
 74. 
  
 Jämställdhet i socialförsäkringen? A. 
  
 75. 
  
 Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering. N. 
  
 76. 
  
 Fortsatt utveckling av förvaltnings- processen 
  
 och specialisering för skattemål. Ju. 
  
 77. 
  
 Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. Ku. 
  
 Statens offentliga utredningar 2014 
 Systematisk förteckning 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Det ska vara lätt att göra rätt 
 Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. [16] 
 Lönsamt arbete 
 – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. [28] 
 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. [30] 
 Visselblåsare 
 Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. [31] 
 Inte bara jämställdhet 
 Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. [34] 
 Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. [41] 
 Registerutdrag i arbetslivet. [48] 
 Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. [55] 
 Jämställdhet i socialförsäkringen? [74] 
 Finansdepartementet 
 Vissa bostadsbeskattningsfrågor. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. [8] 
 De svenska energimarknaderna 
 – en samhällsekonomisk analys. [37] 
 Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. [40] 
 Marknadsmissbruk II. [46] 
 Resolution. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. [52] 
 Genomförande av Omnibus II- direktivet. [56] 
 En ny reglering för tjänstepensionsföretag. Del 1 + 2. [57] 
 Svensk kontanthantering. [61] Förbättrat förhandsbeskedsinstitut. [62] 
 Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. [68] 
 Ändrade informationskrav 
 på värdepappersmarknaden. [70] 
 Försvarsdepartementet 
 Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny  
 planerings-, 
  besluts- och uppföljningsprocess. [15] 
 Genomförande av Seveso  
 III-direktivet. 
  [17] 
 Svensk veteranpolitik. Ett ansvar för hela samhället. + Bilagor. [27] 
 Försvarsmakten i samhället 
 – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. [73] 
 Justitiedepartementet 
 Det måste gå att lita på konsumentskyddet­. [4] 
 Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. [18] 
 Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. [22] 
 Internationella rättsförhållanden rörande arv. [25] 
 Tillträde till COTIF 1999. [26] 
 Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. [29] 
 Jordbruks- och bostadsarrende 
 – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. [32] 
 Från hyresrätt till äganderätt. [33] 
 Frågor om följerätt och om museernas kopiering. [36] 
 Synnerligen grova narkotikabrott. [43] 
  
 F-skuldsanering 
  – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. [44] 
 Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny  
 EU-lagstiftning 
  och en översyn av det svenska systemet. [47] 
 Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. 
 + Bilaga. [49] 
 Tillförlitligare kreditupplysningar 
 – ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. [60] 
 Organiserad brottslighet 
 – förfälts- och underlåtenhetsansvar, kvalifikationsgrunder m.m. [63] 
 Fortsatt utveckling av förvaltnings- processen 
 och specialisering för skattemål. [76] 
 Kulturdepartementet 
 En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga. [64] 
 Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. [77] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. [38] 
 Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarfrågor. [53] 
 Vildsvin och viltskador 
 – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. [54] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. [11] 
 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. [35] 
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2013. [42] 
 Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. [50] 
 Bostadsförsörjning och riksintressen. [59] 
 Myndigheter och organisationer under Miljödepartementet – en kartläggning. [66] 
 Näringsdepartementet 
 En digital agenda i människans tjänst 
 – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för Sverige in i framtiden. [21] 
 Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. [24] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. [39] 
 Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst Civil och militär samverkan. [65] 
 Handel med begagnade varor 
 och med skrot – vissa kontrollfrågor. [72] 
 Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering. [75] 
 Socialdepartementet 
 Framtidens valfrihetssystem 
 – inom socialtjänsten. [2] 
 Boende utanför det egna hemmet 
 – placeringsformer för barn och unga. [3] 
 Förändrad assistansersättning 
 – en översyn av ersättningssystemet. [9] 
 Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. [10] 
 Effektiv och rättssäker  
 PBL-överprövning. 
  [14] 
 Läkemedel för särskilda behov. [20] 
 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. [23] 
 Nya regler om upphandling. [51] 
 Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. [58] 
 Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. [67] 
 En lag om upphandling av koncessioner. [69] 
 Utbildningsdepartementet 
 Staten får inte abdikera 
 – om kommunaliseringen av den svenska skolan. [5] 
 Män och jämställdhet. [6] 
 Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. [12] 
 Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. [19] 
 Unik kunskap genom registerforskning. [45] 
 Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar  
 2010–2014. 
  [71]