Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Genomförande av EG:s direktiv om 
  
 upphandling inom försvars- och 
  
 Dir. 
  
 säkerhetsområdet 
  
 2009:37 
 Beslut vid regeringssammanträde den 7 maj 2009. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare ska lämna förslag till hur Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa byggentreprenader, varu- och tjänstekontrakt på försvars- och säkerhetsområdet  
 (PE-CONS 
  3609/09) ska genomföras i svensk rätt. Utredaren ska lämna förslag till en ny lag om upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet och övriga åtgärder som direktivet kan ge anledning till. Den föreslagna lagen ska även innehålla bestämmelser som reglerar upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet som inte omfattas av direktivet, dvs. bestämmelser motsvarande dem i 15 kap. lagen (2007:1091) om offentlig upphandling och i 15 kap. lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Utredaren är i övrigt fri att lämna de förslag som utredningsarbetet kan föranleda. 
 Nu gällande  
 EG-direktiv 
  m.m. 
 I  
 EG-rätten 
  regleras offentlig upphandling av direktiv 2004/18/EG (klassiska direktivet) och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster av direktiv 2004/17/EG (försörjningsdirektivet). Upphandlande myndigheter inom den klassiska sektorn är i huvudsak staten samt regionala och kommunala myndigheter. Till upphandlande myndigheter räknas även vissa bolag och andra organ som står under myndigheters inflytande och som har till syfte att tillgodose behov i det 
 271 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2010:13 
 allmännas intresse under förutsättning att behovet inte är av industriell eller kommersiell karaktär. Upphandlande myndigheter som verkar inom någon av sektorerna vatten, energi, transporter och posttjänster omfattas av direktivet för försörjningssektorerna. Även vissa privata företag omfattas av försörjningsdirektivet om de verkar inom dessa sektorer med stöd av ensamrätt eller särskild rätt. 
 Det klassiska direktivet omfattar bl.a. anskaffningar på försvarsområdet med förbehåll för artikel 296 i  
 EG-fördraget 
  (artikel 10). Undantag görs vidare för vissa kontrakt på säkerhetsområdet för sådana kontrakt som omfattas av sekretess eller som enligt gällande lagar eller andra författningar i medlemsstaten inte får genomföras utan särskilda säkerhetsåtgärder, eller då detta krävs med hänsyn till skyddet av medlemsstatens vitala intressen (artikel 14). 
 Av artikel 296 framgår att bestämmelserna i fördraget inte ska hindra tillämpningen av följande regler: a) Ingen medlemsstat ska vara förpliktad att lämna sådan information vars avslöjande den anser strida mot sina väsentliga säkerhetsintressen. b) Varje medlemsstat får vidta åtgärder, som den anser nödvändiga för att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i fråga om tillverkning av eller handel med vapen, ammunition och krigsmateriel; sådana åtgärder får inte försämra konkurrensvillkoren på den gemensamma marknaden vad gäller varor som inte är avsedda speciellt för militärändamål. Rådet får på förslag från kommissionen genom enhälligt beslut ändra den lista som rådet den 15 april 1958 fastställde över varor på vilka bestämmelserna i punkt 1b ska tillämpas. 
 Inom ramen för arbetet i den Europeiska försvarsbyrån har en frivillig mellanstatlig uppförandekod för upphandling av försvarsmateriel utarbetats. Syftet är att öka öppenheten och uppmuntra till konkurrens vid sådan offentlig upphandling som omfattas av artikel 296 i  
 EG-fördraget. 
  Sverige har anslutit sig till uppförandekoden. 
 Utöver det klassiska direktivet och försörjningsdirektivet finns två direktiv om rättsmedel vid överträdelser av reglerna om offentlig upphandling och upphandling inom försörjningssektorerna, 89/665/EEG respektive 92/13/EEG, vilka båda har varit föremål för ändring genom direktiv 2007/66/EG. 
 272 
  
 SOU 2010:13 
  
 Bilaga 1 
 Lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom försörjningssektorerna 
 I Sverige regleras offentlig upphandling av lagen (2007:1091) om offentlig upphandling (LOU) och upphandling inom försörjningssektorerna av lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF), vilka trädde i kraft den 1 januari 2008. Lagarna innehåller utöver bestämmelser om upphandling på direktivstyrda områden, också bestämmelser som inte styrs eller endast delvis styrs av  
 EG-direktiven 
  (15 kap. i båda lagarna). Dessa bestämmelser reglerar upphandlingar vilkas värde understiger de tröskelvärden som anges i direktiven, upphandling av  
 B-tjänster 
  som huvudsakligen faller utanför direktivets tillämpningsområde samt upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet. 
 Härutöver gäller förordningen (2007:1099) om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, tillkännagivande (2007:1108) av de försvarsprodukter som avses i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling samt tillkännagivande (2008:32) av tröskelvärden vid offentlig upphandling. 
 15 kap. LOU reglerar även upphandlingar som görs på försvarsområdet och som avser varor eller tjänster som omfattas av artikel 296 i  
 EG-fördraget 
  samt upphandlingar som omfattas av sekretess eller andra särskilda begränsningar med hänsyn till rikets säkerhet. Enligt 15 kap. 22 § LOU får regeringen i fråga om sådana upphandlingar på försvars- och säkerhetsområdet i enskilda fall besluta om dels undantag från bestämmelserna om annonsering i 15 kap., dels de undantag i övrigt från bestämmelserna i 15 kap. som är nödvändiga med hänsyn till försvars- och säkerhetspolitiska intressen. Därutöver får regeringen överlåta till en upphandlande myndighet att själv besluta om sådana undantag. Vidare har Försvarets materielverk, Försvarets radioanstalt och Säkerhetspolisen rätt att under vissa angivna omständigheter själva besluta om sådana undantag. Även LUF innehåller en bestämmelse som ger regeringen rätt att i enskilda fall meddela beslut om undantag från annonsering på grund av sekretess och från övriga bestämmelser i 15 kap. LUF meddela de undantag som krävs med hänsyn till försvars- och säkerhetspolitiska intressen. 
 De genom direktiv 2007/66/EG ändrade rättsmedelsdirektiven är för närvarande föremål för genomförande i svensk rätt och ett 
 273 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2010:13 
 förslag till ändrade regler beräknas kunna remissbehandlas under våren 2009. I samband därmed planeras bl.a. vissa ändringar i LOU och LUF i regelförenklande syfte. 
 Tidigare utredningsarbete 
 Den 7 april 2004 gavs en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till hur direktiv 2004/18/EG om offentlig upphandling och 2004/17/EG om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster skulle genomföras i svensk rätt (dir. 2004:47). Uppdraget begränsades till att i huvudsak avse de delar av direktiven som var obligatoriska att genomföra inom den i direktiven angivna fristen. 
 Utredaren, som antog namnet Upphandlingsutredningen 2004, överlämnade i mars 2005 delbetänkandet Nya upphandlingsregler (SOU 2005:22) med förslag på ny lag om offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster samt ny lag om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. 
 I tilläggsdirektiv (dir. 2005:39) av den 7 april 2005 gavs utredaren i uppdrag att bl.a. ge förslag på genomförande av de icke obligatoriska delarna av direktiven, dvs. bestämmelser om konkurrenspräglad dialog, dynamiska inköpssystem och elektroniska auktioner. Vidare fick utredaren i uppdrag att göra en översyn av de bestämmelser i lagen som inte omfattas eller endast delvis omfattas av direktiven, dvs. de regler som gäller upphandlingar som inte överstiger tröskelvärdena,  
 B-tjänster 
  och försvars- och säkerhetsupphandlingar. I mars 2006 överlämnades utredningens slutbetänkande Nya upphandlingsregler 2 (SOU 2006:28). 
 Nytt  
 EG-direktiv 
  om upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet 
 I december 2007 presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till direktiv om offentlig upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet. Förslaget har föregåtts av en grönbok om försvarsupphandling (KOM(2004) 608 slutlig) från september 2004. 
 Direktivet utgör en del av ett försvarspaket som utöver upphandlingsdirektivet omfattar ett förslag till direktiv om 
 274 
  
 SOU 2010:13 
  
 Bilaga 1 
 förenkling av villkoren för överföring av försvarsmateriel inom gemenskapen samt ett meddelande som gäller en strategi för en starkare och konkurrenskraftigare europeisk försvarsindustri. 
 Försvars- och säkerhetsupphandling är av avgörande betydelse såväl för medlemsstaternas säkerhet och suveränitet som för unionens självständighet. Upphandlingar av varor, tjänster och byggentreprenader inom försvars- och säkerhetssektorerna är följaktligen ofta av känslig karaktär. Detta ger upphov till särskilda krav. Sekretess i samband med upphandling kan vara nödvändig bl.a. för att inte röja information om en medlemsstats nuvarande eller framtida försvarsförmåga. Behov av materiell tillgänglighet för att upprätthålla beredskap och uthålligt genomföra insatser ställer krav på försörjningstrygghet. 
 Det nya upphandlingsdirektivet har därför till syfte framför allt att skapa förutsättningar för upphandling av sådant material och sådana tjänster som är av så känslig natur att upphandling enligt det klassiska direktivet inte lämpar sig. Det förhållandet att upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet omfattas av det klassiska direktivet med dess formbundna förfaranden har, enligt kommissionen, medfört att undantagsmöjligheten i artikel 296 har överutnyttjats i många medlemsstater. 
 Det nya direktivet om upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet ska – med förbehåll för artiklarna 30, 45, 46, 55 och 296 i fördraget – tillämpas på kontrakt som tilldelas på försvars- och säkerhetsområdet för 
  
 1. 
  
 tillhandahållande av militär utrustning, 
  
 2. 
  
 tillhandahållande av utrustning av känslig karaktär, 
  
 3. 
  
 byggentreprenader, varor och tjänster, som direkt hänför sig till punkt 1 och 2, 
  
 4. 
  
 byggentreprenader och tjänster speciellt för militärändamål, eller byggentreprenader och tjänster av känslig karaktär. 
  
 Till ledning för vilken militär utrustning som omfattas av punkt 1 hänvisas i ingressen till direktivet till förteckningen över vapen, ammunition och krigsmateriel som antogs genom rådets beslut av den 15 april 1958 (rådets beslut 255/58). Förteckningen har 2008 översatts till samtliga officiella språk inom EU. 
 Direktivet har i huvudsak utarbetats med det klassiska direktivet som förebild och följer i stora delar detta direktiv. Det nya direktivet har emellertid ansetts kräva vissa anpassningar i för- 
 275 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2010:13 
 hållande till det klassiska direktivet med hänsyn till de känsliga kontrakt som regleras. 
 Det nya direktivet medger till skillnad från det klassiska direktivet att förhandlat förfarande med föregående annonsering får användas utan några begränsande villkor. 
 Vidare innehåller direktivet särskilda bestämmelser om informationssäkerhet som ger den upphandlande myndigheten eller enheten rätt att ställa krav på anbudsgivaren för att säkerställa sekretess. 
 Särskilda regler om försörjningstrygghet ger den upphandlande myndigheten eller enheten rätt att ställa krav på framtida leveranser. 
 Direktivet ger den upphandlande myndigheten eller enheten rätt att kräva av den vinnande leverantören att han konkurrensutsätter underleverantörer vid fullgörandet av uppdraget. Dessa bestämmelser är utformade efter mönster av reglerna om byggkoncessioner i det klassiska direktivet. 
 Till skillnad från direktiven för den klassiska sektorn och för försörjningssektorerna innehåller det nya direktivet även bestämmelser om rättsmedel. Reglerna om rättsmedel är med vissa undantag desamma som rättsmedlen för den klassiska sektorn och försörjningssektorerna i enlighet med ändringsdirektivet 2007/66/EG. 
 Rådets kompromissförslag har antagits av Europaparlamentet. Antagandet i rådet kan beräknas äga rum i juni 2009. Direktivet ska ha genomförts senast två år efter publiceringen av direktivet vilket görs i direkt anslutning till antagandet i rådet. 
 Uppdraget 
 En särskild utredare ska lämna förslag till hur Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa byggentreprenader, varu- och tjänstekontrakt på försvars- och säkerhetsområdet  
 (PE-CONS 
  3609/09) ska genomföras i svensk rätt. Utredaren ska lämna förslag till en ny lag om upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet och övriga åtgärder som direktivet kan ge anledning till. Den föreslagna lagen ska även innehålla bestämmelser som reglerar upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet som inte omfattas av direktivet, dvs. bestämmelser motsvarande dem i 15 kap. LOU och LUF. 
 276 
  
 SOU 2010:13 
  
 Bilaga 1 
 Utredaren är i övrigt fri att lämna de förslag som utredningsarbetet kan föranleda. 
 Det nya direktivet innehåller bl.a. bestämmelser som bygger på sådana bestämmelser i det klassiska direktivet och försörjningsdirektivet som ännu inte införlivats i svensk rätt, såsom bestämmelser om konkurrenspräglad dialog, elektroniska auktioner, inköpscentraler samt reserverade kontrakt. Utredaren uppmärksammas på att Upphandlingsutredningen 2004 i sitt delbetänkande lämnat förslag i dessa delar. 
 Utredaren ska hålla sig informerad om arbetet med genomförandet av direktivet om förenkling av villkoren för överföring av försvarsmateriel. Vidare ska utredaren hålla sig informerad om arbetet i samband med genomförandet av direktivet med ändringar av rättsmedelsdirektiven. 
 Utredaren ska bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för det allmänna och konsekvenserna i övrigt av förslagen. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. 
 Uppdraget ska redovisas senast den 1 februari 2010. 
 (Finansdepartementet) 
 277 
  
 L 216/76 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2009/81/EG av den 13 juli 2009 
 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG 
 (Text av betydelse för EES) 
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV 
 med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2 och artiklarna 55 och 95, 
 med beaktande av kommissionens förslag, 
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommit­ téns yttrande ( 
 1 
 ), 
 i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget ( 
 2 
 ), och 
 av följande skäl: 
  
 (1) 
  
 Medlemsstaterna är fortfarande ensamt ansvariga för den nationella säkerheten, både vad gäller försvar och säkerhet. 
  
 (2) 
  
 För att förstärka den europeiska försvarsindustriella och teknologiska basen och utveckla den behövliga militära kapaciteten för att genomföra EU:s säkerhets- och försvars­ politik är det nödvändigt att stegvis upprätta en europeisk marknad för försvarsmateriel. 
  
 (3) 
  
 Medlemsstaterna är överens om behovet att främja, utveckla och upprätthålla den europeiska försvarsindustri­ ella och teknologiska basen som bör vara kapacitetsorien­ terad, kompetent och konkurrenskraftig. För att uppnå detta syfte kan medlemsstaterna enligt gemenskapslagstift­ ningen använda olika verktyg för att skapa en verklig euro­ peisk marknad för försvarsmateriel och rättvisa konkurrensvillkor på både europeisk och global nivå. De bör också bidra till en djupgående utveckling av mångfal­ den inom den europeiska leverantörsbasen på försvarsom­ rådet, särskilt genom att stödja de små och medelstora företagens och de  
  
 icke-traditionella 
  leverantörernas delak­ 
 tighet i den europeiska försvarsindustriella och teknolo­ giska basen, och genom att främja industriellt samarbete och främja effektiva och smidiga underleverantörer på lägre nivå. I detta sammanhang bör medlemsstaterna beakta kommissionens tolkningsmeddelande av den 
 ( 
 1 
 )  
 EUT C 100, 30.4.2009, s. 114. 
  
 ( 
 2 
 ) Europaparlamentets yttrande av den 14 januari 2009 (ännu ej offent­ liggjort i EUT) och rådets beslut av den 7 juli 2009. 
 7 december 2006 om tillämpningen av artikel 296 i för­ draget på området för försvarsupphandlingar och kommis­ sionens meddelande av den 5 december 2007 om en strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig europe­ isk försvarsindustri. 
  
 (4) 
  
 Uppbyggnaden av en europeisk marknad för försvarsma­ teriel förutsätter att en för detta ändamål anpassad rättslig ram upprättas. På upphandlingsområdet kräver detta en samordning av upphandlingsförfarandena som uppfyller medlemsstaternas krav på säkerhet och som är förenlig med deras skyldigheter enligt fördraget. 
  
 (5) 
  
 För att uppnå detta mål uppmanade Europaparlamentet kommissionen i sin resolution av den 17 november 2005 om grönboken om försvarsupphandlingar ( 
  
 3 
 ) att utarbeta ett direktiv som särskilt beaktar medlemsstaternas säker­ hetsintressen, vidareutvecklar den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, bidrar till att stärka sammanhåll­ ningen inom Europa och bevarar unionens karaktär av civil makt. 
  
 (6) 
  
 Bättre samordning av tilldelningsförfarandena, exempelvis för kontrakt rörande logistiktjänster, transport och maga­ sinering skulle också kunna bidra till att sänka försvarssek­ torns kostnader och till att avsevärt reducera sektorns påverkan på miljön. 
  
 (7) 
  
 Dessa förfaranden bör avspegla unionens globala syn på säkerhet, som avspeglar utvecklingen i den strategiska omgivningen. Framväxten av asymmetriska och gränsöver­ skridande hot har nämligen lett till att gränserna mellan extern och intern säkerhet respektive militär och ickemilitär säkerhet gradvis har suddats ut. 
  
 (8) 
  
 Försvars- och säkerhetsutrustning är av avgörande bety­ delse såväl för medlemsstaternas säkerhet och suveränitet som för unionens självständighet. Inköpen av varor, tjäns­ ter och entreprenader inom försvars- och säkerhetssekto­ rerna är följaktligen ofta av känslig karaktär. 
  
 (9) 
  
 Detta ger upphov till särskilda krav, särskilt på områdena för försörjningstrygghet och informationssäkerhet. Dessa krav gäller särskilt för inköp av vapen, ammunition och krigsmateriel, samt tjänster och entreprenader som har direkt samband med dessa, avsedda för de väpnade styrkorna, men även vissa särskilt känsliga inköp på det  
  
 icke-militära 
  säkerhetsområdet. Frånvaron av unionsom­ fattande ordningar på dessa områden utgör ett hinder för 
 ( 
 3 
 )  
 EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 463. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/77 
  
 öppenheten påförsvars- och säkerhetsmarknaderna mellan medlemsstaterna. Detta måste åtgärdas så snabbt som Hebert ligt. Särskilt lämpligt vore det med en unionsomfattande ordning för informationssäkerhet, som inbegriper ett ömsesidigt erkännande av nationella säkerhetskontrollsys­ tem och möjliggörande av utbyte av sekretessbelagd infor­ mation mellan de upphandlande myndigheterna eller enheterna och de europeiska företagen. Samtidigt bör med­ lemsstaterna vidta konkreta åtgärder för att förbättra för­ sörjningstryggheten mellan dem, för att stegvis inrätta ett system som erbjuder lämpliga garantier. 
  
 (10) 
  
 I detta direktiv bör med militär utrustning särskilt avses de produkttyper som tas upp i förteckningen över vapen, ammunition och krigsmateriel som antogs av rådet i dess beslut 255/58 av den 15 april 1958 ( 
  
 1 
 ) och endast vid införlivandet av detta direktiv får medlemsstaterna välja att uteslutande använda sig av den förteckningen. Denna för­ teckning omfattar endast utrustning som är utformad, framtagen och framställd speciellt för militär användning. Förteckningen är emellertid generisk och ska tolkas i vid mening mot bakgrund av att tekniken, upphandlingsförfa­ randena och de militära kraven utvecklas, vilket innebär att nya typer av utrustning utvecklas, exempelvis på grundval av unionens gemensamma militära förteckning. I detta direktiv bör begreppet  
 militär utrustning  
 också omfatta pro­ dukter som, även om de ursprungligen utformades för civilt bruk, senare har anpassats efter militära syften för att användas som vapen, ammunition eller krigsmateriel. 
  
 (11) 
  
 Detta direktiv bör även gälla för upphandlingar på områ­ det för  
  
 icke-militär 
  säkerhet när det gäller upphandlingar som påminner om och är lika känsliga som försvarsupp­ handlingar. Detta kan särskilt vara fallet på områden där militära och  
 icke-militära 
  styrkor samarbetar för att uppnå samma mål och/eller där syftet med upphandlingen är att se till att säkerheten i unionen och/eller medlemsstaterna på eller utanför deras egna territorier skyddas mot allvar­ liga hot från  
 icke-militära 
  och/eller  
 icke-statliga 
  aktörer. Det kan exempelvis handla om uppdrag rörande gräns­ skydd, polisverksamhet och krishanteringsinsatser. 
  
 (12) 
  
 Detta direktiv bör ta hänsyn till den upphandlande myn­ dighetens eller enhetens behov under produktens hela livs­ längd, det vill säga forskning och utveckling, industriell utformning, tillverkning, reparation, modernisering, änd­ ring, underhåll, logistik, utbildning, testning, återkallande och bortskaffande. Dessa skeden inbegriper exempelvis studier, utvärdering, lagring, transport, integrering, under­ håll, demontering, förstörelse och alla övriga åtgärder som vidtas efter det ursprungliga utformandet. Vissa kontrakt kan inbegripa tillhandahållande av delar, komponenter 
  
 ( 
 1 
 ) Beslut om fastställande av förteckningen över produkter (vapen, ammunition och krigsmateriel) på vilka bestämmelserna i arti­ kel 223.1 b – nu artikel 296.1  
 b–i 
  fördraget är tillämpliga (dok. 255/58). Protokoll av den 15 april 1958: dok. 368/58. 
 och/eller underenheter som ska ingå i eller fogas till pro­ dukter, och/eller tillhandahållande av särskilda verktyg, testutrustningar eller support. 
  
 (13) 
  
 I detta direktiv bör  
  
 forskning och utveckling  
 omfatta grund­ forskning, tillämpad forskning och experimentell utveck­ ling. Grundforskning utgörs av försöksverksamhet eller teoretiskt arbete som huvudsakligen syftar till att förvärva ny kunskap om de grundläggande orsakerna till fenomen och iakttagbara fakta, och som inte syftar till någon direkt praktisk tillämpning. Tillämpad forskning utgörs även av ursprungliga arbeten som genomförs för att förvärva ny kunskap. Den inriktas emellertid i första hand på ett visst konkret ändamål eller syfte. Experimentell utveckling utgörs av arbete som grundas på befintlig kunskap som erhållits genom forskning och/eller praktisk erfarenhet för att kunna påbörja tillverkningen av nya material, produk­ ter eller anordningar, skapa nya processer, system och tjänster eller avsevärt förbättra befintliga processer, system och tjänster. Experimentell utveckling kan inbegripa utformning av tekniska demonstratorer, det vill säga verk­ tyg för att demonstrera ett nytt koncepts eller en ny tek­ niks funktion i en relevant eller typisk miljö. 
  
 Forskning och utveckling  
 omfattar inte utformandet och erkännandet av prototyper, verktyg och industriteknik, industridesign eller tillverkning före produktionsfasen. 
  
 (14) 
  
 Detta direktiv bör ta hänsyn till den upphandlande myn­ dighetens eller enhetens behov av byggentreprenader och tjänster som, utan att ha någon direkt koppling till tillhan­ dahållandet av militär utrustning eller utrustning av käns­ lig karaktär, är nödvändiga för att uppfylla vissa militära krav eller säkerhetskrav. 
  
 (15) 
  
 Tilldelning av kontrakt som ingås i medlemsstaterna av upphandlande enheter som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster ( 
  
 2 
 ) och upp­ handlande myndigheter som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG om samordning av förfa­ randena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster ( 
 3 
 ) omfattas av kravet på respekt för principerna i fördraget, särskilt principen om fri rörlighet för varor, principen om etableringsfrihet och principen om frihet att tillhandahålla tjänster samt de principer som följer av dessa, t.ex. principen om likabehandling, principen om  
 icke-diskriminering, 
  principen om ömsesi­ digt erkännande, proportionalitetsprincipen och öppenhetsprincipen. 
 ( 
 2 
 )  
 EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.  
 ( 
 3 
 )  
 EUT L 134, 30.4.2004, s. 114. 
  
 L 216/78 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 Kraven beträffande öppenhet och konkurrens för kontrakt som ligger under de tröskelvärden som fastställts för til­ lämpningen av detta direktiv bör fastställas av medlems­ staterna i enlighet med dessa principer med särskild hänsyn till eventuella gränsöverskridande intressen. Medlemssta­ terna bör särskilt fastställa hur sådana kontrakt bör tilldelas. 
 För kontrakt över ett visst värde är det dock tillrådigt att upprätta bestämmelser om samordning inom gemenska­ pen av nationella förfaranden för tilldelning av sådana kon­ trakt på grundval av dessa principer, för att garantera att de får effekt och att upphandlingarna öppnas för konkurrens. Bestämmelserna om samordning bör därför tolkas i över­ ensstämmelse med såväl ovannämnda regler och principer som andra bestämmelser i fördraget. 
  
 (16) 
  
 I artiklarna 30, 45, 46, 55 och 296 i fördraget föreskrivs specifika undantag från tillämpningen av fördragets prin­ ciper och, följaktligen, från tillämpningen av den sekundär­ lagstiftning som utgår från dessa. Härav följer att ingen bestämmelse i detta direktiv får förbjuda att åtgärder införs eller tillämpas som skulle visa sig vara nödvändiga för att skydda de intressen som erkänns som berättigade enligt dessa bestämmelser i fördraget. 
  
 Detta betyder särskilt att direktivet inte behöver tillämpas vid tilldelning av kontrakt som omfattas av direktivets til­ lämpningsområde om detta är motiverat av skäl som rör allmän säkerhet eller om det är nödvändigt med hänsyn till skyddet av en medlemsstats väsentliga säkerhetsintressent. Detta kan vara fallet för kontrakt på både försvars- och säkerhetsområdet, som kräver att det ställs så extremt höga krav beträffande försörjningstrygghet eller som är så hem­ liga och/eller viktiga för den nationella suveräniteten att inte ens de särskilda bestämmelserna i detta direktiv är till­ räckliga för att garantera medlemsstaternas väsentliga säkerhetsintressen, varvid endast medlemsstaterna själva har behörighet avgöra när sådana föreligger. 
  
 (17) 
  
 Enligt Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis bör dock möjligheten att utnyttja sådana undantag tolkas på ett sådant sätt att dess effekter inte utsträcks utöver vad som är strikt nödvändigt för att skydda de berättigade intressen som dessa artiklar medger skydd för. Undantaget från tillämpningen av direktivet måste således dels stå i proportion till det eftersträvade målet, dels utgöra minsta möjliga hinder för den fria rörligheten för varor och den fria rörligheten för tjänster. 
  
 (18) 
  
 Upphandlingar av vapen, ammunition och krigsmateriel som görs av de upphandlande myndigheter eller enheter som är verksamma på försvarsområdet är undantagna från tillämpningsområdet för avtalet om offentlig upphandling som ingåtts inom ramen för Världshandelsorganisationen (nedan kallat avtalet om offentlig upphandling). Övriga kontrakt som täcks av detta direktiv omfattas inte heller av 
  
 tillämpningsområdet för avtalet om offentlig upphandling enligt artikel XXIII i detta. Artikel 296 i fördraget och arti­ kel XXIII.1 i avtalet om offentlig upphandling har olika til­ lämpningsområden och är föremål för olika standarder för rättslig översyn. Medlemsstaterna kan emellertid åberopa artikel XXIII.1 i avtalet om offentlig upphandling i situa­ tioner där artikel 296 i fördraget inte kan åberopas. De båda bestämmelserna måste därför uppfylla olika villkor för att kunna tillämpas. 
 Detta innebär också att medlemsstaterna, när det specifikt handlar om försvars- och säkerhetsmarknaderna, behåller befogenheten att avgöra huruvida deras upphandlande myndighet eller enhet ska få tillåta att ekonomiska aktörer från tredje land deltar i upphandlingsförfarandena. Med­ lemsstaterna bör grunda sitt beslut på bästa valuta för pengarna och därvid ta hänsyn till behovet av en globalt konkurrenskraftigeuropeisk försvarsindustriell och tekno­ logisk bas, och till vikten av öppna och rättvisa marknader och ömsesidiga vinster. Medlemsstaterna bör arbeta för allt öppnare marknader. Deras samarbetspartner bör också uppvisa öppenhet, i enlighet med internationellt överens­ komna regler, särskilt i fråga om öppen och rättvis konkurrens. 
  
 (19) 
  
 Ett kontrakt kan bedömas vara ett byggentreprenadkon­ trakt endast om det specifikt avser utförande av verksam­ heter som regleras i avsnitt 45 i den gemensamma terminologin vid offentlig upphandling i Europaparla­ mentets och rådets förordning (EG) nr 2195/2002 av den 5 november 2002 om en gemensam terminologi vid offentlig upphandling (CPV) ( 
  
 1 
 ) (nedan kallad  
 CPV 
 ), även om kontraktet omfattar utförandet av andra tjänster som är nödvändiga för utförandet av sådana verksamheter. Tjänstekontrakt kan, i vissa fall, inkludera entreprenader. Om sådan byggentreprenad är av underordnad betydelse jämfört med föremålet för upphandlingen, och är en möj­ lig följd av detta eller kompletterar det, kan den omstän­ digheten att byggentreprenaden ingår i kontraktet emellertid inte anses vara ett tillräckligt skäl för att klassi­ ficera kontraktet som byggentreprenadkontrakt. 
  
 (20) 
  
 Upphandlingar på försvars- och säkerhetsområdet innehål­ ler ofta sekretessbelagda uppgifter som obehöriga av säker­ hetsskäl inte får ges tillgång till enligt medlemsstaternas gällande lagar och andra författningar. På det militära området finns det i medlemsstaterna system för att klassi­ ficera dessa uppgifter av militära skäl. Vad gäller det ickemilitära säkerhetsområdet skiljer sig medlemsstaternas praxis i fall där annan information måste skyddas på lik­ nande sätt. Det är därför lämpligt att använda ett koncept som beaktar medlemsstaternas skiljande praxis och som 
  
 ( 
 1 
 )  
 EGT L 340, 16.12.2002, s. 1. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/79 
  
 gör det möjligt att täcka in både det militära ochdet ickemilitära området. Upphandlingskontrakt bör under alla omständigheter i förekommande fall inte strida mot de skyldigheter som följer av kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna ( 
 1 
 ) eller mot beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 om antagande av rådets säkerhetsbestämmelser ( 
 2 
 ). 
 Dessutom har medlemsstaterna enligt artikel 296.1 a i för­ draget möjlighet att inte tillämpa bestämmelserna i detta direktiv för kontrakt på både försvars- och säkerhetsområ­ det om tillämpning av detta direktiv skulle innebära att en medlemsstat måste tillhandahålla information vars yppande den anser strida mot sina väsentliga säkerhetsin­ tressen. Detta kan särskilt gälla i de fall då kontrakt är av så känslig natur att till och med dess blotta förekomst måste hemlighållas. 
  
 (21) 
  
 De upphandlande myndigheterna eller enheterna bör ha rätt att teckna ramavtal och det är således nödvändigt att fastställa en definition av ramavtal och särskilda regler. Enligt dessa regler får en upphandlande myndighet eller enhet, när den ingår ett ramavtal i enlighet med bestäm­ melserna i detta direktiv om särskilt offentliggörande, tids­ frister och villkor för anbudsgivning, under ramavtalets löptid ingå kontrakt som grundas på detta ramavtal antingen genom att tillämpa villkoren i ramavtalet eller, om inte samtliga villkor fastställts i förväg, genom att på nytt inbjuda parterna i ramavtalet att lämna anbud utan fastställda villkor. En ny inbjudan att lämna anbud bör genomföras enligt vissa regler som syftar till att garantera den nödvändiga flexibiliteten och iakttagandet av de all­ männa principerna, särskilt principen om likabehandling. Ramavtalens löptid bör därför begränsas och bör inte kunna överstiga sju år, utom i fall som är vederbörligen styrkta av de upphandlande myndigheterna eller enheterna. 
  
 (22) 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten bör få använda elektroniska upphandlingsförfaranden, dock under förutsättning att det sker i överensstämmelse med bestämmelserna i detta direktiv och principerna om lika­ behandling,  
  
 icke-diskriminering 
  och öppenhet. Eftersom användningen av förfarandet med elektroniska auktioner sannolikt kommer att öka bör det införas en gemenskaps­ definition av sådana auktioner och fastställas särskilda reg­ ler för dessa för att säkerställa att de genomförs på ett sådant sätt att dessa principer iakttas fullt ut. Det bör där­ för föreskrivas att de elektroniska auktionerna endast gäl­ ler sådana  
 byggentreprenad-, 
  varu- och tjänstekontrakt för vilka det kan fastställas exakta specifikationer. Detta kan 
 ( 
 1 
 )  
 EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.  
 ( 
 2 
 )  
 EGT L 101, 11.4.2001, s. 1. 
  
 särskilt gälla i fråga om återkommande  
 varu-, 
  byggentreprenad- och tjänstekontrakt. I samma syfte bör det också vara möjligt att fastställa anbudsgivarnas respek­ tive rangordning under hela den elektroniska auktionen. Användningen av elektroniska auktioner ger de upphand­ lande myndigheterna eller enheterna möjlighet att upp­ mana anbudsgivarna att erbjuda nya lägre priser och, när kontraktet tilldelas den anbudsgivare som lämnat det eko­ nomiskt mest fördelaktiga anbudet, även att förbättra andra aspekter av anbudet än priset. För att garantera res­ pekt för öppenhetsprincipen bör endast de aspekter som kan utvärderas automatiskt på elektronisk väg, utan ingri­ pande och/eller bedömning från den upphandlande myn­ dighetens eller enhetens sida, bli föremål för elektronisk auktion, dvs. endast sådana aspekter som kan kvantifieras så att de kan uttryckas i siffror eller procenttal. Däremot bör sådana aspekter av anbudsgivningen som innebär en bedömning av aspekter som inte kan kvantifieras inte bli föremål för elektronisk auktion. Följaktligen bör vissa byg­ gentreprenadkontrakt och tjänstekontrakt som innehåller intellektuella prestationer, såsom projekteringen av byg­ gentreprenader, inte bli föremål för elektronisk auktion. 
  
 (23) 
  
 Centraliserade inköpsmetoder bidrar till ökad konkurrens och effektivare upphandlingar. Därför bör medlemssta­ terna kunna föreskriva att den upphandlande myndighe­ ten eller enheten får anskaffa varor, byggentreprenader och/eller tjänster genom en inköpscentral. Det bör därför införas en gemenskapsdefinition av inköpscentraler och de villkor enligt vilka, i överensstämmelse med principerna om  
  
 icke-diskriminering 
  och likabehandling, de upphand­ lande myndigheter och enheter som anskaffar byggentre­ prenader, varor och/eller tjänster med hjälp av en inköpscentral kan anses ha iakttagit bestämmelserna i detta direktiv. En upphandlande myndighet eller enhet som måste tillämpa direktivet bör under alla omständigheter vara berättigad att agera som inköpscentral. Samtidigt bör medlemsstaterna också ha rätt att utse offentliga europe­ iska organ som inte omfattas av detta direktiv, som Euro­ peiska försvarsbyrån, till inköpscentral under förutsättning att dessa organ på sådana upphandlingar tillämpar upp­ handlingsförfaranden som överensstämmer med samtliga bestämmelser i detta direktiv. 
  
 (24) 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten kan bli tvungen att tilldela ett enda kontrakt för inköp som delvis omfattas av detta direktiv och där den återstående delen omfattas av antingen direktiv 2004/17/EG eller direktiv 2004/18/EG, eller som inte omfattas av detta direktiv eller direktiv 2004/17/EG eller direktiv 2004/18/EG. Detta gäl­ ler när den aktuella upphandlingen av objektiva skäl inte kan delas upp och tilldelas genom olika kontrakt. I dessa fall bör den upphandlande myndigheten eller enheten ha möjlighet att tilldela ett enda kontrakt under förutsättning att beslutet inte fattas i syfte att undvika att kontraktet omfattas av detta direktiv, direktiv 2004/17/EG eller direk­ tiv 2004/18/EG. 
  
 L 216/80 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 (25) 
  
 En mångfald olika tröskelvärden för tillämpningen av de samordnade bestämmelserna leder till problem för de upp­ handlande myndigheterna eller enheterna. Med tanke på det genomsnittliga värdet för kontrakt på försvars- och säkerhetsområdet bör tröskelvärdena för tillämpningen av detta direktiv anpassas efter de tröskelvärden som de upp­ handlande enheterna redan måste följa vid tillämpningen av direktiv 2004/17/EG. Tröskelvärdena i detta direktiv bör också ses över och anpassas efter tröskelvärdena i direktiv 2004/17/EG när de sistnämnda tröskelvärdena ändras. 
  
 (26) 
  
 Vidare bör det anges när detta direktiv inte kan tillämpas på grund av att särskilda upphandlingsregler gäller i kraft av internationella avtal eller överenskommelser mellan medlemsstater och tredjeländer. Enligt vissa avtal om sta­ tionering av en medlemsstats trupper i en annan medlems­ stat eller i ett tredje land eller om stationering av ett tredje lands trupper i en medlemsstat bör det också vara uteslu­ tet att genomföra upphandlingar enligt detta direktiv. Detta direktiv bör inte tillämpas vare sig för kontrakt som inter­ nationella organisationer tilldelar för sin verksamhet eller kontrakt som medlemsstaterna måste tilldela enligt sär­ skilda regler som gäller dessa organisationer. 
  
 (27) 
  
 Vissa kontrakt på försvars- och säkerhetsområdet är av så känslig karaktär att det vore olämpligt att tillämpa detta direktiv, trots dess specifika karaktär. Detta gäller upp­ handlingar som genomförs av underrättelsetjänster, eller upphandlingar för all typ av underrättelseverksamhet, inbegripet kontraspionage, enligt medlemsstaternas defini­ tion. Detta gäller också andra inköp av särskilt känslig karaktär som kräver extremt hög sekretess, som exempel­ vis vissa inköp som avser gränsskydd eller bekämpning av terrorism eller organiserad brottslighet, inköp som har samband med kryptering eller inköp som särskilt avser dold verksamhet eller annan verksamhet av lika känslig karaktär som bedrivs av polis- och säkerhetsstyrkor. 
  
 (28) 
  
 Medlemsstaterna utför ofta samarbetsprogram för att till­ sammans utveckla ny försvarsutrustning. Sådana program är särskilt viktiga därför att de bidrar till att utveckla ny tek­ nik och att dela på de höga forsknings- och utvecklings­ kostnaderna för komplicerade vapensystem. Vissa av dessa program förvaltas av internationella organisationer, näm­ ligen Gemensamma organisationen för samarbete om för­ svarsmateriel (OCCAR) och Nato (genom särskilda organ), eller av Europeiska unionens organ, exempelvis Europeiska försvarsbyrån, som därefter tilldelar kontrakt för medlems­ staternas räkning. Detta direktiv bör inte tillämpas på sådana kontrakt. För andra sådana samarbetsprogram 
  
 tilldelas kontrakt av en medlemsstats upphandlande myn­ dighet eller enhet, vare sig det tilldelas för en eller flera medlemsstaters räkning. Inte heller för sådana kontrakt bör detta direktiv tillämpas. 
  
 (29) 
  
 Om medlemsstaternas väpnade styrkor eller säkerhetsstyr­ kor genomför operationer utanför unionens gränser och om det är nödvändigt på grund av operativa krav bör de upphandlande myndigheterna eller enheterna som är verksamma i konfliktområdet tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i detta direktiv när de ingår upphandlings­ kontrakt med ekonomiska aktörer i det område där ope­ rationerna genomförs, och inte heller för civila inköp som har direkt anknytning till genomförandet av dessa operationer. 
  
 (30) 
  
 Mot bakgrund av försvars- och säkerhetssektorns särskilda karaktär bör utrustning samt arbete och tjänster som en regering köper av en annan regering uteslutas från detta direktivs tillämpningsområde. 
  
 (31) 
  
 Inom ramen för tjänster har kontrakt för förvärv eller hyra av fast egendom eller rättigheter till sådan egendom sär­ drag som gör att regler för offentlig upphandling inte bör tillämpas. 
  
 (32) 
  
 Skiljemanna- och förlikningstjänster tillhandahålls vanli­ gen av organ eller personer som utnämnts eller valts på ett sätt som inte kan underkastas reglerna för offentlig upphandling. 
  
 (33) 
  
 Finansiella tjänster tilldelas också personer eller organ under förutsättningar som inte är förenliga med tillämp­ ningen av upphandlingsreglerna. 
  
 (34) 
  
 Enligt artikel 163 i fördraget är stimulans av forskning och teknisk utveckling ett sätt att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapens industri, och öpp­ nandet av upphandlingen av tjänster kommer att bidra till att detta mål nås. Detta direktiv bör inte omfatta medfinan­ siering av forsknings- och utvecklingsprogram. Andra kon­ trakt för forsknings- och utvecklingstjänster än sådana som uteslutande är till nytta för den upphandlande myndighe­ ten eller enheten i dess egen verksamhet, förutsatt att de tjänster som tillhandahålls helt bekostas av den upphand­ lande myndigheten eller enheten, omfattas därför inte av detta direktiv. 
  
 (35) 
  
 Sysselsättning och arbete är grundläggande faktorer när det gäller att garantera lika möjligheter för alla och bidra till integrering i samhället. Skyddade verkstäder och program för skyddad anställning bidrar härvid effektivt till att män­ niskor med funktionshinder kan komma in på eller åter­ vända till arbetsmarknaden. Sådana verkstäder kan emellertid sakna möjlighet att få kontrakt under normala konkurrensförhållanden. Det är därför lämpligt att före­ skriva att medlemsstaterna får förbehålla rätten att delta i upphandlingsförfaranden för sådana verkstäder eller före­ skriva att kontrakt ska fullgöras inom ramen för program för skyddad anställning. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/81 
  
 (36) 
  
 Vid tillämpningen av detta direktiv på tjänstekontrakt som omfattas av direktivets tillämpningsområde och av över­ vakningsskäl bör tjänsterna delas in i kategorier motsva­ rande de olika rubrikerna i  
  
 CPV-klassificeringen 
  och sammanställas i två bilagor, enligt det system som de till­ hör. För tjänster i bilaga II bör relevanta bestämmelser i detta direktiv gälla utan att det påverkar tillämpningen av särskilda gemenskapsbestämmelser för de berörda tjäns­ terna. För att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv i stället för bestämmelserna i direktiv 2004/17/EG och direktiv 2004/18/EG måste det emellertid fastställas att ser­ vicekontrakten omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv. 
  
 (37) 
  
 När det gäller tjänstekontrakt bör full tillämpning av detta direktiv under en övergångstid begränsas till kontrakt för vilka direktivets bestämmelser kommer att göra det möj­ ligt att utnyttja alla möjligheter till att öka handeln över gränserna. Kontrakt för andra tjänster måste övervakas under denna övergångsperiod innan beslut fattas om full tillämpning av direktivet. 
  
 (38) 
  
 De tekniska specifikationer som de upphandlande myndig­ heterna eller enheterna upprättar bör tillåta att upphand­ lingen öppnas för konkurrens. Det måste därför vara möjligt att lämna anbud som baseras på olika tekniska lös­ ningar. De tekniska specifikationerna måste följaktligen kunna bygga på prestanda- och funktionskrav. Om det å andra sidan hänvisas till europeisk standard – eller till internationella eller nationella standarder, inbegripet sär­ skilda standarder på försvarsområdet – måste de upphand­ lande myndigheterna eller enheterna beakta anbud som baseras på andra likvärdiga lösningar. Denna likvärdighet kan bland annat utvärderas i förhållande till krav på sam­ verkansförmåga och operativ effektivitet. För att visa att en lösning är likvärdig bör anbudsgivarna få använda alla for­ mer av bevis. Den upphandlande myndigheten eller enhe­ ten måste kunna motivera alla beslut om att likvärdighet inte föreligger. Det finns även internationella standardise­ ringsavtal som syftar till att säkerställa samverkansförmåga mellan stridskrafter och som kan ha vunnit laga kraft i medlemsstaterna. I det fall ett av dessa avtal är tillämpligt, kan de upphandlande myndigheterna eller enheterna kräva att anbuden ska vara förenliga med standarderna som beskrivs i det avtalet. De tekniska specifikationerna bör tydligt anges så att alla anbudsgivare vet vad de krav som den upphandlande myndigheten eller enheten fastställt omfattar. 
  
 (39) 
  
 Detaljerade tekniska specifikationer och kompletterande information om upphandlingarna måste, såsom är bruk­ ligt i medlemsstaterna, finnas i förfrågningsunderlaget för varje upphandling eller i varje motsvarande dokument. 
  
 (40) 
  
 Potentiella underleverantörer bör inte diskrimineras på grund av nationalitet. När det gäller försvar och säkerhet kan det vara lämpligt för de upphandlande myndigheterna eller enheterna att kräva att den utvalda anbudsgivaren 
  
 anordnar en öppen och ickediskriminerande konkurrens­ utsättning då entreprenad läggs ut på tredje part. Detta krav kan tillämpas på alla underleverantörer eller enbart på vissa underleverantörer som valts ut av den upphandlande myndigheten eller enheten. 
 Dessutom kan det vara lämpligt att komplettera anbudsgi­ varens rättigheter att anlita underleverantör med den möj­ lighet som medlemsstaterna har att tillåta eller kräva av sina upphandlande myndigheter eller enheter att be under­ leverantörer som representerar åtminstone en viss del av värdet i kontraktet att anlita tredjeparter under förbehåll att företagen inte betraktas som tredjeparter. Om en sådan delning krävs bör den utvalda anbudsgivaren lägga ut på entreprenad genom ett öppet och ickediskriminerande urvalsförfarande så att alla intresserade företag har samma möjligheter att dra nytta av fördelarna av underentrepre­ naden. Samtidigt måste man se till att den utvalda anbuds­ givarens försörjningskedja fortsätter att fungera väl. Därför bör den procentandel som kan läggas ut på tredje man på den upphandlande myndighetens eller enhetens begäran återspegla kontraktets mål och värde på ett ändamålsen­ ligt sätt. 
 Under ett förhandlat förfarande eller en konkurrenspräg­ lad dialog med underleverantörskrav kan den upphand­ lande myndigheten eller enheten och anbudsgivarna diskutera kraven eller rekommendationerna för underleve­ rantörerna i syfte att se till att den upphandlande myndig­ heten eller enheten är fullt informerad om effekterna av olika underleverantörsmöjligheter, särskilt vad gäller kost­ nader, kvalitet eller risk. Under alla omständigheter bör underleverantörer som ursprungligen föreslagits av den utvalda anbudsgivaren fritt kunna delta i konkurrensutsätt­ ning för underleverantörer. 
 När det gäller försvars- och säkerhetsmarknaderna bör medlemsstaterna och kommissionen också uppmuntra utveckling och spridning av bästa praxis mellan medlems­ staterna och den europeiska industrin i syfte att främja fri rörlighet och konkurrenskraft på unionens underleveran­ törsmarknad, samt effektiva varuleverantörer och en effek­ tiv förvaltning av leverantörer och små och medelstora företag för att få mest valuta för pengarna. Medlemssta­ terna bör informera samtliga utvalda anbudsgivare om för­ delarna med en öppen och konkurrenskraftig upphandling och ett brett utbud av underleverantörer och utveckla och sprida bästa praxis om förvaltningen av försörjningsked­ jan på försvars- och säkerhetsmarknaderna. 
  
 (41) 
  
 Villkoren för fullgörandet av ett kontrakt är förenliga med detta direktiv om de inte är direkt eller indirekt diskrimi­ nerande och om de anges i meddelandet om upphandling eller i förfrågningsunderlaget. 
  
 (42) 
  
 Villkoren för fullgörande av kontraktet kan särskilt inne­ hålla de upphandlande myndigheternas eller enheternas krav i fråga om informationssäkerhet och försörjnings­ trygghet. Dessa krav är särskilt viktiga med tanke på den känsliga karaktären på den utrustning som omfattas av detta direktiv och gäller hela försörjningskedjan. 
  
 L 216/82 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 (43) 
  
 För att säkerställa informationssäkerhet kan upphandlande myndigheter eller enheter särskilt kräva ett åtagande av både leverantörer och underleverantörer att de skyddar sekretessbelagda uppgifter mot obehörig åtkomst samt ger tillräckligt med information om sin förmåga att göra detta. Om ett gemenskapssystem saknas om informationssäker­ het måste de upphandlande myndigheterna eller enheterna eller medlemsstaterna definiera dessa krav i enlighet med sina nationella lagar och andra bestämmelser och fastställa huruvida de anser att säkerhetskontrollsystem som utfär­ dats i enlighet med den nationella lagen i en annan med­ lemsstat är likvärdiga med dem som utfärdats av dess egna behöriga myndigheter. 
  
 (44) 
  
 Försörjningstrygghet kan innebära många olika krav, inklusive exempelvis företagsinterna bestämmelser mellan dotterbolag och moderbolag när det gäller immateriella rättigheter eller tillhandahållande av viktiga tjänster, under­ håll och översyn för att säkerställa stöd för inköpt utrust­ ning under dess hela livscykel. 
  
 (45) 
  
 Under alla förhållanden bör inget villkor för fullgörande av kontraktet inverka på andra krav än dem som är kopplade till fullgörandet av själva kontraktet. 
  
 (46) 
  
 Gällande lagar, författningar och kollektivavtal rörande anställningsvillkor och arbetarskydd, på såväl nationell nivå som gemenskapsnivå, är tillämpliga vid fullgörandet av kontrakt om dessa bestämmelser och tillämpningen av dem överensstämmer med gemenskapsrätten. För gränsöverskri­ dande verksamhet, när arbetstagare från en medlemsstat utför tjänster i en annan medlemsstat i samband med full­ görandet av ett kontrakt, fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahål­ lande av tjänster ( 
  
 1 
 ) de minimivillkor som måste uppfyllas i värdlandet gentemot de utstationerade arbetstagarna. Om det i nationell rätt ingår bestämmelser i detta avseende, kan det om dessa förpliktelser inte uppfylls betraktas som ett allvarligt fel eller som ett brott mot den ekonomiska aktö­ rens yrkesetik, som kan medföra att den ekonomiska aktö­ ren utesluts från upphandlingsförfarandet. 
  
 (47) 
  
 De upphandlingar som avses i detta direktiv kännetecknas av särskilda krav i fråga om komplexitet, informationssä­ kerhet och försörjningstrygghet. Att tillfredställa dessa behov kräver ofta fördjupade förhandlingar i samband med tilldelningen av kontrakten. De upphandlande myn­ digheterna eller enheterna kan följaktligen, förutom det selektiva förfarandet, använda det förhandlade förfarandet med offentliggörande av meddelande om upphandling för de upphandlingar som avses i detta direktiv. 
  
 ( 
 1 
 )  
  
 4. 
  
 varukontrakt 
 : andra kontrakt än byggentreprenadkontrakt vilka avser köp, leasing, hyra eller hyrköp – med eller utan köpoption – av varor. 
 Ett kontrakt som avser leverans av varor och som dessutom som ett underordnat inslag omfattar monterings- och instal­ lationsarbeten ska betraktas som ett varukontrakt. 
  
 5. 
  
 tjänstekontrakt 
 : andra kontrakt än byggentreprenad- eller varukontrakt vilka avser tillhandahållande av tjänster. 
 Ett kontrakt som avser både varor och tjänster ska anses vara ett tjänstekontrakt om värdet av tjänsterna i fråga är högre än värdet av de varor som kontraktet omfattar. 
 Ett kontrakt som avser tjänster och som omfattar sådan verksamhet som anges i avsnitt 45 i CPV som endast är under­ ordnad verksamhet i förhållande till kontraktets huvudända­ mål ska betraktas som ett tjänstekontrakt. 
  
 6. 
  
 militär utrustning 
 : utrustning som är särskilt utformad eller anpassad för militära syften och som är avsedd att användas som vapen, ammunition eller krigsmateriel. 
  
 7. 
  
 utrustning, byggentreprenad och tjänster av känslig karaktär 
  
 : utrustning, byggentreprenad och tjänster som har ett säker­ hetssyfte och som inbegriper, kräver och/eller innehåller sekretessbelagd information. 
  
 8. 
  
 sekretessbelagd information 
 : all information och allt material oavsett dess form, karaktär eller överföringsteknik, som omfattas av krav på en viss säkerhetsnivå eller en viss skydds­ nivå och som med hänsyn till den nationella säkerheten och enligt den berörda medlemsstatens gällande lagar och andra författningar måste skyddas mot intrång, förstörelse, avlägs­ nande, spridning, förlust eller åtkomst av någon obehörig person, eller någon annan typ av risk. 
  
 9. 
  
 regering 
 : en nationell, regional eller lokal regering i en med­ lemsstat eller ett tredje land. 
  
 10. 
  
 kris 
 : varje situation i en medlemsstat eller i tredje land då en händelse med skadliga konsekvenser inträffar som tydligt går utöver omfattningen av en allvarlig händelse under vanliga omständigheter och som i hög grad hotar eller inskränker människors liv och hälsa eller i hög grad påverkar egendoms­ värden eller kräver åtgärder för att tillhandahålla befolk­ ningen livsförnödenheter; en kris ska också anses ha uppstått om det föreligger överhängande risk för att en sådan allvarlig händelse kommer att inträffa; väpnade konflikter och krig ska inom ramen för detta direktiv betraktas som kriser. 
  
 11. 
  
 ramavtal 
 : ett avtal som ingås mellan en eller flera upphand­ lande myndigheter eller enheter och en eller flera ekonomiska aktörer i syfte att fastställa villkoren för tilldelningen av kon­ trakt under en given tidsperiod, särskilt i fråga om tänkt pris och, i tillämpliga fall, uppskattad kvantitet. 
  
 12. 
  
 elektronisk auktion 
 : en upprepad process med hjälp av elektro­ niska medel för att presentera nya lägre priser och/eller nya värden för vissa delar av anbuden, vilken genomförs efter en första fullständig utvärdering av anbuden och Hebert liggör en rangordning på grundval av automatiska utvärderingsmetoder. 
 Följaktligen kan vissa tjänstekontrakt och vissa byggentrepre­ nadkontrakt som innehåller intellektuella prestationer, såsom projekteringen av byggentreprenader, inte bli föremål för elektronisk auktion. 
  
 13. 
  
 entreprenör, varuleverantör och tjänsteleverantör 
  
 : beteckningar för varje fysisk eller juridisk person, offentlig enhet eller grupp av sådana personer och/eller organ som på marknaden erbjuder sig att utföra byggentreprenader och/eller tillhandahåller byg­ gentreprenader, varor eller tjänster. 
  
 14. 
  
 ekonomisk aktör 
 : en entreprenör, varuleverantör eller tjänste­ leverantör. Termen används enbart i syfte att förenkla texten. 
  
 15. 
  
 anbudssökande 
 : en ekonomisk aktör som ansöker om att få lämna anbud vid ett selektivt eller förhandlat förfarande eller en konkurrenspräglad dialog. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/91 
  
 16. 
  
 anbudsgivare 
 : en ekonomisk aktör som har lämnat ett anbud vid ett selektivt eller förhandlat förfarande eller en konkur­ renspräglad dialog. 
  
 17. 
  
 upphandlande myndigheter eller enheter 
  
 : upphandlande myndig­ heter i den mening som avses artikel 1.9 i direktiv 2004/18/EG och upphandlande enheter i den mening som avses i artikel 2 i direktiv 2004/17/EG. 
  
 18. 
  
 inköpscentral 
 : en upphandlande myndighet eller enhet i den mening som avses i artikel 1.9 i direktiv 2004/18/EG och i artikel 2.1 a i direktiv 2004/17/EG eller ett offentligt euro­ peiskt organ som 
  
 anskaffar varor och/eller tjänster som är avsedda för upphandlande myndigheter eller enhet, eller 
  
 tilldelar kontrakt eller ingår ramavtal om byggentrepre­ nader, varor eller tjänster som är avsedda för upphand­ lande myndigheter eller enheter. 
  
 19. 
  
 selektiva förfaranden 
 : förfaranden som varje ekonomisk aktör kan begära att få delta i, men där endast sådana ekonomiska aktörer får lämna anbud som får en inbjudan av den upp­ handlande myndigheten eller enheten. 
  
 20. 
  
 förhandlade förfaranden 
  
 : förfaranden där en upphandlande myndighet eller enhet vänder sig till utvalda ekonomiska aktörer och förhandlar om kontraktsvillkoren med en eller flera av dem. 
  
 21. 
  
 konkurrenspräglad dialog 
 : förfarande som varje ekonomisk aktör kan begära att få delta i och där den upphandlande myndigheten eller enheten för en dialog med de anbudssö­ kande som har inbjudits att delta i detta förfarande, för att nå fram till en eller flera lösningar som kan tillgodose myndig­ hetens behov och som utgör grunden för de anbud som de utvalda anbudssökandena inbjuds att lämna. 
 Vid användningen av det förfarande som avses i första stycket ska ett kontrakt anses vara särskilt komplicerat om den upphandlande myndigheten eller enheten inte objektivt kan 
  
 definiera de tekniska medel enligt artikel 18.3 b, c eller d som kan tillgodose dess behov eller mål, och/eller 
  
 specificera den rättsliga och/eller finansiella utform­ ningen av ett projekt, 
  
 22. 
  
 underleverantörskontrakt 
 : ett skriftligt kontrakt med ekono­ miska villkor som slutits mellan en anbudsgivare som valts ut för ett kontrakt och en eller flera ekonomiska aktörer, och som avser utförande av byggentreprenad, leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster enligt kontraktet. 
  
 23. 
  
 anknutna företag 
 : varje företag över vilket den utvalda anbuds­ givaren, direkt eller indirekt, kan utöva ett bestämmande inflytande, varje företag som kan utöva ett sådant inflytande över den utvalda anbudsgivaren eller varje företag som till­ sammans med den utvalda anbudsgivaren står under sådant inflytande av något annat företag på grund av ägande eller finansiellt deltagande eller på grund av de regler företaget lyder under; ett bestämmande inflytande från ett företag ska 
 anses föreligga om företaget, direkt eller indirekt, i förhål­ lande till ett annat företag 
  
 innehar merparten av företagets tillskjutna kapital, eller 
  
 kontrollerar majoriteten av röstetalet på grund av aktieä­ gande eller motsvarande, eller 
  
 kan utse mer än halva antalet ledamöter i företagets administrativa, styrande eller övervakande organ. 
  
 24. 
  
 skriftlig 
 : varje enhet av ord eller siffror som kan läsas återges och sedan meddelas, denna enhet kan innehålla uppgifter som går att överföra och lagra med elektroniska medel. 
  
 25. 
  
 elektroniska medel 
 : medel som utnyttjar elektronik för behand­ ling (även digital kompression) och lagring av data samt sän­ der, överför och mottar via kabel, radiovågor, på optisk eller någon annan elektromagnetisk väg. 
  
 26. 
  
 livslängd 
 : en varas samtliga skeden, det vill säga forskning och utveckling, industriell utveckling, tillverkning, reparation, modernisering, ändring, underhåll, logistik, utbildning, test­ ning, återkallande och bortskaffande. 
  
 27. 
  
 forskning och utveckling 
  
 : all verksamhet som omfattar grund­ forskning, tillämpad forskning och experimentell utveckling; det senare kan omfatta utformning av tekniska demonstra­ torer, det vill säga verktyg för att demonstrera ett nytt kon­ cepts eller en ny tekniks funktion i en relevant eller typisk miljö. 
  
 28. 
  
 civila inköp 
 : kontrakt som inte omfattas av artikel 2, som avser anskaffande av  
 icke-militära 
  varor, byggentreprenader eller tjänster för logistiska ändamål och som ingås i enlighet med de villkor som anges i artikel 17. 
 Artikel 2 
 Tillämpningsområde 
 Med förbehåll för artiklarna 30, 45, 46, 55 och 296 i fördraget ska detta direktiv tillämpas på kontrakt som tilldelas på försvars- och säkerhetsområdet för 
  
 a) 
  
 tillhandahållande av militär utrustning, inbegripet alla tillhö­ rande delar, komponenter och/eller underenheter, 
  
 b) 
  
 tillhandahållande av utrustning av känslig karaktär, inbegri­ pet alla tillhörande delar, komponenter och/eller underenheter, 
  
 L 216/92 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 c) 
  
 byggentreprenader, varor och tjänster, som direkt hänför sig till den utrustning som avses i led a och b under hela dess livslängd, 
  
 d) 
  
 byggentreprenader och tjänster specifikt för militärändamål, eller byggentreprenader och tjänster av känslig karaktär. 
  
 Artikel 3 
 Blandade kontrakt 
  
 1. 
  
 Ett kontrakt som avser byggentreprenad, varor eller tjänster som omfattas av detta direktiv och som även omfattas av direktiv 2004/17/EG eller direktiv 2004/18/EG ska tilldelas i enlighet med detta direktiv under förutsättning att tilldelning av ett enda kon­ trakt är berättigat av objektiva skäl. 
  
 2. 
  
 Detta direktiv ska inte tillämpas för tilldelningen av ett kon­ trakt som avser byggentreprenad, varor eller tjänster som delvis omfattas av detta direktiv och där den andra delen inte omfattas av antingen detta direktiv, direktiv 2004/17/EG eller direktiv 2004/18/EG, under förutsättning att tilldelningen av ett enda kontrakt är berättigat av objektiva skäl. 
  
 3. 
  
 Beslutet att tilldela ett enda kontrakt får emellertid inte fat­ tas i syfte att undvika att kontraktet omfattas av detta direktiv, direktiv 2004/17/EG eller direktiv 2004/18/EG. 
  
 Artikel 4 
 Principer för tilldelning av kontrakt 
 Upphandlande myndigheter eller enheter ska behandla ekono­ miska aktörer på ett likvärdigt och  
 icke-diskriminerande 
  sätt och förfara på ett öppet sätt. 
 AVDELNING II 
 REGLER OM KONTRAKT 
 KAPITEL I 
 Allmänna bestämmelser 
 Artikel 5 
 Ekonomiska aktörer 
 1. Anbudssökande eller anbudsgivare som enligt lagstiftningen i sin etableringsstat har rätt att leverera den aktuella tjänsten får inte uteslutas endast på grund av att lagstiftningen i den medlems­ stat där upphandlingen sker kräver att de ska vara antingen fysiska eller juridiska personer. 
 Juridiska personer kan likväl åläggas att, när det gäller tjänste- och byggentreprenadkontrakt liksom varukontrakt som dessutom omfattar tjänster och/eller monterings- och installationsarbeten, i 
 anbudsansökan eller anbudet uppge namn och yrkeskvalifikatio­ ner på de personer som ska utföra tjänsten. 
 2. Grupper av ekonomiska aktörer får lämna anbud eller anmäla sig som anbudssökande. De upphandlande myndighe­ terna eller enheterna får inte kräva att sådana grupper ska anta en viss juridisk form för att få lämna ett anbud eller en anbudsansö­ kan, men de får kräva att den utsedda gruppen ska anta en viss juridisk form när den blivit tilldelad kontraktet, om det krävs för att kontraktet ska kunna fullgöras korrekt. 
 Artikel 6 
 Den upphandlande myndighetens eller enhetens skyldigheter i samband med sekretess 
 Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv, särskilt upplysningsskyldigheten i fråga om ingångna kontrakt och information till anbudssökande och anbudsgivare enligt artiklarna 30.3 och 35, och i enlighet med den nationella lagstiftning som gäller för den upphandlande myndigheten eller enheten, särskilt lagstiftningen om tillgång till information, får den upphandlande myndigheten eller enheten, med förbehåll för de rättigheter som fastställs i kontraktet, inte offentliggöra upp­ gifter som lämnats in och förklarats sekretessbelagda av de eko­ nomiska aktörerna. Sådan information omfattar i synnerhet tekniska hemligheter, affärshemligheter och konfidentiella aspek­ ter i anbuden. 
 Artikel 7 
 Skydd av sekretessbelagd information 
 En upphandlande myndighet eller enhet får kräva att ekonomiska aktörer uppfyller vissa krav som syftar till att skydda sekretessbe­ lagd information som den överlämnar under upphandlingsförfa­ randet. Den upphandlande myndigheten eller enheten får också kräva att de ekonomiska aktörerna ska säkerställa att deras under­ leverantörer uppfyller sådana krav. 
 KAPITEL II 
 Tröskelvärden, inköpscentraler och undantag 
 A v s n i t t 1 
 T r ö s k e l v ä r d e n 
 Artikel 8 
 Tröskelvärden för kontrakt 
 Detta direktiv ska tillämpas på kontrakt vars värde exklusive mer­ värdesskatt beräknas uppgå till minst följande tröskelvärden: 
  
 a) 
  
 412 000 EUR för varu- och tjänstekontrakt. 
  
 b) 
  
 5 150 000 EUR för byggentreprenadkontrakt. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/93 
  
 Artikel 9 
 Metoder för beräkning av det uppskattade värdet på kontrakt och ramavtal 
 1. Beräkningen av det uppskattade värdet av ett kontrakt ska grunda sig på det totala beloppet efter avdrag för mervärdesskatt som ska betalas enligt den upphandlande myndighetens eller enhetens egen uppskattning. Vid denna beräkning ska det upp­ skattade totalbeloppet beaktas, inbegripet varje form av eventuell optionsrätt och eventuella klausuler om förlängning av kontraktet. 
 Om den upphandlande myndigheten eller enheten planerar för premier eller utbetalningar till anbudssökande eller anbudsgivare ska den beakta dessa när den beräknar det uppskattade värdet av kontraktet. 
  
 2. 
  
 Denna uppskattning måste gälla vid den tidpunkt då det meddelande om upphandling som avses i artikel 32.2 skickas ut eller, om ett sådant meddelande inte krävs, vid den tidpunkt då den upphandlande myndigheten eller enheten inleder förfarandet för kontraktstilldelning. 
  
 3. 
  
 Inget byggentreprenadsprojekt eller planerat köp av en viss mängd varor och/eller tjänster får delas upp så att en indelning sker i väsentligen lika stora separata delkontrakt eller på annat sätt i avsikt att kringgå tillämpningen av detta direktiv. 
  
 4. 
  
 För byggentreprenadkontrakt ska det vid beräkningen av det uppskattade värdet tas hänsyn till beloppet för entreprenaden samt det uppskattade totala värdet av de varor som de upphand­ lade myndigheterna eller enheterna tillhandahåller entreprenören för att byggentreprenaden ska kunna utföras. 
  
 5. 
  
 a) Om en planerad byggentreprenad eller ett planerat köp av tjänster kan innebära att flera kontrakt tilldelas White tidigt i form av delkontrakt ska det uppskattade värdet av samtliga delkontrakt beaktas. 
  
 Om det sammanlagda värdet av delkontrakten uppgår till minst det tröskelvärde som anges i artikel 8 ska detta direktiv tillämpas på tilldelningen av varje delkontrakt. 
 En upphandlande myndighet eller enhet får emellertid avstå från att tillämpa detta på delkontrakt vars upp­ skattade värde exklusive mervärdesskatt understiger 80 000 EUR när det gäller tjänster och 1 000 000 EUR när det gäller byggentreprenader, om det sammanlagda värdet av dessa delkontrakt inte överstiger 20 % av det sammanlagda värdet av alla delkontrakten. 
  
 b) 
  
 Om en planerad anskaffning av likartade varor kan innebära att flera kontrakt tilldelas samtidigt i form av delkontrakt ska det uppskattade värdet av samtliga del­ kontrakt beaktas vid tillämpningen av artikel 8 a och 8 b. 
  
 Om det sammanlagda värdet av delkontrakten uppgår till minst det tröskelvärde som anges i artikel 8 ska detta direktiv tillämpas på tilldelningen av varje delkontrakt. 
 En upphandlande myndighet eller enhet får emellertid avstå från att tillämpa detta på delkontrakt vars upp­ skattade värde exklusive mervärdesskatt understiger 80 000 EUR, om det sammanlagda värdet av dessa del­ kontrakt inte överstiger 20 % av det sammanlagda vär­ det av alla delkontrakten. 
 6. För varukontrakt som avser leasing, hyra eller hyrköp av varor ska det värde som ska tas till utgångspunkt för beräkning av kontraktets uppskattade värde, 
  
 a) 
  
 om kontrakten har en bestämd löptid om högst 12 månader, vara kontraktets totala uppskattade värde under löptiden eller, om kontraktens löptid överstiger 12 månader, kontrak­ tets totala värde, inklusive det uppskattade restvärdet, 
  
 b) 
  
 för kontrakt på obestämd tid eller kontrakt som inte kan tids­ bestämmas, vara månadsvärdet multiplicerat med 48. 
  
 7. I fråga om varu- eller tjänstekontrakt som regelbundet åter­ kommer eller som avses förnyas inom en viss angiven period, ska beräkningen av det uppskattade värdet av kontraktet grunda sig på antingen 
  
 a) 
  
 det faktiska totala värdet för en följd liknande kontrakt som tilldelats under de föregående 12 månaderna eller det föregå­ ende räkenskapsåret, om möjligt korrigerat för att ta hänsyn till eventuella ändringar i kvantitet eller värde som kan upp­ stå under loppet av de 12 månader som följer efter det första kontraktet, eller 
  
 b) 
  
 det uppskattade totala värdet av en följd av kontrakt som slu­ tits under loppet av de 12 månader som följer efter den för­ sta leveransen alternativt under räkenskapsåret om detta är längre än 12 månader. 
  
 Metoden för beräkningen av det uppskattade värdet av ett kon­ trakt får inte väljas i syfte att undanta det från detta direktivs tillämpningsområde. 
 8. För tjänstekontrakt ska följande värde tas som utgångspunkt för att beräkna det uppskattade värdet av kontraktet: 
  
 a) 
  
 För följande tjänster: 
  
 i) 
  
 Försäkringstjänster: den premie som ska betalas och andra former av ersättning. 
  
 ii) 
  
 Kontrakt som avser projektering: arvoden, provision som ska betalas och andra former av ersättning. 
  
 b) 
  
 För tjänstekontrakt som inte innehåller något totalpris: 
  
 i) 
  
 Om kontrakten har en bestämd löptid om högst 48 månader: kontraktens uppskattade totala värde under hela löptiden, 
  
 L 216/94 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 ii) 
  
 Om kontraktet löper på obestämd tid eller om kontrak­ tets löptid överstiger 48 månader: månadsvärdet multip­ licerat med 48. 
  
 9. 
  
 För ramavtal är det värde som ska beaktas det högsta upp­ skattade värdet exklusive mervärdesskatt av samtliga planerade kontrakt under avtalets hela löptid. 
  
 A v s n i t t 2 
 I n k ö p s c e n t r a l e r 
 Artikel 10 
 Kontrakt som tilldelas och ramavtal som ingås av inköpscentraler 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna får föreskriva att en upphandlande myn­ dighet eller enhet får anskaffa byggentreprenader, varor och/eller tjänster med hjälp av en inköpscentral. 
  
 2. 
  
 En upphandlande myndighet eller enhet som anskaffar byg­ gentreprenader, varor och/eller tjänster från eller med hjälp av en inköpscentral enligt artikel 1.18 ska anses ha följt detta direktiv under förutsättning att 
  
 inköpscentralen har följt direktivet, eller, 
  
 om inköpscentralen inte är en upphandlande myndighet eller enhet, de bestämmelser som tillämpats av inköpscentralen vid tilldelningen av kontraktet överensstämmer med samtliga bestämmelser i detta direktiv, och de kontrakt som tilldelats kan omfattas av effektiva åtgärder motsvarande dem som föreskrivs i avdelning IV. 
  
 A v s n i t t 3 
 K o n t r a k t s o m s k a u n d a n t a s 
 Artikel 11 
 Undantag 
 Inga av de bestämmelser, förfaranden, program, avtal, system eller kontrakt som nämns i detta avsnitt får tillämpas i syfte att kringgå bestämmelserna i detta direktiv. 
 Artikel 12 
 Kontrakt som tilldelas i enlighet med internationella regler 
 Detta direktiv ska inte tillämpas på kontrakt som omfattas av 
  
 a) 
  
 särskilda förfaranderegler i enlighet med ett internationellt avtal eller en överenskommelse som ingåtts mellan en eller flera medlemsstater och ett eller flera tredje länder, 
  
 b) 
  
 särskilda förfaranderegler i enlighet med ett internationellt avtal eller en överenskommelse som ingåtts om stationering av trupper och som berör en medlemsstats eller ett tredje lands åtaganden, 
  
 c) 
  
 särskilda förfaranderegler som tillämpas av en internationell organisation som gör inköp för sitt eget bruk, och inte heller kontrakt som måste tilldelas av en medlemsstat i enlighet med sådana särskilda förfaranderegler. 
  
 Artikel 13 
 Särskilda undantag 
 Detta direktiv ska inte tillämpas i följande fall: 
  
 a) 
  
 Kontrakt för vilka tillämpningen av detta direktiv skulle kräva att en medlemsstat tillhandahåller information vars avslö­ jande den anser strida mot sina väsentliga säkerhetsintressen. 
  
 b) 
  
 Kontrakt som avser underrättelseverksamhet. 
  
 c) 
  
 Kontrakt som tilldelas inom ramen för ett samarbetsprogram rörande forskning och utveckling mellan minst två medlems­ stater, avseende utvecklandet av en ny produkt och, i före­ kommande fall, de senare skedena av hela eller delar av produktens livslängd. Vid ingåendet av ett sådant samarbets­ program som endast ingås mellan medlemsstater, ska med­ lemsstaterna informera kommissionen om andelen utgifter för forskning och utveckling i förhållande till de totala kost­ naderna för samarbetsavtalet, hur avtalet om kostnadsdel­ ningen ser ut och de olika medlemsstaternas eventuella planerade andel av inköpen. 
  
 d) 
  
 Kontrakt som tilldelas i ett tredje land, inbegripet kontrakt avseende civila inköp, när styrkor är stationerade utanför unionens territorium, och där de operativa behoven medför att kontrakt måste ingås med ekonomiska aktörer i det område där operationen genomförs. 
  
 e) 
  
 Tjänstekontrakt som avser förvärv eller hyra, oavsett finan­ sieringsform, av mark, befintliga byggnader eller annan fast egendom eller rättigheter till sådan egendom. 
  
 f) 
  
 Kontrakt som en regering tilldelas av en annan regering, och som avser 
  
 i) 
  
 tillhandahållande av militär utrustning eller utrustning av känslig karaktär, 
  
 ii) 
  
 byggentreprenader och tjänster med direkt anknytning till sådan utrustning, eller 
  
 iii) 
  
 byggentreprenader och tjänster särskilt avsedda för mili­ tära syften, eller byggentreprenad och tjänster av känslig karaktär. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/95 
  
 g) 
  
 Skiljemanna- och förlikningstjänster. 
  
 h) 
  
 Finansiella tjänster, utom försäkringstjänster. 
  
 i) 
  
 Anställningskontrakt. 
  
 j) 
  
 Forsknings- och utvecklingstjänster, med undantag av sådana vars resultat endast tillkommer en upphandlande myndighet eller enhet i dess egen verksamhet, förutsatt att den tillhan­ dahållna tjänsten helt och hållet betalas av den upphandlande myndigheten eller enheten. 
  
 A v s n i t t 4 
 S ä r s k i l d a r e g l e r 
 Artikel 14 
 Reserverade kontrakt 
 Medlemsstaterna får reservera deltagandet i upphandlingsförfa­ randen för skyddade verkstäder eller föreskriva att kontrakten ska fullgöras inom ramen för program för skyddad anställning, om majoriteten av de berörda arbetstagarna är personer med funk­ tionshinder som på grund av funktionshindrets art eller svårighet inte kan utöva yrkesverksamhet på normala villkor. 
 Hänvisning till denna bestämmelse ska göras i meddelandet om upphandling. 
 KAPITEL III 
 Regler som ska tillämpas på tjänstekontrakt 
 Artikel 15 
 Tjänstekontrakt förtecknade i bilaga I 
 Kontrakt som avser tjänster som omfattas av artikel 2 och som förtecknas i bilaga I ska tilldelas enligt artiklarna  
 18–54. 
  
 Artikel 16 
 Tjänstekontrakt förtecknade i bilaga II 
 Kontrakt som avser tjänster som omfattas av artikel 2 och som förtecknas i bilaga II ska endast omfattas av artiklarna 18 och 30.3. 
 Artikel 17 
 Blandade kontrakt som omfattar tjänster förtecknade i bilagorna I och II 
 Kontrakt avseende tjänster som omfattas av artikel 2 och som är förtecknade såväl i bilaga I som i bilaga II ska, om värdet av tjäns­ terna i bilaga I överstiger värdet av tjänsterna i bilaga II, tilldelas enligt bestämmelserna i artiklarna  
 18–54. 
  I övriga fall ska kon­ trakten tilldelas enligt artiklarna 18 och 30.3. 
 KAPITEL IV 
 Särskilda regler om kontraktshandlingar 
 Artikel 18 
 Tekniska specifikationer 
  
 1. 
  
 Tekniska specifikationer enligt definitionen i punkt 1 i bilaga III ska ingå i kontraktshandlingarna (meddelanden om upp­ handling, förfrågningsunderlag, beskrivande dokument, eller kompletterande handlingar). 
  
 2. 
  
 De tekniska specifikationerna ska tillåta anbudsgivare att delta på lika villkor och får inte innebära omotiverade hinder mot att upphandling öppnas för konkurrens. 
  
 3. 
  
 De tekniska specifikationerna ska, utan att det påverkar til­ lämpningen av rättsligt bindande nationella tekniska bestämmel­ ser (inbegripet de som avser produktsäkerhet) eller de tekniska krav som medlemsstaterna enligt internationella standardiserings­ avtal måste uppfylla för att garantera den interoperabilitet som krävs i dessa avtal, och under förutsättning att de tekniska speci­ fikationerna är förenliga med gemenskapslagstiftningen, vara utformade på endera av följande sätt: 
  
 a) 
  
 Genom en hänvisning till de tekniska specifikationer som definieras i bilaga III och, i prioritetsordning, till 
  
 nationella civila standarder som genomför europeiska standarder, 
  
 europeiska tekniska godkännanden, 
  
 gemensamma civila tekniska specifikationer, 
  
 nationella civila standarder som genomför internatio­ nella standarder, 
  
 andra internationella civila standarder, 
  
 andra tekniska referenssystem som utarbetats av de euro­ peiska standardiseringsorganen, eller, om sådana inte finns, andra nationella civila standarder eller nationella tekniska godkännanden, eller nationella tekniska speci­ fikationer om projektering, beräkning och utförande av byggentreprenader samt materialanvändning, 
  
 civila tekniska specifikationer som har sitt ursprung i industrin och som i stor utsträckning accepteras av industrin, 
  
 nationella standarder på försvarsområdet såsom de definieras i punkt 3 i bilaga III och liknande specifikatio­ ner för försvarsmaterial. 
  
 Varje sådan hänvisning ska följas av orden eller likvärdigt. 
  
 L 216/96 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 b) 
  
 I form av prestanda eller funktionskrav, varvid miljöegenska­ per kan ingå. 
  
 Sådana parametrar måste dock vara så specifika att anbuds­ givarna kan bilda sig en bestämd uppfattning om föremålet för upphandlingen och den upphandlande myndigheten eller enheten kan genomföra upphandlingen. 
  
 c) 
  
 I form av prestanda eller funktionskrav enligt led b och, för att påvisa att dessa prestanda eller funktionskrav antas vara uppfyllda, med en hänvisning till specifikationerna i led a. 
  
 d) 
  
 Med en hänvisning till specifikationerna i led a i fråga om vissa egenskaper och med en hänvisning till de prestanda eller funktionskrav som anges i led b i fråga om andra egenskaper. 
  
 4. Om en upphandlande myndighet eller enhet väljer att hän­ visa till specifikationer enligt punkt 3 a, kan den inte förkasta ett anbud med motiveringen att varorna eller tjänsterna inte överens­ stämmer med specifikationer som den har hänvisat till, då anbuds­ givaren på lämpligt sätt och på ett sådant sätt som den upphandlande myndigheten eller enheten anser vara tillfredsstäl­ lande i sitt anbud visar att de föreslagna lösningarna på ett likvär­ digt sätt uppfyller kraven enligt den angivna tekniska specifikationen. 
 Ett lämpligt sätt kan till exempel vara tillhandahållande av teknisk dokumentation från tillverkaren eller en provningsrapport från ett erkänt organ. 
 5. Om en upphandlande myndighet eller enhet väljer att i enlighet med punkt 3 ange prestanda eller funktionskrav, får den inte förkasta ett anbud i fråga om byggentreprenader, varor eller tjänster som överensstämmer med en nationell standard som genomför en europeisk standard, med ett europeiskt tekniskt god­ kännande, med en gemensam teknisk specifikation, med en inter­ nationell standard eller med ett tekniskt referenssystem som har utarbetats av ett europeiskt standardiseringsorgan, om dessa spe­ cifikationer avser de prestanda eller funktionskrav som den har fastställt. 
 Det åligger anbudsgivaren att på ett lämpligt sätt och på ett sådant sätt som den upphandlande myndigheten eller enheten anser vara tillfredsställande i sitt anbud visa att den standardenliga byg­ gentreprenaden, varan eller tjänsten uppfyller den upphandlande myndighetens eller enhetens prestanda- eller funktionskrav. 
 Ett lämpligt sätt kan till exempel vara tillhandahållande av teknisk dokumentation från tillverkaren eller en provningsrapport från ett erkänt organ. 
 6. Om en upphandlande myndighet eller enhet föreskriver miljöegenskaper i form av prestanda eller funktionskrav enligt punkt 3 b får den använda detaljerade specifikationer, eller vid behov delar av dessa, såsom de fastställts för europeiska miljömär­ Graves, (multi)nationella miljömärken eller andra miljömärken, under förutsättning att 
  
 de är lämpliga för att definiera egenskaperna hos de varor eller tjänster som är föremål för upphandling, 
  
 kraven för märket har utarbetats på grundval av vetenskap­ liga rön, 
  
 miljömärkena har antagits genom ett förfarande i vilket samt­ liga berörda parter, t.ex. statliga organ, konsumenter, tillver­ kare, distributörer och miljöorganisationer, får delta, 
  
 miljömärkena är tillgängliga för samtliga berörda parter. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten får ange att de varor eller tjänster som är försedda med miljömärke antas upp­ fylla de tekniska specifikationer som fastställs i förfrågningsun­ derlaget; den måste godkänna alla andra lämpliga bevismedel, såsom teknisk dokumentation från tillverkaren eller en provnings­ rapport från ett erkänt organ. 
 7. I denna artikel avses med erkända organ provnings- och kalibreringslaboratorier samt organ för inspektion och certifiering som uppfyller tillämpliga europeiska standarder. 
 Upphandlande myndigheter eller enheter ska godta intyg från erkända organ i andra medlemsstater. 
 8. Om det inte motiveras av föremålet för upphandlingen, får tekniska specifikationer inte innehålla uppgifter om tillverkning, ursprung eller särskilt framställningsförfarande, ej heller hänvis­ ningar till varumärke, patent eller typ, ursprung eller tillverkning, om det får till följd att vissa företag eller produkter gynnas eller att andra inte kan komma i fråga. Sådana uppgifter eller hänvis­ ningar ska i undantagsfall vara tillåtna om en tillräckligt tydlig och begriplig beskrivning av föremålet för upphandlingen inte är Hebert lig genom tillämpning av punkterna 3 och 4. Sådana uppgifter eller hänvisningar ska följas av orden eller likvärdigt. 
 Artikel 19 
 Alternativa anbud 
  
 1. 
  
 Om kriteriet för kontraktstilldelning är det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, får den upphandlande myndigheten eller enheten tillåta anbudsgivare att lägga fram alternativa anbud. 
  
 2. 
  
 En upphandlande myndighet eller enhet ska i meddelandet om upphandling ange huruvida den godkänner alternativa anbud eller inte. Om detta inte anges är alternativa anbud inte tillåtna. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/97 
  
 3. En upphandlande myndighet eller enhet som tillåter alter­ nativa anbud ska i kravspecifikationer ange vilka minimikrav som gäller för alternativa anbud och eventuella särskilda villkor som gäller för redovisningen av anbuden. 
 En upphandlande myndighet eller enhet ska endast beakta de alternativa anbud som uppfyller de ställda minimikraven. 
 4. Vid upphandling av varor och tjänster får en upphandlande myndighet eller enhet som har tillåtit alternativa anbud inte för­ kasta ett alternativt anbud enbart på grund av att anbudet, om det antas, skulle bli antingen ett tjänstekontrakt och inte ett varukon­ trakt, eller ett varukontrakt och inte ett tjänstekontrakt. 
 Artikel 20 
 Villkor för fullgörande av kontraktet 
 En upphandlande myndighet eller enhet får ställa särskilda krav på hur kontraktet ska fullgöras under förutsättning att de är för­ enliga med gemenskapsrätten samt att de anges i kontraktshand­ lingarna (meddelanden om upphandling, förfrågningsunderlag, beskrivande dokument eller kompletterande handlingar). Dessa krav kan särskilt avse underentreprenad eller avse att säkerställa säkerheten för sekretessbelagd information och den försörjnings­ trygghet som den upphandlande myndigheten eller enheten krä­ ver enligt artiklarna 21, 22 och 23, eller omfatta sociala hänsyn eller miljöhänsyn. 
 Artikel 21 
 Underentreprenad 
  
 1. 
  
 Den utvalda anbudsgivaren ska ha möjlighet att välja sina underleverantörer för samtliga underleverantörskontrakt som inte omfattas av det krav som avses i punkterna 3 och 4, och får i syn­ nerhet inte åläggas att diskriminera någon potentiell underleve­ rantör på grund av nationalitet. 
  
 2. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten får begära eller kan av en medlemsstat åläggas att begära att anbudsgivaren 
  
 i sitt anbud ska ange den eventuella del av kontraktet som han kan komma att lägga ut på underentreprenad till tredje man och eventuellt förslag på underleverantör och föremålet för det underleverantörskontrakt som förslaget gäller, och/eller 
  
 ska ange alla eventuella ändringar som uppstår på underle­ verantörsnivå under genomförandet av kontraktet. 
  
 3. Den upphandlande myndigheten eller enheten får kräva eller kan av en medlemsstat åläggas att kräva att den utvalda anbudsgivaren ska tillämpa bestämmelserna i avdelning III för samtliga eller vissa underleverantörskontrakt som den utvalda anbudsgivaren avser att tilldela tredje man. 
 4. Medlemsstaterna får föreskriva att den upphandlande myn­ digheten eller enheten får begära eller får åläggas att begära att den utvalda anbudsgivaren lägger ut en del av kontraktet på underentreprenad. Den upphandlande myndighet eller enhet som kräver sådan underentreprenad ska ange den procentuella mini­ miandel som måste läggas ut på underentreprenad, i form av intervallvärden med en minimiandel och en maximiandel. Booker miandelen får inte överstiga 30 % av kontraktets värde. Interval­ let ska vara proportionerligt till kontraktets föremål och värde samt den aktuella industrisektorns karaktär, inbegripet i fråga om konkurrens på den aktuella sektorns marknad och den industri­ ella basens tekniska kapacitet. 
 En procentuell andel som faller inom det intervall som den upp­ handlande myndigheten eller enheten fastställt ska anses uppfylla kravet för underentreprenad enligt denna punkt. 
 Anbudsgivarna får föreslå att en större del av det totala värdet ska läggas ut på entreprenad, än vad den upphandlande myndigheten eller enheten kräver. 
 Den upphandlande myndigheten eller enheten ska begära att anbudsgivarna i sina anbud anger vilken eller vilka delar av anbu­ det de avser att lägga ut på underentreprenad för att uppfylla kra­ vet i det första stycket. 
 Den upphandlande myndigheten eller enheten får begära eller får av en medlemsstat åläggas att begära att anbudsgivarna också ska ange vilken eller vilka delar av anbudet de avser att lägga ut på underentreprenad utöver den minimiandel som måste läggas ut, och att ange vilka underleverantörer de redan har identifierat. 
 Den utvalda anbudsgivaren ska tilldela underleverantörskontrakt som motsvarar den procentuella andel som den upphandlande myndigheten eller enheten begär att denne ska lägga ut på under­ entreprenad i enlighet med bestämmelserna i avdelning III. 
  
 5. 
  
 Om en medlemsstat föreskriver att en upphandlande myn­ dighet eller enhet får avvisa underleverantörer som en anbudsgi­ vare valt i samband med tilldelningsförfarandet för huvudkontraktet eller som den utvalda anbudsgivaren valt ut under genomförandet av kontraktet, får ett sådant avvisande under alla omständigheter endast grunda sig på de kriterier som tillämpats vid urvalet av anbudsgivare för huvudkontraktet. Om den upphandlande myndigheten eller enheten avvisar en under­ leverantör måste denne lämna en skriftlig motivering till anbuds­ givaren eller den utvalda anbudsgivaren, och ange varför den anser att underleverantören inte uppfyller kriterierna. 
  
 6. 
  
 De krav som avses i punkterna  
  
 2–5 
  ska anges i meddelan­ dena om upphandling. 
  
 7. 
  
 Punkterna  
  
 1–5 
  påverkar inte frågan om den huvudsakliga ekonomiska aktörens ansvar. 
  
 L 216/98 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 Artikel 22 
 Informationssäkerhet 
 När det gäller kontrakt som inbegriper, kräver och/eller innehål­ ler sekretessbelagd information ska den upphandlande myndig­ heten eller enheten i kontraktshandlingarna (meddelanden om upphandling, förfrågningsunderlag, beskrivande dokument eller kompletterande handlingar) precisera alla de åtgärder och krav som är nödvändiga för att säkerställa säkerheten för denna infor­ mation på den nivå som krävs. 
 I detta syfte får den upphandlande myndigheten eller enheten kräva att anbudet bland annat innehåller följande: 
  
 a) 
  
 En utfästelse från anbudsgivaren och de underleverantörer som redan valts ut om att de på lämpligt sätt kommer att skydda sekretessen för all sekretessbelagd information som de har tillgång till eller som de kommer att få kännedom om under genomförandet av kontraktet och efter att kontraktet genomförts eller upphört att gälla, i enlighet med relevanta lagar och andra författningar. 
  
 b) 
  
 En utfästelse från anbudsgivaren om att få den utfästelse som föreskrivs i led a från andra underleverantörer som denne kommer att anlita under genomförandet av kontraktet. 
  
 c) 
  
 Tillräcklig information om de underleverantörer som redan valts ut för att den upphandlande myndigheten eller enheten ska kunna fastställa att var och en av dem har den kapacitet som krävs för att kunna skydda sekretessen för sekretessbe­ lagd information som de har tillgång till eller kommer att åläggas att sammanställa då de genomför underleverantörskontraktet. 
  
 d) 
  
 En utfästelse från anbudsgivaren om att denne ska tillhanda­ hålla den information som avses i led c om eventuella nya underleverantörer innan dessa tilldelas kontrakt. 
  
 I avsaknad av en harmonisering av de nationella säkerhetskon­ trollsystemen på gemenskapsnivå får medlemsstaterna föreskriva att de åtgärder och krav som avses i andra stycket måste överens­ stämma med de nationella bestämmelserna om säkerhetskontroll. Medlemsstaterna ska godta säkerhetskontrollsystem som de anser vara likvärdiga med de system som föreskrivs i den nationella lag­ stiftningen, utan att det påverkar deras möjlighet att själva genom­ föra och beakta ytterligare undersökningar om detta anses nödvändigt. 
 Artikel 23 
 Försörjningstrygghet 
 Den upphandlande myndigheten eller enheten ska i kontrakts­ handlingarna (meddelanden om upphandling, förfrågningsunder­ lag, beskrivande dokument eller kompletterande handlingar) precisera sina krav i fråga om försörjningstrygghet. 
 I detta syfte får den upphandlande myndigheten eller enheten kräva att anbudet bland annat innehåller följande: 
  
 a) 
  
 Certifiering eller dokumentation som på ett för den upphand­ lande myndigheten eller enheten tillfredsställande sätt visar i vilken utsträckning anbudsgivaren har förmåga att uppfylla sina skyldigheter i fråga om export, överföring och transite­ ring av varor i samband med kontraktet, inbegripet styrkande dokumentation som erhållits från den eller de berörda medlemsstaterna. 
  
 b) 
  
 Angivelse av eventuella begränsningar som exportkontroll eller säkerhetsarrangemang kan komma att medföra för den upphandlande myndigheten eller enheten i fråga om att sprida, överföra eller använda varorna och tjänsterna eller resultat av dessa varor och tjänster. 
  
 c) 
  
 Certifiering eller dokumentation som visar att organisationen och lokaliseringen av anbudsgivarens försörjningskedja gör det möjligt för denne att uppfylla de krav den upphandlande myndigheten eller enheten anger i kontraktshandlingarna beträffande försörjningstrygghet, och en utfästelse om att se till att eventuella ändringar i försörjningskedjan under genomförandet av kontraktet inte kommer att inverka nega­ tivt på uppfyllandet av dessa krav. 
  
 d) 
  
 En utfästelse från anbudsgivaren att upprätta och/eller upp­ rätthålla den kapacitet som krävs för att tillmötesgå den upp­ handlande myndighetens eller enhetens eventuellt ökade behov till följd av en kris enligt de överenskomna villkoren. 
  
 e) 
  
 Styrkande dokumentation som eventuellt erhållits från de nationella myndigheterna i anbudsgivarens hemland i fråga om att uppfylla den upphandlande myndighetens eller enhe­ tens ökade behov till följd av en kris. 
  
 f) 
  
 En utfästelse från anbudsgivaren att utföra underhåll, moder­ nisering och anpassningar av den utrustning som är föremål för upphandlingen. 
  
 g) 
  
 En utfästelse från anbudsgivaren att i tid informera den upp­ handlande myndigheten eller enheten om varje förändring som uppstår i anbudsgivarens organisation, försörjnings­ kedja eller industriella strategi som kan tänkas påverka anbudsgivarens skyldigheter gentemot den upphandlande myndigheten eller enheten. 
  
 h) 
  
 En utfästelse från anbudsgivaren att i enlighet med överens­ komna villkor förse den upphandlande myndigheten eller enheten med allt som behövs för produktion av reservdelar, komponenter, särskilda tillbehör och särskild testutrustning, inklusive ritningar, licenser och instruktioner, för sådana fall där entreprenören inte längre kan tillhandahålla denna utrustning. 
  
 En anbudsgivare får inte avkrävas ett åtagande av en medlemsstat som begränsar denna medlemsstats frihet att i enlighet med rele­ vant internationell rätt eller gemenskapslagstiftning tillämpa sina egna nationella kriterier för beviljande av licens för export, över­ föring eller transitering under de förhållanden som råder vid tid­ punkten för ett sådant beslut. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/99 
  
 Artikel 24 
 Skyldigheter avseende bestämmelser om beskattning, miljöskydd, anställningsskydd och arbetsvillkor 
  
 1. 
  
 En upphandlande myndighet eller enhet får, eller kan av en medlemsstat åläggas att, i förfrågningsunderlaget ange hos vilket eller vilka organ en anbudssökande eller anbudsgivare kan få rele­ vanta uppgifter om skyldigheter avseende de bestämmelser om beskattning, miljöskydd, arbetarskydd och arbetsvillkor som gäl­ ler i den medlemsstat, region, ort eller det tredje land där tjäns­ terna eller entreprenaden ska utföras och som ska tillämpas på dessa entreprenader eller tjänster under fullgörandet av kontraktet. 
  
 2. 
  
 En upphandlande myndighet eller enhet som tillhandahål­ ler den information som avses i punkt 1 ska kräva av anbudsgi­ varna att de bekräftar att de vid utformningen av sina anbud har tagit hänsyn till de skyldigheter avseende bestämmelser om arbe­ tarskydd och arbetsvillkor som gäller på den plats där tjänsten eller entreprenaden ska utföras 
  
 Första stycket ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i artikel 49 om granskning av onormalt låga anbud. 
 KAPITEL V 
 Förfaranden 
 Artikel 25 
 Tillämpliga förfaranden 
 Vid upphandling ska en upphandlande myndighet eller enhet til­ lämpa nationella förfaranden som anpassats i enlighet med detta direktiv. 
 Den upphandlande myndigheten eller enheten får vid dessa upp­ handlingar tillämpa det selektiva förfarandet eller det förhandlade förfarandet med offentliggörande av meddelande om upphandling. 
 Under de förhållanden som anges i artikel 27 får upphandlingen genomföras genom en konkurrenspräglad dialog. 
 I de särskilda fall och under de särskilda förhållanden som uttryck­ ligen anges i artikel 28, får de upphandlande myndigheterna och enheterna tillämpa det förhandlade förfarandet utan offentliggö­ rande av ett meddelande om upphandling. 
 Artikel 26 
 Förhandlat förfarande med meddelande om upphandling 
 1. I de förhandlade förfarandena med offentliggörande av upp­ handlingsmeddelande ska den upphandlande myndigheten eller enheten förhandla med anbudsgivarna om de anbud som de har 
 lämnat för att anpassa anbuden till de krav som den upphand­ lande myndigheten har angivit i meddelandet om upphandling, förfrågningsunderlag och de kompletterande handlingarna och för att få fram det bästa anbudet i enlighet med artikel 47. 
  
 2. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten ska under förhandlingarna säkerställa lika behandling av samtliga anbudsgi­ vare. Den ska i synnerhet inte särbehandla någon genom att lämna ut information som kan gynna vissa anbudsgivare i förhållande till andra. 
  
 3. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten får föreskriva att det förhandlade förfarandet ska äga rum i successiva steg för att minska det antal anbud som det ska förhandlas om genom til­ lämpning av de tilldelningskriterier som anges i meddelandet om upphandling eller i förfrågningsunderlaget. Det ska anges i med­ delandet om upphandling eller i förfrågningsunderlaget om denna möjlighet kommer att utnyttjas eller ej. 
  
 Artikel 27 
 Konkurrenspräglad dialog 
 1. För särskilt komplicerade kontrakt får medlemsstaterna föreskriva att om den upphandlande myndigheten eller enheten anser att användningen av selektivt eller förhandlat förfarande med offentliggörande av meddelande om upphandling inte med­ ger tilldelning av kontrakt, får den upphandlande myndigheten eller enheten använda sig av en konkurrenspräglad dialog enligt denna artikel. 
 Tilldelning av kontrakt ska ske enbart på grundval av tilldelnings­ kriteriet det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. 
  
 2. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten ska offent­ liggöra ett meddelande om upphandling där den anger sina behov och krav och definierar dessa i meddelandet och/eller i ett beskri­ vande dokument. 
  
 3. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten ska inleda en dialog med de anbudssökande som valts ut enligt bestämmelserna i artiklarna  
  
 38–46, 
  där dialogens syfte ska vara att identifiera och definiera hur dess behov bäst ska kunna tillgodoses. Under denna dialog får den upphandlande myndigheten eller enheten diskutera alla aspekter av kontraktet med de utvalda anbudssökandena. 
 Den upphandlande myndigheten eller enheten ska under dialo­ gen garantera lika behandling av samtliga anbudsgivare. Den ska i synnerhet inte särbehandla någon genom att lämna ut informa­ tion som kan gynna vissa anbudsgivare i förhållande till andra. 
 Den upphandlande myndigheten eller enheten får inte röja för de övriga deltagarna vilka lösningar en deltagare har föreslagit eller annan konfidentiell information som någon deltagare har lämnat utan dennes samtycke. 
 4. Den upphandlande myndigheten eller enheten får föreskriva att förfarandet ska äga rum i successiva steg för att minska det antal lösningar som ska diskuteras under dialogen, på grundval av de tilldelningskriterier som anges i meddelandet om upphandling eller i det beskrivande dokumentet. Det ska anges i meddelandet om upphandling eller i det beskrivande dokumentet att denna möjlighet kan komma att utnyttjas. 
  
 L 216/100 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 5. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten ska fortsätta denna dialog tills den kan identifiera lösningar som sannolikt till­ godoser dess behov, vid behov efter att ha jämfört dessa lösningar. 
  
 6. 
  
 Efter att ha förklarat dialogen avslutad och efter att ha infor­ merat deltagarna om detta ska den upphandlande myndigheten eller enheten uppmana dem att lämna sitt slutgiltiga anbud på grundval av den eller de lösningar som lagts fram och specifice­ rats under dialogen. Dessa anbud ska innehålla alla de faktorer och villkor som är nödvändiga för projektets genomförande. 
  
 På begäran av den upphandlande myndigheten eller enheten får dessa anbud klarläggas, preciseras och finjusteras. Sådana klarläg­ ganden, preciseringar, finjusteringar eller kompletteringar får dock inte leda till att grundläggande delar av anbudet eller inbju­ dan att lämna anbud ändras, eftersom en sådan ändring riskerar att snedvrida konkurrensen eller ha en diskriminerande effekt. 
 7. Den upphandlande myndigheten eller enheten ska bedöma de inkomna anbuden på grundval av de i meddelandet om upp­ handling eller i det beskrivande dokumentet fastställda tilldel­ ningskriterierna och välja det anbud som är det ekonomiskt mest fördelaktiga enligt artikel 47. 
 På den upphandlande myndighetens eller enhetens begäran kan den anbudsgivare vars anbud har identifierats som det ekono­ miskt mest fördelaktiga anmodas att klargöra vissa aspekter i anbudet eller att bekräfta åtaganden som anges i detta, under för­ utsättning att detta inte leder till ändring av väsentliga delar av anbudet eller inbjudan att lämna anbud, snedvridning av konkur­ rensen eller diskriminering. 
 8. Den upphandlande myndigheten eller enheten får besluta om priser och betalning till deltagarna i dialogen. 
 Artikel 28 
 Fall som motiverar användning av det förhandlade förfarandet utan offentliggörande av meddelande om upphandling 
 I följande fall får en upphandlande myndighet eller enhet vid upp­ handling tillämpa det förhandlade förfarandet utan att dessförin­ nan ha offentliggjort något meddelande om upphandling och ska i det fallet motivera sitt beslut att använda det förfarandet i med­ delandet om upphandling enligt artikel 30.3: 
  
 1. 
  
 För  
  
 byggentreprenad-, 
  varu- och tjänstekontrakt: 
  
 a) 
  
 Om inga anbud eller inga lämpliga anbud eller inga ansökningar har lämnats vid ett selektivt förfarande, ett förhandlat förfarande med föregående offentliggörande av meddelande om upphandling eller en konkur­ renspräglad dialog, förutsatt att de ursprungliga villko­ ren för kontraktet inte väsentligt ändrats och att en rapport lämnas till kommissionen, om den begär det. 
  
 b) 
  
 Om ett anbud är ogiltigt eller om ett anbud som lämnats vid ett selektivt förfarande, ett förhandlat förfarande med föregående offentliggörande av meddelande om upp­ handling eller en konkurrenspräglad dialog inte kan god­ tas med hänsyn till nationella bestämmelser som överensstämmer med vad som föreskrivs i artiklarna 5, 19,  
  
 21–24 
  samt avsnitt II kapitel VII, i den mån som 
  
 i) 
  
 de ursprungliga villkoren för kontraktet inte ändrats väsentligt, och 
  
 ii) 
  
 de i ett förhandlat förfarande inbegriper endast alla 
  
 anbudsgivare som uppfyller kraven i artik­ larna  
 39–46 
  och som i ett föregående selektivt för­ farande eller konkurrenspräglad dialog har lämnat anbud som uppfyller de formella kraven för anbudsförfarandet. 
  
 c) 
  
 Om det på grund av brådska till följd av en kris är omöj­ ligt att – även om en förkortad frist enligt artikel 33.7 til­ lämpas – iaktta de tidsfrister som gäller vid selektivt förfarande och förhandlat förfarande med offentliggö­ rande av meddelande om upphandling. Detta kan gälla exempelvis i de fall som avses i artikel 23 andra stycket d. 
  
 d) 
  
 Om, när det är absolut nödvändigt, på grund av synner­ lig brådska till följd av omständigheter som den upp­ handlande myndigheten eller enheten inte har kunnat förutse, det är omöjligt att iaktta de tidsfrister som gäller vid selektiva eller förhandlade förfaranden med offent­ liggörande av meddelande om upphandling, inbegripet förkortade tidsfrister enligt artikel 33.7. De omständig­ heter som åberopas som skäl för synnerlig brådska får inte i något fall tillskrivas den upphandlande myndighe­ ten eller enheten. 
  
 e) 
  
 Om kontraktet, av tekniska skäl eller med hänsyn till skydd av ensamrätt, endast kan tilldelas en bestämd eko­ nomisk aktör. 
  
 2. 
  
 För varu- och tjänstekontrakt: 
  
 a) 
  
 För andra forsknings- och utvecklingstjänster än de som avses i artikel 13. 
  
 b) 
  
 För produkter som endast framställs för forsknings- och utvecklingsändamål, med undantag av tillverkning i en omfattning som syftar till att göra produkten lönsam eller till att täcka forsknings- och utvecklingskostnader. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/101 
  
 3. 
  
 För varukontrakt: 
  
 a) 
  
 Kompletterande leveranser som utförs av den ursprung­ lige leverantören och som syftar till antingen att delvis ersätta gängse varuleveranser eller anläggningar, eller till att utöka befintliga varuleveranser eller anläggningar, i de fall ett byte av varuleverantör skulle tvinga den upp­ handlande myndigheten eller enheten att anskaffa mate­ riel med andra tekniska egenskaper med åtföljande inkompatibilitet eller oproportionerliga tekniska svårig­ heter vid användning och underhåll. 
  
 Löptiden för sådana kontrakt, liksom för återkommande kontrakt, får inte överstiga fem år, utom i undantagsfall som avgörs med beaktande av den levererade produk­ tens, anläggningens eller konstruktionens förväntade livslängd och de tekniska svårigheter som ett byte av leverantör kan orsaka. 
  
 b) 
  
 Leveranser av varor som offererats och förvärvats på en varumarknadsplats. 
  
 c) 
  
 Inköp av varor på särskilt gynnsamma villkor, antingen från en varuleverantör som slutgiltigt avslutar sin affärs­ verksamhet eller hos en god man eller likvidator vid insolvensförfarande, offentligt ackord eller förfarande av liknande slag enligt nationella lagar och andra författningar. 
  
 4. 
  
 För byggentreprenads- och tjänstekontrakt: 
  
 a) 
  
 För kompletterande byggentreprenader eller tjänster som inte ingår i det ursprungliga projektet eller det ursprungliga kontraktet, men som genom oförutsedda omständigheter har blivit nödvändiga för att de byg­ gentreprenader eller tjänster som beskrivs i kontraktet ska kunna utföras, förutsatt att kontraktet tilldelas den ekonomiska aktör som utför dessa byggentreprenader eller tjänster 
  
 i) 
  
 om de kompletterande byggentreprenaderna eller tjänsterna av tekniska eller ekonomiska skäl inte kan avskiljas från det ursprungliga kontraktet utan stora olägenheter för den upphandlande myndighe­ ten eller enheten, eller 
  
 ii) 
  
 om byggentreprenaderna eller tjänsterna, även om de kan avskiljas från det ursprungliga kontraktet, är absolut nödvändiga för att kontraktet ska kunna fullföljas. 
  
 Det sammanlagda värdet av kontrakt som avser kompletterande byggentreprenader eller tjänster får dock inte överstiga 50 % av det ursprungliga kon­ traktets värde. 
  
 b) 
  
 För nya byggentreprenader eller tjänster som är en upp­ repning av liknande byggentreprenader eller tjänster som av samma upphandlande myndighet eller enhet tilldelats samma ekonomiska aktör i ett ursprungligt kontrakt, under förutsättning att de nya byggentrepre­ naderna eller tjänsterna är i överensstämmelse med ett grundläggande projekt, för vilket det ursprungliga kon­ traktet tilldelats genom selektivt förfarande, förhandlat förfarande med offentliggörande av meddelande om upphandling eller konkurrenspräglad dialog. 
  
 Så snart som det första projektet blir föremål för upp­ handling ska den upphandlande myndigheten eller enhe­ ten ange att detta förfarande kan bli aktuellt och i beräkningen ta med det sammanlagda beräknade värdet för kommande byggentreprenader eller tjänster vid til­ lämpning av artikel 8. 
 Detta förfaringssätt får bara användas under fem år efter det att det ursprungliga kontraktet slöts, utom i undan­ tagsfall som avgörs med hänsyn till den levererade pro­ duktens, anläggningens eller konstruktionens förväntade livslängd och de tekniska svårigheter som ett byte av leverantör kan orsaka. 
  
 5. 
  
 För kontrakt som gäller tillhandahållandet av luft- och Scott fartstransport för medlemsstaternas väpnade styrkor eller säkerhetsstyrkor som skickats eller kommer att skickas till platser utomlands, om den upphandlade myndigheten eller enheten måste köpa sådana tjänster från ekonomiska aktörer som endast garanterar giltigheten för sina anbud under så korta perioder att det är omöjligt att, även om en förkortad frist tillämpas enligt artikel 33.7, iaktta de frister som gäller vid selektivt förfarande eller förhandlat förfarande med offentliggörande av meddelande om upphandling. 
  
 Artikel 29 
 Ramavtal 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna får tillåta de upphandlande myndigheterna eller enheterna att sluta ramavtal. 
  
 2. 
  
 En upphandlande myndighet eller enhet som ämnar sluta ett ramavtal ska följa de förfarandebestämmelser som anges i detta direktiv i alla faser fram till tilldelningen av kontrakt som grundar sig på detta ramavtal. Valet av parter i ramavtalet ska ske med til­ lämpning av de tilldelningsgrunder som anges i artikel 47. 
  
 Kontrakt som bygger på ett ramavtal ska tilldelas i enlighet med de förfaranden som avses i punkterna 3 och 4. Dessa förfaranden får bara tillämpas mellan de upphandlande myndigheterna eller enheterna och de ekonomiska aktörer som från början är parter i ramavtalet. 
  
 L 216/102 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 Vid tilldelning av kontrakt som bygger på ett ramavtal får par­ terna inte i något fall väsentligen ändra villkoren i detta ramavtal, särskilt i det fall som avses i punkt 3. 
 Ett ramavtal får inte löpa längre än sju år, utom i undantagsfall som avgörs med hänsyn till den levererade produktens, anlägg­ ningens eller konstruktionens förväntade livslängd och de tek­ niska svårigheter som ett byte av leverantör kan orsaka. 
 I sådana undantagsfall ska den upphandlande myndigheten eller enheten vederbörligen ange en motivering för dessa förhållanden i det meddelande som avses i artikel 30.3. 
 En upphandlande myndighet eller enhet får inte använda ramav­ tal på otillbörligt sätt eller på ett sådant sätt att konkurrensen för­ hindras, begränsas eller snedvrids. 
 3. Om ett ramavtal sluts med en enda ekonomisk aktör, ska kontrakt som bygger på detta ramavtal tilldelas i enlighet med vill­ koren i ramavtalet. 
 Vid tilldelningen av sådana kontrakt får den upphandlande myn­ digheten eller enheten skriftligen samråda med den ekonomiska aktör som är part i ramavtalet och vid behov anmoda denne att komplettera sitt anbud. 
 4. Om ett ramavtal sluts med flera ekonomiska aktörer måste dessa vara minst tre till antalet, om det finns ett tillräckligt antal ekonomiska aktörer som uppfyller urvalskriterierna och/eller god­ tagbara anbud som uppfyller tilldelningskriterierna. 
 Tilldelning av kontrakt som grundar sig på ramavtal som ingåtts med flera ekonomiska aktörer kan ske antingen 
  
 genom tillämpning av villkoren i ramavtalet utan förnyad inbjudan att lämna anbud, eller 
  
 om inte alla villkor är fastställda i ramavtalet, efter det att par­ terna blivit föremål för förnyad inbjudan att lämna anbud på grundval av samma villkor, som, om det är nödvändigt ska preciseras, och, vid behov, andra villkor som anges i förfråg­ ningsunderlaget till ramavtalet i enlighet med följande förfarande: 
  
 a) 
  
 För varje kontrakt som ska tilldelas ska den upphand­ lande myndigheten eller enheten skriftligen samråda med de ekonomiska aktörer som är i stånd att genom­ föra kontraktet. 
  
 b) 
  
 Den upphandlande myndigheten ska fastställa en tids­ frist som är tillräcklig för att lämna in anbud beträffande varje särskilt kontrakt, med hänsynstagande till faktorer som hur komplext kontraktsföremålet är och den tid som behövs för att lämna anbud. 
  
 c) 
  
 Anbuden ska lämnas skriftligen och innehållet i dem måste vara hemligt tills den angivna svarstiden har löpt ut. 
  
 d) 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten ska till­ dela varje enskilt kontrakt till den anbudsgivare som har lämnat det bästa anbudet på grundval av de tilldelnings­ kriterier som anges i förfrågningsunderlaget till ramavtalet. 
  
 KAPITEL VI 
 Regler för offentliggörande och öppenhet 
 A v s n i t t 1 
 O f f e n t l i g g ö r a n d e a v m e d d e l a n d e n 
 Artikel 30 
 Meddelanden 
 1. Den upphandlande myndigheten eller enheten får i ett för­ handsmeddelande som offentliggörs av kommissionen eller av myndigheten eller enheten själv på sin upphandlarprofil som avses i punkt 2 i bilaga VI, informera om följande: 
  
 a) 
  
 När det gäller varor: Det beräknade totala värdet av de kon­ trakt eller ramavtal per varuområde som den avser att tilldela under de närmaste 12 månaderna. 
  
 Varuområdet ska fastställas av den upphandlande myndighe­ ten eller enheten genom en hänvisning till  
 CPV-nomenklaturen. 
  
 b) 
  
 När det gäller tjänster: Det beräknade totala värdet av de kon­ trakt eller ramavtal i varje enskild tjänstekategori som den upphandlande myndigheten avser att tilldela under de kom­ mande 12 månaderna. 
  
 c) 
  
 När det gäller byggentreprenad: Väsentliga karakteristika för de kontrakt eller ramavtal som den upphandlande myndig­ heten avser att tilldela. 
  
 Meddelanden enligt första stycket ska översändas till kommissio­ nen eller offentliggöras på upphandlarprofilen snarast möjligt efter det att ett beslut fattats om tillstånd för det projekt för vars genomförande den upphandlande myndigheten avser att tilldela kontrakt eller ramavtal. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/103 
  
 En upphandlande myndighet eller enhet som offentliggör ett för­ handsmeddelande på sin upphandlarprofil ska på elektronisk väg, i det format och enligt de detaljerade förfaranden som anges i punkt 3 i bilaga VI, till kommissionen översända ett meddelande om offentliggörande av ett förhandsmeddelande om upphandlarprofil. 
 Offentliggörande av meddelanden enligt första stycket ska endast vara obligatoriskt när de upphandlande myndigheterna eller enhe­ terna tillämpar möjligheten att förkorta tidsfristerna för motta­ gande av anbud i enlighet med artikel 33.3. 
 Denna punkt gäller inte för förhandlade förfaranden utan föregå­ ende offentliggörande av ett meddelande om upphandling. 
  
 2. 
  
 En upphandlande myndighet eller enhet som avser att till­ dela ett upphandlingskontrakt eller ingå ett ramavtal genom ett selektivt eller förhandlat förfarande med offentliggörande av ett meddelande om upphandling eller en konkurrenspräglad dialog, ska informera om detta genom ett meddelande om upphandling. 
  
 3. 
  
 En upphandlande myndighet eller enhet som har tilldelat ett kontrakt eller ingått ett ramavtal ska skicka ett meddelande om upphandlingsresultatet senast 48 dagar efter det att kontraktet till­ delats eller ramavtalet ingåtts. 
  
 När det gäller ramavtal som ingåtts i enlighet med artikel 29 behöver den upphandlande myndigheten eller enheten inte skicka något meddelande om resultatet av tilldelningen av varje kontrakt som grundar sig på ramavtalet. 
 Viss information om tilldelning av kontrakt eller ingående av ett ramavtal behöver inte offentliggöras, om offentliggörandet av sådan information skulle hindra tillämpning av lag, strida mot Smith mänintresset, särskilt försvars- och/eller säkerhetsintressen, skulle skada offentliga eller privata ekonomiska aktörers berättigade kommersiella intressen eller skulle kunna motverka en sund kon­ kurrens dem emellan. 
 Artikel 31 
  
 Icke-obligatoriskt 
  offentliggörande 
 Den upphandlande myndigheten eller enheten får offentliggöra meddelanden om upphandling enligt artikel 32 även om något sådant offentliggörande inte krävs enligt detta direktiv. 
 Artikel 32 
 Utformning och offentliggörande av meddelanden 
 1. Meddelandena ska innehålla de upplysningar som anges i bilaga IV och i förekommande fall varje annan upplysning som den upphandlande myndigheten eller enheten anser vara till nytta, i samma format som de standardformulär som antas av kommis­ sionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 67.2. 
 2. De meddelanden som den upphandlande myndigheten eller enheten ska sända till kommissionen ska överföras antingen genom elektroniska medel i det format och enligt de förfaranden som anges i punkt 3 i bilaga VI, eller på annat sätt. Vid ett påskyn­ dat förfarande enligt artikel 33.7 ska meddelandena sändas antingen per telefax eller genom elektroniska medel i det format och enligt de förfaranden som anges i punkt 3 i bilaga VI. 
 Meddelandena ska offentliggöras enligt de tekniska krav för offentliggörandet som anges i punkt 1 a och 1 b i bilaga VI. 
 3. Meddelanden som utarbetas och skickas med hjälp av elek­ troniska medel i det format och i enlighet med de förfaranden som anges i punkt 3 i bilaga VI ska offentliggöras senast fem arbetsdagar efter det att de avsänts. 
 Meddelanden som inte översänds med hjälp av elektroniska medel i det format och enligt de förfaranden som anges i punkt 3 i bilaga VI ska offentliggöras senast 12 dagar efter det att de avsänts eller, vid påskyndat förfarande enligt artikel 33.7, senast fem dagar efter det att de avsänts. 
 4. Meddelanden om upphandling ska offentliggöras i sin hel­ het på ett av Europeiska gemenskapens officiella språk som den upphandlande myndigheten eller enheten väljer, varvid endast den text som offentliggörs i denna ursprungliga språkversion ska gälla. Ett sammandrag av de väsentliga delarna i varje meddelande ska offentliggöras på de andra officiella språken. 
 Kostnaderna för kommissionens offentliggörande av meddelan­ den ska belasta gemenskapen. 
 5. Meddelandena och deras innehåll får inte offentliggöras på nationell nivå eller offentliggöras på en upphandlarprofil före den dag då de skickas till kommissionen. 
 Meddelanden som offentliggörs på nationell nivå får inte inne­ hålla någon annan information än den som skickats till kommis­ sionen eller offentliggjorts på en upphandlarprofil i enlighet med artikel 30.1 första stycket, men ska innehålla en uppgift om vil­ Graves dag meddelandet skickats till kommissionen eller offentlig­ gjorts på en upphandlarprofil. 
 Förhandsmeddelanden får inte offentliggöras på en upphandlar­ profil innan ett meddelande har skickats till kommissionen som anger att offentliggörandet sker i denna form; de ska innehålla en uppgift om vilken dag det har skickats dit. 
 6. Om meddelandena inte skickas med hjälp av elektroniska medel i det format och enligt de förfaranden som anges i punkt 3 i bilaga VI får de innehålla högst ca 650 ord. 
  
 L 216/104 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 7. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten måste kunna bevisa vilken dag ett meddelande har avsänts. 
  
 8. 
  
 Kommissionen ska till den upphandlande myndigheten eller enheten lämna en bekräftelse på offentliggörandet av den över­ sända informationen och ange datum för offentliggörandet. Denna bekräftelse ska tjäna som bevis för offentliggörandet. 
  
 A v s n i t t 2 
 T i d s f r i s t e r 
 Artikel 33 
 Tidsfrister för mottagande av anbudsansökan och mottagande av anbud 
  
 1. 
  
 När en upphandlande myndighet eller enhet fastställer tids­ frister för mottagande av anbudsansökan och anbuds ska den sär­ skilt ta hänsyn till hur komplex upphandlingen är och hur lång tid som behövs för att utarbeta anbuden, utan att detta påverkar de minimitidsfrister som fastställs i denna artikel. 
  
 2. 
  
 Vid selektiva förfaranden, förhandlade förfaranden med offentliggörande av ett meddelande om upphandling och vid kon­ kurrenspräglad dialog ska ansökningsfristen vara 37 dagar från den dag då meddelandet om upphandling avsändes. 
  
 Vid selektiva förfaranden ska fristen för mottagande av anbud vara minst 40 dagar från och med den dag då inbjudan avsänds. 
 3. Om den upphandlande myndigheten eller enheten har offentliggjort ett förhandsmeddelande får minimifristen för mot­ tagande av anbud enligt punkt 2 andra stycket som regel förkor­ tas till 36 dagar, dock under inga omständigheter till under 22 dagar. 
 Butler ska löpa från det datum då inbjudan att lämna anbud avsändes. 
 Den förkortade tidsfrist som avses i första stycket ska medges om förhandsmeddelandet har innehållit all den information som krävs för det meddelande om upphandling som avses i bilaga IV, i den utsträckning denna information är tillgänglig när meddelan­ det offentliggörs och om förhandsmeddelandet avsänds för offentliggörande mellan 52 dagar och 12 månader före den dag då meddelandet om upphandling avsändes. 
  
 4. 
  
 Om meddelandena utarbetas och skickas med elektroniska medel i det format och enligt de förfaranden som anges i punkt 3 i bilaga VI, får de frister för mottagande av en anbudsansökan om att deltaga i anbudsgivning som anges i punkt 2 första stycket för­ kortas med sju dagar. 
  
 5. 
  
 Fristerna för mottagande av anbud enligt punkt 2 andra stycket får förkortas med fem dagar om den upphandlande myn­ digheten eller enheten med elektroniska medel och från och med 
  
 offentliggörandet av meddelandet i enlighet med bilaga VI ger fri, direkt och fullständig tillgång till förfrågningsunderlaget och samtliga kompletterande handlingar, med angivande i meddelan­ det av den Internetadress där denna dokumentation finns tillgänglig. 
 Denna förkortning får kumuleras med den förkortning som avses i punkt 4. 
  
 6. 
  
 Om förfrågningsunderlaget och de kompletterande hand­ lingarna eller ytterligare upplysningar, trots att detta begärts i tid, av någon anledning inte tillhandahålls inom de tidsfrister som anges i artikel 34 eller om anbud inte kan lämnas annat än efter ett besök på plats eller efter en granskning på plats av underlaget till förfrågningsunderlaget, ska fristerna för att motta anbud för­ längas så att alla ekonomiska aktörer kan få kännedom om all den information som behövs för att utarbeta ett anbud. 
  
 7. 
  
 Om det, vid selektivt förfarande och förhandlat förfarande med offentliggörande av ett meddelande om upphandling, på grund av tidsbrist inte är möjligt att tillämpa de minimitidsfrister som anges i denna artikel, får en upphandlande myndighet eller enhet fastställa 
  
 en frist för mottagande av anbudsansökan på minst 15 dagar från och med den dag då meddelandet om upphandling avsändes och på minst 10 dagar om meddelandet avsändes med elektroniska medel i det format och på de villkor för överföring som anges i punkt 3 i bilaga VI, och 
  
 vid selektivt förfarande, en frist för att motta anbud på minst 10 dagar från och med dagen inbjudan att lämna anbud skickades. 
  
 A v s n i t t 3 
 I n n e h å l l e t i i n f o r m a t i o n e n o c h s ä t t e t f ö r ö v e r f ö r i n g a v d e n n a 
 Artikel 34 
 Inbjudan att lämna anbud, att delta i förhandling eller till att delta i dialog 
  
 1. 
  
 Vid selektivt förfarande och förhandlat förfarande med före­ gående upphandlingsmeddelande och vid en konkurrenspräglad dialog ska en upphandlande myndighet eller enhet samtidigt och skriftligen bjuda in alla utvalda anbudssökande att lämna anbud eller att förhandla eller, vid konkurrenspräglad dialog, att delta i dialogen. 
  
 2. 
  
 Inbjudan till anbudssökande ska innehålla antingen 
  
 ett exemplar av förfrågningsunderlaget eller det beskrivande dokumentet och samtliga kompletterande handlingar, eller 
  
 uppgift om åtkomst till de handlingar som anges i första strecksatsen, om de görs direkt tillgängliga med elektroniska medel i enlighet med artikel 33.5. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/105 
  
 3. 
  
 Om någon annan enhet än den ansvariga upphandlande myndigheten eller enheten har tillgång till förfrågningsunderlaget, det beskrivande dokumentet och/eller de kompletterande hand­ lingarna, ska adressen till den enhet från vilken handlingarna kan begäras anges i inbjudan, liksom i förekommande fall fristen för en sådan begäran samt belopp och villkor för erläggande av avgift för att erhålla dessa handlingar. De behöriga enheterna ska skicka dessa handlingar till de ekonomiska aktörerna så snart som Hebert ligt efter det att de har mottagit begäran. 
  
 4. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten eller den behöriga enheten ska lämna ut kompletterande upplysningar om förfrågningsunderlaget, det beskrivande dokumentet och/eller de kompletterande handlingarna senast sex dagar före den tidpunkt då mottagande av anbud senast kan ske, förutsatt att sådana upp­ lysningar begärs i god tid. Vid ett påskyndat selektivt eller för­ handlat förfarande ska denna tidsfrist vara fyra dagar. 
  
 5. 
  
 En inbjudan ska förutom de inslag som föreskrivs i punk­ terna 2, 3 och 4 innehålla minst följande: 
  
 a) 
  
 En hänvisning till det offentliggjorda meddelandet om upphandling. 
  
 b) 
  
 Sista dag för mottagande av anbud samt uppgift om adress dit anbuden ska skickas och om det eller de språk som anbu­ den ska skrivas på. När det gäller en konkurrenspräglad dia­ log ska denna information inte anges i inbjudan att delta i dialogen, utan i inbjudan att lämna anbud. 
  
 c) 
  
 Vid konkurrenspräglad dialog, uppgift om vilken dag och på vilken adress som samrådet ska börja och om vilket eller vilka språk som ska användas. 
  
 d) 
  
 Uppgift om vilka handlingar som eventuellt ska lämnas in, antingen till stöd för de kontrollerbara uppgifter som anbuds­ sökanden har lämnat i enlighet med artikel 38 eller för att komplettera de upplysningar som anges i den artikeln och på de villkor som anges i artiklarna 41 och 42. 
  
 e) 
  
 Viktningen av kriterierna för tilldelning av kontrakt eller, i förekommande fall, prioritetsordningen för de kriterier som tillämpas för att definiera det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, om den inte anges i meddelandet om upphandling, i förfrågningsunderlaget eller i det beskrivande dokumentet. 
  
 Artikel 35 
 Information till anbudssökande och anbudsgivare 
 1. En upphandlande myndighet eller enhet ska snarast under­ rätta de anbudssökande och anbudsgivarna om de beslut som fat­ tas om tilldelningen av ett kontrakt eller slutandet av ett ramavtal, inklusive skälen till beslutet att inte sluta ett ramavtal eller tilldela ett kontrakt för vilket det har utgått inbjudan att lämna anbud eller att börja om förfarandet; denna information ska på begäran riktad till den upphandlande myndigheten eller enheten lämnas skriftligt. 
 2. På skriftlig begäran av berörd part ska den upphandlande myndigheten eller enheten, om inte annat följer av punkt 3, sna­ rast möjligt, och senast 15 dagar efter det att en skriftlig begäran har mottagits, underrätta 
  
 a) 
  
 varje anbudssökande vars ansökan avslagits om skälen till att ansökan inte har godtagits, 
  
 b) 
  
 varje anbudsgivare vars anbud förkastats om skälen till att anbudet inte har godtagits, särskilt i de fall som avses i arti­ kel 18.4 och 18.5, om skälen till sitt beslut om att likvärdig­ het inte föreligger eller sitt beslut att byggentreprenaden, varorna eller tjänsterna inte uppfyller kraven i fråga om pre­ standa eller funktion, och i de fall som avses i artiklarna 22 och 23, om skälen till sitt beslut om att överensstämmelse med kraven i fråga om informationssäkerhet och försörj­ ningstrygghet inte föreligger. 
  
 c) 
  
 varje anbudsgivare som har lämnat ett godtagbart anbud som har förkastats om utformningen av och de relativa fördelarna med det valda anbudet samt namnet på den anbudsgivare som tilldelats kontraktet eller parterna i ramavtalet. 
  
 3. En upphandlande myndighet eller enhet får emellertid besluta att inte lämna ut viss information som rör kontraktstill­ delning eller ingående av ramavtal och som anges i punkt 1, om detta skulle hindra tillämpning av lag, strida mot allmänintresset, särskilt försvars- och/eller säkerhetsintresset, skada berättigade kommersiella intressen för offentliga eller privata ekonomiska aktörer eller motverka en sund konkurrens dem mellan. 
 A v s n i t t 4 
 K o m m u n i k a t i o n s s ä t t 
 Artikel 36 
 Regler för kommunikation 
  
 1. 
  
 All kommunikation och allt informationsutbyte som avses i denna avdelning får efter den upphandlande myndighetens eller enhetens eget val ske per post, fax eller elektroniska medel i enlig­ het med punkterna 4 och 5, per telefon i de fall och enligt de vill­ kor som anges i punkt 6, eller genom en kombination av dessa medel. 
  
 2. 
  
 De valda kommunikationsmedlen måste vara allmänt till­ gängliga och således inte begränsa de ekonomiska aktörernas till­ träde till anbudsförfarandet. 
  
 3. 
  
 Kommunikationen, informationsutbytet och lagringen av uppgifterna ska ske på ett sådant sätt att alla uppgifter och den sekretess som gäller för anbudsansökningarna och anbuden beva­ ras och den upphandlande myndigheten eller enheten inte tar del av innehållet i anbudsansökningarna och anbuden förrän fristen för att lämna anbud har löpt ut. 
  
 L 216/106 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 4. 
  
 De verktyg som ska användas för kommunikation med elektroniska medel, liksom deras tekniska krav, måste vara ickediskriminerande, allmänt tillgängliga och kompatibla med informations- och kommunikationsprodukter som i allmänhet används. 
  
 5. 
  
 Följande regler ska gälla för anordningar för elektronisk överföring och mottagning av anbud och anordningar för elek­ tronisk mottagning av anbudsansökningar: 
  
 a) 
  
 Information om de specifikationer som är nödvändiga för elektronisk inlämning av anbud och anbudsansökningar, inbegripet kryptering, ska finnas tillgänglig för alla berörda parter. Dessutom ska anordningar för elektronisk mottag­ ning av anbud och anbudsansökningar uppfylla kraven i bilaga VIII. 
  
 b) 
  
 Medlemsstaterna får, i överensstämmelse med artikel 5 i direktiv 1999/93/EG, kräva att elektroniska anbud är för­ sedda med en avancerad elektronisk signatur i enlighet med punkt 1 i den artikeln. 
  
 c) 
  
 Medlemsstaterna får införa eller behålla frivilliga ackredite­ ringssystem i syfte att förbättra nivån på certifieringstjäns­ terna för dessa anordningar. 
  
 d) 
  
 Anbudsgivare och anbudssökande ska åta sig att lämna in de handlingar, certifikat och försäkringar som avses i artik­ larna  
  
 39–44 
  och 46, om dessa inte är tillgängliga i elektro­ nisk form, innan den fastställda tidsfristen för inlämning av anbud eller anbudsansökningar har löpt ut. 
 6. Följande regler ska gälla för överföring av anbudsansökningar: 
  
 a) 
  
 En anbudsansökan avseende ett upphandlingsförfarande får göras skriftligen eller per telefon. 
  
 b) 
  
 Om en anbudsansökan görs per telefon, ska en skriftlig bekräftelse skickas före utgången av tidsfristen för dess mottagande. 
  
 c) 
  
 En upphandlande myndighet eller enhet får kräva att en anbudsansökan som görs per fax ska bekräftas per post eller elektroniska medel, om detta är nödvändigt för juridiskt bin­ dande bevis. Ett sådant krav ska anges av den upphandlande myndigheten eller enheten i meddelandet om upphandling liksom tidsfristen för bekräftelse per post eller elektroniska medel. 
  
 A v s n i t t 5 
 P r o t o k o l l 
 Artikel 37 
 Protokollens innehåll 
 1. För varje upphandlingskontrakt och varje ramavtal ska den upphandlande myndigheten eller enheten upprätta ett protokoll som bekräftar att urvalsförfarandet genomförts på ett öppet och  
 icke-diskriminerande 
  sätt, och som minst ska innehålla följande: 
  
 a) 
  
 Den upphandlande myndighetens eller enhetens namn och adress, föremålet för och värdet av kontraktet eller ramavtalet. 
  
 b) 
  
 Det valda upphandlingsförfarandet. 
  
 c) 
  
 När det gäller en konkurrenspräglad dialog, de omständighe­ ter som motiverar att detta förfarande tillämpas. 
  
 d) 
  
 Vid förhandlade förfaranden utan föregående offentliggö­ rande av meddelande om upphandling, de omständigheter som avses i artikel 28 som motiverar valet av förfarande. I förekommande fall en motivering till överskridandet av de frister som föreskrivs i artikel 28.3 a andra stycket och arti­ kel 28.4 b tredje stycket och en motivering till överskridan­ det av den  
  
 50-procentsgräns 
  som föreskrivs i artikel 28.4 a andra stycket. 
  
 e) 
  
 I förekommande fall de skäl som motiverar ett ramavtal med en löptid på mer än sju år. 
  
 f) 
  
 Namnen på de utvalda anbudssökandena och skälen till att de valts. 
  
 g) 
  
 Namnen på de ej godtagna anbudssökandena och skälen till att de inte godtagits. 
  
 h) 
  
 Skälen till att anbud har förkastats. 
  
 i) 
  
 Namnet på den anbudsgivare som tilldelats kontraktet, skä­ len till att hans anbud valts och, om det är känt, uppgift om hur stor del av kontraktet eller ramavtalet som den utvalda anbudsgivaren avser eller kommer att tvingas att lägga ut på tredje part. 
  
 j) 
  
 I förekommande fall, skälen till att den upphandlande myn­ digheten eller enheten har beslutat att inte tilldela något kon­ trakt eller ramavtal. 
  
 2. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten ska vidta lämpliga åtgärder för att dokumentera genomförandet av tilldel­ ningsförfaranden som sker med hjälp av elektroniska medel. 
  
 3. 
  
 Protokollet eller huvuddragen i detta ska tillställas kommis­ sionen, om den begär det. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/107 
  
 JohnsonUpphandlingsförfarandets gång 
 A v s n i t t 1 
 A l l m ä n n a b e s t ä m m e l s e r 
 Artikel 38 
 Kontroll av anbudssökandes lämplighet och val av deltagare samt tilldelning av kontrakt 
  
 1. 
  
 Kontrakt ska tilldelas på grundval av kriterierna i artik­ larna 47 och 49 och med beaktande av artikel 19, efter det att lämpligheten hos de ekonomiska aktörer som inte har uteslutits enligt artiklarna 39 eller 40 har kontrollerats av den upphand­ lande myndigheten eller enheten enligt de kriterier för ekonomisk och finansiell ställning samt yrkesmässig och teknisk kunskap eller kapacitet som avses i artiklarna  
  
 41–46 
  samt, i förekom­ mande fall, de  
 icke-diskriminerande 
  regler och kriterier som avses i punkt 3. 
  
 2. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten får kräva miniminivåer för anbudssökandes kapacitet, i enlighet med artik­ larna 41 och 42. 
  
 Omfattningen av den information som åsyftas i artiklarna 41 och 42 samt miniminivåerna för den kapacitet som krävs för ett bestämt kontrakt måste ha samband med kontraktsföremålet och stå i proportion till detta. 
 Dessa miniminivåer ska framgå av meddelandet om upphandling. 
 3. Vid selektiva förfaranden, förhandlade förfaranden med offentliggörande av meddelande om upphandling och vid kon­ kurrenspräglad dialog får den upphandlande myndigheten eller enheten begränsa antalet lämpliga anbudssökande som den kom­ mer att inbjuda att lämna anbud eller kalla till dialog. I det fallet gäller följande: 
  
 Den upphandlande myndigheten ska eller enheten i medde­ landet om upphandling ange de objektiva och ickediskriminerande kriterier eller regler som den kommer att tillämpa, det lägsta antalet anbudssökande som den kommer att inbjuda samt, i förekommande fall, det högsta antalet. Det lägsta antalet anbudssökande som den kommer att inbjuda får inte understiga tre. 
  
 Den upphandlande myndigheten eller enheten ska sedan inbjuda åtminstone så många anbudssökande som det lägsta antal som fastställts på förhand, under förutsättning att det finns ett tillräckligt stort och lämpligt antal anbudssökande. 
  
 Om antalet anbudssökande som uppfyller urvalskriterierna och minimikapaciteten är lägre än minimiantalet får den upphand­ lande myndigheten eller enheten fortsätta förfarandet genom att inbjuda den eller de anbudssökande som har den erforderliga kapaciteten. 
 Om den upphandlande myndigheten eller enheten anser att anta­ let lämpliga anbudssökande är för lågt för att verklig konkurrens ska kunna säkerställas får den avbryta förfarandet och på nytt offentliggöra det ursprungliga meddelandet om upphandling i enlighet med artiklarna 30.2 och 32, och fastställa en ny tidsfrist 
 för inlämnandet av anbudsansökningar. I det fallet ska de anbuds­ sökande som valdes ut i samband med det första offentliggöran­ det och de som valdes ut i samband med det andra offentliggörandet inbjudas att delta i enlighet med artikel 34. Detta alternativ påverkar inte den upphandlande myndighetens eller enhetens möjlighet att avbryta det pågående upphandlings­ förfarandet och inleda ett nytt förfarande. 
  
 4. 
  
 I samband med ett tilldelningsförfarande får den upphand­ lande myndigheten eller enheten inte inkludera andra ekonomiska aktörer än de som har lämnat en anbudsansökan, och inte heller anbudssökande som inte har den kapacitet som krävs. 
  
 5. 
  
 Om en upphandlande myndighet eller enhet utnyttjar den möjlighet som anges i artiklarna 26.3 och 27.4 att begränsa anta­ let lösningar som ska diskuteras eller anbud som det ska förhand­ las om, ska den göra denna begränsning på grundval av de tilldelningskriterier som den har angett i meddelandet om upp­ handling eller i förfrågningsunderlaget. I slutfasen måste antalet vara tillräckligt stort för att säkerställa verklig konkurrens, under förutsättning att det finns ett tillräckligt antal lösningar eller lämp­ liga anbudssökande. 
  
 A v s n i t t 2 
 K v a l i t a t i v a u r v a l s k r i t e r i e r 
 Artikel 39 
 Anbudssökandens eller anbudsgivarens personliga ställning 
 1. Om en upphandlande myndighet eller enhet får kännedom om en lagakraftvunnen dom som har meddelats på en eller flera av följande grunder ska den utesluta denna anbudssökande eller anbudsgivare från deltagande i förfarandet för tilldelning av ett kontrakt. 
  
 a) 
  
 Deltagande i en kriminell organisation enligt definitionen i artikel 2.1 i gemensam åtgärd 98/733/RIF ( 
  
 1 
 ). 
  
 b) 
  
 Bestickning enligt definitionen i artikel 3 i akten av den 26 maj 1997 ( 
  
 2 
 ) respektive artikel 2.1 i rambeslut 2003/568/RIF ( 
 3 
 ). 
 ( 
 1 
 ) Gemensam åtgärd 98/733/RIF av den 21 december 1998 beslutad av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om att göra deltagande i en kriminell organisation i Europeiska unio­ nens medlemsstater till ett brott  
 (EGT L 351, 29.12.1998, s. 1) 
 . 
 ( 
 2 
 ) Rådets akt av den 26 maj 1997 om utarbetande på grundval av artikel K 3.2 c i Fördraget om Europeiska unionen av konventionen om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i  
  
 b) 
  
 under alla omständigheter före utgången av minst 6 måna­ der räknat från och med dagen efter det att avtalet ingicks. 
  
 2. I alla övriga fall, inklusive ansökningar om prövning i enlig­ het med artikel 61.1, ska tidsfristerna för ansökan om prövning fastställas i nationell lagstiftning, om inte annat föreskrivs i artikel 59. 
 Artikel 63 
 Korrigeringsmekanism 
  
 1. 
  
 Kommissionen får åberopa förfarandet enligt punk­ terna  
  
 2–5, 
  om den innan ett avtal ingås anser att en allvarlig över­ trädelse av gemenskapsrätten om upphandling har begåtts i samband med en upphandling som omfattas av detta direktiv. 
  
 2. 
  
 Kommissionen ska underrätta den berörda medlemsstaten om de skäl som föranlett bedömningen att det föreligger en all­ varlig överträdelse, och ska kräva korrigering på lämpligt sätt. 
  
 3. 
  
 Inom 21 kalenderdagar efter erhållandet av den underrät­ telse som avses i punkt 2 ska den berörda medlemsstaten till kom­ missionen lämna 
  
 a) 
  
 en bekräftelse på att överträdelsen har korrigerats, 
  
 b) 
  
 en förklaring till varför ingen korrigering skett, eller 
  
 c) 
  
 ett meddelande om att upphandlingsförfarandet har skjutits upp antingen av den upphandlande myndigheten eller enhe­ ten på eget initiativ eller på grundval av de befogenheter som anges i artikel 56.1 a. 
  
 4. 
  
 En förklaring som överlämnats enligt punkt 3 b kan bland annat hänvisa till att den påstådda överträdelsen redan är föremål för rättsliga förfaranden eller andra prövningsförfaranden eller en prövning i enlighet med artikel 56.9. I ett sådant fall ska medlems­ staten underrätta kommissionen om resultatet av dessa förfaran­ den så snart det blir känt. 
  
 5. 
  
 Om det har lämnats ett meddelande om att ett upphand­ lingsförfarande har skjutits upp i enlighet med punkt 3 c, ska den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen när uppskovet hävs eller om det har inletts något annat upphandlingsförfarande som helt eller delvis gäller samma sak. Det nya meddelandet ska bekräfta att den påstådda överträdelsen har korrigerats eller inne­ hålla en förklaring till varför ingen korrigering gjorts. 
  
 L 216/120 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 Artikel 64 
 Innehållet i ett meddelande om frivillig förhandsinsyn 
 Det meddelande som avses i artikel 60.4 andra strecksatsen, vars format ska antas av kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 67.2, ska innehålla följande uppgifter: 
  
 a) 
  
 Den upphandlande myndighetens eller enhetens namn och kontaktuppgifter. 
  
 b) 
  
 En beskrivning av avtalets ändamål. 
  
 c) 
  
 En motivering av den upphandlande myndighetens eller enhetens beslut att tilldela kontraktet utan föregående offent­ liggörande av ett meddelande om offentlig upphandling i 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
 . 
  
 d) 
  
 Namn och kontaktuppgifter avseende den ekonomiske aktör som tilldelats kontraktet enligt tilldelningsbeslutet. 
  
 e) 
  
 I förekommande fall, andra uppgifter som den upphandlande myndigheten eller enheten anser vara användbara. 
  
 AVDELNING V 
 SKYLDIGHETER ATT LÄMNA UPPGIFTER FÖR STATISTIKÄNDAMÅL, VERKSTÄLLANDEBEFOGENHETER OCH SLUTBESTÄMMELSER 
 Artikel 65 
 Statistikkrav 
 För att tillämpningen av detta direktiv ska kunna bedömas ska medlemsstaterna senast den 31 oktober varje år till kommissio­ nen överlämna en statistikrapport, utformad i enlighet med arti­ kel 66, över de varukontrakt, tjänstekontrakt respektive byggentreprenadkontrakt som de upphandlande myndigheterna eller enheterna har tilldelat under det föregående året. 
 Artikel 66 
 Statistikrapportens innehåll 
 Statistikrapporten ska omfatta antalet kontrakt och värdet av de kontrakt som tilldelats av den medlemsstat eller det tredje land som de anbudsgivare som tilldelats kontraktet tillhör. Den ska vara uppdelad på statistik över varukontrakt, tjänstekontrakt res­ pektive byggentreprenadkontrakt. 
 De uppgifter som avses i det första stycket ska redovisas separat för de olika förfaranden som används och ska för vart och ett av dessa förfaranden omfatta varor, tjänster och byggentreprenader identifierade efter grupp i  
 CPV-nomenklaturen. 
  
 När kontrakt tilldelas genom förhandlat förfarande utan offent­ liggörande av meddelande om upphandling ska de uppgifter som avses i första och andra stycket dessutom delas upp med hänsyn till de förhållanden som anges i artikel 28. 
 Innehållet i statistikrapporten ska fastställas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 67.2. 
 Artikel 67 
 Kommittéeförfarande 
  
 1. 
  
 Kommissionen ska biträdas av Rådgivande kommittén för offentliga upphandlingskontrakt, som inrättats genom artikel 1 i rådets beslut 71/306/EEG ( 
  
 1 
 ), nedan kallad  
 kommittén 
 . 
  
 2. 
  
 När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmel­ serna i artikel 8 i det beslutet. 
  
 3. 
  
 När det hänvisas till denna punkt, ska artikel  
  
 5a.1–5a.4 
  och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. 
 När det gäller revideringen av tröskelvärdena enligt artikel 8, har den tidsfrist som föreskrivs i artikel 5a.3 c, 5a.4 b och Hanson e i beslut 1999/468/EG fastställts till fyra, två respektive sex veckor, på grund av de tidsmässiga begränsningarna till följd av beräk­ ningssättet och kravet på offentliggörande enligt artikel 69.1 andra stycket och artikel 69.3 i direktiv 2004/17/EG. 
 4. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1, 5a.2, Hanson och 5a.6 samt artikel 7 i beslut 1999/468/EG gälla, med beak­ tande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. 
 Artikel 68 
 Revidering av tröskelvärden 
 1. Vid den revidering av tröskelvärdena i direktiv 2004/17/EG som avses i artikel 69, ska kommissionen också revidera de trös­ kelvärden som anges i artikel 8 i detta direktiv genom att anpassa följande tröskelvärden: 
  
 a) 
  
 Det tröskelvärde som anges i artikel 8 a i detta direktiv ska anpassas till det reviderade tröskelvärde som anges i arti­ kel 16 a i direktiv 2004/17/EG, 
  
 b) 
  
 Det tröskelvärde som anges i artikel 8 b i detta direktiv ska anpassas till det reviderade tröskelvärde som anges i arti­ kel 16 b i direktiv 2004/17/EG. 
  
 Sådan revidering och anpassning, som avser att ändra icke väsent­ liga delar av detta direktiv, ska ske i enlighet med det föreskri­ vande förfarande med kontroll som avses i artikel 67.3. Av tvingande, brådskande skäl får kommissionen tillämpa det skynd­ samma förfarande som avses i artikel 67.4. 
 2. Motvärdena till de tröskelvärden som fastställs enligt punkt 1 i de nationella valutorna för de medlemsstater som inte infört euron ska anpassas till respektive motvärden för de tröskel­ värdena i direktiv 2004/17/EG som avses i punkt 1, som beräk­ nats i enlighet med artikel 69.2 andra stycket i direktiv 2004/17/EG. 
 ( 
 1 
 )  
  
 CPV-nomenklaturen. 
  
 För varukontrakt: Slag och mängd eller värde avseende de produkter som ska levereras, referensnummer enligt  
 CPV-nomenklaturen. 
  
 För tjänstekontrakt: planerad total upphandling i var och en av tjänstekategorierna, referensnummer enligt  
 CPV-nomenklaturen. 
  
 4. 
  
 Preliminärt datum när förfarandet för tilldelning av kontraktet eller kontrakten ska inledas, inom varje kategori när det gäller offentlig upphandling av tjänster. 
  
 5. 
  
 I tillämpliga fall, angivande av om det rör sig om ett ramavtal. 
  
 6. 
  
 I tillämpliga fall, övriga upplysningar. 
  
 7. 
  
 Datum då meddelandet avsänts eller då meddelandet om offentliggörande av detta meddelande om upphandlarprofil avsänts. 
  
 MEDDELANDEN OM UPPHANDLING 
 Selektiva förfaranden, förhandlade förfaranden med offentliggörande av meddelande om upphandling och konkurrenspräg­ lad dialog: 
  
 1. 
  
 Den upphandlande myndighetens eller enhetens namn, adress, telefon- och faxnummer och  
  
 e-postadress. 
  
 2. 
  
 I tillämpliga fall, angivande av att det rör sig om ett kontrakt som är reserverat för skyddade verkstäder eller ett kon­ trakt som ska fullgöras inom ramen för program för skyddad anställning. 
  
 3. 
  
 a) Det valda upphandlingsförfarandet. 
  
 b) 
  
 I tillämpliga fall, skäl till det påskyndade förfarandet (i fråga om selektiva och förhandlade förfaranden). 
  
 c) 
  
 I tillämpliga fall, angivande av om det rör sig om ett ramavtal. 
  
 d) 
  
 I tillämpliga fall, anordnande av en elektronisk auktion. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/127 
  
 4. 
  
 Typ av upphandling. 
  
 5. 
  
 Plats för utförande/genomförande av byggentreprenaden, leverans av varorna eller tjänsterna. 
  
 6. 
  
 a) För byggentreprenadkontrakt: 
  
 Slag och omfattning av det arbete som ska utföras och allmän beskrivning av entreprenaden. Ange särskilt option på fortsatt upphandling och, om möjligt, en uppskattning av tidpunkten för utnyttjande av optionen samt antalet eventuella förlängningar. Om entreprenaden eller kontraktet är uppdelat i flera delar ska stor­ leksordningen på de olika delarna anges; referensnummer enligt  
  
 CPV-nomenklaturen. 
  
 Uppgifter om syftet med entreprenaden eller kontraktet när det senare även innebär projektering. 
  
 När det gäller ramavtal, ange även ramavtalets planerade löptid, det totala beräknade värdet för entreprena­ den under hela ramavtalets löptid samt, i den utsträckning detta är möjligt, kontraktens värde och frekvens. 
  
 b) 
  
 För varukontrakt: 
  
 Slag av varor som ska levereras med särskilt angivande av om anbuden infordras med avseende på köp, lea­ sing, hyra, hyrköp eller en kombination av dessa, referensnummer enligt  
  
 CPV-nomenklaturen. 
  Mängd av de varor som ska levereras med särskilt angivande av option på fortsatt upphandling och, om möjligt, en upp­ skattning av tidpunkten för utnyttjande av optionen, optioner samt antalet eventuella förlängningar, refe­ rensnummer enligt  
 CPV-nomenklaturen. 
  
 I samband med tidsbegränsade kontrakt eller kontrakt som kan förnyas inom en given tid anges även, om möjligt, tidsplanen för planerade senare varuupphandlingar. 
  
 När det gäller ramavtal, ange även ramavtalets planerade löptid, det totala beräknade värdet för varorna under hela ramavtalets löptid samt, i den utsträckning detta är möjligt, kontraktens värde och frekvens. 
  
 c) 
  
 För tjänstekontrakt: 
  
 Tjänstekategori och benämning. Referensnummer enligt  
  
 CPV-nomenklaturen. 
  Omfattning av de tjänster som ska levereras. Ange särskilt option på fortsatt upphandling och, om möjligt, en uppskattning av tidpunkten för utnyttjande av optionen samt antalet eventuella förlängningar. I samband med kontrakt som kan förnyas inom en given tid anges även, om möjligt, tidsplanen för senare tjänsteupphandling. 
 När det gäller ramavtal, ange även ramavtalets planerade löptid, det totala beräknade värdet för tjänsterna under hela ramavtalets löptid samt, i den utsträckning detta är möjligt, kontraktens värde och frekvens. 
  
 Angivande av huruvida utförandet av tjänsten enligt lagar eller författningar är förbehållet en viss yrkesgrupp. Hänvisning till lag eller författning. 
  
 Angivande av huruvida juridiska personer ska ange namn och yrkeskvalifikationer på den personal som är ansvarig för utförandet av tjänsten. 
  
 7. 
  
 Om kontrakten är uppdelade i flera delar ska det anges om de ekonomiska aktörerna kan lämna anbud på en, flera eller alla delar. 
  
 8. 
  
 Tillåtelse av eller förbud mot alternativa anbud. 
  
 9. 
  
 I tillämpliga fall, angivande av den procentuella andel av kontraktets totala värde som måste läggas ut på underentre­ prenad till tredje part genom ett upphandlingsförfarande (artikel 21.4). 
  
 10. 
  
 I tillämpliga fall, de urvalskriterier avseende underleverantörernas personliga ställning som kan leda till att de utesluts och de uppgifter som begärs som bevis på att de inte tillhör de kategorier som motiverar uteslutning. Uppgifter och handlingar som krävs bedömningen av de ekonomiska och tekniska minimikrav som underleverantörerna ska upp­ fylla. Minimistandardnivåer som eventuellt krävs. 
  
 L 216/128 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 11. 
  
 Sista datum för slutförande av  
  
 byggentreprenaden/varu-/tjänsteleveranserna 
  eller  
 byggentreprenad-/varu- /tjänstekontraktets 
  varaktighet. Så långt det är möjligt, sista datum för påbörjande av byggentreprenaden eller sista datum för påbörjande eller genomförande av varuleveransen eller tillhandahållandet av tjänsterna. 
  
 12. 
  
 I förekommande fall, särskilda villkor för kontraktets fullgörande. 
  
 13. 
  
 a) Sista datum för mottagande av anbud. 
  
 b) 
  
 Adress till vilken anbuden ska sändas. 
  
 c) 
  
 Det eller de språk som dessa ska vara avfattade på. 
  
 14. 
  
 I tillämpliga fall, de säkerheter och garantier som begärs. 
  
 15. 
  
 Huvudsakliga villkor för finansiering och betalning och/eller hänvisning till de texter som innehåller villkoren. 
  
 16. 
  
 I tillämpliga fall, den rättsliga form som en grupp ekonomiska aktörer som tilldelas kontrakt ska anta. 
  
 17. 
  
 De urvalskriterier avseende de ekonomiska aktörernas personliga ställning som kan leda till att de utesluts och de upp­ gifter som begärs som bevis på att de inte tillhör de kategorier som motiverar uteslutning. Urvalskriterier och uppgifter och handlingar som krävs för bedömningen av de ekonomiska och tekniska minimikrav som de ekonomiska aktö­ rerna ska uppfylla. Minimistandardnivåer som eventuellt krävs. 
  
 18. 
  
 För ramavtal: planerat antal, i tillämpliga fall högsta antal, deltagande ekonomiska aktörer och ramavtalets planerade löptid. 
  
 19. 
  
 För konkurrenspräglad dialog och förhandlade förfaranden med offentliggörande av ett meddelande om upphandling, ange i tillämpliga fall användning av ett förfarande i successiva etapper i syfte att gradvis minska antalet lösningar att diskutera eller anbud att förhandla om. 
  
 20. 
  
 För selektiva förfaranden, förhandlade förfaranden eller konkurrenspräglad dialog, vid utnyttjande av möjligheten att minska antalet anbudssökande som ombeds lämna ett anbud, delta i en dialog eller förhandla: planerat minsta antal och i tillämpliga fall högsta antal anbudssökande samt de objektiva kriterier som ska användas för att välja ut dessa anbudssökande. 
  
 21. 
  
 Kriterier enligt artikel 47 som kommer att användas vid tilldelning av kontrakt: lägsta pris eller ekonomiskt mest fördelaktiga anbud. De kriterier som utgör det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet samt deras inbördes viktning eller dessa kriteriers prioritetsordning enligt en fallande skala ska anges om de inte framgår av specifikationerna eller, vid konkurrenspräglad dialog, av det beskrivande dokumentet. 
  
 22. 
  
 I tillämpliga fall, datum för offentliggörande av förhandsmeddelande i enlighet med de tekniska specifikationer för offentliggörande som anges i bilaga VI eller uppgift om att sådant offentliggörande inte ska äga rum. 
  
 23. 
  
 Datum då meddelandet avsänts. 
  
 MEDDELANDE OM TILLDELNING AV KONTRAKT 
  
 1. 
  
 Den upphandlande myndighetens eller enhetens namn och adress. 
  
 2. 
  
 Det valda upphandlingsförfarandet. Vid förhandlat förfarande utan föregående offentliggörande av meddelande (arti­ kel 28), motivering. 
  
 3. 
  
 För byggentreprenadkontrakt: slag och omfattning av prestationerna. 
  
 För varukontrakt: slag och mängd av de produkter som levereras, i förekommande fall, per leverantör; referensnum­ mer enligt  
 CVP-nomenklaturen. 
  
 För tjänstekontrakt: tjänstekategori och benämning; referensnummer enligt  
 CPV-nomenklaturen; 
  omfattning av upp­ handlade tjänster. 
  
 4. 
  
 Datum för tilldelning av kontrakt. 
  
 5. 
  
 Kriterier för tilldelning av kontrakt. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/129 
  
 6. 
  
 Antal mottagna anbud. 
  
 7. 
  
 Namn och adress på den eller de ekonomiska aktörer som tilldelats kontrakt. 
  
 8. 
  
 Patton pris (minimum/maximum) eller prisklass. 
  
 9. 
  
 Det/de tilldelade kontraktens värde eller högsta och lägsta anbud som har beaktats vid tilldelningen av kontraktet. 
  
 10. 
  
 I tillämpliga fall, värde och omfattning av den del av kontraktet som ska bli utlagt på tredje man. 
  
 11. 
  
 I förekommande fall de skäl som motiverar ett ramavtal med en löptid på mer än sju år. 
  
 12. 
  
 Datum för offentliggörande av meddelandet om upphandling i enlighet med de tekniska specifikationer för offentlig­ görande som återfinns i bilaga VI. 
  
 13. 
  
 Datum då detta meddelande avsänts. 
  
 L 216/130 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 BILAGA V 
 Information som ska finnas i de meddelanden om underentreprenad som avses i Artikel 52 
  
 1. 
  
 Den utvalda anbudsgivarens namn, adress, faxnummer och  
  
 e-postadress 
  samt, i tillämpliga fall, motsvarande uppgifter för den enhet som kan lämna ytterligare information. 
  
 2. 
  
 a) Plats för utförande/genomförande av byggentreprenaden, leverans av varorna eller tjänsterna. 
  
 b) 
  
 Slag, mängd och omfattning av det arbete som ska utföras och allmän beskrivning av entreprenaden. CPV nomen­ clature reference number(s); 
  
 c) 
  
 Slag av varor som ska levereras med särskilt angivande av om anbuden infordras med avseende på köp, leasing, hyra, hyrköp eller en kombination av dessa, referensnummer enligt  
  
 CPV-nomenklaturen. 
  
 d) 
  
 Tjänstekategori och benämning. Referensnummer enligt  
  
 CPV-nomenklaturen. 
  
 3. 
  
 Eventuell tidsfrist för utförandet. 
  
 4. 
  
 Namn och adress på det organ där förfrågningsunderlaget och de kompletterande handlingarna kan begäras. 
  
 5. 
  
 a) Tidsfrister för mottagande av anbudsansökningar och anbud. 
  
 b) 
  
 Adress till vilken dessa ska sändas. 
  
 c) 
  
 Det eller de språk på vilket/vilka de ska avfattas. 
  
 6. 
  
 I tillämpliga fall, den säkerhet eller de garantier som krävs. 
  
 7. 
  
 Objektiva kriterier som ska användas vid urvalet av underleverantörer och som rör deras personliga ställning eller bedömningen av deras anbud. 
  
 8. 
  
 Alla övriga uppgifter. 
  
 9. 
  
 Datum då meddelandet avsänts. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/131 
  
 BILAGA VI 
 KARAKTERISTIKA FÖR OFFENTLIGGÖRANDET 
  
 1. 
  
 Offentliggörande av meddelanden 
  
 a) 
  
 De upphandlande myndigheterna eller enheterna eller de utvalda anbudsgivarna ska översända de meddelanden som avses i artiklarna 30 och 52 till Europeiska unionens publikationsbyrå i det format som avses i artikel 32. De förhandsmeddelanden som avses i artikel 30.1 första stycket om upphandlarprofil enligt punkt 2 ska även följa detta format, liksom även meddelandet om detta offentliggörande. 
  
 De meddelanden som avses i artiklarna 30 och 52 ska offentliggöras av Europeiska unionens publikationsbyrå eller av de upphandlande myndigheterna eller enheterna vid förhandsmeddelanden om upphandlarprofil i enlig­ het med artikel 30.1 första stycket. 
 De upphandlande myndigheterna eller enheterna kan därutöver offentliggöra denna information på Internet i form av den upphandlarprofil som avses i punkt 2. 
  
 b) 
  
 Europeiska unionens publikationsbyrå ska till den upphandlande myndigheten eller enheten sända en bekräftelse på det offentliggörande som avses i artikel 32.8. 
  
 2. 
  
 Offentliggörande av kompletterande upplysningar 
  
 Upphandlarprofilen kan innehålla det förhandsmeddelande som avses i artikel 30.1 första stycket, uppgifter om pågå­ ende upphandlingar, planerade inköp, tilldelade kontrakt, annullerade förfaranden samt all annan information av Smith mänt intresse, såsom kontaktpunkter, telefon- och faxnummer, post- och  
 e-postadress. 
  
 3. 
  
 Format och förfaranden för överföring av meddelanden på elektronisk väg 
  
 Format och förfaranden för överföring av meddelanden på elektronisk väg är tillgängliga på följande Internetadress: Parker. 
  
 L 216/132 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 BILAGA VII 
 REGISTER  
 ( 
  
 1 
  
 ) 
  
 DEL A 
 Byggentreprenadkontrakt: 
 Yrkesregistren samt motsvarande försäkringar och intyg för varje medlemsstat: 
  
 Belgien: Registre du Commerce, Handelsregister, 
  
 Bulgarien: Schmitt регистър, 
  
 Tjeckien: obchodní rejstrík, 
  
 Danmark: Erhvervsog Selskabsstyrelsen, 
  
 Tyskland: Handelsregister och Handwerksrolle, 
  
 Estland: Registrite ja Infosüsteemide Keskus, 
  
 Irland: leverantören kan åläggas att visa upp ett intyg från Registrar of Companies eller från Registrar of Friendly Socie­ ties eller, i avsaknad av detta, ett intyg om att vederbörande under ed har försäkrat att han utövar yrket i det land där han är etablerad, på en viss plats och under angiven firma, 
  
 Grekland: Registret för avtalsslutande företag (Μηtρώο Collins– MEΕΠ) under ministeriet för miljö, markplanering och anläggningsarbeten (Υ.ΠΕ.ΧO. .Ε), 
  
 Spanien: Registro Oficial deLicitadores y Empresas Clasificadas del Estado, 
  
 Frankrike: Registre du commerce et des sociétés och Répertoire des métiers, 
  
 Italien: Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato, 
  
 Cypern: entreprenören kan åläggas att förete ett intyg från Council for the Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors (Sυμβούλιο Εγγρafήςκaι Ελέγχου Εργοληptών Οικοdομικών κaι Τeχνικών Έργων) i enlighet med Registration and Audit of Civil Engineering and Building Contractors Law, 
  
 Lettland: Uznemumu registrs (Företagsregistret), 
  
 Litauen: Juridiniu asmenu registras, 
  
 Luxemburg: Registre aux firmes och Hall de la chambre des métiers, 
  
 Ungern: Cégnyilvántartás, egyéni vállalkozók Ibarra nyilvántartása, 
  
 Malta: entreprenören upprättar sin numru ta registrazzjoni  
  
 tat-Taxxa 
 tal-Valur 
  Mizjud (VAT) u  
 n-numru 
 tal-licenzja 
  ta kummerc, och, om det rör sig om ett offentligt/privat partnerskap eller ett bolag, det aktuella registreringsnumret som utfärdats av den maltesiska myndigheten för finansiella tjänster. 
  
 Nederländerna: Handelsregister, 
  
 Österrike: Firmenbuch, Gewerberegister, Weeks Landeskammern, 
  
 ( 
 1 
 ) Vid tillämpningen av artikel 40 avses med yrkes- eller handelsregister de register som anges i denna bilaga och, i den mån ändringar gjorts på nationell nivå, de register som ersatt de förra. Denna bilaga är endast vägledande och påverkar inte dessa registers förenlighet med gemenskapslagstiftningen i fråga om etableringsrätt och frihet att tillhandahålla tjänster. 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/133 
  
 Polen: Krajowy Rejestr Sadowy (nationella registreringsmyndigheten), 
  
 Portugal: Instituto da Construção e do Imobiliário (INCI), 
  
 Rumänien: Registrul Comertului, 
  
 Slovenien: Sodni register och obrtni register, 
  
 Slovakien: Obchodný register, 
  
 Finland: Kaupparekisteri / Handelsregistret, 
  
 Sverige: Aktiebolags  
  
 -, 
  handels – eller föreningsregistren, 
  
 Förenade kungariket: entreprenören kan åläggas att visa upp ett intyg från Registrar of Companies eller, i avsaknad av detta, ett intyg om att vederbörande under ed har försäkrat att han utövar yrket i det land där han är etablerad, på en viss plats och under angiven firma. 
  
 DEL B 
 Varukontrakt: 
 Yrkes- och handelsregistren samt motsvarande försäkringar och intyg: 
  
 Belgien: Registre du Commerce / Handelsregister, 
  
 Bulgarien: Schmitt регистър, 
  
 Tjeckien: obchodní rejstrík 
  
 Danmark: Erhvervsog Selskabsstyrelsen, 
  
 Tyskland: Handelsregister och Handwerksrolle, 
  
 Estland: Registrite ja Infosüsteemide Keskus, 
  
 Grekland: Βιοteχνικό ή Εμpορικό ή Βιομηχaνικό Εpιμeληtήριο och Μηtρώο Κatasκeυastών Αμυνtικού Υλικού, 
  
 Spanien: Registro Mercantil eller, för  
  
 icke-registrerade 
  personer, ett intyg om att vederbörande under ed har försäkrat att han utövar yrket, 
  
 Frankrike: Registre du commerce et des sociétés och Répertoire des métiers, 
  
 Irland: leverantören kan åläggas att visa upp ett intyg från Registrar of Companies eller från Registrar of Friendly Socie­ ties med uppgift om att leverantörens rörelse är inskriven i ett handelsregister (incorporated eller registered), eller, om detta inte är fallet, ett intyg om att vederbörande under ed har försäkrat att han utövar yrket i det land där han är eta­ blerad, på en viss plats och under angiven firma, 
  
 Italien: Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato och Registro delle Commissioni pro­ vinciali per lartigianato, 
  
 Cypern: leverantören kan åläggas att förete ett intyg från Registrar of Companies and Official Receiver (Έfορος Εtaιρeιών κaι Εpίsημος Πaρaλήptης) eller, i avsaknad av detta, ett intyg om att vederbörande under ed har försäkrat att han utövar yrket i det land där han är etablerad, på en viss plats och under angiven firma, 
  
 Lettland: Uznemumu registrs (Företagsregistret), 
  
 Litauen: Juridiniu asmenu registras, 
  
 L 216/134 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 Luxemburg: Registre aux firmes och Hall de la chambre des métiers, 
  
 Ungern: Cégnyilvántartás, egyéni vállalkozók Ibarra nyilvántartása, 
  
 Malta: leverantören upprättar sin numru ta registrazzjoni  
  
 tat-Taxxa 
 tal-Valur 
  Mizjud (VAT) u  
 n-numru 
 tal-licenzja 
  ta kummerc, och, om det rör sig om ett offentligt/privat partnerskap eller ett bolag, det aktuella registreringsnumret som utfärdats av den maltesiska myndigheten för finansiella tjänster. 
  
 Nederländerna: Handelsregister, 
  
 Österrike: Firmenbuch, Gewerberegister, Weeks Landeskammern, 
  
 Polen: Krajowy Rejestr Sadowy (nationella registreringsmyndigheten), 
  
 Portugal: Registro nacional das Pessoas Colectivas, 
  
 Rumänien: Registrul Comertului, 
  
 Slovenien: Sodni register och obrtni register, 
  
 Slovakien: Obchodný register, 
  
 Finland: Kaupparekisteri / Handelsregistret, 
  
 Sverige:  
  
 Aktiebolags-, 
  handels- eller föreningsregistren, 
  
 Förenade kungariket: leverantören kan åläggas att visa upp ett intyg från Registrar of Companies med uppgift om att leverantörens rörelse är inskriven i ett handelsregister (incorporated eller registered), eller, om detta inte är fallet, ett intyg om att vederbörande under ed har försäkrat att han utövar yrket i det land där han är etablerad, på en viss plats och under angiven firma. 
  
 DEL C 
 Tjänstekontrakt: 
 Yrkes- och handelsregistren samt motsvarande försäkringar och intyg: 
  
 Belgien: Registre du commerce/Handelsregister och Chandler professionnels/Beroepsorden, 
  
 Bulgarien: Schmitt регистър, 
  
 Tjeckien: obchodní rejstrík 
  
 Danmark: Erhvervsog Selskabsstyrelsen, 
  
 Tyskland: Handelsregister, Handwerksrolle, Adams, Partnerschaftsregister och Mitgliedsverzeichnisse der Berufs­ kammern der Länder, 
  
 Estland: Registrite ja Infosüsteemide Keskus, 
  
 Irland: tjänsteleverantören kan åläggas att visa upp ett intyg från Registrar of Companies eller från Registrar of Friendly Societies eller, i avsaknad av detta, ett intyg om att vederbörande under ed har försäkrat att han utövar yrket i det land där han är etablerad, på en viss plats och under angiven firma, 
  
 Grekland: tjänsteleverantören kan åläggas att förete ett intyg om att vederbörande under ed inför en notarie försäkrat att han utövar yrket i fråga; i fall som omfattas av gällande nationell lagstiftning, för tillhandahållandet av undersök­ ningar enligt bilaga I, yrkesregistret ΜηtρώοΜeλetηtών och ΜηtρώοGρafeίωνΜeλetών, 
  
 Spanien: Registro Oficial de Licitadores y Empresas Clasificadas del Estado, 
  
 20.8.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 216/135 
  
 Frankrike: Registre du commerce et des sociétés och Répertoire des métiers, 
  
 Italien: Registro della Camera di commercio, industria, agricoltura e artigianato, Registro delle commissioni provinciali per lartigianato eller Consiglio nazionale degli ordini professionali 
  
 Cypern: tjänsteleverantören kan åläggas att förete ett intyg från Registrar of Companies and Official Receiver (Έfορος Εtaιρeιών κaι Εpίsημος Πaρaλήptης) eller, i avsaknad av detta, ett intyg om att vederbörande under ed har försäkrat att han utövar yrket i det land där han är etablerad, på en viss plats och under angiven firma, 
  
 Lettland: Uznemumu registrs (Företagsregistret), 
  
 Litauen: Juridiniu asmenu registras, 
  
 Luxemburg: Registre aux firmes och Hall de la chambre des métiers, 
  
 Ungern: Cégnyilvántartás, egyéni vállalkozók Ibarra nyilvántartása, vissa szakmai kamarák nyilvántartása eller, för vissa verksamheter, ett intyg om att personen i fråga har tillstånd att bedriva att bedriva den kommersiella verksamheten eller utöva yrket i fråga, 
  
 Malta: tjänsteleverantören upprättar sin numru ta registrazzjoni  
  
 tat-Taxxa 
 tal-Valur 
  Mizjud (VAT) u  
 n-numru 
  tallicenzja ta kummerc, och, om det rör sig om ett offentligt/privat partnerskap eller ett bolag, det aktuella registrerings­ numret som utfärdats av den maltesiska myndigheten för finansiella tjänster, 
  
 Nederländerna: Handelsregister, 
  
 Österrike: Firmenbuch, Gewerberegister, Weeks Landeskammern, 
  
 Polen: Krajowy Rejestr Sadowy (nationella registreringsmyndigheten), 
  
 Portugal: Registro nacional das Pessoas Colectivas, 
  
 Rumänien: Registrul Comertului, 
  
 Slovenien: Sodni register och obrtni register, 
  
 Slovakien: Obchodný register, 
  
 Finland: Kaupparekisteri / Handelsregistret, 
  
 Sverige:  
  
 Aktiebolags-, 
  handels- eller föreningsregistren, 
  
 Förenade kungariket: tjänsteleverantören kan åläggas att visa upp ett intyg från Registrar of Companies eller, i avsak­ nad av detta, ett intyg om att vederbörande under ed har försäkrat att han utövar yrket i det land där han är etablerad, på en viss plats och under angiven firma. 
  
 L 216/136 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 20.8.2009 
  
 SteinKrav på utrustning för elektronisk mottagning av anbudsansökningar och anbud 
 Utrustning för elektroniskt mottagande av anbudsansökningar och anbud måste genom ändamålsenliga förfaranden och tek­ niska medel åtminstone garantera att 
  
 a) 
  
 de elektroniska signaturer som rör anbudsansökningarna och anbuden överensstämmer med de nationella bestämmel­ ser som tillämpas utifrån direktiv 1999/93/EG, 
  
 b) 
  
 exakt tid och dag för mottagande av anbudsansökningar och anbud kan fastställas noggrant, 
  
 c) 
  
 det inom rimliga gränser kan säkerställas att ingen har tillträde till de uppgifter som överförts enligt dessa krav före utgången av de fastställda tidsfristerna, 
  
 d) 
  
 det vid överträdelse av detta förbud mot tillträde finns rimliga garantier för att överträdelsen klart kan spåras, 
  
 e) 
  
 endast behöriga personer får fastställa eller ändra datum för öppnande av mottagna uppgifter, 
  
 f) 
  
 tillträde till samtliga eller en del av de insända uppgifterna i de olika etapperna av förfarandet för kontraktstilldelning endast är möjlig om de behöriga personerna agerar samtidigt, 
  
 g) 
  
 de insända uppgifterna inte kan göras tillgängliga förrän efter det fastställda datumet vid ett samtidigt agerande av de behöriga personerna, 
  
 h) 
  
 de uppgifter som mottagits och öppnats enligt dessa krav är tillgängliga endast för de personer som har behörighet att få kännedom om dem. 
  
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Lätt att göra rätt 
  
 – 
  
 om förmedling av brottsskadestånd. Ju. 
  
 2. 
  
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Ju. 
  
 3. 
  
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. M. 
  
 4. 
  
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
  
 – 
  
 offentlighet och integritet. Ju. 
  
 5. 
  
 Skolgång för alla barn. U. 
  
 6. 
  
 Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 
  
 – 
  
 utmaningar för slutförvarsprogrammet. M. 
  
 7. 
  
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. IJ. 
  
 8. 
  
 En myndighet för havs- och vattenmiljö. M. 
  
 9. 
  
 Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Jo. 
  
 10. 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. U. 
  
 11. 
  
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. Ku. 
  
 12. 
  
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. Ku. 
  
 13 
  
 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Fi. 
  
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Lätt att göra rätt 
 – om förmedling av brottsskadestånd. [1] 
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. [2] 
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
 – offentlighet och integritet. [4] 
 Finansdepartementet 
 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. [13] 
 Utbildningsdepartementet 
 Skolgång för alla barn. [5] 
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av 
 Delegationen för jämställdhet i skolan. [10] 
 Jordbruksdepartementet 
 Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. [9] 
 Miljödepartementet 
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. [3] 
 Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. [6] 
 En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. [7] 
 Kulturdepartementet 
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. [11] 
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. [12]