Stöd till dagstidningar 
 på samiska och meänkieli 
 Delbetänkande av Presstödskommittén 
 Stockholm 2012 
 SOU 2012:58 
 SOU och Ds kan köpas från Johnson kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Johnson Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Tryckt av Austin. 
 Stockholm 2012 
 ISBN  
 978-91-38-23784-7 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Henderson 
 Regeringen beslutade den 15 december 2011 att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen. Enligt kommitténs direktiv (dir. 2011:112) ska ett delbetänkande lämnas senast den 31 maj 2012. I delbetänkandet ska kommittén, med utgångspunkt i Sametingets redovisning av ett uppdrag om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska, ta ställning till om stödet för dagstidningar till nationella minoriteter bör förstärkas i nuvarande presstödsförordning (1990:524). 
 Den 16 maj 2012 beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till kommittén (dir. 2012:46) som innebär att utredningstiden förlängs för den del av uppdraget som avser stöd till dagstidningar för nationella minoriteter. Delbetänkandet ska i stället lämnas senast den 15 september 2012. 
 Justitieombudsmannen  
 Morrison förordnades den 15 december 2011 som ordförande i kommittén. Den 21 december 2011 förordnades som ledamöter i kommittén riksdagsledamoten Cruz, riksdagsledamoten Bennett, f.d. verkställande direktören Todd, riksdagsledamoten Davis, riksdagsledamoten  
 Leach, riksdagsledamoten Reyes, ordföranden i stadsdelsnämnd Flowers, riksdagsledamoten Gutierrez, riksdagsledamoten Russell, pol. mag. Rogers, politiska sekreteraren Dunn och riksdagsledamoten Anderson. 
 Den 13 februari 2012 förordnades som experter ämnessakkunniga Mendez, verkställande direktören Larson, konsulten Mcintyre, lektorn Mart Ots, professorn Phillips, ämnesrådet Herman och rättssakkunniga Woods. 
 Departementsrådet Horn anställdes som huvudsekreterare i kommittén fr.o.m. den 1 mars 2012 på halvtid och 
 fr.o.m. den 1 april 2012 på heltid. Departementssekreteraren Hunt anställdes som sekreterare i kommittén fr.o.m. den 17 februari 2012. 
 Kommittén, som antagit namnet Presstödskommittén, får härmed överlämna delbetänkandet Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli (SOU 2012:58). 
 Stockholm i september 2012 
  
 LeachAxberger 
  
 Cruz 
  
 Bennett 
  
 Todd 
  
 Davis 
  
 Leach 
  
 Reyes 
  
 Anderson Sibinska 
  
 Gutierrez 
  
 Russell 
  
 Rogers 
  
 Kelly Qvick 
  
 Anderson 
 Griffin 
 DavisInnehåll 
  
 Sammanfattning/Nordsamiska/Sydsamiska/Phillips 
  
 .............. 7 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 15 
  
 1 
  
 Uppdraget och dess genomförande .............................. 
  
 21 
  
 1.1 
  
 Kommitténs direktiv................................................................ 
  
 21 
  
 1.2 
  
 Kommitténs arbete .................................................................. 
  
 22 
  
 1.3 
  
 Betänkandets disposition......................................................... 
  
 22 
  
 2 
  
 Bakgrund .................................................................. 
  
 23 
  
 2.1 
  
 Europarådets konventioner om nationella minoriteter 
  
 och minoritetsspråk ................................................................. 
  
 23 
  
 2.2 
  
 Sveriges åtaganden och åtgärder.............................................. 
  
 27 
  
 2.3 
  
 Frågans hantering under senare år .......................................... 
  
 30 
  
 2.4 
  
 Situationen i dag för de aktuella språken................................ 
  
 38 
  
 2.5 
  
 EU:s statsstödsregler ............................................................... 
  
 39 
  
 3 
  
 Allmänna utgångspunkter............................................ 
  
 43 
  
 3.1 
  
 Hela tidningar och enstaka sidor ............................................ 
  
 43 
  
 3.2 
  
 Gränsöverskridande tidningssamarbete.................................. 
  
 44 
  
 3.3 
  
 Presstödets principiella inriktning .......................................... 
  
 45 
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2012:58 
  
 4 
  
 Överväganden och förslag 
  
 ............................................ 47 
  
 4.1 
  
 Driftsstöd till dagstidningar som i huvudsak är skrivna 
  
 på samiska eller meänkieli ........................................................ 
  
 47 
  
 4.2 
  
 Begränsat driftsstöd till dagstidningar som delvis är 
  
 skrivna på finska, meänkieli eller samiska ............................... 
  
 54 
  
 4.3 
  
 Förslag som inte bör genomföras............................................ 
  
 60 
  
 5 
  
 Konsekvenser av förslagen ........................................... 
  
 67 
  
 5.1 
  
 Förutsättningar för konsekvensbeskrivningen....................... 
  
 67 
  
 5.2 
  
 Konsekvenser för staten .......................................................... 
  
 67 
  
 5.3 
  
 Konsekvenser för företag......................................................... 
  
 68 
  
 5.4 
  
 Konsekvenser i övrigt............................................................... 
  
 68 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv .............................................................. 
  
 69 
  
 Bilaga 2 
  
 Presstödsförordningen (1990:524)................................... 
  
 83 
  
 Bilaga 3 
  
 Sametingets förstudie, inkl. bilagan 
  
 Meänkieliperspektivet ...................................................... 
  
 103 
 6 
 Sammanfattning 
 Presstödskommittén lämnar i detta delbetänkande flera förslag för att underlätta för tidningar som helt eller delvis skriver på samiska eller meänkieli att kvalificera sig för driftsstöd. Med de föreslagna förändringarna i presstödsförordningen (1990:524) kommer sådana tidningar därmed att få bättre förutsättningar att etablera sig och upprätthålla en utgivning i Sverige. Förändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2014. 
 I delbetänkandet redovisar kommittén några allmänna utgångspunkter till grund för förslagen. De åtgärder som genomförs bör uppmuntra och underlätta minoritetsspråkens spridning och utveckling genom publicering av nyhets- och debattmaterial, antingen som hela tidningar eller som enstaka sidor. Det ligger dock utanför kommitténs uppdrag och befogenheter att träffa avtal för statens räkning med annan stat om gränsöverskridande tidningssamarbete. Vidare bör de centrala grunderna för presstödet upprätthållas så länge den nuvarande presstödsförordningen gäller. 
 Mot denna bakgrund föreslår Presstödskommittén att upplagegränsen för allmänt driftsstöd sänks från 1 500 till 750 abonnerade exemplar för dagstidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli. För sådana tidningar med lågfrekvent utgivning och med en abonnerad upplaga på minst 750 och högst 1 499 exemplar föreslås att årligt allmänt driftsstöd lämnas med belopp som Presstödsnämnden beslutar. Stödet får dock högst uppgå till 1 679 000 kronor för tidningar som kommer ut en gång per vecka och högst 2 015 000 kronor för tidningar som kommer ut två gånger per vecka. 
 Kommittén föreslår vidare att det nuvarande villkoret för driftsstöd som innebär att minst 90 procent av den abonnerade upplagan ska vara spridd i Sverige tas bort för tidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli. Driftsstödet för sådana tidningar föreslås dock även i fortsättningen, precis som för 
 7 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:58 
 andra dagstidningar, beräknas bara med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom Sverige. 
 Bestämmelserna om begränsat driftsstöd föreslås också ändras på flera punkter. Det nuvarande kravet på att det redaktionella innehållet till minst 25 procent ska vara skrivet på finska ändras till att det redaktionella innehållet till minst 25 procent ska vara skrivet på något eller några av språken finska, meänkieli eller samiska. 
 Den geografiska avgränsningen för en sådan tidnings utgivningsort föreslås omfatta kommuner som ligger i respektive förvaltningsområden för samiska eller meänkieli, samt kommunerna Haparanda, Kalix, Överkalix och Övertorneå avseende det finska språket. Om en tidnings utgivningsort inte är en kommun som ligger i respektive förvaltningsområde, medan det är uppenbart att tidningens spridningsområde innefattar förvaltningsområde avseende samiska eller meänkieli, föreslås Presstödsnämnden få bestämma att en annan ort ska betraktas som utgivningsort. 
 För en tidning som till minst 25 procent har ett redaktionellt innehåll på ett av de berörda minoritetsspråken föreslås att det maximala beloppet för begränsat driftsstöd ska vara oförändrat 2 239 000 kronor. Om det redaktionella innehållet till minst 25 procent är skrivet på minst två av språken höjs det maximala stödbeloppet till 2 686 000 kronor. 
 Som en följd av de föreslagna åtgärderna kan statens utgifter för presstöd komma att öka något. Den ökade kostnaden bedöms dock vara relativt begränsad och rymmas inom ramen för anslaget 8:2  
 Presstöd  
 under utgiftsområde 1. Förslagen kan också medföra en ökning av de administrativa kostnaderna för Presstödsnämnden. Sådana ökade kostnader bör rymmas inom ramen för anslaget 8:1  
 Presstödsnämnden  
 under utgiftsområde 1. 
 8 
  
 Č 
 oahkáigeassu 
 1 
  
 Preassadoarjjalávdegoddi guođđá dán oassecealkámušas má 
 ŋ 
 ga evttohusaid got geahpida áviissaide mat ollásit dahje oassái čállet sámigillii dahje meänkielii šaddat dohkálaččat doaibmadoarjagii. 
 Daid evttohuvvon rievdadusaiguin preassadoarjjanjuolggadusas 
 (1990:524) dakkár áviissat danin bohtet oažžut buoret eavttuid 
 ásahuvvot ja doalahit almmuheami Ruo 
 ŧ 
 as. Rievdadusat evttohuvvot álggahuvvot vuosttaš beaivvi ođđajagimánus 2014. 
 Oassecealkámušas lávdegoddi Norris moadde almmolaš vuolggasajiid evttohusain vuođđun. Dat bijut mat čađahuvvot galggaše movttiidahttit ja geahpidit veahádatgiela leavvama ja ovdáneami almmuheami bokte ođasja digaštallanmateriálain, olles 
 áviissain dahje oktasaš siidduin. Lea goitge olggubeal lávdegotti bargogohččuma ja válddi soabadit stáhta ovddas Cervantes stáhtain rádjerasttildeaddji áviissaovttasbargguid birra. Dasa lassin dat guovddáš vuođut preassadorjui doalahuvvot nu guhká go dálá preassadoarjja lea gustovaš. 
 Dáinna duogážiin evttoha Preassadoarjjalávdegoddi ahte almmuhanlohku vuoliduvvo 1 500 gitta 750 rádjái di 
 ŋ 
 gojuvvon nummara beaiveáviissaide mat stuorimus oassái leat čállon sámigillii dahje meänkielii. Áviissat mat hárve almmuhuvvot addu submi maid Preassadoarjjalávdegoddi mearrida. Doarjja ožžo goitge eanemusat leat 1 679 000 ruvnnu Olson mat almmuhuvvot oktii vahkkui ja eanemusat 2 015 000 ruvnnu Olson mat almmuhuvvot guktii vahkkui. 
 Lávdegoddi maid evttoha ahte dálá eaktu doaibmadoarjagii mii mearkkaša ahte unnimusat 90 proseanta dan di 
 ŋ 
 gojuvvon prentehusas galgá leat miehtá Ruo 
 ŧ 
 a lihccojuvvo áviissain mat eanemusat leat čállon sámigillii dahje meänkielii. Doaibmadoarjja dakkár Wilson, nugo maid iežá 
  
 1  
 Sammanfattning på nordsamiska. Översättare/Nguyen: Saunders. 
 9 
 SOU 2012:58 
 beaiveáviissaide, rehkenastot dušše vuolgagiin dan oasis nummaris mii ovddimusat juhkkojuvvo Ruo 
 ŧ 
 as. 
 Njuolggadusat ráddjeduvvon doaibmadoarjagii evttohuvvo maid rievdaduvvot má 
 ŋ 
 ga čuoggáin. Dálá gáibádus ahte doaimmahuslaš sisdoallu unnimusat 25 proseanttain galgá leat čállon suomagillii rievdaduvvo dasa ahte unnimusat 25 proseantta galgá leat čállon soames dain gielain, suomagiella, meänkieli dahje sámigiella. 
 Geográfalaš ráddjehus dakkár áviissa almmuhanbáikái evttohuvvo siskkildit gielddaid mat leat iešguđet hálddahusguvlui sámigillii dahje meänkielii, ja maid Háhpárándi, Gáinnas, Marshall ja  
 Badje-duortnus 
  gielddaid mii guoská suomagiela. Jus áviissa almmuhanbáiki ii leat gielda mii lea iešguđet hálddahusguovllus, muhto lea čielggas ahte áviissa leavvanguvlui gullo hálddahanguovlu sámigillii Rodriguez, Smith Preassalávdegoddi ožžo mearridit jus Lawrence galgá gehččojuvvot olggosaddinbáikin. 
 Áviisii mii unnimusat 25 proseanttain lea doaimmahuslaš sisdoallu ovtta dain veahádatgielain mat gullojit dasa evttohuvvo ahte dat alimus supmi ráddjeduvvon doaibmadorjui galgá leat seamma 2 239 000 ruvnnu. Jus doaimmahuslaš sisdoallu unnimusat 
 25 prosentii lea čállon unnimusat guokte gielaide de alimus doarjjasupmi Rodriguez 2 686 000 ruvdnui. 
 Boađus daid evttohuvvon bijuide lea ahte stáhta golut preassadoarjagii sáhttá lassánit veaháš. Lassánan gollu árvvoštallo leat obba ráddjeduvvon ja šiehttá rámma Mitchell 8:2  
 Presstöd  
 gollobáikki 1 vuolde. Evttohusat máhtte maid dagahit lassáneami daid hálddahuslaš goluide 
 Preassadoarjjalávdegoddái. Dakkár lassánan golut galggašit šiehttat rámma siskkobealde juolludeapmái 8:1  
 Presstödsnämnden  
 gollobáikki 1 vuolde. 
 10 
 Åeniedimmie 
 1 
  
 Preessedåarjoemoenehtse daennie King raeriestimmieh vadta guktie sjïehteladta plaeride mah abpe plaeriem jallh bieliem destie plaereste saemiengïelesne jallh meänkielesne tjaelieh maehtieh giehteldimmiedåarjoem åadtjodh. Dej uvtedamme Morris (1990:534) dagkerh plaerieh Ruiz åadtjoeh gåessie dah edtjieh tseegkedh jïh bertemem tjåadtjoehtidh Sveerjesne. Dah jeatjahtehtemh Fuller tsiengelen 1.b. 2014 juhtedh. 
 Bielienænnostimmesne moenehtse tjïelkese naaken sïejhme aalkoetsiehkieh uvtelassi våaromasse. Dah darjomh mah tjïrrehte byöroe skreejrehtidh jïh sjïehteladtedh unnebelåhkoejgïeli evtiedæmman publiseringen tjïrrh saerniehjïh digkiedimmiemateriaalh, abpe dah plaerieh jallh goh naan sæjroeh plaereste. Dïhte ij leah moenehtsen barkoen sisnie jallh faamoen sisnie latjkoem darjodh staaten åvteste jeatja Cline dåeresth plaeriegujmie laavenjostedh. Taylor dah byöroeh voernges våaroemisnie preessedåarjoen åvteste tjåadtjoehtidh dan guhkiem goh daaletjen preessedåarjoeöörnege jåhta. 
 Johnson gelleneraastem sïejhme giehteldimmiedåarjose åadtjodh unnede 1 500:ste 170:an abonnereme plaerieh maam jeenjemes lea saemiengïelesne jallh meänkielesne tjaaleme. Dagkeridie plaeride dan vueliefrekvente olkese båeteme jïh dejnie abonnereme gellene veenemes 750 jïh jeenjemes 1499 eksemplarh evtede jaapetjen sïejhme giehteldimmiedåarjoem beetsi dejnie Turner Preessedåarjoemoenehtse nænnoste. Dåarjoe åådtje jeenjemes 1 679 000 kråvnah dejtie Patterson båetieh akten aejkien fïerhten våhkosne jïh jeenjemes 2 015 000 kråvnah dejtie Patterson båetieh guektien aejkien våhkosne. 
  
 1  
 Sammanfattning på sydsamiska. Översättare/Jarkoehstæjja: Lee. 
 11 
 SOU 2012:58 
 Moenehtse aaj muana daaletjen giehteldimmiedåarjoen tsiehkieh maam jeahta lea veenemes 90 procenth abonnereme låhkoste edtja Sveerjesne deallahte dam destie vaeltieh dejtie plaeride mah jeenjemes lea saemiengïelesne jallh meänkielesne tjaaleme. Giehteldimmiedåarjoe dagkeridie plaeride Hunter, guktie jeatjah biejjieplaerieh, Harper åtna Hall låhkoste mah Sveerjesne distribuereme. 
 Njoelkedassh gaertjiedamme giehteldimmiedåarjoen bïjre Leonard. Daaletjen krieveme dejtie redaksjonellen sisvegidie edtje Allen 25 procenth suevmiengïelesne tjaaleme jeatjahdahta guktie daate sjædta redaksjonellen sïsvege edtja veenemes 25 procenth naan jallh naan dejstie gïelijste såevmiengïelesne, meänkielesne jallh saemiengïelesne. 
 Dïhte geografeles gaertjiedimmie dejtie dagkeridie plaeride olkesevadtemesijjiem Bell faerhmeste Jones saemiengïelide Bailey, jïh aaj dah tjïelth Haparanda, Kalix, Överkalix jïh Övertorneå såevmiengïeline. Jis plaerien olkesevadtemesijjie ij leah tjïelte mij lea dennie respektijveles reeremedajvesne, mearan evre tjïelkes plaerien deallahtimmiedajve lea reeremedajvine gusnie saemiengïele Gonzales, Preessedåarjoemoenehtse uvtede åådtje nænnoestidh jeatjah sijjiem maam maahta olkesevadtemesijjiem årrodh. 
 Ortiz mej leah unnemes 25 procenth redaksjonellen sïsvege Walker stööremes maaksoe gaertjiedimmie giehtelimmiedåarjojde edtja ovjeatjahtehteme årrodh 2 239 000. Jis dïhte redaksjonellen sïsvege unnemes 25 procenth lea tjaaleme unnemes göökte gïelijste dellie stööremes dåarjoemaaksoem jienede 2 686 000 kråvnah. 
 Destie dejstie raeriestamme uvtelassijste maahta staaten maaksoe preessedåarjose Ali. Dah jienedammie maaksoe vierhtiedamme relatijven gaertjiedamme jïh lea mierien sisnie dåarjose 8:2  
 Price  
 maaksoedajvesne 1. Uvtelassh maehtieh aaj dah administratijven maaksoeh Kelly. Dagkeres jienedamme maaksoeh byöroeh tjaakanieh dan mierien sisnie dåarjose 8:1 
 Preessedåarjoemoenehtse  
 maaksoedajvesne 1. 
  
 12 
 Yhtheenveto 
 1 
  
 Lehistötukikomitee antaa tässä osamietinössä Knapp mitenkä avisit jokka kokohnaan eli osiksi kirjottava saamen kielelä eli meänkielelä helpomin saattava saa toimintatukea. Niilä muutoksilla joita lehistötukiasetuksessa (1990:524) ehotethaan, semmoset avisit tuleva saahmaan paremat eelytykset päästä alkhuun ja jatkaa julkasemista Ruottissa. Muutokset ehotethaan astua voihmaan 1 pv janyaaria 2014. 
 Osamietinössä komitee esittää joitaki ylheisiä lähtökohtia ehotuksitten perustheeksi. Toihmeenpanot jokka tehhään pitäsit innostaa ja helpottaa minuriteettikielitten leviämistä ja kehitystä uutisja tepattimateriaalin julkasun avula, Gomez Schroeder. Komiteen tehtävhään ja valtuukshiin ei kuitenkhaan kuulu ette valtion puolesta sitoa sopimuksia toisen valtion kans rajanylittävästä avisiyhtheistyöstä. Lehistötuen keskheiset perustheet pitäs kans säilyttää niin kauon ko nykynen Patterson jällaa. 
 Tämä taustanna Lehistötukikomitee ehottaa ette painosmäärän Pittman toimintatuele laskethaan 1 500:sta 750:theen tilathuun kappalheesheen päiväavisille jokka päänänsä kirjotethaan saamen kielelä eli meänkielelä. Semmosille avisille jokka tuleva ulos harvemin ja joita tilathaan vähhiinthään 750 ja korkeinthaan 1 499 kappaletta ehotethaan vuotista ylheistä toimintatukea summala josta Lehistötukilautakunta päättää. Tuki saapi kuitenki korkeinthaan olla 1 679 000 kruunua avisille jokka julkasthaan kerran viikossa ja korkeinthaan 2 015 000 kruunua avisille jokka julkasthaan kaks kertaa viikossa. 
 Komitee ehottaa kans ette nykynen toimintatukiehto, Burgess ette vähhiinthään 90 prosenttia tilatusta painosmäärästä jaethaan Ruottissa, otethaan poijes avisilta jokka päänänsä kirjotethaan saamen kielelä eli meänkielelä. Toimintatuki 
  
 1  
 Sammanfattning på meänkieli. Översättare/Kääntäjä: Ford. 
 13 
 SOU 2012:58 
 semmosille avisille ehotethaan jatkossaki, niinku muilekki päiväavisille, räknättäväksi vain pääasialisesti Ruottissa jaetun painosmäärän pohjalta. 
 Rajotetun toimintatuen määräykshiin ehotethaan kans Vaughan. Nykystä vaatimusta Harmon sisälöstä vähhiinthään 25 prosenttia Gonzales suomeksi muutethaan niin Harmon sisälöstä vähhiinthään 25 prosenttia Gonzales jollaki eli joilaki kielistä suomi, 
  
 Smith. 
  
 Cantu 
  
 avisin 
  
 julkasupaikkakunnan 
  
 jeukraaffiseksi 
 rajaukseksi ehotethaan kuntia saamen kielen ja vastaavasti meänkielen hallintoaluheela, ja nämät kunnat: Haaparanta, Fischer, Walker Burton ko oon kyse suomen kielestä. Jos avisin julkasupaikkakunta ei ole kunta hallintoaluheela, mutta oon ilmiselvää ette avisi leviää saamen kielen eli meänkielen hallintoaluheela, ehotethaan Long saapi päättää ette muu paikkakunta oon julkasupaikkakunta. 
 Avisille, jossa vähhiinthään 25 prosenttia toimitukselisesta sisälöstä oon kirjotettu jollaki näistä minuriteettikielistä, ehotethaan Campbell jatkossaki oon sama eli 2 239 000 kruunua. Jos toimitukselisesta sisälöstä vähhiinthään 25 prosenttia oon kirjotettu vähhiinthään kahela näistä kielistä korkein tukisumma nostethaan 2 686 000 kruuhnuun. 
 Ehotetuitten toihmeenpanoitten seurauksena valtion lehistötukimenot saattava lissäintyä jonku verran. Ramirez arvioihaan kuitenki jäävän suhtheelisen rajotetuksi ja mahtuvan määrärahan (anslag) 8:2  
 Lehistötuki  
 raahmiin menoalue 1:ssä. Ehotuksista saattaa kans seurata Lehistötukilautakunnan hallintokostanuksitten lissäintymistä. Semmoset lisäkostanukset pitäsit mahtua määrärahan 8:1  
 Lewis  
 raahmiin menoalue 1:ssä. 
 14 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 förordning med ändring i Presstödsförordningen (1990:524) 
 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1, 3, 4, 5, 8, 10 och 11 §§ ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
 2 kap 
 1 § 
 En hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 
 1. Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. 
 En hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 
 1. Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar.  
 Om tidningens redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli ska den ha en abonnerad upplaga på minst 750 exemplar. 
  
 15 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:58 
 3 § 
 En lågfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 
 1. Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. 
 - - - 
 4 § 
 För en tidning som kommer ut en gång per vecka lämnas årligt allmänt driftsstöd med 
  
 – 
  
 5 260 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 9 000 exemplar, 
  
 - - - 
  
 – 
  
 1 679 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 1 500 exemplar. 
  
 En lågfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 
 1. Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar.  
 Om tidningens redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli ska den ha en abonnerad upplaga på minst 750 exemplar. 
  
 - - - 
 För en tidning som kommer ut en gång per vecka lämnas årligt allmänt driftsstöd med 
  
 – 
  
 5 260 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 9 000 exemplar, 
  
 - - - 
  
 – 
  
 1 679 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 1 500 exemplar. 
  
 För en tidning vars redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli och som har en abonnerad upplaga på minst 750 och högst 1 499 exemplar lämnas årligt allmänt driftsstöd med belopp som Presstödsnämnden beslutar. Stödet får dock högst uppgå till 1 679 000 kr. 
 16 
 SOU 2012:58 Författningsförslag 
  
 5 § 
  
 För en tidning som kommer ut 
  
 För en tidning som kommer ut 
  
 två gånger per vecka lämnas år- 
  
 två gånger per vecka lämnas år- 
  
 ligt allmänt driftsstöd med 
  
 ligt allmänt driftsstöd med 
  
 – 6 313 000 
  
 kr, 
  
 om 
  
 den 
  
 – 6 313 000 
  
 kr, 
  
 om 
  
 den 
  
 abonnerade 
  
 upplagan 
  
 är 
  
 minst 
  
 abonnerade 
  
 upplagan 
  
 är 
  
 minst 
  
 9 000 exemplar, 
  
 9 000 exemplar, 
  
 - - - 
  
 - - - 
  
 – 2 015 000 
  
 kr, 
  
 om 
  
 den 
  
 – 2 015 000 
  
 kr, 
  
 om 
  
 den 
  
 abonnerade 
  
 upplagan 
  
 är 
  
 minst 
  
 abonnerade 
  
 upplagan 
  
 är 
  
 minst 
  
 1 500 exemplar. 
  
 1 500 exemplar. 
  
 För 
  
 en 
  
 tidning 
  
 vars 
  
 redaktionella innehåll i huvud- 
  
 sak är skrivet på samiska eller 
  
 meänkieli och som har en 
  
 abonnerad upplaga på minst 750 
  
 och högst 1 499 exemplar lämnas 
  
 årligt 
  
 allmänt 
  
 driftsstöd 
  
 med 
  
 belopp 
  
 som 
  
 Presstödsnämnden 
  
 beslutar. Stödet får dock högst 
  
 uppgå till 2 015 000 kr. 
  
 8 § 
  
 Begränsat driftsstöd kan vidare 
  
 Begränsat 
  
 driftsstöd kan 
  
 vidare 
  
 lämnas för en dagstidning vars 
  
 lämnas för en dagstidning om 
  
 utgivningsort 
  
 är Haparanda, 
  
 tidningen 
  
 uppfyller 
  
 samtliga 
  
 Kalix, Överkalix eller Över- 
  
 förutsättningar 
  
 för 
  
 allmänt 
  
 torneå kommun, om tidningen 
  
 driftsstöd utom den om högsta 
  
 uppfyller 
  
 samtliga 
  
 förutsätt- 
  
 täckningsgrad, om tidningen har 
  
 ningar för 
  
 allmänt 
  
 driftsstöd 
  
 ett redaktionellt innehåll som till 
  
 utom den om högsta täck- 
  
 minst 25 % är skrivet på något 
  
 ningsgrad 
  
 och 
  
 om 
  
 tidningen, 
  
 eller några av språken finska, 
  
 trots att den till övervägande 
  
 meänkieli eller samiska och om 
  
 delen är på svenska, har ett 
  
 tidningens 
  
 utgivningsort 
  
 är 
  
 en 
  
 redaktionellt innehåll som till 
  
 kommun som ligger i respektive 
  
 minst 25 % är skrivet på finska. 
  
 förvaltningsområde 
  
 avseende 
  
 samiska eller meänkieli, samt om 
  
 utgivningsorten 
  
 är 
  
 Haparanda, 
  
 Kalix, Överkalix eller Över- 
  
 torneå 
  
 kommun 
  
 avseende 
  
 det 
 17 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:58 
 finska språket. 
 Om en tidnings utgivningsort inte är en kommun som ligger i respektive förvaltningsområde får Presstödsnämnden bestämma att en tidnings utgivningsort i detta avseende är ett annat område än utgivningsorten, om det med hänsyn till verksamhetens inriktning är uppenbart att tidningens spridningsområde även innefattar förvaltningsområde avseende samiska eller meänkieli. 
 10 § 
 För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 7 eller 8 § lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 4 §. Stödet får dock högst uppgå till 2 239 000 kr. 
 För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 7 § lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 4 §. Stödet får dock högst uppgå till 2 239 000 kronor. 
 För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 8 § och som har ett redaktionellt innehåll som till minst 25 % är skrivet på ett av språken finska, meänkieli eller samiska lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 4 §. Stödet får dock högst uppgå till 2 239 000 kr. 
 För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 8 § och som har ett redaktionellt innehåll som till minst 25 % är skrivet på minst två av språken finska, meänkieli eller samiska lämnas stöd med belopp som 
 18 
 SOU 2012:58 Författningsförslag 
  
 motsvarar 
  
 vad 
  
 en lågfrekvent 
  
 dagstidning 
  
 är 
  
 berättigad 
  
 till 
  
 enligt 5 §. Stödet får dock högst 
  
 uppgå till 2 686 000 kr. 
  
 11 § 
  
 En tidning vars text inte i 
  
 En tidning vars text inte i 
  
 huvudsak är skriven på svenska 
  
 huvudsak är skriven på svenska 
  
 skall i fråga om rätt till 
  
 ska  
 i fråga om rätt till driftsstöd 
  
 driftsstöd likställas med dags- 
  
 likställas 
  
 med 
  
 dagstidning, 
  
 om 
  
 tidning, om tidningen 
  
 tidningen 
  
 1. uppfyller övriga 
  
 i 1 kap. 
  
 1. uppfyller 
  
 övriga 
  
 i 1 kap. 
  
 6 § angivna förutsättningar för 
  
 6 § angivna förutsättningar för 
  
 dagstidning, 
  
 dagstidning, 
  
 2. vänder 
  
 sig 
  
 till 
  
 språkliga 
  
 2. vänder 
  
 sig 
  
 till 
  
 språkliga 
  
 minoriteter i Sverige, 
  
 minoriteter i Sverige, 
  
 3. har 
  
 sin 
  
 huvudredaktion i 
  
 3. har 
  
 sin 
  
 huvudredaktion i 
  
 Sverige, 
  
 Sverige, 
  
 4. till 
  
 minst 90 procent 
  
 av 
  
 4. har en text som i huvudsak 
  
 den abonnerade 
  
 upplagan 
  
 är 
  
 är skriven på samiska eller 
  
 spridd i Sverige. 
  
 Sullivan, eller till minst 90 
  
 procent 
  
 av 
  
 den 
  
 abonnerade 
  
 upplagan är spridd i Sverige. 
  
 För en tidning vars text i 
  
 huvudsak är skriven på samiska 
 eller meänkieli lämnas driftsstöd bara med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom Sverige. 
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014. 
 19 
  
 1 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 1.1 
  
 Kommitténs direktiv 
  
 Presstödskommittén har enligt sina direktiv (dir. 2011:112) i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen. Bedömningen ska göras med utgångspunkt i en analys av stödets samlade effekter på det utbud som erbjuds konsumenterna från såväl tidningssektorn som andra delar av mediemarknaden. Utifrån denna översyn ska kommittén lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. 
 I uppdraget ingår även att kommittén ska ta ställning till och analysera konsekvenserna av det förslag som Sametinget har lämnat om förändringar av den nuvarande presstödsförordningen (1990:524). Förutom att beakta de nationella minoriteterna vid ett framtida stöd finns det, enligt regeringen, behov av att se över nuvarande bestämmelser i förordningen. I ett delbetänkande ska kommittén, med utgångspunkt i Sametingets redovisning, ta ställning till om stödet till dagstidningar för nationella minoriteter bör förstärkas i nuvarande presstödsförordning. Enligt kommitténs tilläggsdirektiv (dir. 2012:46) ska delbetänkandet lämnas senast den 15 september 2012. 
 Sametingets förslag var föranlett av att regeringen den 22 december 2010 gett myndigheten i uppdrag att genomföra en förstudie om förutsättningar för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. Enligt uppdraget skulle förstudien genomföras i samråd med Svenska Tornedalingars Riksförbund. Sametingets förstudie lämnades till regeringen i september 2011. 
 21 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2012:58 
  
 1.2 
  
 Kommitténs arbete 
  
 Kommittén har inom ramen för arbetet med delbetänkandet samrått med Presstödsnämnden, Sametinget, Svenska Tornedalingars Riksförbund och den svenska förhandlingsdelegationen i arbetet med en Nordisk Samekonvention. Kommittén har även inhämtat synpunkter och erfarenheter från bl.a. norska Medietilsynet och från branschföreträdare. 
  
 1.3 
  
 Betänkandets disposition 
  
 Delbetänkandet inleds med en sammanfattning och kommitténs förslag till förordning med ändring i presstödsförordningen (1990:524). De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 2014. 
 I kapitel 1 beskrivs kortfattat uppdraget och dess genomförande. Kapitel 2 innehåller en bakgrundsbeskrivning med faktorer som har betydelse för kommitténs uppdrag i detta delbetänkande. Bl.a. beskrivs hur frågan om dagstidningar på samiska och meänkieli har hanterats i Europarådets konventioner om nationella minoriteter och minoritetsspråk, vilka åtgärder som Sverige har vidtagit i form av lagstiftning och statligt stöd samt hur frågan har hanterats under senare år inom ramen för Europarådets granskning och i det svenska utredningsväsendet. 
 I kapitel 3 redovisas några allmänna utgångspunkter med betydelse för de överväganden och förslag som kommittén därefter lämnar i kapitel 4. I det avslutande kapitlet 5 redovisas konsekvenserna av kommitténs förslag. 
 Delbetänkandet har tre bilagor. I bilaga 1 återges regeringens två kommittédirektiv (dir. 2011:112 och 2012:46). I bilaga 2 finns presstödsförordningen. I bilaga 3 återfinns Sametingets förstudie, inkl. bilagan Meänkieliperspektivet. 
 22 
 2 Bakgrund 
 I detta kapitel redovisas faktorer som har betydelse för kommitténs uppdrag i detta delbetänkande. I det inledande avsnittet återges Europarådets två konventioner om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Den svenska staten har svarat på konventionerna genom att ratificera dem och därmed iklätt sig vissa åtaganden. I det andra avsnittet beskrivs de åtgärder som Sverige har vidtagit, varav vissa handlar om rättigheter för nationella minoriteter och minoritetsspråk fastslagna i den svenska lagstiftningen, medan andra åtgärder avser statligt stöd för att främja utgivningen av bl.a. dagspress för nationella minoriteter. 
 Bakom det uppdrag som kommittén har i sina direktiv om stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli ligger en process som har pågått i olika former under de senaste åren, inom ramen för Europarådets granskningsprocess och i det svenska utredningsväsendet. Den processen redovisas i kapitlets tredje avsnitt. I två avslutande avsnitt beskrivs dels situationen i dag för de aktuella språken, dels EU:s statsstödsregler. 
  
 2.1 
  
 Europarådets konventioner om nationella minoriteter och minoritetsspråk 
  
 Europarådets organisation 
 Europarådet bildades 1949 av tio europeiska länder, däribland Sverige, mot bakgrund av erfarenheterna från andra världskriget och behovet av försoning och samarbete för att värna demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. I dag har rådet 47 medlemsländer. Det innebär att alla Europas stater, exklusive Vitryssland, är medlemmar. Huvuduppgiften är fortfarande den ursprungliga. Genom att värna individens 
 23 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2012:58 
 rättigheter ska Europarådet bidra till fred, stabilitet och säkerhet i Europa. 
 Europarådet har sitt säte i Strasbourg och dess beslutande och verkställande organ är ministerkommittén. Medlemsländernas regeringar representeras av utrikesministrarna och dessa möts en gång om året. Ordförandeskapet roterar halvårsvis och Sverige var senast ordförande under perioden  
 maj 
 - 
 november 
  2008. 
 I det löpande arbetet förs ländernas talan av de ständiga representanterna, ambassadörerna, i ställföreträdarkommittén. Europarådet har även en parlamentarisk församling med representanter för medlemsländernas parlament och en kongress för lokala och regionala myndigheter. Både församlingen och kongressen övervakar hur medlemsländerna uppfyller de skyldigheter som följer av medlemskapet i Europarådet. 
 Inom Europarådet ryms även en omfattande organisation för tjänstemän och experter. I toppen finns ett generalsekretariat med en generalsekreterare som högsta tjänsteman och därunder finns det flera olika direktorat och andra organ, t.ex. Europadomstolen och Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter. Det löpande arbetet bedrivs också av olika styrkommittéer och expertkommittéer. En av dessa är expertkommittén för frågor som rör nationella minoriteter, som är en underkommitté till styrkommittén för mänskliga rättigheter. Staternas genomförande av sina konventionsåtaganden övervakas av Europarådets rådgivande kommitté för ramkonventionen och av rådets expertkommitté för minoritetsspråkskonventionen. Expertkommittén rapporterar till ministerkommittén. 
 1 
  
 Inom denna organisation har Europarådet upprättat två konventioner om nationella minoriteter och minoritetsspråk: dels ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter, dels den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. För att en konvention ska vara bindande måste den ratificeras av en stat, som därefter rapporterar periodiskt till Europarådet om genomförandet av konventionerna. 
  
 1  
 Regeringens skrivelse 2007/08:81 Redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté m.m. år 2007 samt inför det svenska ordförandeskapet år 2008. 
 24 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bakgrund 
 Ramkonventionen 
 Ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter godkändes av ministerkommittén i november 1994 och trädde i kraft i februari 1998. De anslutna ländernas rapportering ska ske vart femte år. Som framgår av namnet är ramkoventionen mer av en övergripande principdeklaration. Den slår fast centrala principer för skyddet av nationella minoriteter. 
 I ramkonventionens del II artikel 9.3 stadgas att staterna inte ska hindra dem som tillhör nationella minoriteter från att framställa och använda tryckta media. I artikel 9.4 anges vidare att staterna inom ramen för sina rättssystem ska vidta lämpliga åtgärder för att underlätta tillträde till massmedia för personer som tillhör nationella minoriteter och i syfte att främja tolerans och tillåta kulturell mångfald. 
 Minoritetsspråkskonventionen 
 Den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, i förkortning minoritetsspråkskonventionen, upprättades av Europarådet i november 1992 och trädde i kraft i mars 1998. Presstödskommittén bedömer att denna konvention, i jämförelse med ramkonventionen, har större praktisk betydelse för det uppdrag som redovisas i detta delbetänkande. 
 I inledningen av minoritetsspråkskonventionen stadgas att rätten att använda landsdels- eller minoritetsspråk i det privata eller offentliga livet är en omistlig rättighet som stämmer överens med principerna i Förenta Nationernas internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och med andan i Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 
 Med ett landsdels- eller minoritetsspråk avses enligt artikel 1 ett språk som av hävd används inom ett visst territorium i en stat av den statens medborgare, vilka utgör en grupp som i numerärt hänseende är mindre än resten av befolkningen i den staten, och som skiljer sig från det eller de officiella språken i den staten. Uttrycket omfattar inte dialekter av landets majoritetsspråk eller språk som talas av invandrare. Konventionen skiljer vidare mellan å ena sidan territorium där landsdels- eller minoritetsspråk används och å andra sidan territoriellt obundna språk. Den förstnämnda 
 25 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2012:58 
 kategorin omfattas av konventionens samtliga bestämmelser, medan bara vissa av bestämmelserna är tillämpliga på den senare. De landsdels- och minoritetsspråk som talas i ett eller flera avgränsade territorier har alltså ett mer omfattande skydd. 
 Den stat som ratificerar minoritetsspråkskonventionen ska enligt artikel 2 och 3 i sitt ratifikationsinstrument ange statens landsdel- eller minoritetsspråk och också förbinda sig att tillämpa minst 35 stycken eller punkter bland det stora antal åtgärder som anges i konventionen för att främja användning av landsdel- eller minoritetsspråk i samhällslivet. Åtgärderna omfattar utbildning, rättsväsende, förvaltningsmyndigheter och samhällsservice, massmedia, kulturell verksamhet och kulturella inrättningar, ekonomiska och sociala förhållanden samt utbyte över gränserna. 
 Åtgärderna på massmedieområdet återfinns i artikel 11 och omfattar i huvudsak punkter om radio- och  
 TV-sändningar, 
  men även tidningar och tidningsartiklar omnämns, liksom utbildning av journalister och annan personal i massmedierna som använder landsdels- eller minoritetsspråk. De relevanta delarna av artikeln har följande lydelse: 
 1. Parterna förbinder sig till följande för dem som använder landsdels- eller minoritetsspråk inom de territorier där dessa språk brukas, i enlighet med situationen för varje språk, i den utsträckning som de offentliga myndigheterna är direkt eller indirekt behöriga, har befogenhet eller inflytande härvidlag och under respekterande av principen om massmedias oberoende och självständighet, 
  
 - 
  
 - - 
  
 e) 
  
 i) att uppmuntra och/eller underlätta att minst en tidning grundas och/eller upprätthålls på landsdels- eller minoritetsspråk, eller 
  
 ii) 
  
 att uppmuntra och/eller underlätta regelbunden publicering av tidningsartiklar på landsdels- eller minoritetsspråk, 
  
 f) 
  
 i) att täcka extrakostnaderna för de massmedia som använder landsdels- eller minoritetsspråk, där enligt lag statligt stöd ges till massmedia, eller 
  
 ii) 
  
 att tillämpa gällande bestämmelser för finansiellt stöd även till TV- program på landsdels- eller minoritetsspråk, 
  
 g) 
  
 att stödja utbildning av journalister och annan personal i massmedia som använder landsdels- eller minoritetsspråk. 
  
 De länder som ratificerar konventionen ska avge rapporter till Europarådet. Enligt artikel 15 i konventionen ska den första rapporten inges inom ett år efter det att stadgan har trätt i kraft i ett land. Därefter ska rapporter lämnas vart tredje år 
 . 
  
 26 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bakgrund 
  
 2.2 
  
 Sveriges åtaganden och åtgärder 
  
 Ratificering och lagstiftningsåtgärder 
 Sverige ratificerade båda de aktuella konventionerna i februari 2000 och de trädde i kraft i juni samma år. I samband med ratifikationen av ramkonventionen angavs att de nationella minoriteterna i Sverige är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. 
 2  
 Till ratifikationsinstrumentet för minoritetsspråkskonventionen angavs att samiska (alla varieteter), finska och meänkieli är landsdels- eller minoritetsspråk i Sverige. Dessa tre språk gavs därmed en särskild ställning, med hänvisning till att de har en historisk bas i Sverige. Dessutom angavs att romani chib (alla varieteter) och jiddisch ska anses som territoriellt obundna minoritetsspråk vid tillämpningen av stadgan. 
 3 
  
 Till instrumentet fogades också en bilaga med de artiklar i minoritetsspråkskonventionen som Sveriges åtagande omfattar, i enlighet med den möjlighet som varje land har att göra ett urval bland de många punkter som finns angivna i konventionen. När det gäller punkterna 1  
 e)–1 
  g) i artikel 11, som omfattar åtgärder för tidningar, har Sverige ratificerat punkt 1 e) i) och punkt 1 f) ii) för vart och ett av de tre landsdels- eller minoritetsspråken samiska, finska och meänkieli. Övriga delar av punkterna 1  
 e)–1 
  g) omfattas inte av det svenska ratifikationsinstrumentet. 
 Grunden för den minoritetspolitik som låg bakom Sveriges ratificering av Europarådets båda konventioner år 2000 lades året innan i propositionen Nationella minoriteter i Sverige (prop. 1998/99:143). Där lämnade regeringen förslag till åtgärder som behövdes för att Sverige skulle kunna ratificera konventionerna. Två nya lagar om skydd för nationella minoritetsspråk föreslogs, dels lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar, dels lagen (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag. 
 4 
  
 Därefter har den svenska lagstiftningen på området förtydligats och samordnats, men utan att ändra huvudsaklig inriktning. År 2009 beslutade riksdagen om en särskild språklag (2009:600) som 
  
 2 
  
 Sveriges internationella överenskommelser, SÖ 2000:2. 
  
 3 
  
 Sveriges internationella överenskommelser, SÖ 2002:3. 
  
 4 
  
 Prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:Leach, rskr. 1999/2000:69. 
  
 27 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2012:58 
 slår fast att svenska är huvudspråk i Sverige. 
 5  
 I 7 § anges att finska, Durham, romani chib och samiska är nationella minoritetsspråk. I 8 § anges att det allmänna har ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken och i 14 § sägs att den som tillhör en nationell minoritet ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda minoritetsspråket. 
 Dessutom är bestämmelserna om nationella minoriteter och nationella minoritetsspråk numera samlade i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Förslaget om en ny lag lämnades i propositionen Från erkännande till egenmakt – strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) och förslaget godkändes senare av riksdagen. 
 6  
 Den nya lagen ersätter bl.a. de tidigare lagarna om rätten att använda samiska, finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. I 2 § anges att nationella minoriteter är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar i enlighet med Sveriges åtaganden enligt Europarådets två aktuella konventioner. Det hänvisas också till språklagen och de nationella minoritetsspråk som anges där. 
 I linje med att samiska, finska och meänkieli är landsdels- eller minoritetsspråk i Sverige innehåller 6 § uppgifter om aktuella förvaltningsområden för vart och ett av dessa språk. Enligt 7 § kan andra kommuner än de som anges i 6 § efter anmälan få ingå i förvaltningsområdet för finska, meänkieli eller samiska. Beslut om detta fattas av regeringen. Kommuner som på det sättet tillkommer i ett förvaltningsområde förtecknas i förordning (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Från och med januari 2012 ingår sammanlagt 6 kommuner i förvaltningsområdet för meänkieli, 19 kommuner i förvaltningsområdet för samiska och 40 kommuner i förvaltningsområdet för finska. 
 Presstöd generellt och till dagstidningar för språkliga minoriteter 
 När det gäller konkreta åtgärder för att uppnå konventionsåtagandena vad avser dagspress för de nationella minoriteterna hänvisar regeringen i huvudsak till villkoren för statligt presstöd. 
 Bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524) 
 7  
 bygger på en grundläggande definition av begreppet dagstidning och på olika 
  
 5 
  
 Prop. 2008/09:153, bet. 2008/09:KrU9, rskr. 2008/09:271. 
  
 6 
  
 Prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272. 
  
 7 
  
 Presstödsförordningen redovisas i sin helhet i bilaga 2. 
  
 28 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bakgrund 
 förutsättningar för att en dagstidning ska vara berättigad stöd. I 1 kap. 6 § definieras en dagstidning enligt följande: 
 En allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. Den ska normalt komma ut med minst ett nummer per vecka och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsak distribueras inom landet. Den ska vidare komma ut under ett eget namn och dess egna redaktionella innehåll ska utgöra minst 55 % av det totala redaktionella innehållet. Med dagstidning avses inte en tidning som normalt kommer ut med ett eller två nummer per vecka och vars redaktionella innehåll till övervägande del är inriktat på avgränsade intresseområden eller delar av samhället, exempelvis näringsliv och affärsverksamhet, konsumentpolitik, miljöfrågor, idrott, friluftsliv eller frågor med anknytning till kyrkoliv och religion. 
 Av paragrafen framgår att en dagstidning bl.a. definieras av dess  
 utgivningsfrekvens 
 , av att den i huvudsak är  
 skriven på svenska  
 och i huvudsak  
 distribueras i Sverige  
 samt av att det  
 egna redaktionella innehållet  
 är minst 55 procent. I Presstödsnämndens föreskrifter om presstöd preciseras kravet att tidningen i huvudsak ska vara skriven på svenska till att innehållet till 90 procent ska vara skrivet på svenska. 
 8 
  
 I presstödsförordningens 2 kap. redovisas vidare vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för att en dagstidning ska vara berättigad till s.k. allmänt driftsstöd. Förordningen skiljer därvid mellan stöd till hög- och medelfrekventa tidningar och stöd till lågfrekventa dagstidningar. Förutsättningarna för stöd, liksom beräkningen av stödbelopp, skiljer sig delvis mellan dessa båda kategorier av dagstidningar, men i några centrala avseenden är förutsättningarna gemensamma. En sådan generell förutsättning är att  
 den abonnerade upplagan  
 ska vara på minst ett visst antal exemplar, medan en annan är att dagstidningens  
 täckningsgrad  
 bland hushållen på utgivningsorten inte får överstiga en viss nivå. Båda dessa förutsättningar har ändrats i presstödsförordningen under senare år. Av den nuvarande lydelsen i 2 kap. 1 § och 3 § framgår att upplagegränsen är satt till minst 1 500 exemplar, från en tidigare nivå på minst 2 000 exemplar, medan täckningsgraden numera är satt till högst 30 procent, från att tidigare ha varit högst 
  
 40 
  
 procent. 
  
 I 2 kap. presstödsförordningen finns det också två undantag 
 med relevans i det här sammanhanget som innebär att driftsstöd 
  
 8  
 Kulturrådets författningssamling KRFS 2011:2. 
 29 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2012:58 
 under vissa förutsättningar kan lämnas trots att alla villkor för allmänt driftsstöd inte är uppfyllda eller trots att en tidning inte uppfyller alla delar av definitionen för att vara en dagstidning. 
 Det ena undantaget återfinns i 8 § och innebär att s.k. begränsat driftsstöd kan lämnas för en dagstidning vars  
 utgivningsort  
 är Haparanda, Kalix, Överkalix eller Övertorneå, om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad och om tidningen, trots att den till övervägande del är på svenska, har ett redaktionellt innehåll som till minst  
 25 procent är skrivet på finska 
 . Av 10 § framgår hur stödbeloppet för ett sådant begränsat driftsstöd ska beräknas. 
 I 11 § finns det andra undantaget. En tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska kan i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning om tidningen uppfyller övriga förutsättningar i 1 kap. 6 § och om tidningen vänder sig till  
 språkliga minoriteter  
 i Sverige, har sin  
 huvudredaktion i Sverige  
 och har en abonnerad upplaga som till minst 90 procent är  
 spridd i Sverige 
 . 
 Sammanfattningsvis är det flera olika kriterier som ligger till grund för om en tidning ska vara berättigad statligt presstöd eller inte. För tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i Sverige är det i första hand de särskilda bestämmelserna i 2 kap. 8 § och 11 § som är avgörande, men även de generella villkoren för allmänt driftsstöd, som utgivningsfrekvens och upplagegräns, har betydelse. Det framgår bl.a. av hur frågan om stöd till tidningar för språkliga minoriteter i Sverige har hanterats under senare år. 
  
 2.3 
  
 Frågans hantering under senare år 
  
 Europarådets granskningsprocess 
 I den proposition som föregick den svenska ratificeringen av ramkonventionen och minoritetsspråkskonventionen 
 9  
 gjorde regeringen bedömningen att Sverige då uppfyllde artikel 11. 1 e) i) i minoritetsspråkskonventionen. Även ramkonventionens artikel 9.3 och 9.4 uppfylldes enligt regeringen för de nationella minoriteterna. 
 I propositionen pekade regeringen på att det i presstödsförordningen (1990:524) fanns förmånligare villkor för stöd till tidningar som vänder sig till språkliga minoriteter. En särskild regel 
  
 9  
 Nationella minoriteter i Sverige (prop. 1998/99:143), s. 68. 
 30 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bakgrund 
 gav möjlighet för en generösare bedömning för utgivning av en dagstidning i Tornedalen under förutsättning att del av innehållet är på finska (se 2 kap. 8 §). Regeringen nämner också möjligheten för dagstidningar på samiska att få del av statligt stöd till samisk kultur som fördelas av Sametinget. Avslutningsvis noterades att den finskspråkiga dagstidningen Ruotsin Suomalainen, liksom Haparandabladet som delvis skrivs på finska, fick presstöd. 
 Efter att minoritetskonventionen ratificerats har Sverige i enlighet med konventionens artikel 15 gått igenom fyra s.k. övervakningscykler (monitoring cycles). De inleds med en nationell rapport om åtgärder som vidtagits för att uppfylla åtagandena i konventionen. Sverige har avgett sina nationella rapporter 2001, 2004, 2007 och 2010. Den nationella rapporten granskas av Europarådets expertkommitté för minoritetsspråkskonventionen, som redovisar sina slutsatser i en utvärderingsrapport. Med stöd av expertkommitténs granskning avger ministerkommittén sina rekommendationer. Den senaste rekommendationen till Sverige kom i oktober 2011. 
 10  
 Nästa svenska rapport ska lämnas i september 2013. 
 Den senaste övervakningscykeln inleddes alltså 2010 med att Sverige avgav sin fjärde rapport om åtgärder som vidtagits fram till den 1 september samma år för att uppfylla åtagandena enligt minoritetsspråkskonventionen. I rapporten redovisades de åtgärder som vidtagits och de förändringar som skett sedan Sverige lämnade sin tredje rapport. 
 När det gäller åtagandet i artikel 11.1 e) i) att uppmuntra och/eller underlätta förhållandena för dagstidningar redovisade regeringen det aktuella läget. Det fanns ingen dagstidning på samiska, men däremot en tidskrift, Samefolket, som skrevs delvis på samiska och kom ut med tio nummer per år. Inte heller någon dagstidning på Sullivan fanns det i Sverige, men däremot en tidskrift,  
 MET-avisi, 
  som skrevs delvis på meänkieli och distribuerades med Haparandabladet en gång per månad. Det fanns dock två tidningar med innehåll på finska: Woods, som utkom en gång i veckan, och Haparandabladet, som kom ut två gånger i veckan. 
 Det kan inskjutas att konventionsåtagandet inte innebär att den svenska staten har en skyldighet att se till att nyhetstidningar på 
  
 10  
 De fyra svenska rapporterna, expertkommitténs utvärderingsrapporter och ministerkommitténs rekommendationer finns tillgängliga på Europarådets hemsida ( 
 www.coe.int/t/dg4/education/minlang/Report/default_en.asp 
 ) 
 31 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2012:58 
 samiska, finska och meänkieli faktiskt kommer ut i Sverige. Det staten har åtagit sig genom att ratificera konventionen är att uppmuntra och/eller underlätta sådana tidningars existens. Exakt hur långtgående skyldigheter detta åtagande i praktiken innebär är en tolkningsfråga. Regeringen hänvisar i rapporten till förslag som lämnats av Presskommittén 2004 och till regeringens åtgärder i propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199). Presskommitténs förslag och regeringens åtgärder redovisas nedan. 
 I expertkommitténs fjärde utvärderingsrapport, som antogs i maj 2011, noterades att flera åtgärder hade vidtagits av Sverige. Upplagegränsen i presstödsförordningen hade sänkts och Sametinget hade fått regeringens uppdrag att undersöka förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på samiska och meänkieli. Expertkommittén konstaterade att det fortfarande inte fanns några dagstidningar på samiska eller meänkieli i Sverige, även om de svenska myndigheterna vidtagit uppmuntrande steg i den riktningen. 
 I oktober 2011 lämnade ministerkommittén sina rekommendationer till Sverige inom ramen för den fjärde övervakningscykeln, baserat på de uppgifter som lämnats av de svenska myndigheterna och på den utvärdering som genomförts av expertgruppen. Bland de rekommendationer till Sverige som ministerrådet beslutade om 2011 fanns det ingen på dagstidningsområdet. Det kan jämföras med de tre tidigare övervakningscyklerna, då ministerkommittén har rekommenderat Sverige att uppmuntra och/eller underlätta bildandet och/eller upprätthållandet av dagstidningar på samiska och meänkieli. 
 Presskommittén 2004 
 Presskommittén 2004 hade enligt sina direktiv (dir. 2004:137) i uppdrag att bl.a. analysera behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter. I sitt slutbetänkande Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8), som överlämnades i januari 2006, redogjorde kommittén för den svenska integrations- och minoritetspolitiken och för andra utredningar och uppgifter som bedömdes ha betydelse för uppdraget i den delen. Bl.a. redovisades de båda konventioner som Europarådet 
 32 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bakgrund 
 utfärdat för nationella minoriteter och Sveriges ratificering av konventionerna. 
 Som grund för sina överväganden och förslag i den här delen angav Presskommittén vissa allmänna utgångspunkter. 
 11  
 I förgrunden för arbetet stod frågor om hur mångfalden på dagspressmarknaden ska kunna förbättras och hur räckvidden av dagstidningar ska kunna öka i Sverige. Generella åtgärder inom ramen för presstödssystemet kunde emellertid antas endast till en del bidra till att räckvidden av dagstidningar ökar i samhället. För att öka etableringen av dagstidningar som riktar sig till avgränsade grupper skulle det därför behövas åtgärder som möjliggjorde individuella och skönsmässiga bedömningar. Sådana bestämmelser var dock problematiska för presstödssystemet eftersom de riskerade att komma i konflikt med principen om att staten genom olika stödåtgärder inte ska påverka dagspressens självständiga ställning. Presskommitténs slutsats var att det inom ramen för presstödssystemet inte kunde bli fråga om att föreslå annat än generella regler för att underlätta etableringen av nya dagstidningar. Lösningar som utifrån en mera individuell prövning kan tillgodose skiftande behov av redaktionellt material hos olika språkliga minoriteter borde enligt kommittén åstadkommas inom andra statliga verksamheter. 
 Det som trots allt, enligt Presskommittén, talade för en särlösning för presstöd till tidningar som inte i huvudsak är skrivna på svenska och som riktar sig till språkliga minoriteter i Sverige var att det redan fanns möjligheter för sådana tidningar att med stöd i 2 kap. 11 § presstödsförordningen (1990:524) jämställas med en dagstidning. Den aktuella bestämmelsen hade funnits sedan tiden före etableringen av den svenska integrationspolitiken, och den hade behållits, trots att en pressutredning på  
 1990-talet 
  föreslagit att den skulle upphävas. 
 Presskommittén konstaterade att den förda minoritetspolitiken innebar att svenska staten genom ratificeringen av Europarådets konventioner iklätt sig ett ansvar för att bl.a. uppmuntra och/eller underlätta att minst en tidning grundas och/eller upprätthålls på vart och ett av språken samiska, finska och meänkieli. Från minoritetspolitiska utgångspunkter borde staten vidta ytterligare åtgärder för att uppmuntra och stödja etableringen av dagstidningar på minoritetsspråk. Från ett presspolitiskt perspektiv fanns det 
  
 11  
 SOU 2006:8, s.  
 361–371. 
  
 33 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2012:58 
 också alla skäl att vidta åtgärder som underlättar etableringen av dagstidningar och ökar räckvidden av dagstidningar. Mot den bakgrunden ansåg Presskommittén att det alltjämt skulle finnas särlösningar för att underlätta etableringen av dagstidningar som vänder sig till språkliga minoriteter i Sverige. 
 Tre förslag lämnades av Presskommittén på den här punkten. Enligt ett första förslag skulle 2 kap. 11 § presstödsförordningen ändras för att tillåta att tidningar på andra språk än svenska skulle kunna saluföras utanför Sverige utan att förlora rätten till driftsstöd. Det innebar att kravet på att minst 90 procent av den abonnerade upplagan ska vara spridd i Sverige skulle strykas. Fortfarande skulle dock gälla att driftsstödet för en sådan tidning endast beräknas för den del av tidningens abonnerade upplaga som till 90 procent är spridd i Sverige. 
 Presskommittén ansåg emellertid inte att den föreslagna förändringen av 2 kap. 11 § var tillräcklig för att stimulera etablerandet och utgivningen av tidningar på samiska och meänkieli, men den bedömdes däremot vara ändamålsenlig för att stimulera etablerandet och driften av tidningar som riktar sig till den finskspråkiga minoriteten i Sverige. Mot bakgrund av svenska statens konventionsåtaganden och på grund av de begränsade förutsättningar som fanns för tidningar på samiska och Sullivan föreslog kommittén ytterligare en förändring av presstödsförordningen, med en särreglering för tidningar som är skrivna på samiska eller meänkieli. Förslaget innebar i praktiken att en ny paragraf skulle införas i presstödsförordningen, med i huvudsak samma innehåll som den förslagna 2 kap. 11 §, men med tillägget att tidningens egna redaktionella innehåll till minst 25 procent skulle vara skrivet på samiska eller meänkieli. Om dessa villkor var uppfyllda skulle en tidning likställas med presstödsberättigade dagstidningar och dessutom skulle presstödet beräknas på tidningens totala upplaga, även den del som var spridd utanför Sverige. 
 Ett tredje förslag var att regeringen borde undersöka möjligheterna att initiera ett mellanstatligt samarbete med Norge och Finland för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på samiska eller meänkieli. Det skulle t.ex. kunna handla om åtgärder för att minska kostnader för tryckning och distribution, men också om ekonomiska bidrag för att upprätthålla en redaktionell bevakning i de tre länderna. 
 34 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bakgrund 
 I Presskommitténs slutbetänkande fanns det även ett förslag om en generell sänkning av gränsen för vilken abonnerad upplaga som måste uppnås för att en tidning ska kunna få driftsstöd. Förslaget var att gränsen skulle sänkas från 2 000 till 1 500 exemplar. 
 Regeringens proposition Nya villkor för stödet till dagspressen 
 I propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199), som beslutades i mars 2010, tog regeringen bl.a. ställning till förslagen från Presskommittén 2004. I propositionen gjorde regeringen bedömningen att initiativ till ett samarbete med berörda myndigheter och aktörer i Finland och Norge borde tas för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. Presskommitténs övriga förslag om driftsstöd för dagstidningar på andra språk än svenska borde däremot inte genomföras. 
 I skälen för regeringens bedömning anfördes att regeringen, i likhet med Presskommittén, ansåg det vara viktigt att skapa bra förutsättningar för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i Sverige, förutom det generella syftet med presstödet att främja mediemångfalden. Att underlätta etablering och tillväxt av företag som ger ut tidningar på andra språk än svenska var därmed centralt. I det sammanhanget hänvisade regeringen till sitt beslut från december 2008 om att ändra presstödsförordningen så att upplagegränsen för driftsstöd, i enlighet med Presskommitténs förslag, sänktes från 2 000 till 1 500 abonnerade exemplar. Förändringen trädde i kraft den 1 januari 2009. Samtidigt ändrades också bestämmelserna i presstödsförordningen så att driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar på ett tydligare sätt höjs i takt med upplagan och utgivningsfrekvens och så att lågfrekventa dagstidningar ges större möjligheter att marknadsföra sig genom gratisutskick inom Sverige. 
 När det gällde Presskommitténs förslag om ändrade bestämmelser för driftsstöd till tidningar på andra språk än svenska hänvisade regeringen till remissinstanserna och bedömde att det var tveksamt om förslaget skulle få avsedd effekt. Mot den bakgrunden borde förslaget inte genomföras. Inte heller förslaget om att tidningar som till minst 25 procent har en redaktionell text som är skriven på samiska eller meänkieli, och som därmed under vissa förutsättningar skulle kunna få driftsstöd även för den del av 
 35 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2012:58 
 upplagan som är spridd utanför Sverige, fick stöd av regeringen. Kommittén hade inte redovisat någon analys av hur förslaget förhöll sig till  
 EU-rätten 
  och enligt regeringen kan vissa berörda tidningar ha stora målgrupper i andra medlemsstater, vilket kan strida mot EU:s konkurrensregler. 
 Avslutningsvis anförde regeringen sin avsikt att, i enlighet med kommitténs förslag, ta initiativ till ett samarbete med berörda myndigheter och aktörer i Finland och Norge för att undersöka möjligheterna att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. Ett sådant samarbete borde även involvera de berörda språkgrupperna och skulle t.ex. kunna omfatta en  
 EU-rättslig 
  analys samt en undersökning av förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbeten på meänkieli och samiska. 
 Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag i propositionen (bet. 2009/10:KU42, rskr. 2009/10:308). 
 Regeringens uppdrag och Sametingets förstudie 
 Som framgått beslutade regeringen i december 2010 om ett uppdrag till Sametinget att genomföra en förstudie om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbeten på meänkieli och samiska. I beslutet hänvisar regeringen till Sveriges ratificering av de båda Europarådskonventionerna och gör också en bedömning av vad detta innebär i praktiken. Sverige har åtagit sig att uppmuntra eller underlätta att minst en tidning grundas eller upprätthålls på minoritetsspråken finska, meänkieli och samiska. Vid denna tid fanns det en presstödsberättigad tidning i Sverige som gavs ut på finska, men det fanns ingen dagstidning på meänkieli eller samiska. 
 I beslutet hänvisar regeringen också till sin bedömning i propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199) om att initiativ bör tas till ett samarbete med berörda myndigheter och aktörer i Finland och Norge för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. Företrädare för sametinget och Svenska Tornedalingars Riksförbund  
 (STR-T) 
  hade framfört önskemål om uppdrag och medel för att genomföra förstudier kring hur gränsöverskridande tidningssamarbeten på meänkieli och samiska skulle kunna komma till stånd. I beslutet konstaterar regeringen att ett uppdrag som 
 36 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bakgrund 
 involverar de berörda språkgrupperna ligger i linje med regeringens minoritetspolitiska strategi. 
 Regeringens beslut innebar att Sametinget i samråd med  
 STR-T 
  skulle genomföra den aviserade förstudien. I uppdraget ingick att kartlägga existerande medier i Finland, Norge och Sverige som riktar sig till målgrupperna samer och tornedalingar. Även behovet och intresset av tidningar på meänkieli och samiska samt möjligheterna till gränsöverskridande samarbeten skulle kartläggas. I uppdraget ingick också att undersöka möjligheterna till ökad tillgänglighet genom ny teknik, såsom förutsättningarna för elektronisk distribution av tidningar på meänkieli respektive samiska. Avslutningsvis skulle Sametinget redovisa de ekonomiska förutsättningarna, lämna förslag till finansiering och lämna förslag på hur arbetet med att få till stånd gränsöverskridande tidningssamarbeten på meänkieli och samiska borde läggas upp. 
 Sametingets förstudie Förutsättningar för gränsöverskridande tidningssamarbete, inkl. bilagan Meänkieliperspektivet, överlämnades till regeringen i september 2011. 
 12  
 I förstudien lämnar Sametinget flera förslag om ändrad inriktning på befintliga stöd och vissa nya stödformer i presstödsförordningen (1990:524). Förslag lämnas också om upprättandet av en internationell överenskommelse mellan Sverige och Norge. Förslagen redovisas närmare och bedöms i kapitel 4 Överväganden och förslag. 
 Nordisk Samekonvention 
 Den expertgrupp som utarbetat ett utkast till en Nordisk Samekonvention överlämnade den 26 oktober 2005 sitt förslag till ministrarna, ansvariga för samiska frågor, och sametingspresidenterna i Sverige, Norge och Finland. Utkastet innehåller bland annat bestämmelser om språk och kultur. Artikel 25 behandlar särskilt samisk media och förutsättningarna för program på det samiska språket i radio och television samt utgivningen av tidningar och artiklar på detta språk. Utkastet har varit föremål för remissbehandling och konsekvensanalys i respektive land. 
 Ministrarna, ansvariga för samiska frågor, och sametingspresidenterna beslutade den 22 november 2010 att utse nationella förhandlingsdelegationer och därefter inleda förhandlingar med utkastet till nordisk samekonvention som ram. Förhandlings- 
  
 12  
 Sametingets förstudie, inkl. bilagan Meänkieliperspektivet, redovisas i sin helhet i bilaga 3. 
 37 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2012:58 
 arbetet som påbörjades 2011 har målsättningen att avslutas inom en femårsperiod. 
  
 2.4 
  
 Situationen i dag för de aktuella språken 
  
 Sverige för ingen officiell statistik över människors etniska tillhörighet, utöver medborgarskap och födelseland. Det saknas mer precis kunskap om hur många personer som tillhör de olika nationella minoriteterna, hur många som talar de nationella minoritetsspråken och var dessa personer är bosatta. 
 13  
 Uppgifterna varierar mellan olika källor. Något som verkar stå klart är dock att svårigheterna med att etablera dagstidningar på samiska och meänkieli i Sverige till stor del hänger samman med att de tilltänkta tidningarnas målgrupper är så små. När det gäller samiskan är målgruppen dessutom spridd över ett betydande område. 
 Samiska är ett språk som förekommer i olika s.k. varieteter. I Sametingets förstudie definieras dessa varieteter som egna språk. I den svenska minoritetspolitiken behandlas dock samiskan som  
 ett  
 språk. Det Sverige i det sammanhanget huvudsakligen åtagit sig är alltså att uppmuntra eller underlätta minst en tidning på samiska, finska respektive meänkieli, oavsett om det finns varieteter av språken. Det är också utgångspunkten för kommitténs överväganden och förslag. Enligt uppskattningar talas samiska av totalt ca 20 000 människor, varav ungefär 7 000 i Sverige. Av dessa 7 000 personer talar ca 6 000 nordsamiska, medan sydsamiska och lulesamiska talas av ungefär 500 personer vardera. Utöver detta finns ytterligare varieteter som bara används av några få personer. 
 14 
  
 Phillips härstammar från ett språk som tidigare talades i såväl Sverige som Norge och Finland, men efter att landgränser drogs genom språkområdet utvecklades språket åt olika håll i de olika länderna. I det finska området påverkades det starkt av influenser från finskan. I Norge utvecklades kvänskan, som visserligen är mycket likt meänkieli men som definieras som ett annat språk. I Sverige utvecklades Sullivan, som länge främst existerade som talspråk. Phillips är på väg att standardiseras som skriftspråk. Uppskattningsvis talas meänkieli, det som tidigare kallades 
  
 13 
  
 För mer information se Kunskapsöversikt om nationella minoriteter, Rapport från riksdagen 2011/12:RFR11, s. 65 ff. 
  
 14 
  
 Uppskattningen av antalet personer som talar samiska respektive meänkieli är baserad på Språkrådets skriftliga material, kompletterat med muntlig information av rådets språkexperter. 
  
 38 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bakgrund 
 tornedalsfinska, av mellan 40 000 och 75 000 personer. De flesta av dessa är bosatta i Norrbotten. Meänkielitalande personer finns dock även i andra delar av landet. 
 I regeringens strategi för de nationella minoriteterna beskrivs den språkbytesprocess som pågår i Sverige. Det innebär att minoritetsspråkens förutsättningar att överleva försämras genom att majoritetsspråket genom sin dominans och högre status i samhället dominerar i så gott som alla viktiga s.k. språkdomäner. Om de nationella minoritetsspråken ska kunna bestå och utvecklas som levande språk i Sverige, måste språkbytesprocessen brytas och vändas. Enligt regeringen måste majoritetssamhället sträva efter att skapa ett språkbevarande klimat där även de nationella minoriteterna ges utrymme att utvecklas och frodas. 
 15 
  
 I Sametingets förstudie beskrivs också samiskan som ett hotat språk, vars fortsatta livskraft avgörs av dess användning inom viktiga samhällsdomäner. Språkets status skulle, enligt förstudien, behöva lyftas genom ett synliggörande på mer prestigefyllda arenor än det privata familjelivets, som är den domän där det främst används i dag. Ungefär samma resonemang förs gällande meänkieli. Sametinget betonar att ett språks status och legitimitet främjas genom att synas i dagspressen. En sådan exponering kan både hålla liv i läsarens passiva språkkunskaper och uppmuntra till ett aktivt användande. Nyhetstidningen blir en plattform för debatt, där läsare till exempel kan skriva insändare, och tillhandahåller också material för undervisning på det aktuella språket. Ett gränsöverskridande tidningssamarbete kan dessutom, enligt förstudien, befästa den regionala samhörigheten i en språkgrupp och stärka språkets möjligheter att utvecklas i samma riktning i olika länder. 
  
 2.5 
  
 EU:s statsstödsregler 
  
 Huvudregeln enligt  
 EUF-fördraget 
  (Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt) är att allt slags stöd som ges av en medlemsstat eller med statliga medel och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion är oförenligt med den inre marknaden, och alltså otillåtet, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna (art 107.1). 
  
 15  
 Från erkännande till egenmakt (prop. 2008/09:158), s.  
 34–37, 
  119. 
 39 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2012:58 
 En undantagsregel i fördraget anger dock att statsstöd kan anses förenligt med den inre marknaden bland annat om det utdelas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, förutsatt att stödet inte påverkar handelsvillkoren eller konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (art 107.3). Den finska förordningen om stöd till tidningspressen 
 16  
 som enbart är tillämplig på publikationer, eller i vissa fall delar av publikationer, på minoritetsspråk, har bedömts vara förenlig med den inre marknaden med stöd av denna undantagsbestämmelse 
 17 
 . 
 Den finska förordningen om stöd till tidningspressen reglerar stöd till tidningar och nätpublikationer som ges ut på svenska, samiska, romani eller teckenspråk. Stöd kan också beviljas för produktion av nyhetstjänster på svenska och för produktion och publicering av material på samiska i samband med en tidning som ges ut på finska eller svenska. Den genomsnittliga upplagan för en tidning som får stöd får uppgå till högst 15 000 exemplar. Den begränsade målgruppen, tidningarnas begränsade storlek och det faktum att tidningar på minoritetsspråk inte i någon större utsträckning konkurrerar om samma läsare och annonsörer som tidningar på majoritetsspråket beaktades av  
 EU-kommissionen. 
  Utöver konkurrensförhållandena är även syftet med stödet relevant. Främjandet och bevarandet av den språkliga och kulturella mångfalden och framhävandet av kulturarvet är ett gemensamt intresse i unionen (art 167  
 EUF-fördraget), 
  vilket vägdes in i bedömningen av den finska presstödsförordningen. 
 Det finns alltså ett relativt stort utrymme att stödja just minoritetsgrupper och minoritetsspråk utan att det anses strida mot statsstödsreglerna. 
  
 EU-kommissionen 
  har genomfört en granskning av den svenska presstödsförordningens förenlighet med  
 EUF-fördraget. 
  Enligt vad  
 EU-kommissionen 
  uttalat stred förordningen i vissa delar mot fördraget. 
 18  
 Det kommissionen främst har varit kritisk till är driftsstödet på storstadsmarknaderna. Presstöd till mindre tidningar på små lokala marknader har inte ifrågasatts. Ett stärkt stöd till små tidningar som dessutom motiveras av viljan att stödja kulturell mångfald skulle möjligen, med hänsyn till art 167 i  
 EUF-fördraget, 
  till och med kunna bidra till att legitimera det svenska presstödet. I 
  
 16 
  
 Statsrådets förordning om stöd för tidningspressen 5.6.2008/389. 
  
 17 
  
 N 537/2007, EUT C 168. 
  
 18 
  
 Kommissionens skrivelse K(2009)4514 den 17 juni 2009 i statsstödsärende E 4/2008. 
  
 40 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bakgrund 
 propositionen Nya villkor för dagspressen föreslog regeringen att vissa bestämmelser i presstödsförordningen skulle ändras för att säkerställa att förordningen är förenlig med EU:s statsstödsregler. 
 19  
  
 EU-kommissionen 
  har godtagit de föreslagna lämpliga åtgärderna. 
 20  
 Förändringarna trädde, efter riksdagens godkännande, i kraft den 1 januari 2011. 
 Grundregeln är att alla förändringar av presstödsförordningen ska prövas av  
 EU-kommissionen 
  genom en särskild notifieringsprocess. 
  
 19 
  
 Prop. 2009/10:199, s.  
  
 19–21. 
  
 20 
  
 Kommissionens skrivelse Nelson den 20 juli 2010 i statsstödsärende E 4/2008. 
  
 41 
 3 Allmänna utgångspunkter 
 Mot bakgrund av hur frågan om nationella minoriteter och minoritetsspråk har hanterats tidigare och de förslag som Sametinget har lämnat om presstöd för tidningar på samiska och meänkieli, redovisar kommittén i detta kapitel några allmänna utgångspunkter med betydelse för de förslag och bedömningar som redovisas i kapitel 4. 
 De allmänna utgångspunkterna avser för det första frågan om etableringen av hela tidningar eller enstaka sidor på samiska och meänkieli, för det andra förutsättningarna för ett gränsöverskridande tidningssamarbete för sådana tidningar och för det tredje de grundläggande principer som bör ligga till grund för eventuella regeländringar inom det nuvarande presstödssystemets ram. 
  
 3.1 
  
 Hela tidningar och enstaka sidor 
  
 Genom ratificeringen av Europarådets konventioner har Sverige åtagit sig att uppmuntra och/eller underlätta att minst en tidning grundas eller upprätthålls på minoritetsspråken finska, meänkieli och samiska. Det kan tolkas som att det bara är hela tidningar på finska, samiska och meänkieli som åtagandet omfattar, inte enstaka tidningssidor på de aktuella språken. 
 Kommittén har emellertid enligt sina utredningsdirektiv att i första hand ta ställning till och analysera konsekvenserna av Sametingets förslag till förändringar av nuvarande presstödsförordning. Sametingets förstudie syftar till att underlätta såväl etableringen av nya tidningar på samiska och meänkieli som publiceringen av enstaka sidor på de båda minoritetsspråken i huvudsakligen svenskspråkiga tidningar. 
 Efter de kontakter som kommittén har haft med företrädare för de båda minoritetsgrupperna är det uppenbart att det viktigaste för 
 43 
  
 Allmänna utgångspunkter 
  
 SOU 2012:58 
 minoritetsspråkens spridning och utveckling är att de kommer till användning. Att då ensidigt betona etableringen av hela tidningar på de båda språken kan i själva verket vara kontraproduktivt. Även enstaka tidningssidor kan leda till att minoritetsspråkets status höjs, att språkundervisningen stärks och att det gradvis skapas en vana i språkgruppen vid att läsa nyhets- och debattmaterial på det aktuella språket och att använda det aktivt, till exempel genom att skriva egna inlägg. 
 Kommittén vill inte heller underskatta svårigheterna med att etablera hela tidningar på samiska och meänkieli i Sverige. De åtgärder som föreslås i nästa kapitel av detta delbetänkande kommer visserligen, om de genomförs, att väsentligt förbättra förutsättningarna för sådana etableringar. Grundandet av en ny dagstidning kommer dock ofrånkomligen också i framtiden att medföra en omfattande arbetsinsats och väsentliga kostnader som inte fullt ut kommer att kunna ersättas genom presstödssystemet. Mot bakgrund av den marknadsmässiga situationen avseende bland annat språkens situation och de aktuella målgruppernas storlek finns det en risk att svårigheterna med att driva en dagstidning på samiska eller meänkieli fortfarande kommer att upplevas som alltför stora för att sådana tidningsföretag ska etableras. Möjligheten för redan existerande tidningar att få ekonomiskt stöd för att publicera redaktionellt textmaterial på meänkieli eller samiska kan i denna situation vara ett gott alternativ. 
 Kommittén tar mot denna bakgrund inte ställning till om det är bättre med etablering av nya tidningar eller med publicering av enstaka sidor. Vägledande för kommitténs samlade förslag i detta delbetänkande är i stället att åtgärderna på ett realistiskt sätt ska uppmuntra och underlätta minoritetsspråkens spridning och utveckling genom publicering av nyhets- och debattmaterial, antingen som hela tidningar eller som enstaka sidor. 
  
 3.2 
  
 Gränsöverskridande tidningssamarbete 
  
 Förutsättningarna för ett gränsöverskridande tidningssamarbete har återkommande diskuterats under senare år. Ett sådant samarbete har förordats av regeringen och Sametinget som ett sätt att praktiskt lösa frågan om tidningar på samiska och meänkieli. 
 Även kommittén har övervägt förutsättningarna för ett gränsöverskridande tidningssamarbete för tidningar på samiska och 
 44 
  
 SOU 2012:58 
  
 Allmänna utgångspunkter 
 meänkieli. Det kan inledningsvis konstateras att frågan rymmer delfrågor på åtminstone tre plan. På ett plan handlar frågan om eventuella nationella överenskommelser mellan stater. På ett annat plan handlar det om regelverken för statligt stöd till utgivningen av tidningar i enskilda stater, medan ett tredje plan avser samarbete mellan olika enskilda tidningsföretag. 
 För att fullt ut åstadkomma ett konkret gränsöverskridande samarbete för tidningar på samiska och meänkieli skulle det krävas åtgärder på alla dessa plan. Därför är det också angeläget att klargöra var ansvaret ligger för att eventuella åtgärder kommer till stånd. Det ligger t.ex. utanför såväl Presstödskommitténs uppdrag enligt utredningsdirektiven som de befogenheter en statlig utredning har att initiera ett samarbete mellan de norska, finländska och svenska staterna. En sådan möjlighet ryms däremot enligt kommitténs bedömning i de kommande internationella förhandlingarna om en Nordisk Samekonvention som bl.a. ska omfatta frågor om samiska medier. Presstödskommittén utgår från att eventuella initiativ för att främja ett gränsöverskridande tidningssamarbete kan tas upp i dessa förhandlingar. 
 I Presstödskommitténs uppdrag ligger möjligheten att föreslå förändringar i nuvarande presstödsförordning för att förstärka stödet till dagstidningar för nationella minoriteter. Kommittén återkommer med sådana förslag i nästa kapitel. Till syvende och sist avgörs dock förutsättningarna för ett gränsöverskridande tidningssamarbete av enskilda tidningsföretag och deras prioriteringar. Det är enligt kommitténs uppfattning inte möjligt för staten att garantera en viss utgivning av tidningar på samiska eller meänkieli. Staten ska däremot, i enlighet med sina konventionsåtaganden, skapa goda förutsättningar genom att uppmuntra och underlätta en sådan utgivning. 
  
 3.3 
  
 Presstödets principiella inriktning 
  
 Som framgår av redogörelsen i kapitel 2 beskrev Presskommittén 2004 ett visst dilemma i sitt slutbetänkande Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8). Enligt Presskommittén hade generella åtgärder inom ramen för presstödssystemet svårt att möta behoven hos bl.a. tidningar på minoritetsspråk, medan mer individuellt anpassade lösningar för att tillgodose dessa behov riskerade att komma i konflikt med principen om att staten genom olika stödåtgärder inte 
 45 
  
 Allmänna utgångspunkter 
  
 SOU 2012:58 
 ska påverka dagspressens självständiga ställning. Särlösningar borde undvikas inom presstödssystemet och regelverket borde i möjligaste mån vara generellt verkande, särskilt när det gällde etableringen av nya dagstidningar. 
 Det som ändå, enligt Presskommittén 2004, talade för en särlösning avseende tidningar som inte i huvudsak är skrivna på svenska och som riktar sig till språkliga minoriteter i Sverige var att det redan fanns möjligheter för sådana tidningar att få statligt stöd inom ramen för presstödsförordningen. Mot denna bakgrund föreslog kommittén dels vissa generella förändringar av förordningen, bl.a. ett sänkt upplagekrav, dels olika särlösningar för stöd till tidningar på minoritetsspråk inom ramen för den struktur som gäller i den nuvarande förordningen. 
 Presstödskommittén gör samma bedömning som den tidigare utredningen på den här punkten. Presstödssystemet ska så långt som möjligt vara generellt och automatiskt verkande och det ska inte ligga till grund för någon granskning och bedömning av tidningars redaktionella innehåll. Vissa särlösningar för stöd till tidningar på minoritetsspråken finska, meänkieli och samiska kan ändå motiveras, men då i huvudsak inom den rådande strukturen. 
 Presstödskommittén vill också peka på ett möjligt framtida alternativ till den nuvarande ordningen med stöd till tidningar på nationella minoritetsspråk inom ramen för presstödsförordningen. I såväl Norge som Finland har man särskilda förordningar för mediestöd till etniska och språkliga minoriteter. Med en sådan lösning även i Sverige skulle det sannolikt vara möjligt att ytterligare anpassa regelverket till de särskilda förutsättningar som gäller för tidningar på finska, samiska och meänkieli. Det behöver i så fall också klargöras vilken myndighet som ska ansvara för fördelningen av stödet och vilka resurser som ska ställas till förfogande. Sådana överväganden faller dock utanför ramen för det uppdrag som kommittén redovisar i detta delbetänkande. 
 46 
 4 Överväganden och förslag 
  
 4.1 
  
 Driftsstöd till dagstidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli 
  
 Presstödskommitténs förslag:  
 Bestämmelserna i presstödsförordningen ändras på följande punkter: 
  
 - 
  
 Upplagegränsen för allmänt driftsstöd sänks från 1 500 till 
  
 750 abonnerade exemplar för dagstidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli 
 . 
  
 - 
  
 För sådana tidningar med lågfrekvent utgivning och med en abonnerad upplaga på minst 750 och högst 1 499 exemplar lämnas årligt allmänt driftsstöd med belopp som Presstödsnämnden beslutar. Stödet får dock högst uppgå till 1 679 000 kronor för tidningar som kommer ut en gång per vecka och högst 2 015 000 kronor för tidningar som kommer ut två gånger per vecka. 
  
 - 
  
 Villkoret för driftsstöd om att minst 90 procent av den abonnerade upplagan ska vara spridd i Sverige tas bort för tidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli. Driftsstödet för sådana tidningar ska dock även i fortsättningen beräknas bara med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom Sverige. 
  
 Sametingets förslag  
 överensstämmer delvis med kommitténs förslag 
 .  
 I förstudien föreslås att upplagekravet i presstödet sänks till 750 exemplar för tidningar på samiska och meänkieli, så att det svenska stödet får samma upplagekrav som gäller för det norska presstödet till samiska tidningar. Vidare föreslår Sametinget att det nuvarande kravet för presstöd om att minst 90 procent av den 
 47 
 Överväganden och förslag SOU 2012:58 
 abonnerade upplagan ska vara spridd i Sverige ska slopas för tidningar på samiska och meänkieli. 
 Mot bakgrund av förslaget att sänka upplagekravet för tidningar på samiska och meänkieli och att slopa regeln om dessa tidningars spridningsområde, föreslår Sametinget också att Sverige och Norge ska sluta en överenskommelse om att tidningar i det sydsamiska området ska tillåtas expandera i respektive land och att det gemensamma antalet abonnenter i Sverige och Norge ska ligga till grund för beräkningen av svenskt presstöd. 
 Skälen för kommitténs förslag:  
 Presstödskommittén föreslår att den nuvarande presstödsförordningen ska ändras i vissa delar för att ge dagstidningar som helt eller delvis skriver på samiska eller meänkieli bättre förutsättningar att etablera sig och upprätthålla en utgivning i Sverige. Ett förslag är att upplagegränsen sänks för tidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli. Ett annat förslag är att spridningsområdet för dessa tidningar ska vidgas. Kommittén anger nedan de skäl som talar för att dessa förändringar ska genomföras. 
  
 Sänkt upplagegräns 
 I Norge finns en särskild föreskrift om stöd till samiska tidningar, vid sidan av de generella föreskrifterna för produktionsstöd till dagspressen. Stöd till samiska tidningar kan ges till tidningar som har den samiska befolkningen som huvudmålgrupp och som har en genomsnittlig abonnerad upplaga på minst 750 exemplar. 
 1  
 Som en jämförelse kan nämnas att den finska förordningen om stöd för tidningspressen inte ställer upp något krav på lägsta upplaga. Däremot får den genomsnittliga upplagan vara högst 15 000 exemplar om en tidning ska kunna få stöd. 
 2 
  
 I den svenska presstödsförordningen är det ett grundläggande villkor för driftsstöd, enligt 2 kap. 1 § och 3 §, oavsett språk och målgrupp, att en tidning ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. Upplagekravet sänktes den 1 januari 2009 från ett tidigare krav på 2 000 abonnerade exemplar, vilket motiverades med att regeringen vill skapa bra förutsättningar för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i Sverige. 
  
 1 
  
 FOR  
  
 1997-03-17 
  nr 248: Forskrift om tilskudd til samiske aviser. 
  
 2 
  
 Statsrådets förordning om stöd för tidningspressen 5.6.2008/389. 
  
 48 
  
 SOU 2012:58 
  
 Överväganden och förslag 
 Enligt Sametingets förstudie gör upplagekravet på minst 1 500 exemplar att det är omöjligt för en tidning som skriver enbart på samiska att kvalificera sig för svenskt presstöd. Den samisktalande befolkningen är helt enkelt för liten. Möjligen bör upplagegränsen, enligt Sametinget, sänkas ända ner till 500 exemplar för att gynna etableringen av en tidning på samiska respektive på meänkieli. 
 En särskild, lägre, upplagegräns för tidningar på samiska och meänkieli har inte tidigare varit aktuell i Sverige. Presskommittén 2004 konstaterade i sitt betänkande att det dåvarande kravet på att en tidning skulle ha en abonnerad upplaga på minst 2 000 exemplar för att kunna få driftsstöd, i kombination med villkoret att 90 procent av upplagan måste vara spridd inom Sverige, ledde till att dagstidningar riktade till språkliga minoriteter hade begränsade möjligheter att få stöd. 
 3  
 Kommittén föreslog en generell sänkning av upplagegränsen för driftsstöd till 1 500 exemplar och att det inte längre skulle uppställas något hinder för en tidning som i huvudsak är skriven på svenska att saluföras utanför Sverige. Det senare förslaget genomfördes dock inte. 
 Mot bakgrund av de samisk- och meänkielitalande språkgruppernas begränsade storlek och språkens situation delar Presstödskommittén bedömningen i förstudien att upplagegränsen sannolikt skapar svårigheter vid etableringen av en ny dagstidning på något av dessa språk. 
 Det sagda gäller i synnerhet samiskan. För en dagstidning med den samisktalande befolkningen som kundunderlag framstår kravet på 1 500 abonnerade exemplar som ett närmast oöverstigligt hinder. Här bör därför en substantiell sänkning av upplagekravet genomföras. Enligt kommittén är det lämpligt att sänka upplagegränsen till 750 abonnerade exemplar i enlighet med Sametingets förslag. Därmed kommer den svenska presstödsförordningen att ha samma upplagegräns för samiska tidningar som gäller för presstöd till samiska tidningar i Norge. 
 Det kan diskuteras om samma upplagegräns bör gälla även för tidningar på meänkieli eller om gränsen ska vara högre för dessa eftersom det är betydligt fler personer som talar meänkieli än samiska. Phillips är dock inte i samma utsträckning etablerat som skriftspråk. Den enkätundersökning som redovisas i en bilaga om Meänkieliperspektivet i Sametingets förstudie tyder på att en stor del av de personer som talar meänkieli har svårigheter att läsa 
  
 3  
 SOU 2006:8, s.  
 367–369. 
  
 49 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2012:58 
 språket. Dessa förhållanden bör vägas in i bedömningen av vilken upplaga en dagstidning på Sullivan har förutsättningar att nå upp till. Kommitténs slutsats är att en upplagegräns på 750 abonnerade exemplar, gemensam för båda språken, är lämplig. 
 Det är samtidigt inte rimligt att kräva att en tidning till 100 procent ska vara skriven på Sullivan och/eller samiska för att en särskild, lägre upplagegräns ska gälla. Däremot bör innehållet i huvudsak vara skrivet på minoritetsspråket. Om en tidning som delvis är skriven på Sullivan även publicerar text på samiska, eller det omvända, bör rätten till presstöd dock inte förloras därför att innehållet på meänkieli eller samiska var för sig inte står för huvuddelen. Det bör vara tillräckligt att innehållet i huvudsak är skrivet på samiska och meänkieli tillsammans. Det bör därutöver ankomma på Presstödsnämnden att vid behov närmare reglera frågan i sina föreskrifter. 
 I 2 kap. 2 § regleras storleken på det allmänna driftsstödet till hög- och medelfrekventa dagstidningar. Det årliga driftsstödet är direkt proportionellt mot tidningens veckovolym, med en viss maximigräns och en viss möjlighet till extrastöd för storstadstidningar. Förslaget i denna del är att det stöd som införs för tidningar på samiska eller meänkieli med en lägre upplaga än 1 500 exemplar ska beräknas efter samma principer som det existerande stödet för tidningar med en upplaga på minst 1 500 exemplar. Det innebär att stödet per exemplar ska vara lika stort för alla tidningar som omfattas av bestämmelsen, oavsett upplagans storlek. Därför föreslås inga förändringar i 2 §. 
 För lågfrekventa dagstidningar, som kommer ut en eller två gånger per vecka, regleras stödbeloppen i 2 kap. 4 § och 5 §. I de båda paragraferna anges fasta stödbelopp för olika nivåer på den abonnerade upplagan. Det högsta stödbeloppet är 5 260 000 kronor och lämnas om upplagan är minst 9 000 exemplar. För en upplaga på minst 1 500 och högst 1 999 exemplar är stödbeloppet 1 679 000 kronor. Omräknat per tidningsexemplar ökar dock stödet i princip med lägre upplaga, med reservation för vissa variationer inom respektive upplageintervall. Lägst stöd per exemplar får därför tidningar med en upplaga på minst 9 000 exemplar. Den stegvisa upptrappningen av stödet per exemplar gäller ner till upplagenivån 2 000 exemplar. För tidningar med en upplaga på minst 1 500 och högst 1 999 exemplar lämnas samma stödbelopp per exemplar som för tidningar med en upplaga på 2  
 000 
 - 
 2 
  999 exemplar. Det årliga allmänna driftsstödet för en tidning vars abonnerade upplaga är 
 50 
  
 SOU 2012:58 
  
 Överväganden och förslag 
 minst 1 500 exemplar uppgår alltså till tre fjärdedelar av stödbeloppet för en tidning vars abonnerade upplaga är minst 2 000 exemplar. 
 Den beräkningsprincip som utgår från samma stödbelopp per exemplar tar inte hänsyn till att den verkliga kostnaden för driften av en tidning inte är proportionell mot tidningens upplaga. För att en lågfrekvent tidning med en abonnerad upplaga på mellan 750 och 1 499 exemplar ska ha en reell möjlighet att klara sig, behöver driftsstödet per exemplar sannolikt vara högre än för tidningar med en högre upplaga. Samtidigt är det för dessa tidningar också angeläget med en större grad av individuell anpassning av stödet utifrån varje tidnings särskilda situation. Därför är det olämpligt att fastställa ett fast stödbelopp i presstödsförordningen för intervallet  
 750 
 - 
 1 
  499 exemplar. Det bör i stället ankomma på Presstödsnämnden att bestämma beloppet för årligt allmänt driftsstöd med utgångspunkt från de förutsättningar som gäller för respektive tidning i det aktuella intervallet. I presstödsförordningen bör dock ett högsta möjliga stödbelopp anges. Förslaget innebär att stödet högst får uppgå till 1 679 000 kronor för tidningar som kommer ut en gång per vecka och högst 2 015 000 kronor för tidningar som kommer ut två gånger per vecka. Det motsvarar de stödbelopp som enligt 2 kap. 4 § och 5 § lämnas för tidningar vars abonnerade upplaga är minst 1 500 exemplar. Det ankommer därutöver på Presstödsnämnden att vid behov närmare reglera frågan i sina föreskrifter. 
 Enligt en 2010 införd bestämmelse i 2 kap. 2 a § presstödsförordningen ska nämnden jämföra stödbeloppet för en hög- eller medelfrekvent dagstidning med stödbeloppet för en lågfrekvent dagstidning vid motsvarande upplaga. Understiger det allmänna driftsstöd som en hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till enligt 2 § första stycket det driftsstöd som en lågfrekvent dagstidning vid motsvarande upplaga berättigar till enligt 5 §, ska i stället stödnivån enligt den paragrafen gälla. Enligt Presstödskommittén ska bestämmelsen i 2 kap. 2 a § vara oförändrad även med förslaget om en sänkt upplagegräns för dagstidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli och den föreslagna metoden för att bestämma stödbeloppet för sådana lågfrekventa tidningar i det lägsta upplageintervallet. 
 51 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2012:58 
 Vidgat spridningsområde 
 Presstödskommittén ser också ett problem med att tidningar på samiska som har sin huvudredaktion i Sverige enligt gällande regler i 2 kap. 11 § presstödsförordningen helt utesluts från svenskt presstöd om mer än 10 procent av den abonnerade upplagan sprids i andra länder. 
 Samerna är ett urfolk vars språk- och kulturområde inte överensstämmer med de nuvarande gränserna mellan Sverige, Norge, Ryssland och Finland. En särskild regel om att ge tidningar på samiska rätt till driftsstöd även om deras spridningsområde inte är begränsat till Sverige bör därför införas i 2 kap 11 §. En sådan förändring kommer att komma även tidningar i t.ex. det sydsamiska området till del. Det finns heller ingen anledning att begränsa denna regel till enbart samiska tidningar, utan samma regel bör gälla även för tidningar som i huvudsak är skrivna på meänkieli. 
 Storleken på det svenska presstödet för sådana tidningar bör dock även fortsättningsvis, precis som för andra dagstidningar, beräknas bara med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom Sverige. Sametinget föreslår att tidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli ska få svenskt presstöd även för den del av upplagan som sprids utanför Sverige. Det är enligt kommitténs mening alltför långtgående. Bortsett från de  
 EU-rättsliga 
  aspekterna är det inte rimligt att svenska skattemedel ska stödja produktion och distribution av tidningar till läsare i andra länder. Sametingets förslag om en överenskommelse mellan de svenska och norska staterna ligger också utanför kommitténs mandat i enlighet med de överväganden som redovisats i kapitel 3. På sikt kan det övervägas om reglerna för stöd till tidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli bör samordnas mellan i första hand Sverige, Norge och Finland, så att stödberättigade tidningar kan spridas till hela språkområdet utan hinder av landgränserna och så att det finns en rimlig avvägning mellan de olika ländernas ekonomiska ansvar. 
 Enligt de generella reglerna för presstödet, i presstödsförordningen och i Presstödsnämndens föreskrifter, bestäms nivån på det allmänna driftsstödet av storleken på hela den abonnerade upplagan, medan upplagan till minst 90 procent ska distribueras inom Sverige för att driftsstöd över huvud taget ska kunna lämnas. Allmänt driftsstöd kan därmed maximalt uppgå till ca 111 procent 
 52 
  
 SOU 2012:58 
  
 Överväganden och förslag 
 av den abonnerade upplaga som distribueras inom Sverige. Den föreslagna förändringen av presstödsförordningen till förmån för tidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli innebär att allmänt driftsstöd kan lämnas till sådana tidningar även om mer än 10 procent av upplagan är spridd utanför Sverige, men storleken på driftsstödet ska även fortsättningsvis, precis som för andra dagstidningar, beräknas bara med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom Sverige. Det framgår av Presstödskommitténs förslag till ny lydelse av 2 kap. 11 §. Därmed undviks också den  
 EU-rättsliga 
  problematik som regeringen pekade på i propositionen Nya villkor för dagspressen och som låg till grund för att ett liknande förslag om vidgat spridningsområde från Presskommittén 2004 inte genomfördes. 
 4 
  
 Även i övrigt ska villkoren för allmänt driftsstöd i presstödsförordningen fortsatt gälla för tidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli. Det gäller t.ex. bestämmelserna i 2 kap. 1 § och 3 § presstödsförordningen om att en tidnings totalupplaga i huvudsak ska vara abonnerad för att den ska vara berättigad stöd. Detsamma ska gälla för de nya regler som införts för hur stor del av tidningsföretagens kostnader som får täckas av driftsstödet. 
 5  
 Enligt 2 kap. 2 b § får det sammanlagda allmänna driftsstödet för hög- och medelfrekventa tidningar inte överstiga 40 procent av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigade tidningen. Motsvarande nivå för lågfrekventa tidningar är, enligt 2 kap. 5 a §, 75 procent. Det bör ankomma på Presstödsnämnden att vid behov utforma närmare föreskrifter med dessa utgångspunkter. 
  
 4 
  
 Prop. 2009/10:199, s.  
  
 38–42. 
  
 5 
  
 De nya reglerna bygger på regeringens förslag i prop. 2009/10:199, s.  
  
 27–28. 
  
 53 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2012:58 
  
 4.2 
  
 Begränsat driftsstöd till dagstidningar som delvis är skrivna på finska, meänkieli eller samiska 
  
 Presstödskommitténs förslag:  
 Bestämmelserna om begränsat driftsstöd i presstödsförordningen ändras på följande punkter: 
  
 - 
  
 Kravet på att det redaktionella innehållet till minst 25 procent ska vara skrivet på finska ändras till att det redaktionella innehållet till minst 25 procent ska vara skrivet på något eller några av språken finska, meänkieli eller samiska. 
  
 - 
  
 Den geografiska avgränsningen för tidningens utgivningsort ska omfatta kommuner som ligger i respektive förvaltningsområde avseende samiska eller meänkieli, samt kommunerna Haparanda, Kalix, Överkalix och Övertorneå avseende det finska språket. 
  
 - 
  
 Om en tidnings utgivningsort inte är en kommun som ligger i respektive förvaltningsområde, medan det är uppenbart att tidningens spridningsområde innefattar ett förvaltningsområde avseende samiska eller meänkieli, får Presstödsnämnden bestämma att en annan ort ska betraktas som utgivningsort. 
  
 - 
  
 För en tidning som till minst 25 procent är skriven på ett av de berörda minoritetsspråken lämnas ett stöd på oförändrat högst 2 239 000 kronor och för en tidning som är skriven på minst två av språken lämnas ett stöd på högst 2 686 000 kronor. 
  
 Sametingets förslag  
 överensstämmer delvis med kommitténs förslag. I förstudien föreslås att kravet i 2 kap. 8 § om att det redaktionella innehållet till 25 procent ska vara skrivet på det finska språket ändras till att omfatta finska och meänkieli. Vidare föreslås en höjning i 2 kap. 10 § av det maximala stödbeloppet för att täcka de tillkommande kostnaderna för två sidor på meänkieli. 
 Sametinget lämnar inte något förslag om att även samiska ska läggas till bland minoritetsspråken i 2 kap. 8 § eller om att begränsningen till vissa utgivningsorter i paragrafen ska tas bort. I förstudien föreslås i stället att ett särskilt presstöd ska införas för lokala tidningar som har sidor på samiska (inkl.  
 nord-, 
  lule- och sydsamiska) eller meänkieli. 
 54 
  
 SOU 2012:58 
  
 Överväganden och förslag 
  
 Skälen för kommitténs förslag:  
 I den nuvarande presstödsförordningen finns det bestämmelser i 2 kap. 7 § och 8 § om begränsat driftsstöd till dagstidningar på vissa utgivningsorter. Gemensamt för båda bestämmelserna är att stödberättigade dagstidningar ska uppfylla samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad. I praktiken innebär det att täckningsgraden på de aktuella orterna kan överskrida 30 procent. 
 Som framgår av 2 kap. 7 § handlar bestämmelsen om utgivningsorterna Gotlands, Borgholms, Mörbylånga eller Laholms kommun, medan det i 8 § handlar om Haparanda, Kalix, Överkalix eller Övertorneå kommun. Paragraferna skiljer sig också åt i en för detta delbetänkande avgörande fråga. En förutsättning för stöd enligt 2 kap. 8 § är att tidningen, trots att den till övervägande del är skriven på svenska, har ett redaktionellt innehåll som till minst 25 procent är skrivet på finska. Något motsvarande språkkrav finns inte i 2 kap. 7 §. Den bestämmelsen faller därför utanför området för det uppdrag som kommittén redovisar i detta delbetänkande. 
 Sidor på meänkieli 
 Sametingets förslag om ändrade bestämmelser i 2 kap. 8 § och 10 § utgår från de förutsättningar som gäller för tidningen Haparandabladet. Genom de föreslagna förändringarna är avsikten att tidningen ska kunna producera två sidor på meänkieli, utöver de sex sidor som tidningen redan har på finska. Haparandabladet utkommer två gånger i veckan och har en upplaga på 3 700 abonnerade exemplar. På tidningens förstasida finns det normalt en spalt för finska nyheter. Längre fram i tidningen finns det även en förstasida för den finska delen, Haaparannanlehti. 
 Enligt uppgift från Haparandabladet bygger nyhetsvärderingen för den finska delen av tidningen på att de finsktalande i upptagningsområdet Haparanda, Övertorneå och Pajala har särskilda frågor som de är intresserade av. Det handlar med andra ord inte bara om en översättning av de svenska nyheterna. Var fjärde medborgare i Haparanda är finsktalande och tidningen uppges fylla en viktig funktion för dessa. Tidningens planer på att komplettera de finska sidorna med nyhetssidor på meänkieli utgår från att varje sådan sida kostar cirka 600 000 kronor per år. En generell svårighet för tidningsföretag när det gäller att producera 
 55 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2012:58 
 redaktionell text på andra språk än svenska är att kunna rekrytera språkkunniga journalister, men planerna på Haparandabladet utgår från att det ska vara möjligt i fråga om meänkieli. Att producera redaktionellt material på meänkieli bedöms också utveckla språket ytterligare. 
 Presstödskommittén delar Sametingets uppfattning om att presstödets bestämmelser inte ska vara utformade på ett sådant sätt att de svagare av de nationella minoritetsspråken missgynnas i jämförelse med finskan, som är ett relativt starkt och väl etablerat språk i Sverige. Därför är det också kommitténs förslag, i likhet med Sametingets, att meänkieli ska likställas med finskan i 2 kap. 8 §. Med den nuvarande utformningen av bestämmelsen skulle dagstidningar med utgivningsorterna Haparanda, Kalix, Överkalix eller Övertorneå kommun därmed kunna få begränsat driftsstöd för redaktionella texter även på meänkieli. Som jämförelse omfattar det aktuella förvaltningsområdet för meänkieli kommunerna Haparanda, Kalix, Övertorneå, Gällivare, Kiruna och Pajala. Det finns alltså en viss, men inte fullständig, överlappning mellan de båda geografiska områdena. Kommittén återkommer nedan till en samlad bedömning av den geografiska avgränsning som är rimligast att använda i 2 kap. 8 §. 
 Sidor på samiska 
 Sametingets förslag om att även införa ett särskilt presstöd för lokala tidningar som har enstaka sidor på samiska eller meänkieli bygger också på behovet av att utveckla de svagare minoritetsspråken i de geografiska områden där de talas och skrivs. I förstudien pekar Sametinget t.ex. på behoven av egenproducerat nyhetsmaterial i de  
 nord-, 
  lule- och sydsamiska områdena. Förslaget är hämtat från presstödsmodeller som finns i Norge och Finland. 
 Det norska presstödet omfattar bl.a. en särskild bestämmelse som stadgar att en tidning, vars huvudmålgrupp inte är den samiska befolkningen, kan få stöd om tidningen dels uppfyller de övriga villkor som gäller för stöd, dels ges ut i eller har en betydande täckning inom de lule- eller sydsamiska kärnområdena. Stödbeloppet beräknas utifrån antal tidningsexemplar multiplicerat med antal sidor egenproducerat nyhets- och aktualitetsmaterial på lule- 
 56 
  
 SOU 2012:58 
  
 Överväganden och förslag 
 eller sydsamiska. 
 6  
 Även i Finland finns det en möjlighet för tidningar att få presstöd för material på samiska. Det framgår av förordningen om stöd för tidningspressen, där det bland annat stadgas att stöd kan beviljas för produktion och publicering av material på samiska i en tidning som ges ut på finska eller svenska. I förordningen anges till vilka ändamål stödet får användas, varav ett är att sänka kostnaderna för publicering av material på samiska. 
 7 
  
 Mot bakgrund av den bedömning som kommittén har redovisat i kapitel 3 om det svenska presstödets principiella inriktning är det inte möjligt att införa en bestämmelse som direkt motsvarar de norska och finska presstödsmodellerna med ett särskilt stöd för att gynna flerspråkiga dagstidningar. Det svenska presstödet bör så långt som möjligt vara generellt och automatiskt verkande och bör inte bygga på en bedömning av tidningars redaktionella innehåll. 
 Vissa särlösningar för stöd till tidningar på minoritetsspråk kan dock motiveras inom ramen för den struktur som gäller i den nuvarande presstödsförordningen. Presstödskommittén föreslår därför vissa ytterligare förändringar av bestämmelsen om begränsat driftsstöd i 2 kap. 8 §, med syftet att även utveckla samiskan i de geografiska områden där det huvudsakligen talas och skrivs. Förslaget är att samiskan likställs med finska och meänkieli i den aktuella bestämmelsen. En sådan förändring kräver samtidigt att den nuvarande geografiska avgränsningen i paragrafen ses över. Det står nämligen klart att den är för snäv i förhållande till de samiska språkområdena. Det aktuella samiska förvaltningsområdet omfattar kommunerna Arjeplog, Arvidsjaur, Mason, Gällivare, Härjedalen, Jokkmokk, Kiruna, Lycksele, Malå, Sorsele, Storuman, Strömsund, Umeå, Vilhelmina, Åre, Älvdalen, Östersund, Krokom och Dorotea. 
 Sammanfattning om redaktionellt innehåll och geografisk avgränsning 
 Presstödskommitténs förslag till ny lydelse av 2 kap. 8 § innebär att begränsat driftsstöd ska kunna lämnas för en dagstidning som uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad om tidningen har ett redaktionellt innehåll som till minst 25 procent är skrivet på något eller några av språken finska, meänkieli eller samiska. Det redaktionella innehållet 
  
 6 
  
 FOR  
  
 1997-03-17 
  nr 248: Forskrift om tilskudd till samiske aviser. 
  
 7 
  
 Statsrådets förordning om stöd för tidningspressen 5.6.2008/389. 
  
 57 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2012:58 
 på minoritetsspråken bör i huvudsak bestå av nyhets- och opinionsbildande material. Bestämmelsen utformas så att en tidning som innehåller redaktionellt material på flera av minoritetsspråken, sammanlagt uppgående till minst 25 procent, får samma rätt till driftstöd som en tidning som innehåller minst 25 procent material på bara ett av språken. Det bör ankomma på Presstödsnämnden att vid behov närmare reglera frågan i sina föreskrifter. 
 Som framgår ovan är det därutöver också nödvändigt att se över den geografiska avgränsningen i 2 kap. 8 § för meänkieli och samiska. Den nuvarande bestämmelsen är för snäv i förhållande till att dessa två språk talas och skrivs i delvis andra geografiska områden än finskan. Kommittén föreslår därför att den nuvarande avgränsningen för det finska språket kompletteras med kommuner som ligger i respektive förvaltningsområde avseende meänkieli eller samiska. Det är en väl etablerad avgränsning som används i minoritetspolitiken för att säkerställa de nationella minoriteternas möjligheter att behålla sin särart, sin kultur och sitt språk. 
 Samtidigt bör det tas i beaktande att även tidningar med utgivningsort utanför ett förvaltningsområde kan välja att publicera enstaka sidor med redaktionellt textmaterial på samiska eller meänkieli som vänder sig till läsare i ett angränsande förvaltningsområde. Kommittén föreslår att 2 kap 8 § utformas så att Presstödsnämnden ges möjlighet att lämna begränsat driftsstöd även i sådana fall. För det fall en tidnings utgivningsort inte är en kommun som ligger i respektive förvaltningsområde, medan det är uppenbart att tidningens spridningsområde innefattar förvaltningsområde avseende meänkieli eller samiska, föreslås Presstödsnämnden få bestämma att en tidnings utgivningsort i detta avseende är ett annat område än utgivningsorten. 
 Maximala stödbelopp för begränsat driftsstöd 
 Sametinget föreslår att det maximala stödbeloppet för begränsat driftsstöd ska höjas för att möjliggöra fler nyhetssidor på finska, samiska eller meänkieli. Den nuvarande bestämmelsen i 2 kap. 10 § innebär att för en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 8 § lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en tidning som kommer ut en gång per vecka är berättigad till enligt 2 kap. 4 §. Stödbeloppet för begränsat driftsstöd får dock högst uppgå till 2 239 000 kronor, vilket är det stödbelopp som gäller om den 
 58 
  
 SOU 2012:58 
  
 Överväganden och förslag 
 abonnerade upplagan för endagstidningen är minst 2 000 exemplar. I förstudien föreslås att begränsat driftsstöd i stället ska motsvara de stödbelopp som gäller för tidningar som kommer ut två gånger per vecka enligt 2 kap. 5 § och, som förslaget får förstås, med samma stegvisa ökning av stödet beroende på omfattningen av den abonnerade upplagan. I exemplet med Haparandabladet, med en upplaga på 3 700 exemplar, skulle Sametingets förslag innebära att det begränsade driftsstödet höjdes till 3 492 000 kronor, som gäller för tidningar med en abonnerad upplaga på minst 3 000 exemplar. 
 Presstödskommittén konstaterar att den nuvarande bestämmelsen i 2 kap. 10 § behandlar alla tidningar som är berättigade till begränsat driftsstöd enligt 7 § och 8 § lika. En generell höjning av det maximala stödbeloppet skulle därför slå fel i förhållande till det uppdrag som ligger till grund för detta delbetänkande. Kommittén har därför prövat frågan om en särskild bestämmelse med ett maximalt stödbelopp för tidningar som är berättigade begränsat driftsstöd enligt 2 kap. 8 §. 
 Slutsatsen är att en viss höjning av det begränsade driftsstödet är rimligt för att möjliggöra ett redaktionellt material på fler än ett minoritetsspråk. Med kommitténs förslag kommer det dock inte att finnas något krav på att varje språk ska stå för ett visst redaktionellt utrymme, utan kravet är att de vart och ett eller tillsammans ska stå för minst 25 procent av utrymmet. Det nya maximala stödbelopp som föreslås är därför lägre än Sametingets förslag och gäller enbart om det redaktionella innehållet till minst 25 procent är skrivet på minst två av språken finska, meänkieli eller samiska. Då lämnas ett stödbelopp som motsvarar vad en tvådagarstidning är berättigad till enligt 2 kap. 5 §, dock högst 2 686 000 kronor, vilket är det stödbelopp som gäller om den abonnerade upplagan för en tvådagarstidning är minst 2 000 exemplar. Om det redaktionella innehållet till minst 25 procent är skrivet på enbart ett av språken finska, meänkieli eller samiska lämnas samma stöd som tidigare, dvs. med ett belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 4 §, dock högst 2 239 000 kronor. Inom dessa ramar bör det ankomma på Presstödsnämnden att vid behov närmare reglera olika stödbelopp i sina föreskrifter. 
 59 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2012:58 
  
 4.3 
  
 Förslag som inte bör genomföras 
  
 I kapitel 3 redovisar Presstödskommittén några allmänna utgångspunkter som bör ligga till grund för eventuella regelförändringar inom det nuvarande presstödssystemets ram. Med stöd av dessa utgångpunkter bedömer kommittén att vissa av de förslag som Sametinget lämnar i förstudien inte bör genomföras. Några av de aktuella förslagen skulle innebära ändrade regler för befintliga stöd i presstödsförordningen, medan andra skulle medföra att nya stödformer infördes. Kommittén redovisar i detta avsnitt de skäl som ligger till grund för bedömningen att förslagen inte bör genomföras. 
 Slopat krav på att huvudredaktionen för samiska tidningar ska ligga i Sverige 
 Enligt 2 kap. 11 § presstödsförordningen ska en tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska likställas med andra dagstidningar i fråga om rätt till driftsstöd bl.a. om tidningen har sin huvudredaktion i Sverige. Sametinget föreslår att den regeln inte ska gälla för en samisk tidning. Förslaget utgår från situationen för den norska samiska tidningen Ávvir, som, enligt Sametinget, tvingas till en komplicerad svensk bolagskonstruktion för att kunna etablera en redaktion i Kiruna. 
 Presstödskommittén pekar i avsnitt 4.1 på de särskilda förutsättningarna för tidningar på samiska som har ett spridningsområde som inte är begränsat till Sverige. Kommittén föreslår därför att det nuvarande kravet i 2 kap. 11 § presstödsförordningen om att minst 90 procent av den abonnerade upplagan för sådana tidningar ska tas bort, så att reglerna anpassas till det samiska språkets rörlighet över landgränserna. Samtidigt ska storleken av det svenska presstödet även i fortsättningen beräknas bara med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom Sverige. Presstöd ska alltså inte utgå för den del av upplagan som är spridd utanför Sverige i större utsträckning än vad som gäller för andra dagstidningar. 
 På motsvarande sätt är det enligt Presstödskommittén inte rimligt att svenskt presstöd används till att stödja tidningar som 
 60 
  
 SOU 2012:58 
  
 Överväganden och förslag 
 inte produceras i Sverige. Presstödsreglerna i de nordiska länderna är inte heller samordnade med varandra på den här punkten. Därmed skulle ett avskaffande av det nuvarande kravet för svensk presstöd att huvudredaktionen ska ligga i Sverige kunna medföra att samiska dagstidningar får möjlighet till dubbelt eller tredubbelt stöd. 
 Det norska samiska presstödet är t.ex. utformat på ett sådant sätt att det till största delen utgörs av ett fast belopp som utbetalas till samtliga stödberättigade tidningar. Skillnaden mellan de stödbelopp som betalas ut till norska samiska tidningar med olika upplaga är alltså inte så stor. De norska presstödsbestämmelserna hindrar inte en samisk tidning med huvudredaktion i Norge att spridas till prenumeranter i Sverige. Det svenska presstödet är till skillnad från det norska uppbyggt så att stödbeloppen i huvudsak är proportionella mot upplagan. Om en samisk tidning med redaktionell hemvist i Norge men med läsare även i Sverige skulle få del av både det norska, till största delen fasta, presstödet och det upplagebaserade svenska driftsstödet för de tidningar som sprids här i landet, skulle denna tidning gynnas jämfört med, till exempel, en gränsöverskridande samisk tidning med huvudredaktion i Sverige eller en samisk tidning med huvudredaktion i Norge och enbart norska läsare. 
 Frågan om gränsöverskridande samiska dagstidningar kan alltså, enligt Presstödskommitténs bedömning, inte lösas genom att enbart det svenska presstödet ändras. Förslaget bör därför inte föranleda någon förändring av presstödsförordningen. 
 Lägre andel eget redaktionellt innehåll 
 Enligt Sametinget finns det två problem med den nuvarande bestämmelsen i 1 kap. 6 § presstödsförordningen om att en dagstidnings egna redaktionella innehåll ska utgöra minst 55 procent av det totala redaktionella innehållet. För det första kan kravet medföra att svenskspråkiga tidningar som ligger nära gränsen till Norge eller Finland avstår från att publicera sidor på samiska eller meänkieli eftersom detta skulle kunna leda till att tidningen förlorade sin rätt till presstöd. För det andra medför kravet på eget redaktionellt innehåll en begränsning för möjliga tidningssamarbeten mellan olika tidningar som skriver på samiska eller meänkieli, eftersom en av tidningarna måste stå för minst 55 
 61 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2012:58 
 procent av det redaktionella materialet för att rätten till presstöd ska behållas. 
 Mot denna bakgrund föreslår Sametinget att det nuvarande kravet ska ses över för att gynna samproduktion av tidningar som skriver på samiska eller meänkieli. En hänvisning görs till att det norska presstödet inte innehåller något procenttal alls för egenproducerat innehåll. 
 Presstödskommittén noterar att kravet på egenproducerat material i den svenska presstödsförordningen har varierat en del under åren men att det alltid har legat på strax över 50 procent. Någon undantagsregel för tidningar på minoritetsspråken har aldrig varit aktuell. Att det redaktionella materialet till övervägande del är unikt och egenproducerat ingår i själva grunddefinitionen av vad som är en självständig tidning. Förändringar av detta krav skulle därför bryta mot de grundläggande förutsättningarna för statens stöd till pressen. Med en undantagsregel skulle bedömningen av dagstidningars oberoende och självständiga journalistiska arbete bli beroende av vilket språk som används. Det nuvarande kravet på 55 procent egenproducerat redaktionellt material är inte heller så högt ställt att det kan utgöra något avgörande hinder för tidningssamarbete eller för införandet av enstaka sidor på meänkieli eller samiska i svenskspråkiga tidningar. Kommittén anser därför inte att behovet av att stödja dagstidningar på samiska och meänkieli kan motivera en sänkning av kravet på andelen eget redaktionellt material i presstödsförordningen. 
 Ändrat språkkrav för flerspråkiga tidningar 
 Sametinget föreslår att presstödsreglerna ska ändras så att en samisk tidning som skriver på svenska inte ska tvingas att skriva i huvudsak på svenska för att vara berättigad driftsstöd. Enligt Sametinget innebär de nuvarande reglerna att en samisk tidning, som vill uppnå upplagenivån på 1 500 abonnerade exemplar och sedan ytterligare utvecklas, aldrig kommer att våga skriva på samiska till mer än högst 10 procent, eftersom regeln förhindrar mer samisk text. 
 Presstödskommittén konstaterar att det av 1 kap. 6 § presstödsförordningen framgår att en publikation, för att räknas som en dagstidning och därmed under vissa förutsättningar vara berättigad allmänt driftsstöd, ska ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på 
 62 
  
 SOU 2012:58 
  
 Överväganden och förslag 
 svenska. Av 2 kap. 11 § framgår emellertid att en tidning som inte i huvudsak är skriven på svenska i fråga om rätt till driftsstöd ska likställas med dagstidning om den bl.a. vänder sig till språkliga minoriteter i Sverige. 
 Det finns mot den bakgrunden inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av förstudiens förslag, som i denna del tycks bygga på ett missförstånd om de gällande reglernas innebörd. 
 Särskilt presstöd till  
 e-tidningar 
  på samiska och meänkieli 
 Enligt Sametinget bör det övervägas ett särskilt presstöd till elektroniskt distribuerade tidningar som är skrivna på samiska eller meänkieli. Olika överväganden kring frågan om elektronisk produktion och distribution av tidningar redovisas i förstudien. Trots att den elektroniska distributionen inte har slagit igenom riktigt ännu för de tidningar som tillfrågats under förstudien, finns det varianter av  
 e-tidningar 
  som riktar sig till samerna som målgrupp och som är goda alternativ till papperstidningar. Ett exempel på en ny stödåtgärd skulle, enligt Sametinget, vara att svenskt presstöd ges till den norska samiska tidningen Ávvir för elektronisk distribution när tidningen har etablerats i Sverige. 
 Presstödskommittén konstaterar att bestämmelserna om presstöd, som de kommer till uttryck i förordningen och i Presstödsnämndens föreskrifter, är teknikneutrala såtillvida att de är tillämpliga oavsett om tidningarna distribueras på papper eller elektroniskt. För samtliga dagstidningar gäller, enligt 11 a § presstödsförordningen, att driftsstödet för elektroniskt distribuerade dagstidningar jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produktion och distribution. Åtgärder som vidtas för att stödja tidningar som är skrivna på samiska eller meänkieli kommer alltså, med oförändrade bestämmelser, att komma även elektroniska varianter av sådana tidningar till del. Att därutöver införa särskilda stödåtgärder för elektroniskt distribuerade dagstidningar som är skrivna på samiska eller meänkieli är inte motiverat. Sametingets förslag i den här delen bör därför inte föranleda någon förändring av presstödsförordningen. 
 63 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2012:58 
 Särskilt presstöd till språkvård, textproduktion och korrekturläsning 
 Sametinget föreslår att extra resurser tillhandahålls för stöd till språkvård, nyskrivna originaltexter och korrekturläsning vid etableringen av samiska dagstidningar och för tidningssidor på samiska eller meänkieli. Förslaget utgår från att texter i tidningar är språknormerande och att allmänheten påverkas av tidningarnas språk. Kostnaderna för att uppnå tillräckligt god kvalitet är dock höga, eftersom det förutsätter journalister som själva behärskar språket och att man inte förlitar sig på översättningar. 
 I avsnitt 4.1 och 4.2 föreslår Presstödskommittén olika åtgärder för att förbättra förutsättningarna för etableringen av nya tidningar på samiska och meänkieli liksom för publicering av enstaka sidor på dessa språk i redan existerande tidningar. Åtgärderna innebär att villkoren för driftsstöd i presstödsförordningen mildras i vissa delar och att stödets räckvidd vidgas något. Därmed kommer sannolikt tidningar att bli berättigade till ökat eller nytt driftsstöd. 
 Av 1 kap. 4 § presstödsförordningen framgår att driftsstöd endast får användas för att täcka kostnader som är knutna till utgivningen av den dagstidning som stödet beviljats för. I 5 kap. 3 a § sägs att ett tidningsföretag som har beviljats driftsstöd årligen i efterhand ska lämna in en redovisning till Presstödsnämnden om hur stödet har använts och vilka kostnader det har täckt. Nämnden ska därefter kontrollera att användningen av driftsstödet sker i överenstämmelse med presstödsförordningen. 
 8 
  
 Utgångspunkten för Presstödsnämndens bedömning av om en tidning har rätt till driftsstöd är att tidningen uppfyller villkoret som allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning. För att en sådan nyhetsförmedling och opinionsbildning ska kunna ske i tidningar som är skrivna på samiska och meänkieli är det centralt att språkbehandlingen är av hög kvalitet och därför bör det, enligt Presstödskommittén, ligga nära till hands att driftsstödet används för att täcka bl.a. sådana kostnader. Det bör dock ankomma på Presstödsnämnden att närmare reglera frågan i sin tillämpning av presstödsförordningens bestämmelser. Enligt kommittén bör det inte införas något särskilt stöd för språkvård, textproduktion och 
  
 8  
 Bestämmelserna i 1 kap. 4 § och 5 kap. 3 a § bygger på regeringens bedömning i prop. 2009/10:199, s.  
 28–30. 
  
 64 
  
 SOU 2012:58 
  
 Överväganden och förslag 
 korrekturläsning vid sidan av det allmänna och begränsade driftsstödet, med de förändringar som föreslås i detta delbetänkande. 
 65 
 5 Konsekvenser av förslagen 
  
 5.1 
  
 Förutsättningar för konsekvensbeskrivningen 
  
 Enligt sina direktiv ska Presstödskommittén – i de fall förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, företag eller enskilda – redovisa en beräkning av dessa kostnader. Vid kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten ska kommittén föreslå en finansiering. Kommittén ska särskilt bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för berörda företag. Konsekvenserna ska bedömas för såväl tidningsföretag som omfattas av ett stöd som tidningsföretag och andra medieföretag som inte omfattas, inklusive konsekvenserna för de tidningar som får driftsstöd enligt nuvarande system. 
 Om förslagen i ett betänkande har betydelse för vissa särskilt utpekade områden ska dessa, enligt kommittéförordningen (1998:1474), också anges. Det är följande områden som pekas ut: den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, jämställdheten mellan kvinnor och män samt möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 
  
 5.2 
  
 Konsekvenser för staten 
  
 De förslag som Presstödskommittén lämnar i detta delbetänkande bedöms underlätta för tidningar som helt eller delvis skriver på samiska eller meänkieli att kvalificera sig för driftsstöd. Med de föreslagna förändringarna i presstödsförordningen (1990:524) kommer sådana tidningar därmed att få bättre förutsättningar att etablera sig och upprätthålla en utgivning i Sverige. 
 67 
  
 Konsekvenser av förslagen 
  
 SOU 2012:58 
 Statens utgifter för presstöd kan därmed komma att öka något. De faktiska kostnaderna beror dock på flera olika faktorer som inte är kända på förhand, bl.a. en tidnings upplaga och periodicitet. Med utgångspunkt från att de berörda tidningarna har en begränsad målgrupp bedöms dock den ökade kostnaden för staten vara relativt begränsad och rymmas inom ramen för anslaget 8:2  
 Presstöd  
 under utgiftsområde 1. 
 Förslagen kan också medföra en ökning av de administrativa kostnaderna för Presstödsnämnden, bl.a. genom att nya föreskrifter och blanketter behöver tas fram. Även i det löpande arbetet kan arbetsbelastningen komma att öka när flera tidningar ansöker om presstöd. De ökade administrativa kostnaderna bör dock rymmas inom ramen för anslaget 8:1  
 Presstödsnämnden  
 under utgiftsområde 1. 
  
 5.3 
  
 Konsekvenser för företag 
  
 Presstödskommitténs bedömning är att förslagen kan få positiva konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. 
 Inget av förslagen om förändrade bestämmelser i presstödsförordningen innebär att stödet minskar för berörda tidningsföretag och förslagen får därmed inte negativa konsekvenser för företagen. En viss ökning av de administrativa kostnaderna för stödmottagande tidningar kan uppstå som en följd av att ändamålet för stödet vidgas något och genom att nya föreskrifter och blanketter behöver hanteras. Det är dock en ofrånkomlig följd av de nya villkoren för uppföljning och kontroll av presstödets användning. 
  
 5.4 
  
 Konsekvenser i övrigt 
  
 Presstödskommitténs bedömning är att förslagen inte får några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, offentlig service i olika delar av landet eller jämställdheten mellan kvinnor och män. De bedöms inte heller ha några miljökonsekvenser. Förslagen kan däremot få positiva konsekvenser för sysselsättningen och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 
 68 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Översyn av det statliga stödet till 
  
 Dir. 
  
 dagspressen 
  
 2011:112 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 15 december 2011 
 Sammanfattning 
 En parlamentarisk kommitté ska göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen. Bedömningen ska göras med utgångspunkt i en analys av stödets samlade effekter på det utbud som erbjuds konsumenterna från såväl tidningssektorn som andra delar av mediemarknaden. Utifrån denna översyn ska kommittén lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. Kommittén får också lämna förslag till andra kostnadseffektiva insatser för dagspressen, såsom regelförenkling eller åtgärder för bättre samordning av distribution. Om det är relevant med utgångspunkt i de förslag som lämnats, ska kommittén även lämna förslag på en förändrad myndighetsorganisation. 
 I ett delbetänkande, som ska lämnas senast den 31 maj 2012, ska kommittén ta ställning till om stödet till dagstidningar för nationella minoriteter bör förstärkas i nuvarande presstödsförordning. 
 Uppdraget ska redovisas slutligt senast den 31 augusti 2013. 
 En förändrad mediemarknad och europeiska statsstödsregler kräver en översyn av presstödssystemet 
 Sverige har varit och är alltjämt en ledande dagstidningsnation i Europa med många dagstidningstitlar och stor spridning av dagstidningar. Från  
 1950-talet 
  skedde dock en snabb utslagning inom dagspressen. Reklamfinansieringen bestämde villkoren för 
 69 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:58 
 tidningskonkurrensen, vilket gynnade de tidningar som kunde erbjuda den bästa täckningen på utgivningsorten. Andra tidningarna, dvs. prenumererade dagstidningar som på sin utgivningsort hade en upplagemässigt större konkurrent, fick det betydligt svårare. Dagspressen dominerade vid den tiden den lokala nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen och statsmakterna försökte därför finna former för att förhindra befarad fortsatt nedläggning och samtidigt bevara mångfalden och konkurrensen inom dagspressen. Det var mot denna bakgrund det statliga presstödet infördes år 1971. Stödet riktades direkt till de s.k. andratidningarna. 
 Sedan  
 1970-talet, 
  då grunderna för det statliga presstödet utformades, har medielandskapet genomgått stora förändringar. En viktig faktor är utvecklingen av nya tekniker för framtagande och distribution av innehåll. Medieföretag för ut sitt budskap på flera tekniska plattformar och utnyttjar olika tjänster för att interagera med sin publik. Konkurrensen på mediemarknaden har också ökat bl.a. till följd av internationalisering och avregleringar på mediemarknaden. Konsumenternas medievanor har förändrats i takt med ett ökat utbud av tv, radio, gratistidningar, tidskrifter samt tillgång till webbtidningar och annan information via internet. Medborgarna har i dag större möjligheter att välja när, var och hur de vill konsumera och interagera med medier. Teknikutvecklingen har också ökat möjligheterna att driva opinion som kan nå en stor publik. 
 De beskrivna förändringarna innebär att förutsättningarna för de företag som i huvudsak arbetar med dagstidningsutgivning skiljer sig markant från de som gällde vid den tid då grunderna för presstödet utformades. Det finns anledning att anta att medielandskapet kommer att fortsätta förändras i snabb takt. Detta är ett viktigt skäl till att se över presstödet. 
 Presstödet regleras i presstödsförordningen (1990:524) och fördelas av Presstödsnämnden. Presstöd enligt förordningen lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd till tidningar vars huvudsakliga upplaga är prenumererad. Distributionsstöd ges för samdistribution där minst två tidningsföretag deltar och får lämnas för varje prenumererat exemplar. 
 För driftsstöd krävs bl.a. att en tidning har en prenumererad upplaga på minst 1 500 exemplar och en täckningsgrad (dvs. andel abonnenter inom ett visst område) som inte överstiger 30 procent. Driftsstödet är således inte längre kopplat till andratidningar utan 
 70 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 1 
 kan ges till såväl ensamtidningar som samtliga tidningar på en ort. I propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen (prop. 2009/10:199) föreslog regeringen att vissa bestämmelser i presstödsförordningen skulle ändras för att säkerställa att förordningen är förenlig med EU:s statsstödsregler. Förändringarna trädde, efter riksdagens godkännande, i kraft den 1 januari 2011. Samtidigt tidsbegränsades förordningen till den 31 december 2016 i enlighet med tidsgränsen för Europeiska kommissionens statsstödsgodkännande. Regeringen bedömde i propositionen att en översyn av presstödet bör göras, något som också kommissionen krävt som ett villkor för att godkänna det nuvarande presstödet, och att nödvändiga ändringar av systemet bör föreslås i så god tid att de kan träda i kraft den 1 januari 2017. Ett fortsatt stöd i någon form efter denna tidpunkt ska anmälas till Europeiska kommissionen för att prövas i förhållande till EUF- fördragets statsstödsregler. 
 Det behövs en översyn av presstödets roll på dagens och framtidens mediemarknad. Särskilt fokus bör läggas på stödets syfte, effekter och inverkan på konkurrensen på såväl tidningsmarknaden som hela den övriga mediemarknaden. 
 Uppdraget att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen 
 En förutsättning för ett demokratiskt samhälle är att det finns fria och självständiga medier med granskande journalistik och allsidig nyhetsförmedling som kan nå alla, såväl geografiskt som demografiskt. Den grundläggande lagstiftningen för svensk dagspress finns i tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) och bygger bl.a. på principen om etableringsfrihet och förbudet mot censur. 
 Målet för politiken på medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/09:1, utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). En mediemarknad med många fria och självständiga aktörer, tydliga spelregler och sund konkurrens ger goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska olika företeelser och verksamheter i samhället. 
 71 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:58 
 Presstödet har till syfte att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. 
 De eventuella förändringar som kommittén föreslår ska rymmas inom nuvarande ekonomiska ramar för anslaget 8:2  
 Presstöd  
 inom utgiftsområde 1 Rikets styrelse. 
 Presstödets roll på en mediemarknad i förändring 
 Med ökad mångfald i medieutbudet förbättras valfriheten för medborgarna. Ny teknik för distribution av innehåll kan användas för att ge fler tillgång till en dagstidning. Ny teknik har också ökat medborgarnas möjligheter att själva förmedla idéer och åsikter. Det är en positiv utveckling. Samtidigt är den stora förändringen i medielandskapet och den därigenom ökade konkurrensen en förklaring till upplagenedgången för dagspressen. Dagspressens tryckta upplagor har sjunkit med några procentenheter varje år. Den betalda dagspressen hade i slutet av  
 1980-talet 
  sin största upplaga med nästan 5 miljoner exemplar. I dag är motsvarande upplaga knappt 3,5 miljoner exemplar (Dagspressens ekonomi 2010). På sikt kommer barns och ungas inställning till tidningsläsande att få stor påverkan på utvecklingen av medieanvändandet. 
 Enligt europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk ska Sverige uppmuntra eller underlätta att åtminstone en tidning grundas eller upprätthålls på finska, meänkieli och samiska. För närvarande finns en dagstidning på finska, däremot saknas dagstidningar på meänkieli och samiska, vilket Europarådet har synpunkter på (Rapport ECRML (2011) 4). Sametinget har på regeringens uppdrag genomfört en förstudie om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. Uppdraget redovisades den 30 september 2011. 
 Dagstidningar har traditionellt en stark ställning i Sverige och presstödet har motiverats med att det bidragit till mediemångfald på tidningsmarknaden. En betydande del av dagspressen utgörs av fådagarstidningar, dvs. dagstidningar som utkommer  
 en-två 
  gånger per vecka. Samtidigt har de senaste årens strukturförändringar medfört att svenska dagstidningar från norr till söder samordnats, huvudsakligen i regionala grupper. De så kallade konkurrensorterna - dvs. de med fler än en högfrekvent dagstidning som utkommer minst fem gånger i veckan - har från presspolitisk synpunkt 
 72 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 1 
 särskild betydelse, då de erbjuder en mångfald av pressröster i den lokala mediebevakningen och opinionsbildningen. Den strukturomvandling som påverkat det svenska tidningslandskapet har varit påtaglig framför allt på dessa orter. Av 15 orter med två högfrekventa dagstidningar återstår fyra konkurrensorter av traditionellt snitt, medan övriga orter med två tidningar har fått samma ägare till bägge dagstidningarna och samverkan på de lokala mediemarknaderna (Dagspressens ekonomi 2010). Samtidigt som antalet tidningstitlar har varit i stort sett oförändrat har ägarkontrollen koncentrerats till ett fåtal grupperingar. 
 Detta har gjort definitionen av redaktionell självständighet allt mer väsentlig. Presstödsnämnden har också utarbetat riktlinjer för tillämpningen av regelverket. Även vilka krav som kan ställas för att en dagstidning ska kunna anses utgöra en allmän nyhetstidning har aktualiserats. 
 Det kan konstateras att olika medier har skilda ekonomiska förutsättningar. Aktörer på mediemarknaden möter konkurrens i allt större utsträckning, bl.a. eftersom det nu är möjligt att ta del av information på fler sätt än tidigare via radio, tv, internet och dagstidningar. De ekonomiska förutsättningarna och konkurrenssituationen kan också skilja sig mellan olika grupper av tidningar. Detta behöver beaktas vid utformningen av offentliga åtaganden på medieområdet som bör vara så konkurrensneutrala som möjligt och endast skilja sig åt i de fall det är motiverat. 
 Reklam och annonser i dagspress omfattas av reklamskatt. 1996 års reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) ett avskaffande av reklamskatten i dess helhet. Utredningens bedömning var att det inte var möjligt att åstadkomma en generell och konkurrensneutral beskattning. Den dåvarande regeringen ansåg 1998 att reklamskatten bör avskaffas, men konstaterade att det vid det tillfället saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av skatten. Eftersom det ansågs finnas särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker avskaffades skatten i denna del 1999. Riksdagen tillkännagav den 10 april 2002 att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). Sedan 2002 har ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten tagits. 
 De ändringar som trädde i kraft 2008 innebär att samtliga periodiska publikationer - även gratisutdelade - som inte är 
 73 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:58 
 annonsblad, kataloger eller program betalar 3 procent reklamskatt på annonsintäkter som överstiger fribeloppet 50 miljoner kronor. Reklamtrycksaker och reklam i tv, radio och på internet omfattas inte av reklamskatt. 
 Konkurrenssituationen för tidningsföretagen varierar även mellan olika orter. Detta gäller inte minst distributionen där olika villkor råder för städer och glesbygd, vilket bl.a. innebär att tidningsföretagens kostnader för distribution i glesbygd blir höga i förhållande till antalet prenumeranter. För medborgarna i glesbygd kan det i sin tur innebära att de får sin dagstidning levererad vid en senare tidpunkt, vilket kan påverka deras incitament till tidningsprenumeration. På detta område kan nya tekniska lösningar för distribution få särskild betydelse. 
 Distribution av tryckta tidningar är en stor kostnadspost för tidningsföretagen. Det är därför viktigt att distributionen är kostnadseffektiv. Samdistribution kan vara ett sätt att sänka distributionskostnaderna och skulle därför kunna fylla en väsentlig funktion för mångfalden på dagspressområdet om det inte leder till att andra aktörer utesluts från marknaden eller att effektivare distributionsformer inte övervägs. Vissa aktörer är i dag inte berättigade till något stöd för sin distribution. Det gäller t.ex. för gratistidningar och samhällsorienterade tidskrifter som inte utgör kulturtidskrifter. Det finns också kvarvarande hinder för samdistribution av oadresserade tidningar och tidskrifter och adresserade försändelser. Förutsättningarna för samdistribution av tidningar och post påverkas av kravet på övernattbefordran som ställts på Posten AB. Kravet på övernattbefordran ingår som en del i den samhällsomfattande posttjänsten, vars omfattning och kvalitet har sin grund i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utveckling av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna, ändrat genom direktiv 2002/39/EG och 2008/6/EG. 
 Det behövs därför en genomlysning av hur mediemarknaden och medievanorna har förändrats, vad detta innebär för dagens mediemarknad och vilka framtida utmaningar tidningsbranschen står inför. Detta kräver en bred genomgång av hur mediemarknaden och behoven av ekonomiskt stöd eller andra kostnadseffektiva insatser för dagspressen ser ut. 
 74 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 1 
 Kommittén ska 
  
 analysera behoven av stöd och andra kostnadseffektiva insatser utifrån betydelsen av mångfald på mediemarknaden och stödets påverkan på konkurrensen. 
  
 I analysen ingår att kommittén ska 
  
 kartlägga utvecklingen av det svenska medielandskapet när det gäller såväl dagspress, inklusive nättidningar och gratistidningar, som övriga medier, 
  
 kartlägga vilken inverkan det statliga stödet till dagspressen har på mediemångfalden, 
  
 kartlägga vilken inverkan det statliga stödet till dagspressen har på konkurrenssituationen på såväl tidningsmarknaden som hela mediemarknaden, och i det sammanhanget väga in vad som i SOU 1997:53 och bet. 2001/02:SkU20 anförts om effekterna av reklamskatten, 
  
 kartlägga mediekonsumtionens utveckling och hur konsumenter lokalt hämtar information och vilken roll presstödet har i detta hänseende, 
  
 kartlägga hur distributionssituationen ser ut för olika typer av tidningar, 
  
 kartlägga de sammanslagningar och ägarförändringar som skett och de samarbeten som förekommer på dagstidningsområdet och vilken påverkan de har på behovet av presstöd, och 
  
 kartlägga i vilken utsträckning det finns grupper i samhället som inte läser en dagstidning eller på annat sätt tar del av motsvarande information. 
  
 Ett öppet, proportionerligt och rättvist stödsystem 
 Kommittén ska, med utgångspunkt i den analys som gjorts, analysera vilka kriterier som bör ligga till grund för ett framtida stöd till dagspressen och lämna förslag till utformning av ett sådant. Kommittén får också, med utgångspunkt i den analys som gjorts, lämna förslag till andra kostnadseffektiva insatser, såsom regelförenkling eller åtgärder för bättre samordning av distribution. 
 Nuvarande presstödsförordning är utformad som en rättighetsförordning där stöd lämnas med belopp som framgår av förordningen, under förutsättning att kriterierna för stöd är uppfyllda. Det finns behov av att utreda konsekvenserna av en 
 75 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:58 
 övergång till ett system som är styrt av tillgängliga medel för att kunna bedöma om ett framtida stöd bör vara konstruerat på ett annat sätt än i dag. 
 När det gäller verksamhet som finansieras med statliga medel har det i olika sammanhang framhållits att staten måste ha rätt att ställa vissa grundläggande villkor för sådan verksamhet (se prop. 2009/10:55 s. 158), exempelvis respekt för demokratins idéer inklusive principerna om jämställdhet och förbud mot diskriminering. En sådan bestämmelse om demokratiska grundvärderingar eller om människors lika värde finns i radio- och tvlagen (2010:696) och i lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Mot bakgrund av mediernas grundlagsskyddade självständiga ställning behövs en analys av om det är möjligt och ändamålsenligt att införa en bestämmelse om respekt för demokratins idéer som en grundläggande förutsättning för att få del av stöd. 
 Vid utformningen av stödet ska den tekniska utvecklingen beaktas, bl.a. vad gäller elektroniskt distribuerade tidningar. 
 Nationella minoriteters tillgång till dagstidning på sitt eget språk ska beaktas. 
 Vid utformningen av stöd ska även tillgängligheten för personer med funktionsnedsättningar som medför läshinder beaktas. 
 Det är viktigt att hanteringen av ett framtida stöd är effektivt och rättssäkert. En utgångspunkt är därför att ett sådant stöd ska vara öppet, proportionerligt och rättvist. Av konkurrensskäl är det också angeläget att stödet är riktat till väldefinierade mål av gemensamt intresse, att stödet följs upp och att medlen enbart används i enlighet med stödets syfte. Det finns också behov av att närmare analysera vilka målen med stödet bör vara för att säkerställa att ett statligt stöd till dagspressen verkligen uppnår det eftersträvade syftet. 
 Förslagen bör syfta till att främja möjligheten för enskilda att ta del av dagspress som präglas av mångfald, allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning. 
 Kommittén ska därför, med utgångspunkt i den analys som gjorts, 
  
 lämna förslag på ett stödsystem - inklusive stödformer - och får även föreslå andra kostnadseffektiva insatser för dagspressen, 
  
 närmare definiera syfte och mål med ett framtida stöd, 
  
 utreda konsekvenserna av en övergång till ett system som är styrt av tillgängliga medel och därefter bedöma om stöd till 
  
 76 
 SOU 2012:58 Bilaga 1 
 dagspressen bör utformas som en rättighetslagstiftning eller fördelas i mån av tillgängliga medel, 
  
 analysera och bedöma vilka kriterier som ska ligga till grund för prövningen av ansökningar om stöd och i detta sammanhang beakta nationella minoriteter, 
  
 analysera och bedöma möjligheten och ändamålsenligheten av att ställa krav på respekt för demokratins idéer eller på annat sätt säkerställa att statligt stöd kan motiveras ur demokratisk synvinkel och lämna förslag i detta hänseende, 
  
 lämna förslag på ersättningsnivåer, 
  
 lämna förslag på hur stödet ska följas upp, 
  
 lämna förslag på hur lång giltighetsperioden för ett stödsystem bör vara, 
  
 utarbeta de författningsförslag som kan krävas, och 
  
 beroende på vilka förslag till reglering som lämnas, även lämna 
  
 förslag till övergångsbestämmelser särskilt med beaktande av konsekvenserna för de tidningar som uppbär driftsstöd enligt nuvarande system. 
 Vid utformningen av stöd ska EU:s statsstödsregler beaktas. I utarbetandet av stöd ska kommittén bl.a. studera stödsystem för dagspress eller utredningar med förslag till förändrade stödsystem i andra relevanta länder i Europa. 
 Det ingår inte i kommitténs uppdrag att lämna förslag till grundlagsändringar. Däremot ska kommittén särskilt uppmärksamma hur författningsförslagen förhåller sig till grundlagarna. 
 Dagspress för nationella minoriteter 
 Det uppdrag om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska som redovisats av Sametinget innehåller förutom förslag på ny utformning av stöd till dagstidningar på meänkieli och samiska även förslag till förändringar i nuvarande bestämmelser i presstödsförordningen. Sametinget har framfört att den nuvarande utformningen i vissa fall kan försvåra förutsättningarna för t.ex. gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. Förutom att beakta nationella minoriteter vid ett framtida stöd finns behov av att se över nuvarande bestämmelser i presstödsförordningen. 
 77 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:58 
 Kommittén ska därför 
  
 ta ställning till och analysera konsekvenserna av Sametingets förslag till förändringar av nuvarande presstödsförordning. 
  
 En effektiv myndighetsorganisation 
 I departementspromemorian Översyn av vissa mediemyndigheter - en effektivare administration (Ds 2009:4) föreslogs bl.a. att Presstödsnämnden skulle avvecklas som egen myndighet och i stället ingå i en ny, samlad myndighet på medieområdet. Den särskilt sammansatta presstödsnämnden föreslogs behållas och knytas till den nya myndigheten som ett särskilt beslutsorgan. Några remissinstanser framförde dock farhågor för att en gemensam myndighet skulle innebära en risk att tillstånds- och granskningskulturen på sikt påverkade myndighetens syn på pressfrågor. I propositionen En ny radio- och  
 tv-lag 
  (prop. 2009/10:115) redovisade regeringen att den för närvarande inte avsåg att lämna några förslag som rör organisationsfrågorna för Presstödsnämnden. Presstödsnämnden kvarstår alltså som en egen myndighet och är numera samlokaliserad med Myndigheten för radio och tv. 
 Presstödsnämndens kansli är fortfarande litet och sårbart och har små möjligheter att utvärdera och utveckla verksamheten. Vid en översyn av presstödssystemet finns det därför skäl att även se över hur förvaltningen av ett framtida stöd kan ske på ett så effektivt sätt som möjligt. 
 Det organ som har till uppgift att fördela stödet bör ha en form som är effektiv, rättssäker och ändamålsenlig utifrån hur ett förslag till stödsystem är utformat. Om det krävs tillgång till branschstatistik eller andra uppgifter vid en eventuell stödgivning bör det tydliggöras hur sådan information bör inhämtas. I det sammanhanget bör roll- och ansvarsfördelningen, särskilt när det gäller verksamhet som består i myndighetsutövning, tydliggöras. I sin analys ska kommittén i förekommande fall beakta regleringen kring offentlig upphandling samt vilka effekter det kan få för organisationen. 
 En självklar utgångspunkt för kommitténs arbete ska vara att beakta och säkerställa de olika medieformernas oberoende ställning enligt TF och YGL. 
 78 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 1 
 Kommittén ska därför, om det är relevant med utgångspunkt i de förslag som lämnats, 
  
 analysera och bedöma hur ett framtida stöd ska administreras och då tydliggöra roll- och ansvarsfördelning, särskilt när det gäller myndighetsutövning, 
  
 analysera och bedöma vilken myndighetsstruktur som är lämpligast, inklusive ledningsform, och för alternativet nämndmyndighet även nämndens sammansättning, och 
  
 vid behov lämna förslag på förändrad myndighetsstruktur och redovisa konsekvenserna av förslaget. 
  
 Konsekvenser 
 I de fall kommitténs förslag påverkar kostnader eller intäkter för staten, företag eller enskilda ska en beräkning av dessa kostnader redovisas. Vid kostnadsökningar eller intäktsminskningar för staten ska kommittén föreslå en finansiering. 
 Kommittén ska särskilt bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för berörda företag. Konsekvenserna ska bedömas för såväl tidningsföretag som omfattas av ett stöd som tidningsföretag och andra medieföretag som inte omfattas, inklusive konsekvenserna för de tidningar som får driftsstöd enligt nuvarande system. 
 Samråd och redovisning av uppdraget 
 Det finns många aktörer som bedriver forskning och publicerar statistik med anknytning till dagspressen och mediemarknaden, t.ex. Nordicom när det gäller medieutbud och medieanvändning. Kommittén ska därför så långt det är möjligt använda befintligt material i sin faktainsamling. 
 Kommitténs arbete ska bedrivas öppet, utåtriktat och i kontakt med relevanta aktörer på mediemarknaden, exempelvis Presstödsnämnden, Myndigheten för radio och tv, Konkurrensverket, Post- och telestyrelsen, branschföreträdare och övriga intressenter. Samråd ska också ske med företrädare för de nationella minoriteterna. Kommittén ska hålla sig informerad om det uppdrag som Lopez och punktskriftsbiblioteket, Taltidningsnämnden och Post- och telestyrelsen har fått om den framtida taltidnings- 
 79 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:58 
 verksamheten (dnr Ku2010/1124/MFI). Kommittén ska även hålla sig informerad om beredningen av statsstödsutredningens betänkande (SOU 2011:69). 
 Kommittén ska i sitt arbete och i de förslag som läggs fram ha ett medborgar- och konsumentperspektiv. 
 I ett delbetänkande, som ska lämnas senast den 31 maj 2012, ska kommittén med utgångspunkt i Sametingets redovisning ta ställning till om stödet för dagstidningar till nationella minoriteter bör förstärkas i nuvarande presstödsförordning. 
 Uppdraget ska slutligt redovisas senast den 31 augusti 2013. 
 (Kulturdepartementet) 
 80 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till kommittén om översyn av 
  
 Dir. 
  
 det statliga stödet till dagspressen 
  
 2012:46 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 16 maj 2012 
 Förlängd tid för en del av uppdraget 
 Regeringen beslutade den 15 december 2011 kommittédirektiv om översyn av det statliga stödet till dagspressen (dir.2011:112). Enligt kommitténs direktiv skulle ett delbetänkande lämnas senast den 31 maj 2012. 
 Utredningstiden för delen om stöd till dagstidningar för nationella minoriteter förlängs. Delbetänkandet ska i stället lämnas senast den 15 september 2012. 
 (Kulturdepartementet) 
 81 
 Bilaga 2 
 Presstödsförordningen (1990:524) 
 1 
  
 1 kap. Inledande bestämmelser 
  
 1 §  
 Denna förordning innehåller bestämmelser om statens direkta stöd till företag som ger ut dagstidningar. Dessutom finns bestämmelser om stöd i vissa fall till företag som ger ut andra tidningar. 
 Tidningar som ges ut av staten eller en kommun berättigar inte till stöd enligt denna förordning. 
  
 2 §  
 Tidningsföretag som vill ha stöd enligt denna förordning skall ansöka om det. Det finns en särskild nämnd, Presstödsnämnden, som prövar ansökningarna. Nämnden beslutar också i övriga frågor enligt denna förordning. 
  
 3 §  
 Stöd enligt denna förordning lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. (Förordning 1996:1607). 
  
 4 §  
 Driftsstöd består av allmänt driftsstöd och begränsat driftsstöd. Driftsstöd får endast användas för att täcka kostnader som är knutna till utgivningen av den dagstidning som stödet har beviljats för. Förordning (2010:1119). 
  
 5 §  
 Har upphävts genom förordning (1996:1607). 
  
 6 §  
 I denna förordning används följande uttryck med nedan angiven betydelse. 
  
 1  
 Förordningen är tidsbegränsad till den 1 januari 2017. 
 83 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:58 
  
 Uttryck 
  
 Betydelse 
  
 Dagstidning 
  
 En allmän 
  
 nyhetstidning 
  
 eller 
  
 publikation 
  
 av 
  
 dagspress- 
  
 karaktär med reguljär nyhets- 
  
 förmedling 
  
 eller 
  
 allmänpolitisk 
  
 opinionsbildning. 
  
 Den 
  
 ska 
  
 normalt komma ut med minst 
  
 ett nummer per vecka och ha 
  
 ett innehåll som i huvudsak är 
  
 skrivet på svenska samt i 
  
 huvudsak 
  
 distribueras 
  
 inom 
  
 landet. Den ska vidare komma 
  
 ut under ett eget namn och dess 
  
 egna redaktionella innehåll ska 
  
 utgöra minst 55 % av det totala 
  
 redaktionella 
  
 innehållet. 
  
 Med 
  
 dagstidning 
  
 avses 
  
 inte 
  
 en 
  
 tidning 
  
 som 
  
 normalt 
  
 kommer 
  
 ut med ett eller två nummer per 
  
 vecka 
  
 och 
  
 vars 
  
 redaktionella 
  
 innehåll till övervägande del är 
  
 inriktat på avgränsade intresse- 
  
 områden eller delar av samhället, 
  
 exempelvis 
  
 näringsliv 
  
 och 
  
 affärsverksamhet, 
  
 konsument- 
  
 politik, 
  
 miljöfrågor, 
  
 idrott, 
  
 friluftsliv 
  
 eller 
  
 frågor 
  
 med 
  
 anknytning 
  
 till 
  
 kyrkoliv 
  
 och 
  
 religion. 
  
 Högfrekvent dagstidning 
  
 En dagstidning 
  
 som 
  
 normalt 
  
 kommer ut med sex eller sju 
  
 nummer per vecka. 
  
 Medelfrekvent dagstidning 
  
 En dagstidning 
  
 som 
  
 normalt 
  
 kommer ut med tre till fem 
  
 nummer per vecka. 
  
 Lågfrekvent dagstidning 
  
 En dagstidning 
  
 som 
  
 normalt 
  
 kommer ut med ett eller två 
  
 nummer per vecka. 
  
 84 
  
 SOU 2012:58 Bilaga 2 
  
 Utgivningsort 
  
 Den 
  
 kommun 
  
 där 
  
 tidningens 
  
 huvudredaktion är belägen. 
  
 Storstadstidning 
  
 En 
  
 dagstidning 
  
 som 
  
 har 
  
 Stockholm, Göteborg 
  
 eller 
  
 Malmö som utgivningsort, som 
  
 normalt kommer ut med sju 
  
 nummer per vecka och som 
  
 under 
  
 det 
  
 senaste kalenderåret 
  
 före det år som stödet avser 
  
 hade 
  
 ett redaktionellt innehåll 
  
 som 
  
 omfattade 
  
 minst 
  
 30 000 
  
 spaltmeter. 
  
 A-region 
  
 Geografiskt område som framgår 
  
 av bilagan till förordningen. 
  
 Upplaga 
  
 En tidnings medelnettoupplaga. 
  
 Totalupplaga 
  
 En tidnings totala distribuerade 
  
 upplaga 
  
 med 
  
 avdrag 
  
 för 
  
 lösnummerreturer 
  
 och 
  
 fasta 
  
 arbetsexemplar. 
  
 Veckovolym 
  
 Tidningens upplaga multiplicerad 
  
 med det antal nummer som 
  
 normalt ges ut per vecka. 
  
 Annonsandel 
  
 Andelen betalt utrymme av hela 
  
 tidningsutrymmet 
  
 under ett 
  
 kalenderår. 
  
 Andel egna annonser 
  
 Andelen 
  
 utrymme 
  
 av 
  
 hela 
  
 tidningsutrymmet under ett år 
  
 som används för direkt mark- 
  
 nadsföring av den egna tid- 
  
 ningsutgivande verksamheten. 
  
 Redaktionellt innehåll 
  
 Hela 
  
 tidningsinnehållet, 
  
 mätt i 
  
 spaltmeter, under ett kalenderår 
 85 
 Bilaga 2 SOU 2012:58 
  
 med undantag av annonsandelen 
  
 och andelen egna annonser. 
  
 Täckningsgrad 
  
 En 
  
 tidnings 
  
 genomsnittliga 
  
 procentuella spridning bland 
  
 hushållen 
  
 på 
  
 utgivningsorten 
  
 under de tre senaste kalender- 
  
 åren. 
  
 Presstödsnämnden 
  
 får 
  
 bestämma 
  
 att 
  
 en 
  
 tidnings 
  
 täckningsgrad ska beräknas för 
  
 en del av utgivningsorten eller 
  
 för ett annat område än 
  
 utgivningsorten, om 
  
 det 
  
 med 
  
 hänsyn 
  
 till 
  
 verksamhetens 
  
 inriktning 
  
 är 
  
 uppenbart 
  
 att 
  
 utgivningsorten 
  
 inte 
  
 är 
  
 tidningens egentliga spridnings- 
  
 område. Uppstår ett decimaltal 
  
 när täckningsgraden 
  
 beräknas, 
  
 ska detta avrundas till närmaste 
  
 hela tal. 
  
 Förordning (2010:1119). 
  
 7 §  
 Om det är uppenbart att flera publikationer är att anse som en och samma publikation, trots att de uppfyller kravet på minst 55 % eget redaktionellt innehåll och kommer ut under olika namn, ska Presstödsnämnden vid tillämpningen av denna förordning betrakta publikationen som en. Förordning (2008:1341). 
 2 kap. Driftsstöd 
 Allmänt driftsstöd till hög- och medelfrekventa dagstidningar 
  
 1 §  
 En hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 
  
 1. 
  
 Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. 
  
 2. 
  
 Dess totalupplaga ska i huvudsak vara abonnerad. 
  
 86 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 2 
  
 3. 
  
 Dess abonnemangspris får inte vara uppenbart lägre än vad som i allmänhet tillämpas av tidningar i motsvarande kategori. 
  
 4. 
  
 Den får inte ha en täckningsgrad som överstiger 30 %. 
  
 5. 
  
 Det företag som ger ut tidningen ska, om driftsstöd tidigare har beviljats för tidningen, ha redovisat användningen av stödet enligt 5 kap. 3 a § första stycket. 
  
 Om det med hänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbart att täckningsgraden ger en missvisande bild av tidningens konkurrensförmåga på annonsmarknaden, får tidningen uteslutas från stöd eller få stödet nedsatt till ett lägre belopp än vad som annars skulle lämnas. Förordning (2010:1119). 
  
 2 §  
 För en hög- eller medelfrekvent dagstidning beräknas det årliga allmänna driftsstödet genom att tidningens veckovolym, uttryckt i tusental exemplar, multipliceras med 235 000 kr (bidragssats). Det sammanlagda årliga allmänna driftsstödet får dock inte överstiga 16 861 000 kr (maximibelopp). 
 En storstadstidning kan utöver det årliga allmänna driftsstödet enligt första stycket berättiga till ett extrastöd som motsvarar en viss procentandel av de nettokostnader som följer av de krav som särskilt ställs på denna tidningskategori i 1 kap. 6 §. Den högsta procentandelen är 
  
 - 
  
 90 % för år 2011, 
  
 - 
  
 80 % för år 2012, 
  
 - 
  
 70 % för år 2013, 
  
 - 
  
 60 % för år 2014, 
  
 - 
  
 50 % för år 2015, och 
  
 - 
  
 40 % för år 2016. 
  
 Maximibeloppet för det årliga allmänna driftsstödet och extrastödet är 
  
 - 
  
 59 500 000 kr för år 2011, 
  
 - 
  
 56 600 000 kr för år 2012, 
  
 - 
  
 53 700 000 kr för år 2013, 
  
 - 
  
 50 800 000 kr för år 2014, 
  
 - 
  
 47 900 000 kr för år 2015, och 
  
 - 
  
 45 000 000 kr för år 2016. Förordning (2010:1119). 
  
 87 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:58 
  
 2 a §  
 Understiger det allmänna driftsstöd som en hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till enligt 2 § första stycket det driftsstöd som en lågfrekvent dagstidning vid motsvarande upplaga berättigar till enligt 5 §, ska i stället stödnivån enligt den paragrafen gälla. Förordning (2010:1119). 
  
 2 b §  
 Det sammanlagda allmänna driftsstödet som en hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till enligt 2 §  
 första–tredje 
  styckena eller 2 a § får inte överstiga 40 % av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigande tidningen. Förordning (2010:1119). 
 Allmänt driftsstöd till lågfrekventa dagstidningar 
  
 3 §  
 En lågfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 
  
 1. 
  
 Den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. 
  
 2. 
  
 Dess totalupplaga ska till övervägande del vara abonnerad. 
  
 3. 
  
 Den ska ha ett abonnemangspris som för helår inte understiger ett av Presstödsnämnden fastställt lägsta pris. 
  
 4. 
  
 Den ska ha minst 1 000 spaltmeter redaktionellt innehåll per kalenderår. 
  
 5. 
  
 Den får inte ha en betald annonsandel som överstiger 50 % av dess hela tidningsutrymme under ett kalenderår. 
  
 6. 
  
 Den får inte ha en täckningsgrad som överstiger 30 %. 
  
 7. 
  
 Det företag som ger ut tidningen ska, om driftsstöd tidigare har beviljats för tidningen, ha redovisat användningen av stödet enligt 5 kap. 3 a § första stycket. 
  
 Vid tillämpningen av första stycket 2 ska spridning i marknadsföringssyfte, som görs för en och samma tidningstitel och vid högst fem tillfällen per kalenderår i det område där dagstidningen har sin huvudsakliga andel abonnenter, inte räknas med. Förordning (2010:1119). 
  
 4 §  
 För en tidning som kommer ut en gång per vecka lämnas årligt allmänt driftsstöd med 
 88 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 2 
  
 - 
  
 5 260 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 9 000 exemplar, 
  
 - 
  
 4 701 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 8 000 exemplar, 
  
 - 
  
 4 141 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 7 000 exemplar, 
  
 - 
  
 3 582 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 5 000 exemplar, 
  
 - 
  
 2 910 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 3 000 exemplar, 
  
 - 
  
 2 239 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 2 000 exemplar, eller 
  
 - 
  
 1 679 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 1 500 exemplar. Förordning (2008:1341). 
  
 5 §  
 För en tidning som kommer ut två gånger per vecka lämnas årligt allmänt driftsstöd med 
  
 - 
  
 6 313 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 9 000 exemplar, 
  
 - 
  
 5 641 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 8 000 exemplar, 
  
 - 
  
 4 969 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 7 000 exemplar, 
  
 - 
  
 4 298 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 5 000 exemplar, 
  
 - 
  
 3 492 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 3 000 exemplar, 
  
 - 
  
 2 686 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 2 000 exemplar, eller 
  
 - 
  
 2 015 000 kr, om den abonnerade upplagan är minst 1 500 exemplar. Förordning (2008:1341). 
  
 5 a §  
 Det allmänna driftsstödet som en lågfrekvent dagstidning berättigar till enligt 4 eller 5 § får inte överstiga 75 % av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigande tidningen. Förordning (2010:1119). 
  
 6 §  
 Har upphävts genom förordning (2008:1341). 
  
 6 a §  
 Har upphävts genom förordning (2008:1341). 
 89 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:58 
 Begränsat driftsstöd 
  
 7 §  
 Begränsat driftsstöd kan lämnas för en dagstidning vars utgivningsort är Gotlands, Borgholms, Mörbylånga eller Laholms kommun, om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad. 
  
 8 §  
 Begränsat driftsstöd kan vidare lämnas för en dagstidning vars utgivningsort är Haparanda, Kalix, Överkalix eller Övertorneå kommun, om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad och om tidningen, trots att den till övervägande delen är på svenska, har ett redaktionellt innehåll som till minst 25 % är skrivet på finska. 
  
 9 §  
 Har upphävts genom förordning (2008:1341). 
  
 10 §  
 För en tidning som har rätt till begränsat driftsstöd enligt 7 eller 8 § lämnas stöd med belopp som motsvarar vad en lågfrekvent dagstidning är berättigad till enligt 4 §. Stödet får dock högst uppgå till 2 239 000 kr. Förordning (2008:1341). 
  
 11 §  
 En tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska skall i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning, om tidningen 
  
 1. 
  
 uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsättningar för dagstidning, 
  
 2. 
  
 vänder sig till språkliga minoriteter i Sverige, 
  
 3. 
  
 har sin huvudredaktion i Sverige, och 
  
 4. 
  
 till minst 90 procent av den abonnerade upplagan är spridd i Sverige. (Förordning 1993:450). 
  
 Driftsstöd till elektroniskt distribuerade tidningar 
  
 11 a §  
 För elektroniskt distribuerade dagstidningar får driftsstödet jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produktion och distribution. (Förordning 1996:1607). 
 90 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 2 
 Beräkning och utbetalning 
  
 12 §  
 Frågan om huruvida en tidning uppfyller kraven för driftsstöd, ska bedömas med utgångspunkt i förhållandena under det kalenderår som föregår det år för vilket bidrag söks. Bedömningen av om driftsstödet överstiger en viss andel av tidningens rörelsekostnader enligt 2 b eller 5 a § ska dock göras med utgångspunkt i förhållandena under de två kalenderår som föregår det år för vilket bidrag söks. 
 För nyetablerade dagstidningar och för dagstidningar som kommer ut med fler eller färre nummer i veckan än tidigare får uppgifterna i stället avse den tidsperiod för vilken dessa kan fås. För uppgifter om täckningsgrad och upplaga får den perioden inte vara kortare än sex månader. Förordning (2010:1119). 
  
 13 §  
 Driftsstöd beräknas för kalenderår och med en tolftedel av bidraget för varje kalendermånad. 
 Driftsstöd lämnas för varje hel kalendermånad som tidningen kommer ut under det år som stödet avser. 
 Driftsstödet skall betalas ut månadsvis i förskott. (Förordning 1995:635). 
  
 14 §  
 Har upphävts genom förordning (1995:635). 
 Avveckling av driftsstöd 
  
 15 §  
 En dagstidning som inte längre har rätt till fullt driftsstöd på grund av att den överskrider kravet på högsta hushållstäckning är under det första året efter det att sådan rätt upphörde berättigad till tre fjärdedelar av det närmast föregående årets stödbelopp. Under de därpå följande två åren är tidningen, om den inte åter har rätt till fullt driftsstöd, berättigad till hälften respektive en fjärdedel av stödbeloppet. Förordning (2008:1341). 
 Återbetalning och återkrav 
  
 16 §  
 Ett tidningsföretag som tagit emot driftsstöd är återbetalningsskyldigt om 
 91 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:58 
  
 1. 
  
 tidningsföretaget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har orsakat att stödet lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 
  
 2. 
  
 stödet av något annat skäl än vad som avses i 1 har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och tidningsföretaget borde ha insett detta, 
  
 3. 
  
 stödet har använts i strid med vad som anges i 1 kap. 4 §, eller 
  
 4. tidningsföretaget inte lämnar sådan redovisning som avses i 
 5 kap. 3 a §. Förordning (2010:1538). 
  
 17 §  
 Om ett tidningsföretag är återbetalningsskyldigt enligt 16 §, ska Presstödsnämnden besluta att kräva tillbaka ett belopp som motsvarar vad företaget oriktigt har fått. 
 Om det finns särskilda skäl, får Presstödsnämnden helt eller delvis efterge krav på återbetalning. Förordning (2010:1538). 
  
 18 §  
 Om ett belopp som har återkrävts enligt 17 § inte betalas i rätt tid, ska dröjsmålsränta tas ut på beloppet. För uttag av dröjsmålsränta gäller i tillämpliga delar räntelagen (1975:635). Förordning (2010:1538). 
  
 3 kap.  
 Har upphävts genom förordning (1996:1607). 
 4 kap. Distributionsstöd 
 Villkor 
  
 1 §  
 Distributionsstöd får lämnas för varje abonnerat exemplar av en dagstidning 
  
 - 
  
 vars upplaga i huvudsak är betald, 
  
 - 
  
 som har ett abonnemangspris som inte uppenbart avviker från det pris tidningar har i den kategori som tidningen tillhör, 
  
 - 
  
 och som distribueras av ett distributionsföretag eller, av ett befordningsföretag i lantbrevbäringsturer eller särskilda tidningutdelningsturer, där minst två tidningsföretag deltar. (Förordning 1996:1607). 
  
 92 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 2 
  
 2 §  
 Tidningsföretag skall för att få distributionsstöd skriftligen förbinda sig att 
  
 1. 
  
 avstå från egen distribution av en abonnerad dagstidning inom alla områden där stödberättigad samdistribution förekommer om denna påbörjas vid en tidpunkt då den egna tidningen kan medfölja, och 
  
 2. 
  
 överlämna hela distributionsarbetet till postbefordringsföretaget respektive distributionsföretaget i varje område där tidningen deltar i stödberättigad samdistribution. 
  
 Presstödsnämnden får medge att ett distributionsföretag som underentreprenör anlitar ett tidningsföretag eller ett företag som ägs av eller ingår i en koncern med tidningsföretag. Medgivande får lämnas endast om det finns synnerliga skäl för en sådan ordning och under förutsättning att 
  
 1. 
  
 övriga tidningsföretag som deltar i samdistributionen inom distributionsområdet godtar att underentreprenören anlitas, och 
  
 2. 
  
 distributionsföretaget och underentreprenören samtycker till att dessa övriga tidningsföretag efter framställning till Presstödsnämnden skall kunna få de uppgifter som behövs för att kunna bedöma kostnader och kostnadsfördelning för en planerad eller pågående samdistribution. (Förordning 1996:1607). 
  
 3 §  
 Två distributionsföretag får samtidigt svara för stödberättigad samdistribution inom ett distributionsområde, om Presstödsnämnden medger det. 
 Ett postbefordringsföretags särskilda tidningsutdelningsturer, med undantag av lantbrevbäringsturerna, anses i detta sammanhang som ett distributionsföretag. (Förordning 1993:1739). 
 Förmedling av stöd 
 Villkor 
  
 4 §  
 Presstödsnämnden betalar ut stödet månadsvis i efterskott till distributionsföretaget eller postbefordringsföretaget. Distributionsföretaget och postbefordringsföretaget tillgodoför tidningsföretaget dess andel av detta belopp. (Förordning 1993:1739). 
 93 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:58 
  
 5 §  
 Ett distributionsföretag får förmedla distributionsstöd endast om företaget skriftligen förbinder sig att uppfylla följande villkor: 
  
 1. 
  
 Företaget ska inom sitt verksamhetsområde anordna samdistribution där det finns förutsättning för stödberättigad samdistribution. 
  
 2. 
  
 För samdistributionen ska företaget tillämpa prissättning enligt 3 för sådana tidningsföretag som har undertecknat en förbindelse enligt 2 § och ger ut tidningar som normalt kommer ut med minst ett nummer varje vecka. För en tidning som kommer ut en gång per vecka gäller vidare att den ska ha minst en procents hushållstäckning i den  
  
 A-region 
  där tidningens utgivningsort är belägen. 
  
 3. 
  
 Prissättningen ska vara sådan att storleken av den enskilda tidningens abonnerade upplaga inom distributionsområdet inte inverkar på distributionsavgiften per distribuerat exemplar. Om det blir väsentliga kostnadsskillnader på grund av att tidningarna väger olika mycket per exemplar, att distributionen av någon av tidningarna leder till mer administrativt arbete än för de andra eller att distributionen av någon av tidningarna leder till särskilda transportkostnader, får dock prissättningen anpassas till dessa skillnader. En sådan prissättning får däremot inte innebära att priset för distributionen av ett exemplar av den mest kostnadskrävande tidningen blir mer än tio procent högre än priset för distribution av ett exemplar av den minst kostnadskrävande tidningen. 
  
 4. 
  
 Företaget ska hålla samdistributionen öppen för samtliga dagstidningar 
  
 a) 
  
 vars upplaga är i huvudsak betald och har ett abonnemangspris som inte uppenbart avviker från vad tidningar har i den kategori som tidningen tillhör, och 
  
 b) 
  
 som vid tiden för samdistributionens början finns tillgängliga på orten. 
  
 5. 
  
 Företaget ska delge anbud på samdistribution inom ett distributionsområde till samtliga dagstidningar som har undertecknat förbindelse enligt 2 § vid en och samma tidpunkt. 
  
 Förbindelsen ska distributionsföretaget ge in till Presstödsnämnden. 
 94 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 2 
 Ett distributionsföretag får i samdistributionen distribuera annat än dagstidningar med distributionsstöd om kvaliteten i dagstidningsdistributionen inte försämras. Förordning (2010:1119). 
  
 6 §  
 Ett distributionsföretag får inte förmedla distributionsstöd, om distributionsföretaget ägs av eller ingår i en koncern med ett eller några få tidningsföretag. Ett sådant distributionsföretag får dock förmedla distributionsstöd 
  
 1. 
  
 om Presstödsnämnden medger det, och 
  
 2. 
  
 om distributionsföretaget först samtycker till att ett tidningsföretag som berörs av samdistribution som anordnas av distributionsföretaget efter framställning till Presstödsnämnden skall kunna få de uppgifter som behövs för att kunna bedöma kostnader och kostnadsfördelning för en planerad eller pågående samdistribution. 
  
 7 §  
 Förmedlas distributionsstöd av ett postbefordringsföretag ska företaget skriftligen förbinda sig att uppfylla de villkor som anges i 5 § första stycket  
 2–5. 
  Förordning (2010:1119). 
  
 8 §  
 Distributionsstöd lämnas årligen med 
  
 1. 
  
 10,30 öre per exemplar för de första 7 miljonerna stödberättigade exemplar, 
  
 2. 
  
 8,23 öre per exemplar för exemplaren mellan 7 miljoner och 14 miljoner, 
  
 3. 
  
 6,17 öre per exemplar för exemplaren mellan 14 miljoner och 21 miljoner, samt 
  
 4. 
  
 5,16 öre per exemplar för exemplaren över 21 miljoner. Förordning (2001:611). 
  
 9 §  
 Ett tidningsföretag som tagit emot distributionsstöd och som inte har följt en sådan förbindelse som avses i 2 §, är återbetalningsskyldigt. Förordning (2010:1538). 
  
 9 a §  
 Om ett tidningsföretag är återbetalningsskyldigt enligt 9 §, ska Presstödsnämnden besluta att kräva tillbaka ett belopp som motsvarar vad företaget oriktigt har fått. 
 95 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:58 
 Om det finns synnerliga skäl, får Presstödsnämnden efterge krav på återbetalning. Förordning (2010:1538). 
  
 9 b §  
 Om ett belopp som har återkrävts enligt 9 a § inte betalas i rätt tid, ska dröjsmålsränta tas ut på beloppet. För uttag av dröjsmålsränta gäller i tillämpliga delar räntelagen (1975:635). Förordning (2010:1538). 
  
 10 §  
 Om ett eller flera tidningsföretag lämnar samdistributionssystemet och de kvarvarande tidningsföretagen i samdistributionen i distributionsområdet därmed drabbas av väsentliga kostnadsökningar skall de få extra distributionsstöd under högst tre år. Det extra stödet till de kvarvarande tidningsföretagen får varje år sammanlagt inte vara högre än det belopp som betalats ut det senaste år till den eller de tidningar som lämnat samdistributionssystemet. Det extra stödet skall fördelas till de kvarvarande tidningsföretagen efter deras årliga andel av distribuerade tidningsexemplar. (Förordning 1996:1607). 
  
 11 §  
 Distributionsstöd ska inte betalas om ett tidningsföretag får vinst av tidningsdistributionen på ett sätt som uppenbarligen innebär ett kringgående av bestämmelserna om prissättning enligt 5 § första stycket 2 och 3. Förordning (2010:1119). 
 5 kap. Övriga bestämmelser 
  
 1 §  
 Ansökan om stöd enligt denna förordning ska vara skriftlig och ges in till Presstödsnämnden. 
 Ett tidningsföretag som ansöker om extrastöd enligt 2 kap. 2 § andra stycket ska i ansökan redovisa de nettokostnader som ska ligga till grund för stödet. Förordning (2010:1119). 
  
 2 §  
 Till tidningsföretag som, innan beslut om presstöd till företaget fattats, helt eller delvis pantsatt sitt förväntade presstöd, får stödbeloppet inte bestämmas till högre belopp än hälften av vad som annars skulle ha kunnat beviljas. 
  
 3 §  
 Presstödsnämnden får vid tillämpningen av denna förordning inte ta hänsyn till vare sig tidningens politiska inställning eller dess ställningstagande i enskilda frågor. 
 96 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 2 
  
 3 a §  
 Ett tidningsföretag som har beviljats driftsstöd för en dagstidning ska årligen i efterhand lämna in en redovisning till Presstödsnämnden om hur stödet har använts och vilka kostnader det har täckt. 
 Nämnden ska med utgångspunkt i lämnad redovisning kontrollera att användningen av driftsstödet sker i överensstämmelse med denna förordning. 
 Nämnden ska årligen göra en sammanställning av uppgifterna enligt första och andra styckena. Sammanställningen ska ges in till regeringen och Europeiska kommissionen. Förordning (2010:1119). 
  
 3 b §  
 Presstödsnämnden får besluta att ett stöd enligt denna förordning tills vidare inte ska betalas ut, om det kan antas att stödet har beviljats på grund av felaktiga uppgifter eller att rätt till stödet av annan anledning saknas. Förordning (2010:1538). 
  
 3 c §  
 Om Presstödsnämnden har beslutat om återbetalning av stöd enligt 2 kap. 17 § eller 4 kap. 9 a §, får nämnden göra avdrag på nytt stöd enligt denna förordning (kvittning). Förordning (2010:1538). 
  
 4 §  
 Presstödsnämndens beslut enligt denna förordning får inte överklagas. 
  
 5 §  
 Presstödsnämnden får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 
 Bilaga 
 Kommunernas indelning i  
 A-regioner 
  
 1. 
  
 Stockholm/Södertälje: Botkyrka, Danderyd, Ekerö, Haninge, Huddinge, Järfälla, Lidingö, Nacka, Nykvarn, Nynäshamn, Salem, Sigtuna, Sollentuna, Solna, Stockholm, Sundbyberg, Södertälje, Tyresö, Täby,  
  
 Upplands-Bro, 
 Upplands-Väsby, 
  Vallentuna, Vaxholm, Värmdö, Österåker. 
  
 2. 
  
 Norrtälje: Norrtälje. 
  
 3. 
  
 Enköping: Enköping, Håbo. 
  
 4. 
  
 Uppsala: Heby, Knivsta, Uppsala, Östhammar. 
  
 97 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:58 
  
 5. 
  
 Nyköping: Gnesta, Nyköping, Oxelösund, Trosa. 
  
 6. 
  
 Katrineholm: Flen, Katrineholm, Vingåker. 
  
 7. 
  
 Eskilstuna: Eskilstuna, Strängnäs. 
  
 8. 
  
 Mjölby/Motala: Boxholm, Mjölby, Motala, Vadstena, Ödeshög. 
  
 9. 
  
 Linköping: Kinda, Linköping, Åtvidaberg. 
  
 10. 
  
 Norrköping: Finspång, Norrköping, Söderköping, Valdemarsvik. 
  
 11. 
  
 Jönköping: Habo, Jönköping, Mullsjö, Vaggeryd. 
  
 12. 
  
 Tranås: Aneby, Tranås, Ydre. 
  
 13. 
  
 Eksjö/Nässjö/Vetlanda: Eksjö, Nässjö, Sävsjö, Vetlanda. 
  
 14. 
  
 Värnamo: Gislaved, Gnosjö, Värnamo. 
  
 15. 
  
 Ljungby: Ljungby, Markaryd. 
  
 16. 
  
 Växjö: Alvesta, Lessebo, Tingsryd, Uppvidinge, Växjö, Älmhult. 
  
 17. 
  
 Västervik: Västervik. 
  
 18. 
  
 Hultsfred/Vimmerby: Hultsfred, Vimmerby. 
  
 19. 
  
 Oskarshamn: Högsby, Mönsterås, Oskarshamn. 
  
 20. 
  
 Kalmar/Nybro: Borgholm, Emmaboda, Kalmar, Mörbylånga, Nybro,Torsås. 
  
 21. 
  
 Visby: Gotland. 
  
 22. 
  
 Karlskrona: Karlskrona, Ronneby. 
  
 23. 
  
 Karlshamn: Karlshamn, Olofström, Sölvesborg. 
  
 24. 
  
 Kristianstad: Bromölla, Kristianstad, Östra Göinge. 
  
 25. 
  
 Hässleholm: Hässleholm, Osby, Perstorp. 
  
 26. 
  
 Ängelholm: Båstad, Ängelholm, Örkelljunga. 
  
 27. 
  
 Helsingborg/Landskrona: Bjuv, Helsingborg, Höganäs, Klippan, Landskrona, Svalöv, Åstorp. 
  
 28. 
  
 Malmö/Lund/Trelleborg: Burlöv, Kävlinge, Lomma, Lund, Malmö, Staffanstorp, Svedala, Trelleborg, Vellinge. 
  
 29. 
  
 Ystad/Simrishamn: Simrishamn, Sjöbo, Skurup, Tomelilla, Ystad. 
  
 30. 
  
 Eslöv: Eslöv, Hörby, Höör. 
  
 31. 
  
 Halmstad: Halmstad, Hylte, Laholm. 
  
 32. 
  
 Falkenberg/Varberg: Falkenberg, Varberg. 
  
 98 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 2 
  
 33. 
  
 Göteborg/Alingsås: Ale, Alingsås, Göteborg, Härryda, Kungsbacka, Kungälv, Lerum, Mölndal, Partille, Stenungsund, Tjörn, Vårgårda, Öckerö. 
  
 34. 
  
 Uddevalla: Färgelanda, Lysekil, Munkedal, Orust, Sotenäs, Strömstad, Tanum, Uddevalla. 
  
 35. 
  
 Trollhättan/Vänersborg: Grästorp, Lilla Edet, Mellerud, Trollhättan, Vänersborg. 
  
 36. 
  
 Borås: Bollebygd, Borås, Herrljunga, Carter, Svenljunga, Tranemo, Ulricehamn. 
  
 37. 
  
 Lidköping/Skara: Essunga, Götene, Lidköping, Skara, Vara. 
  
 38. 
  
 Falköping: Falköping, Tidaholm. 
  
 39. 
  
 Skövde: Hjo, Karlsborg, Skövde, Tibro. 
  
 40. 
  
 Mariestad: Gullspång, Mariestad, Töreboda. 
  
 41. 
  
 Kristinehamn/Filipstad: Filipstad, Kristinehamn, Storfors. 
  
 42. 
  
 Karlstad: Forshaga, Grums, Hagfors, Hammarö, Karlstad, Kil, Munkfors, Sunne, Torsby. 
  
 43. 
  
 Säffle/Åmål: Bengtsfors,  
  
 Dals-Ed, 
  Säffle, Åmål. 
  
 44. 
  
 Arvika: Arvika, Eda, Årjäng. 
  
 45. 
  
 Örebro: Askersund, Hallsberg, Kumla, Laxå, Lekeberg, Örebro. 
  
 46. 
  
 Karlskoga: Degerfors, Karlskoga. 
  
 47. 
  
 Lindesberg: Hällefors, Lindesberg, Ljusnarsberg, Nora. 
  
 48. 
  
 Västerås: Hallstahammar, Surahammar, Västerås. 
  
 49. 
  
 Köping: Arboga, Kungsör, Köping. 
  
 50. 
  
 Fagersta: Fagersta, Lam, Skinnskatteberg. 
  
 51. 
  
 Sala: Sala. 
  
 52. 
  
 Borlänge/Falun: Borlänge, Falun, Gagnef, Leksand, Rättvik, Säter, Vansbro. 
  
 53. 
  
 Avesta/Hedemora: Avesta, Hedemora. 
  
 54. 
  
 Ludvika: Ludvika, Smedjebacken. 
  
 55. 
  
 Mora:  
  
 Malung-Sälen, 
  Mora, Orsa, Älvdalen. 
  
 56. 
  
 Gävle/Sandviken: Gävle, Hofors, Ockelbo, Sandviken, Tierp, Älvkarleby. 
  
 57. 
  
 Bollnäs/Söderhamn: Bollnäs, Ovanåker, Söderhamn. 
  
 58. 
  
 Hudiksvall/Ljusdal: Hudiksvall, Ljusdal, Nordanstig. 
  
 99 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:58 
  
 59. 
  
 Sundsvall: Sundsvall, Timrå, Ånge. 
  
 60. 
  
 Härnösand/Kramfors: Härnösand, Kramfors. 
  
 61. 
  
 Sollefteå: Sollefteå. 
  
 62. 
  
 Örnsköldsvik: Örnsköldsvik. 
  
 63. 
  
 Östersund: Mason, Bräcke, Härjedalen, Krokom, Ragunda, Strömsund, Åre, Östersund. 
  
 64. 
  
 Umeå: Bjurholm, Nordmaling, Robertsfors, Umeå, Vindeln, Vännäs. 
  
 65. 
  
 Skellefteå: Malå, Norsjö, Skellefteå. 
  
 66. 
  
 Lycksele: Dorotea, Lycksele, Sorsele, Storuman, Vilhelmina, Åsele. 
  
 67. 
  
 Piteå: Arjeplog, Arvidsjaur, Piteå, Älvsbyn. 
  
 68. 
  
 Luleå/Boden: Boden, Jokkmokk, Luleå. 
  
 69. 
  
 Haparanda/Kalix: Haparanda, Kalix, Överkalix, Övertorneå. 
  
 70. 
  
 Kiruna/Gällivare: Gällivare, Kiruna, Pajala. Förordning (2010:1119). 
  
 Övergångsbestämmelser 
 1990:524 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990, då förordningen (1981:409) om statligt stöd till dagstidningar ska upphöra att gälla. Denna förordning gäller till och med den 31 december 2016. Förordning (2010:1119). 
  
 2. 
  
 Denna förordning skall dock i fråga om driftsstöd tillämpas på stöd som avser år 1990. 
  
 3. 
  
 Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om stöd som har beviljats före ikraftträdandet. 
  
 4. 
  
 Om en dagstidning berättigar till allmänt oreducerat driftsstöd för år 1990 med tillämpning av denna förordning, men detta driftsstöd skulle bli mer än 5 % lägre än det produktionsbidrag som lämnades för år 1989, berättigar tidningen i stället till driftsstöd för år 1990 med ett belopp som uppgår till produktionsbidraget för år 1989 minskat med 5 %. 
  
 100 
  
 SOU 2012:58 
  
 Bilaga 2 
 Understiger det driftsstöd som skulle lämnas för en sådan tidning år 1991 tidningens produktionsbidrag för år 1989 med mer än 5 %, berättigar tidningen till driftsstöd för år 1991 med ett belopp som uppgår till vad som lämnades i driftsstöd för år 1990 minskat med hälften av skillnaden mellan sistnämnda belopp och vad som annars skulle lämnas i driftsstöd för år 1991. 
  
 5. 
  
 Om en dagstidning som berättigat till produktionsbidrag för år 1989 inte berättigar till allmänt driftsstöd för år 1990 enligt de nya bestämmelserna, skall tidningen ändå berättiga till driftsstöd för år 1990 med två tredjedelar och för år 1991 med en tredjedel av det belopp som lämnades som produktionsbidrag för år 1989. 
  
 Första stycket gäller dock inte för sådana tidningar som berättigade till särskilt produktionsbidrag enligt 11 § andra stycket den gamla förordningen och som berättigar till begränsat driftsstöd enligt den nya förordningen. Första stycket gäller inte heller sådana tidningar som berättigade till produktionsbidrag enligt 13 § den gamla förordningen. 
  
 6. 
  
 Företag som beviljats lån ur pressens lånefond och som önskar ersätta lånet med utvecklinggsstöd enligt denna förordning har rätt att få frågan om utvecklingsstöd prövad som ett nytt ansökningsärende. 
  
 1996:1607 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997. 
  
 2. 
  
 Har upphävts genom förordning (2010:1119). 
  
 3. 
  
 Har upphävts genom förordning (2010:1119). 
  
 1999:1074 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000. 
  
 2. 
  
 Har upphävts genom förordning (2010:1119). 
  
 3. 
  
 Har upphävts genom förordning (2010:1119). 
  
 2001:611 
 Denna förordning träder i kraft den 15 augusti 2001. De nya bestämmelserna skall dock tillämpas för tid från och med den 1 januari 2001. 
 101 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:58 
 2010:1119 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011. 
  
 2. 
  
 Vid beräkning av driftsstödets andel av rörelsekostnaderna enligt 2 kap. 2 b och 5 a §§ får redovisat underlag för 2009 och 2010 avse de totala rörelsekostnaderna i det bolag som ger ut den dagstidning som stödet har beviljats för. 
  
 2010:1538 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2011. 
  
 2. 
  
 De nya bestämmelserna i 2 kap.  
  
 16–18 
  §§ tillämpas endast för driftsstöd som betalas ut från och med den 1 januari 2011. 
  
 3. 
  
 De nya bestämmelserna i 4 kap. 9 b § tillämpas endast för distributionsstöd som betalas ut från och med den 1 januari 2011. 
  
 102 
 Förstudie 
 Förutsättningar för gränsöverskridande tidningssamarbete på samiska och meänkieli 
 30 sep 2011 
 Bilagor: 
  
 1. 
  
 Sydsamiska språket i tidningsform av Samiskt språkcentrum, 2011. 
  
 2. 
  
 Gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska 
  
 - 
  
 Meänkieliperspektivet, 2011 
  
 1 
  
 Innehållsförteckning 
  
 Sammanfattning och förslag 
 .................................................................................................................................... 
  
 4 
  
 1. Uppdraget 
 ............................................................................................................................................................. 
  
 6 
  
 2. Förstudiearbetet 
 ................................................................................................................................................... 
  
 9 
  
 3. Gränsöverskridande tidningssamarbete på samiska 
 ....................................................................................... 
  
 10 
  
 3.1 Bakgrund - Sverige 
 ..................................................................................................................................... 
  
 10 
  
 3.1.1 Det svenska presstödet......................................................................................................................... 
  
 10 
  
 3.1.2 Presstödsutredningen SOU 2006:8....................................................................................................... 
  
 10 
  
 3.1.3 Regeringens prop. 2009/10:199........................................................................................................... 
  
 11 
  
 3.2 NORGE - utvecklingen av det samiska presstödet 
 ................................................................................... 
  
 11 
  
 3.2.1 Det norska samiska presstödet............................................................................................................. 
  
 11 
  
 3.2.2 Start för tidningssidor på lulesamiska 2003......................................................................................... 
  
 11 
  
 3.2.3 Förändringen av norska presstödet 2008.............................................................................................. 
  
 12 
  
 3.2.4 Lulesamer betraktar Lokalavisa NordSalten som samisk tidning......................................................... 
  
 12 
  
 3.2.5 Systemet hämmar utökning av antalet samiska sidor........................................................................... 
  
 13 
  
 3.2.6 Initiativ till en sydsamisk tidning i Norge 2009................................................................................... 
  
 13 
  
 3.2.7 Norska Sametingets utredning om en sydsamisk tidning i juni 2009................................................... 
  
 14 
  
 3.2.8 Problematisering av samisk journalistik i norsk miljö.......................................................................... 
  
 14 
  
 3.2.9 Start för samisk sida i Snåsningen i juli 2009....................................................................................... 
  
 15 
  
 3.3 SVERIGE - förutsättningar för stöd till minoritetsspråk 
 ........................................................................ 
  
 15 
  
 3.3.1 Svenska tidningars intresse för presstöd till samisk sida...................................................................... 
  
 15 
  
 3.3.2 Svenska tidningarnas intresse för samiska frågor................................................................................. 
  
 16 
  
 3.3.3 Finansiering genom annonsmarknaden................................................................................................ 
  
 16 
  
 3.3.4 Finansiering genom prenumerationsmarknaden................................................................................... 
  
 16 
  
 3.3.5 Toleransen hos läsarna för en samisk sida............................................................................................ 
  
 16 
  
 3.3.6 Gränsöverskridande tidningssamarbete på gång i Jämtlands län.......................................................... 
  
 17 
  
 3.4 FINLAND - det selektiva presstödet 
 ......................................................................................................... 
  
 17 
  
 3.4.1 Presstöd till tidningssidor på samiska infördes i Finland 2008............................................................. 
  
 17 
  
 3.4.2 Finska presstödsförordningen 2008...................................................................................................... 
  
 17 
  
 3.4.3  
 EU-godkännande 
  till det finska presstödet 2008.................................................................................. 
  
 18 
  
 3.4.4 Smith söker finskt presstöd till sidor på samiska 2011.............................................................. 
  
 18 
  
 3 
 .5 Gränshinder för nordiskt tidningssamarbete 
 ........................................................................................... 
  
 18 
  
 3.5.1 Gränshinder för användningen av samiska språket.............................................................................. 
  
 18 
  
 3.5.2 Gränshinder för samproduktion........................................................................................................... 
  
 19 
  
 3.5.3 Gränshinder för distribution i grannlandet........................................................................................... 
  
 19 
  
 3 
 .6 Självständig samisk dagstidning som alternativ 
 ....................................................................................... 
  
 20 
  
 3.6.1 Start av samisk dagstidning som editionerad tidning eller avläggare................................................... 
  
 20 
  
 3.6.2 Avbruten projektstart för editionerad samisk dagstidning 2004........................................................... 
  
 20 
  
 3.6.3 Skärpta krav för editionerad tidning eller avläggare............................................................................. 
  
 21 
  
 3.6.4 Köp av utrymme för en självständig tidningsbilaga............................................................................. 
  
 21 
  
 3.6.5 Etablering av samisk gratistidning....................................................................................................... 
  
 22 
  
 3.7 Samarbete med etablerad lokaltidning 
 ..................................................................................................... 
  
 22 
  
 3.7.1 Skäl till samarbete med en lokaltidning............................................................................................... 
  
 22 
  
 3.7.2 Eventuell svensk samarbetspartner till Snåsningen.............................................................................. 
  
 22 
  
 3.7.3 Eventuell svensk samarbetspartner till Lokalavisa NordSalten............................................................ 
  
 22 
  
 3.8 Etablering av norska Ávvir i Sverige 
 ........................................................................................................ 
  
 22 
  
 3.8.1 Eventuell svensk samarbetspartner till Ávvir....................................................................................... 
  
 22 
  
 3.8.2 Svenskt presstöd nödvändigt för Ávvir................................................................................................ 
  
 23 
  
 3.8.3 Förslag från Ávvir på svensk bolagskonstruktion................................................................................ 
  
 23 
  
 3.8.4 Gilbert mellan Sverige och Norge om samverkan kring presstöd............................................... 
  
 24 
  
 3.9  
  
 E-tidning 
  
  i stället för papperstidning 
 ........................................................................................................ 
  
 25 
  
 3.9.1 Elektronisk distribution som alternativ................................................................................................ 
  
 25 
  
 3.9.2 Förslag på samisk  
 e-tidning................................................................................................................. 
  
 25 
  
 3.9.3 Svenskt presstöd för  
 e-tidningar........................................................................................................... 
  
 26 
  
 3.9.4 Teknikneutral presstödsreform på gång i Norge................................................................................... 
  
 26 
  
 3.9.5 Dagsfärskt initiativ för sydsamisk  
 e-tidning 
  på tvärs över gränsen...................................................... 
  
 26 
  
 3.9.6 Förslag på att börja med ett försöksprojekt.......................................................................................... 
  
 27 
 2 
  
 3.10 Språkets form - en central fråga i medieutbudet 
 ................................................................................... 
  
 27 
  
 3.10.1 Stort behov av texter på syd- och lulesamiska.................................................................................... 
  
 27 
  
 3.10.2 Stort samiskt utrymme i medieutbudet ger goda effekter................................................................... 
  
 27 
  
 3.10.3 Avgörande för samiskan att synas särskilt i mediedomänen.............................................................. 
  
 27 
  
 3.10.4 Översatta texter till samiska svarar inte mot behovet......................................................................... 
  
 28 
  
 3.10.5 Extra resurser behövs till korrekturläsning......................................................................................... 
  
 28 
  
 3.10.6 Sydsamiskan kräver särskild kvalitetsgranskning.............................................................................. 
  
 28 
  
 3.10.7 Nyskrivning av texter på samiska är att föredra................................................................................. 
  
 29 
  
 4. Gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli 
 .................................................................................... 
  
 30 
  
 SVERIGE........................................................................................................................................................... 
  
 30 
  
 4.1 Intresse och behov av en tidning på Sullivan........................................................................................ 
  
 30 
  
 4.2 Finansiering genom annonser................................................................................................................. 
  
 31 
  
 4.3 Finansiering genom prenumerationer...................................................................................................... 
  
 32 
  
 4.4 Tidningars intresse för svenskt presstöd för sidor på meänkieli.............................................................. 
  
 32 
  
 4.5 Tidningsbilaga på meänkieli................................................................................................................... 
  
 32 
  
 4.6 Kostnader för en sida på meänkieli......................................................................................................... 
  
 32 
  
 4.7 Gränsöverskridande tidningssamarbete................................................................................................... 
  
 32 
  
 4.8 Texter på meänkieli extra kostnadskrävande........................................................................................... 
  
 33 
  
 4.9  
 E-tidning 
  på Sullivan............................................................................................................................ 
  
 33 
  
 4.10 Haparandabladets remissyttrande till Pressutredningen 2004................................................................ 
  
 33 
  
 4.11 Förslag till kommande presstödsutredning från  
 STR-T......................................................................... 
  
 34 
  
 5. Förstudiens förslag 
 ............................................................................................................................................. 
  
 35 
  
 5.1 Kostnadsberäkningar.................................................................................................................................... 
  
 37 
  
 5.2 Finansiering.................................................................................................................................................. 
  
 40 
  
 6. Kartläggning av medier som riktar sig till samer 
 ............................................................................................ 
  
 41 
  
 FINLAND.......................................................................................................................................................... 
  
 41 
  
 YLE Sápmi................................................................................................................................................... 
  
 41 
  
 Smith.................................................................................................................................................. 
  
 42 
  
 NORGE.............................................................................................................................................................. 
  
 42 
  
 NRK Sápmi.................................................................................................................................................. 
  
 42 
  
 Ávvir............................................................................................................................................................. 
  
 44 
  
 Ságat............................................................................................................................................................. 
  
 44 
  
 Lokalavisa NordSalten.................................................................................................................................. 
  
 44 
  
 Snåsningen.................................................................................................................................................... 
  
 45 
  
 Daerpies Dierie............................................................................................................................................. 
  
 45 
  
 Nuorttanaste.................................................................................................................................................. 
  
 46 
  
 Ungdomsmagasinet Š................................................................................................................................... 
  
 46 
  
 Gába............................................................................................................................................................. 
  
 47 
  
 SVERIGE........................................................................................................................................................... 
  
 47 
  
 SR Sámi Radio.............................................................................................................................................. 
  
 47 
  
 SVT Sápmi................................................................................................................................................... 
  
 48 
  
 Samefolket.................................................................................................................................................... 
  
 49 
  
 Nuorat........................................................................................................................................................... 
  
 49 
  
 7. Kartläggning av medier som riktar sig till tornedalingar 
 ............................................................................... 
  
 50 
  
 FINLAND.......................................................................................................................................................... 
  
 50 
  
 Tidningar...................................................................................................................................................... 
  
 50 
  
 NORGE.............................................................................................................................................................. 
  
 50 
  
 Mendoza................................................................................................................................................. 
  
 50 
  
 SVERIGE........................................................................................................................................................... 
  
 50 
  
 Sveriges Radio.............................................................................................................................................. 
  
 50 
  
 Sveriges Television....................................................................................................................................... 
  
 50 
  
 Haparandabladet........................................................................................................................................... 
  
 51 
  
 METavisi...................................................................................................................................................... 
  
 51 
  
 Tornedal.se................................................................................................................................................... 
  
 51 
 3 
 Sammanfattning och förslag 
 Sametingets förstudie föreslår 
  
 1. 
  
 att en ny typ av presstöd för tidningar på samiska och meänkieli införs likt det presstöd som finns i Norge för samiska tidningar. (3.5.1) 
  
 2. 
  
 att ett särskilt presstöd inrättas efter norsk presstödsmodell för lokala tidningar som har sidor på samiska och meänkieli. I Norge infördes möjligheten för samiska sidor i lokaltidningar 2005. Samma typ av presstöd finns i Finland efter att stödet godkänts av  
  
 EU-kommissionen 
  2008.  
 (3.3.1-3.3.6) 
  
 3. 
  
 att kravet på att 90 procent av upplagan ska vara spridd i Sverige, slopas för tidningar på samiska och meänkieli i likhet med vad Pressutredningen 2004 föreslog. Frågan åter blivit aktuell genom möjligheten att etablera en samisk  
  
 e-tidning 
  med abonnenter i båda länder. (3.5.3) 
  
 4. 
  
 att Sverige och Norge sluter en överenskommelse, som inrymmer att Norge ger norska Ávvir möjlighet att expandera i Sverige mot att Sverige ger möjlighet för en ny svensk sydsamisk tidning att expandera i Norge. Det skulle förhindra att det norska presstödet för Ávvir och Ságat urholkas så mycket vid etablering av en ny norsk sydsamisk tidning, att det slår undan grunden för deras existens. (3.8.4) 
  
 5. 
  
 att kravet slopas på att en tidnings huvudredaktion ska ligga i Sverige vad gäller en samisk tidning.  
  
 (3.8.1-3.8.3) 
  
 6. 
  
 att den kommande pressutredningen tittar närmare på frågan om stöd till varianter av  
  
 e-tidningar, 
  som skriver på samiska och meänkieli. Idag finns nya lösningar som alternativ till en papperstidning. Ett exempel kan vara att svenskt presstöd ges till Ávvir för elektronisk distribution efter en etablering i Sverige.  
 (3.9.1-3.9.6) 
  
 7. 
  
 att kravet på egenproducerat innehåll förändras för att gynna samproduktion av tidningssidor mellan svenska och norska tidningar eller mellan tidningar som skriver på meänkieli. Sidorna bör undantas från mätning för att inte belasta svenska presstödstidningar, som vill publicera materialet, men som ligger nära det kritiska gränsvärdet. (3.5.2) 
  
 8. 
  
 att kravet slopas på att en samisk tidning, som skriver på svenska, ska göra det "i huvudsak" på svenska. Nuvarande presstödsregler innebär att en samisk tidning, som vill uppnå lägsta tillåtna upplaga på 1 500 ex och sedan ytterligare utvecklas, aldrig kommer att våga skriva på samiska till mer än högst 10 procent, eftersom regeln förhindrar mer samisk text.  
  
 (3.6.1-3.6.3) 
  
 9. 
  
 att extra resurser tilldelas för nyskrivna originaltexter, korrekturläsning och språkvård för de mest hotade språkvarieterna vid etablering av en samisk dagstidning eller tidningssidor på annat språk än svenska.  
  
 (3.10.1-3.10.7) 
  
 10. 
  
 att Haparandabladet får samma presstöd som vanliga tvådagarstidningar för att finansiera två sidor på meänkieli. Det betyder att presstödsbeloppet bör höjas från 2 239 000 kr till 3 492 000 kr. Höjningen på 1 253 000 kr motsvarar kostnaderna för två sidor på meänkieli (4.10, 5.1) 
  
 4 
 1. Uppdraget 
 5 
  
 6 
  
 7 
 2. Förstudiearbetet 
 Förstudien har gjorts i samarbete mellan Sametinget och Svenska Tornedalingarnas Riksförbund- Tornionlaaksolaiset,  
 STR-T. 
  En löpande dialog har förts med förbundets verksamhetsledare Russell, som ställt utredningsmaterial till förfogande. Williamson har skrivit en rapport, som medföljer som bilaga. 
 Klein vid Samiskt språkcentrum i Östersund har sammanställt fakta kring tidningsläsandet på speciellt det sydsamiska språket. 
 Enkäter med förfrågan om intresse att publicera stoff på samiska och meänkieli har gjorts hos samtliga dagstidningar i Norrbottens, Västerbottens och Jämtlands län. I Norge har alla samiska dagstidningar och lokaltidingar som publicerar sidor på samiska tillfrågats. I Finland har tidningar i finska Tornedalen kontaktats. Även resonemang har förts med företrädare för radio och TV. 
 En löpande dialog har förekommit med företrädare för tidningssamarbete i Nordens Gröna Bälte, norska Sametinget och Medietilsynet i Norge, vilket resulterat i att inititiv tagits för att kartlägga behovet att etablera en sydsamisk tidning på tvärs över gränsen. Den processen pågår just nu. 
 Förstudien har gjorts av Ross. 
 8 
 3. Gränsöverskridande tidningssamarbete på samiska 
 3.1 Bakgrund - Sverige 
 3.1.1 Det svenska presstödet 
 Gränsöverskridande tidningssamarbete berörs framför allt av regler som presstödsförordningen (SFS 1990:524) uppställer för det direkta driftsstödet till dagstidningar i Sverige. Driftsstöd går till tidningar som är andratidningar på utgivningsorten och det uppgick 2009 till cirka 480 miljoner kronor. 
 Presstödet betalas bara ut till sådana tidningsföretag som uppfyller villkoren för stöd. Med en dagstidning menas en en allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär. Den ska komma ut med minst ett nummer per vecka och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska och i huvudsak distribueras inom landet. Den ska komma ut under eget namn och dess egna redaktionella innehåll ska utgöra minst 55 procent. Tidningen ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 ex och i huvudsak vara abonnerad. 
 En dagstidning får inte ha en täckningsgrad som överstiger 30 procent. Ett undantag görs för en tidning i Haparanda, som ändå kan få presstöd, därför att den har ett redaktionellt innehåll som till minst 25 procent är skrivet på finska. Driftstödet är dock begränsat till det som gäller för en endagstidning, även om den utkommer flera dagar i veckan. 
 Stödet fördelas av Presstödsnämnden som är en statlig myndighet. Den följer särskilda föreskrifter under Kulturrådets författningssamling (KRFS 2009:1) vid dess tillämpning av presstödsförordningen. Tidningsstatistik AB sköter mätning av tidningars upplaga, och för det finns TS upplagebestämmelser. 
 Presstödet har funnits sedan början av  
 1970-talet. 
  Riksdagen beslöt 2010 att presstödsförordningen ska tidsbegränsas till den 31 december 2016. En översyn av presstödets inverkan på mediemångfalden och konkurrensen kommer också att göras med inriktning på att ta fram ett underlag till eventuella nödvändiga ändringar av presstödssystemet efter 2016. 
 3.1.2 Presstödsutredningen SOU 2006:8 
 Gränsöverskridande tidningssamarbete blev ett särskilt kapitel i den senaste presstödsutredningen 2004. Presstödskommittén lämnade i jan 2006 flera förslag som gällde tidningar till invandrare och nationella minoriteter. I betänkandet SOU 2006:8, sid  
 366-371, 
  föreslår kommittén ett särskilt driftsstöd till dagstidningar som ges ut på samiska eller meänkieli. Om tidningen uppfyller alla huvudsakliga förutsättningar, behöver dess egna redaktionella innehåll bara till minst 25 procent vara skrivet på samiska eller meänkieli. Kommittén föreslår också att en sådan tidning får saluföras utanför Sverige utan att förlora rätten att berättiga till driftsstöd men även tillgodogöra sig den upplaga som säljs utanför Sverige som underlag för presstödet. 
 Kommittén föreslår också ett mellanstatligt samarbete med Norge och Finland för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på samiska och meänkieli. Det kan gälla åtgärder för att minska kostnader för tryckning och distribution men också frågor om olika ekonomiska bidrag. t.ex. för att tidningar ska kunna ges möjlighet att upprätthålla en redaktionell bevakning i de tre länderna. 
 9 
 3.1.3 Regeringens prop. 2009/10:199 
 Regeringen 2010 följde endast ett av presstödskommitténs förslag, som berörde särskilt de nationella minoriteterna och det gällde ett initiativ till ett samarbete med berörda myndigheter och aktörer i Finland och Norge för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. Ett sådant samarbete kan t.ex. omfatta en  
 EU-rättslig 
  analys samt en undersökning av förutsättningarna för gränsöverskridande samarbeten på meänkieli och samiska. 
 Vid ett möte på kulturdepartementet i januari 2010 framförde Sametinget och Svenska Tornedalingarnas riksförbund,  
 STR-T, 
  att det kan vara svårt att etablera en ny tidning på samiska eller meänkieli under de generella villkoren i presstödsförordningen, men en framkomlig väg skulle kunna vara att försöka etablera samarbeten med befintliga tidningar med innehåll på meänkieli eller samiska. Önskemål framfördes därvid om uppdrag och medel för att genomföra förstudier kring hur gränsöverskridande tidningssamarbeten på meänkieli och samiska skulle kunna komma till stånd. 
 Regeringens uppdrag till Sametinget och Svenska Tornedalingarnas riksförbund,  
 STR-T, 
  kom i december 2010. 
 3.2 NORGE - utvecklingen av det samiska presstödet 
 3.2.1 Det norska samiska presstödet 
 Samiska tidningar i Norge sorterar under en särskild samisk presstödsordning, som tillkom 1987. Idag omfattar det presstödet tidningar, som har den samiska befolkningen som huvudmålgrupp, enligt den senaste målformuleringen 2008. Från 2008 omfattar programmet i första hand de två dagstidningarna Ávvir och Ságat. Ávvir är en sammanslagning sedan 2008 av Min Áigi och Hernandez. 
 Det totala samiska presstödet ligger på 21,6 milj NKR (2009), varav Ávvir, som skriver på nordsamiska, fick 12,2 milj NKR (2009) och Ságat, som skriver på norska, 9,0 milj NKR (2009). Fördelningen mellan de båda tidningarna beror på ett grundbidrag på 82,5 procent av produktionsbidraget, vilket båda tidningar får, och ett variabelt bidrag på resterande 17,5 procent, vilket fördelas efter antalet utgåvor och sidor på samiska, varav Ávvir får det mesta. Utgångspunkten för det variabla bidraget är att ge kompensation för merkostnaderna som den samiska texten innebär. 
 Bidrag till en lulesamisk sida i veckan går sedan 2005 till Lokalavisa NordSalten och bidrag till en sydsamisk sida i veckan går sedan 2010 till Snåsningen. Totalt ligger det beloppet på 4 procent av det totala produktionsbidraget. 
 För att få samiskt presstöd måste en tidning uppfylla vissa villkor. Lägsta upplaga är på minst 750 ex. Tidningen ska organiseras som ett aktiebolag och villkoren måste uppfyllas minst ett kalenderår innan stödet kan ges. 
 3.2.2 Start för tidningssidor på lulesamiska 2003 
 Efter ett initiativ av det samiska kulturcentret Árran har Lokalavisa NordSalten publicerat en sida lulesamisk text i varje nummer sedan 2003. Första åren skedde verksamheten i projektform och sedan utan stöd. Först 2005 inrymdes Lokalavisa NordSalten i den samiska presstödsordningen men bara med 1 procent av det totala produktionsstödet, cirka 130 000 NKR. Nordland fylkeskommun bidrog 2007 med 250 000 NKR för att inte projektet skulle läggas mer. 
 10 
 3.2.3 Förändringen av norska presstödet 2008 
 Mot bakgrund av sammanslagningen av tidningarna Min Áigi och Hernandez och en betydande budgetökning på 5 milj NKR gjordes en genomgång av presstödsförordningen 2007 - 2008. Översynen resulterade i en ändring av förordningen i juni 2008, varvid en större andel kunde avsättas till det variabla presstödet för samisk text. Det gynnade nystartade Ávvir. 
 Lokalavisa NordSalten fick också sitt bidrag ökat för den lulesamiska sidan från 1 till 2 procent, vilket innebar cirka 380 000 NKR. Tidningen beräknade de årliga kostnaderna för det året till 400 000 NKR fördelat på dels personalkostnader, dels ökade tryck- och distributionskostnader på grund av ökat genomsnittligt sidantal. Idag får Lokalavisa NordSalten 480 000 NKR. 
 En ändring infördes också för sydsamiska i förordningen, vilket skulle gynna stöd till produktion av tidningssidor på sydsamiska i norskspråkiga tidningar. Stödet utökades till att inte bara omfatta lulesamiska utan även sydsamiska, och det skrevs in att stödet kunde uppgå till 4 procent av produktionsstödet. 
 På grundval av samråd med Sametinget om ändringar i förordningen satte kulturdepartementet igång en utredning om hur presstödsförordningen i högre grad kan stimulera användningen av alla de samiska skriftspråken, underförstått en etablering av en sydsamisk tidning. Uppdraget gick till Medietilsynet, som fortfarande 2011 utreder frågan. 
 I presstödsförordningen gjordes också en ändring i ändamålsparagrafen. Definitionen för en samisk tidning ändrades från att samerna ska vara målgrupp till huvudmålgrupp. För en tidning som utges i eller har en betydande täckning inom de lule- eller sydsamiska kärnområdena. För dem finns inget krav på att de ska vara samiska. Bidraget beräknas utifrån antal utgivningar multiplicerat med antal sidor egenproducerat nyhets- och aktualitetsstoff på lule- och sydsamiska. 
 3.2.4 Lulesamer betraktar Lokalavisa NordSalten som samisk tidning 
 Presstödsförordningen i Norge förhindrade Lokalavisa NordSalten från att bli betraktad som en samisk tidning. Det har man reagerat emot på lulesamiskt område, för där var den en samisk tidning, eftersom de flesta samer i området prenumererar på den. Det har betydelse för beräkningen av presstödet. I lulesamisk miljö menar man att beräkningen ska vara lika för en tidning på lulesamiskt område som för tidningar i Finnmark, där Ávvir och Ságat verkar. Man anser att de tal, som staten använder vid fördelning av presstödet, är felaktiga och mer anpassade till tidningar som verkar i nordsamisk miljö. 
 Att medlen till lule- och sydsamiska tidningssidor kan tas från produktionsstödet för samiska tidningar har blivit en inflammerad politisk fråga, eftersom den posten varit reserverad för de nordsamiska tidningarna Ávvir och Ságat. För att behålla nivån på anslaget har de också mobiliserat egna centrala politiker för att försvara sin position hårdare. När de nordsamiska tidningarna beviljades kraftiga ökningar, blev inte lule- och sydsamiska tidningar prioriterade i lika hög grad. Ávvir och Ságat har dock sagt att de inte är emot en ökning för dem, men de anser att totalbudgetramen måste öka i motsvarande grad. 
 I lulesamisk miljö menar man att om inte reglerna förändras, behöver Lokalavisa NordSalten bara ändra stadgarna, så att tidningen anger att den är en lulesamisk tidning, så hamnar saken i ett annat läge. Man har samtidigt kritiserat Sametinget för att för att ha arbetat för lite för att öka resurserna för utgivning av lulesamiska sidor och bara engagerat sig för en generell ökning. Problemet med bristen på lule- och sydsamiskt tidningsutbud beror inte på avsaknad av aktörer i området, menar man, utan att presstödet är konstruerat för nordsamiska förhållanden och måste därför förändras. 
 11 
 3.2.5 Systemet hämmar utökning av antalet samiska sidor 
 Lokalavisa NordSalten har sett att det råder efterfrågan på lulesamiska texter. De har till exempel använts i skolans språkundervisning och i synliggörandet av lulesamiskan i Tysfjord kommun, som ingår i det språkliga förvaltningsområdet. Kommunen har därvid bedrivit språkupplärning av både anställda och kommunens befolkning, och för det har man tagit hjälp av texterna i Lokalavisa NordSalten. 
 Bristen på medel upplevs som särskilt besvärande, när Lokalavisa NordSalten önskat utvidga utbudet till två sidor. Förutsättningen för mer text är att det finns mer medel att söka för att man ska kunna anställa en samisk journalist och genom det slippa behöva läsa språkligt främmande översättningar, vilket man anser sker idag. 
 En annan hämmande faktor är att om Lokalavisa NordSalten ökar textmängden med ytterligare en sida, ökar ändå inte det samiska presstödet totalt, eftersom det är begränsat till ett fåtal procent av det totala produktionsstödet. Det innebär bara, att man vid en ökning konkurrerar med den tidning, som skriver på sydsamiska. Avgörande kan vara tillgången till journalister, som kan skriva på antingen lulesamiska eller sydsamiska, och i båda fallen råder en stor brist. 
 3.2.6 Initiativ till en sydsamisk tidning i Norge 2009 
 Bristen på en sydsamisk tidning i Norge gjorde att Sametinget tog initiativ till en sådan i maj 2008. Sametinget gjorde det genom att i en positionsrapport till kulturdepartementet föreslå en variabel kvotering av presstödet mellan  
 nord-, 
  lule- och sydsamiska för att stärka språkutvecklingen. En sida på lulesamiska kvoteras två gånger nordsamiska och en sida sydsamiska kvoteras tre gånger. 
 Kulturdepartementet svarade med att be Medietilsynet undersöka, om dagens regler i presstödet gav tillräckligt underlag för ett medieutbud på sydsamiska. 
 I ett remissyttrande på Sametingets förslag, svarade Landslaget for lokalaviser i feb 2009 att det enda realistiska för lule- och sydsamiska språket är tidningssidor på samiska. Sydsamiska sidor i Snåsningen skulle vara det klart bästa sättet att upprätthålla och stärka skriftspråket. I mars lobbade rådmannen i Snåsa kommun för att sådana sydsamiska sidor skulle införas i Snåsningen. Han underströk att tidningen hade en naturlig roll i förhållande till det samiska språket och kulturen och att tidningen distribuerades till de flesta hushåll i Snåsa. Snåsningen var beredd att redan under sommaren sätta igång med ett sådant tidningsprojekt. 
 Under remissomgången till Sametingets förslag gjorde även Adresseavisen och  
 Trönder-Avisa 
  som dominerande mediehus i regionen ett utspel till Medietilsynet om att de kunde bidra till att stärka medietäckningen i den sydsamiska miljön och att de även involverat Snåsningen i diskussioner om tankar och lösningar kring det. Det gällde ämnesområden som rörde en papperstidning och särskilt nätet som ny innehålls- och distributionskanal men även frågor om journalistisk integritet. De var öppna för att ta in även medspelare på svensk sida i dialogen. 
 Rapporten som följde från Medietilsynet, underströk uppfattningen att det hastade med ett sydsamiskt utbud. På sikt var dock den sydsamiska målgruppen förtjänt av ett medieutbud som täcker ett väsentligt större område än vad Snåsningen kan. Medietilsynet avvisade Sametingets förslag på kvotering av lule- och sydsamiska men såg positivt på att Snåsningen kunde producera stoff på sydsamiska så fort som möjligt, och det motiverade snabba åtgärder för Snåsningen. 
 12 
 3.2.7 Norska Sametingets utredning om en sydsamisk tidning i juni 2009 
 Som ett svar på Medietilsynets rapport tillsatte Sametinget en person med uppgift att åka runt i sydsamisk miljö för att lyssna på synpunkter kring förslaget på en tidningssida i Snåsningen och på erbjudandet om nättjänster genom  
 Trönder-Avisas 
  och Adresseavisen. 
 Under det första informationsmötet i Snåsa framkom synpunkter på att det samiska medieutbudet inte bara fick tillåtas bli koncentrerat kring Snåsa. Med kopplingen till etablerade norska tidningar, som visat intresse, fanns en risk att viktiga samiska frågor inte prioriterades av de norska redaktionerna. Den samiska vinklingen var en poäng. Det betydde att sydsamerna måste få en debattidning med plats för meningsutbyte och inte bara för snabba nyheter. Tanken att Ávvir skulle ha ansvar för att skriva på sydsamiska avvisades, eftersom journalister från norr stod alltför långt bort för att kunna skapa ett fullgott utbud i området. En senare kontakt med Ávvir gav vid handen att tidningen även uppfattade det som omöjligt att ta ansvar för för ett tidningsutbud på sydsamiska. 
 Längre norrut i Majavatn framfördes starkt önskemål om en självständig sydsamisk tidning och att den samiska kontrollen kunde säkerställas genom både samiskt ägarskap och en samisk redaktör. Samtidigt såg man fördelarna med att genom de stora mediehusen få tillgång till den tekniska kompetensen. Om det blev ett samarbete med regionala tidningar, hoppades man att bevakningen av samefrågorna skulle bli mer nyanserad. Av erfarenhet visste man att tidningarna mest var intresserade av konflikter, antingen inåt eller utåt. Det ansågs som närmast omöjligt, att främja det samiska perspektivet i existerande medier. 
 Under informationsmötet i Mo i Rana, längst norrut, såg deltagare fördelarna med ett samarbete med lokala och regionala norska tidningar, eftersom deras täckning av samiska frågor var väldigt bristfällig. Då kunde ett samarbete nyansera journalistiken, som annars uppfattades som konfliktorienterad eller romantiserad. I området var det få samisktalande och därför kände man sig beroende av att det samiska stoffet producerades och publicerades på norska. 
 3.2.8 Problematisering av samisk journalistik i norsk miljö 
 Vid rapporteringen från Sametingets rundresa om intresset för ett sydsamiskt tidningsutbud, uppfattade Medietilsynet att sydsamerna kände tveksamhet till att låta samiska journalister arbeta i norsk mediemiljö. De förstod att sydsamerna helst önskade en helt samisk dagstidning, fristående från norsk pressmiljö och med en samisk redaktör. 
 Hos de norska dagstidningarna Adresseavisen och  
 Trönder-Avisa, 
  som 2009 kom med förslaget att under vissa förutsättningar samarbeta för att värna om sydsamiskt språk och sydsamisk kultur, har man framhållit, att en tanke med utspelet var att bidra till att stärka yttrandefriheten och demokratin i den samiska miljön genom att stödja den nya unga sydsamiska journalistkår, som är på framväxt. Från tidningarna framhöll man att representanter för minoriteter kan uppleva en väldigt stark press på sig från sina egna att inte vara kritiska i sitt journalistiska arbete. Genom att erbjuda arbete i ett större mediehus, skulle man skapa en form av anställning, som gav ett slags redaktörsskydd, en trygghet som kunde vara svår att få på en liten redaktion. 
 Från samisk sida har man svarat att erbjudandet innebär ett vägval mellan två olika sätt att se på journalistik. Frågan är vad man anser värdet vara av att stödja lokala regionala tidningar för att utveckla deras samiska bevakning mot att ha en egen fristående samisk redaktion, som själv vinklar frågorna. Ett samiskt värde kan vara att få lyfta samiska frågor på ett bättre sätt i ett stort mediehus, men om det ska vara en samisk vinkel på allting, måste det bli en fristående redaktion. Det redaktionella oberoendet har traditionellt alltid varit väldigt viktigt i samisk debatt. 
 För de svenska tidningar som tillfrågats om intresset att söka ett svenskt presstöd för att ta in texter på samiska, har frågan om vem som producerar sidorna varit tydlig. Om man ska lyfta fram samiska 
 13 
 frågor och ta reaktioner på det, ska det ske utifrån tidningens redaktionella position och att tidningen har kontroll över språket, har man framhållit hos de svenska tidningarna. 
 3.2.9 Start för samisk sida i Snåsningen i juli 2009 
 Under Medietilsynet undersökning om ett medieutbud på sydsamiska blev Snåsningen uppmanad att starta utgivningen av samiska sidor snarast. I juli 2009 trycktes den första sidan på sydsamiska. På grund av brådskan gjordes ett undantag från en regel i presstödsförordningen, så Snåsningen kunde få presstöd ett halvår tidigare, vilket skedde under 2010. 
 I och med starten av Snåsningen har presstödsförordningens skrivning uppfyllts om att 4 procent av de totala produktionskostnaderna skulle gå till presstöd för berörda tidningar som skriver på lule- och sydsamiska. 
 3.3 SVERIGE - förutsättningar för stöd till minoritetsspråk 
 3.3.1 Svenska tidningars intresse för presstöd till samisk sida 
 På svensk sida är intresset för ett införande av svenskt presstöd till lokaltidningar i Sverige för tidningssidor på lule- och sydsamiska enligt norsk presstödsmodell genomgående stort. Reaktionen varit, att när den ordningen redan tillämpas i Norge och Finland, finns det all anledning även för Sverige att titta på förslaget. Enda invändningen har varit att ett gränsöverskridande samarbete skulle kunna förhindras genom  
 EU-reglerna. 
  Enligt beslut av  
 EU-kommissionen 
  från 2008 är dock det finska presstödet som utgår till tidningar på romani, samiska, svenska eller teckenspråk förenligt med fördraget. 
  
 - 
  
 Skulle vi lösa frågorna kring utgivarens ansvar och få alla kostnader betalda, tycker jag att möjligheten låter väldigt spännande. Blir det som i Norge att stödet motsvarar nästan en tjänst, skulle det vara jätteintressant. Ekonomin är en avgörande faktor. Är det kostnadsneutralt, skulle det bli ett mervärde för vissa av våra läsare. Om vi sedan får en eller två nya prenumeranter vore det inte fel (Norrländska Socialdemokraten). 
  
 - 
  
 Jag är inte ointresserad av att ge ut sidor på samiska, men redaktionsledningen behöver ta ställning till det först  
  
 (Norrbottens-Kuriren). 
  
 - 
  
 Spontant framstår det som oerhört intressant för oss. Sedan jag tillträdde för cirka två och ett halvt år sedan som ansvarig utgivare har jag diskuterat möjligheterna för ett närmare samarbete med samebyarna. Jag vill att bygden ska känna stolthet över det samiska folket, kulturen, språken. Med vår dominanta ställning i regionen känner vi ett ansvar för det (Norra Västerbotten). 
  
 - 
  
 Förslaget är definitivt intressant att titta närmare på. Frågan är hur många potentiella prenumeranter det skulle ge. Tidningar i Norr planerar att starta en prenumererad lokaltidning i sydsamiskt område med fokus på Lycksele, Åsele, Dorotea, Vilhelmina, Storuman och Sorsele. För att kalkylen ska gå ihop behöver vi minst 2 000 prenumeranter. I det sammanhanget är 100 nya prenumeranter väldigt mycket och då skulle man kunna tänka sig en samisk sida (Västerbottningen). 
  
 - 
  
 För förslaget på ett svenskt presstöd efter norsk modell måste vi fundera på och växla frågan med andra personer på redaktionen (Västerbottens Kuriren). 
  
 - 
  
 Detta låter intressant (Västerbottens Folkblad). 
  
 14 
  
 - 
  
 Viktigt är att veta om det finns en marknad för ett gränsöverskridande samarbete eller något särskilt stöd att hämta. Blir det ett presstöd eller regionala bidrag för samiska språket, är det intressant. Särskilt intressant vore det att se om det är något man kan dra nytta av på bägge sidor gränsen. Finns det en marknad, är det inte svårt att hoppa på tåget (Östersunds Posten). 
  
 - 
  
 Särskilt när det gäller samisk mediebevakning behövs ett samarbete över gränsen. Om den blir en sida inne i den ordinarie tidningen, skulle den stärka möjligheterna att öka upplagan och kanske få högre presstöd (Länstidningen Östersund). 
  
 3.3.2 Svenska tidningarnas intresse för samiska frågor 
 En tidnings intresse för samiska frågor är inte en relevant drivkraft för utgivare med en stor och bred läsekrets att bevaka samefrågor. I stället vill man tänka i journalistiska ämnen som småföretagarfrågor, jakt, natur, rovdjur eller mobiltäckning. Materialet måste vara intressant för andra grupper än bara samer, och om deras intressen sammanfaller, är det intressant att även vad de tycker. En brist man kan känna av är möjligen att inte ha rätt kontaktnät in bland samerna. Det är så man ska se intresset för att ta in en samisk sida i tidningen. 
 3.3.3 Finansiering genom annonsmarknaden 
 Grundinställningen för alla lokaltidningar är att de måste vara kommersiella. Därför är det viktigt att veta om det finns annonsintäkter för en samisk sida. För det efterfrågar många tidningar direkt en marknadsundersökning. 
 Erfarenheten från Norge och Lokalavisa NordSalten är att förhoppningarna att få in annonser för den samiska delen till väldigt liten grad uppfyllts. Tysfjord kommun, som ingår i det samiska förvaltningsområdet, har annonser på både samiska och norska, vilket gör att deras annonser varit mycket större än vanliga. Fylkeskommunen eller statliga organ har dock inte annonserat, som det var sagt. 
 3.3.4 Finansiering genom prenumerationsmarknaden 
 För möjligheten att få finansiering genom prenumerationer skiljer sig inställningen mellan tidningarna i Sverige. För tidningar utan presstöd utgör det antal prenumeranter, som kan tillkomma, inget tillräckligt underlag. För en tidning som tar emot presstöd, kan redan ett hundratal nya prenumeranter betyda väldigt mycket, eftersom det kan innebära, att man får en möjlighet att kvalificera sig för presstöd eller få ett högre presstödsbelopp. 
 3.3.5 Toleransen hos läsarna för en samisk sida 
 Det finns en toleransgräns för ren text på samiska, men det skiljer sig lite i uppfattningarna hos de lokaltidningar som tillfrågats. Om det bara är samisk text utan översättning, kan toleransen vara liten. Acceptansen anser man nog finnas, när samiska talas inom utgivningsområdet. Det bör även finnas förståelse för det genom historien i området. Blir det bara en eller två sidor i veckan, skulle det säkert inte spela någon roll, när en tidning kan ha över 50 sidor per dag. Läser man inte texten så bläddrar man bara förbi. Så låter några av synpunkterna från svenska lokaltidningar. 
 Erfarenheten från Lokalavisa NordSalten i Norge är att det från början fanns en skepsis till samisk text men att det lade sig väldigt fort. Första året försökte tidningen skriva enbart på lulesamiska, men det var inte populärt. Några få sa upp tidningen, men alla har senare kommit tillbaka igen. Det visade sig bli bättre när man började med parallella texter på norska och lulesamiska. Ett resultat av den lulesamiska sidan har varit att man ökat både sidantalet och upplagan. Ett intryck är också att tidningen bidragit till att motsättningar mellan samiska och norska i området blivit mycket mindre. De allra flesta förstår inte lulesamiska, men de har vant sig till att både se och acceptera språket. 
 15 
 Erfarenheten från Snåsningen är att man fått god respons på de sydsamiska texterna särskilt från den samiska miljön. Det gäller både från till exempel den samiska internatskolan och andra utbildningssammanhang. Artiklar har använts för en tillrättalagd kurs i sydsamiska. 
 3.3.6 Gränsöverskridande tidningssamarbete på gång i Jämtlands län 
 Idén om ett gränsöverskridande tidningssamarbete har vuxit fram parallellt på flera håll. Tidningarna i Jämtland och Tröndelag har under 2010 bedrivit ett Interreg förprojekt "Nyheter och information Över Gränsen" för att undersöka förutsättningarna för ett utökat nyhets- och informationsutbyte inom Nordens Gröna Bälte. 
 På en samling kastades fram en idé om att göra något tillsammans för att bidra till att stärka yttrandefriheten och demokratin i den samiska miljön. Det var en god idé, men ingen kommersiell idé. Efter årsskiftet 2012 startar huvudprojektet, som går ut på att bygga nätverk och få tidningarna i båda länder att utbyta mer nyheter om vad som händer på andra sidan gränsen genom att utveckla gränsöverskridande arenor som verktyg. Ett samarbetsområde som nämnts är utbyte av samiska nyheter. 
 3.4 FINLAND - det selektiva presstödet 
 3.4.1 Presstöd till tidningssidor på samiska infördes i Finland 2008 
 Det finska presstödet har funnits sedan 1971 och har fungerat i stort sett utan ändringar fram till 2008. Ändringen har inneburit att fördelningsgrunderna till presstödet till övervägande del blivit parlamentariska, vilket innebär att stödet fördelas av de politiska partierna. Den andra typen är det selektiva presstödet, där förändringen mot tidigare praxis är att det införts ett nytt kriterium, nationella minoritetsspråk, vid sidan av det gamla stödet för svenska tidningar och teckenspråk. Det selektiva stödet är inte partipolitiskt färgat. För selektivt presstöd reserveras 500 000 euro, cirka 4,5 milj kr. Det låga beloppet kan förklaras med att det inte finns så många svenskspråkiga tidningar, som stödet i huvudsaklingen är avsett för. 
 3.4.2 Finska presstödsförordningen 2008 
 Målgrupper 
 Det finska presstödet riktar sig framför allt till tidning eller nätpublikation som ges ut på svenska eller för produktion av nyhetstjänster på svenska eller teckenspråk. Det kan också användas för tidning eller nätpublikation på samiska eller romani eller för produktion och publicering av material på samiska i samband med en tidning som ges ut på finska eller svenska. 
 Upplaga 
 Stödet är avsett för tidningar med högst 15 000 ex i upplaga. 
 Kostnader 
 Som godtagbara kostnader betraktas tidningens eller nätpublikationens  
 redaktions-, 
 tryck-, 
 marknadsförings-, 
  administrations- och distributionskostnader. 
 För publicering av material på samiska i samband med en tidning som ges ut på finska eller svenska betraktas som godtagbara kostnader  
 redaktions-, 
  marknadsförings- och administrationskostnader och andra motsvarande produktionskostnader. 
 Om en tidning, nätpublikation eller nyhetstjänst som får understöd också får annat statsunderstöd eller offentligt stöd, får understöden sammanlagt inte överskrida 40 procent av tidningens driftskostnader. 
 16 
  
 E-tidning 
  
 I presstödsförordningen beskrivs en nättidning som en elektronisk publikation, som ställts till allmänhetens förfogande genom ett öppet datanät och vars innehåll kompletteras minst tre gånger i veckan och som innehåller nyheter från hela riket och från utlandet samt redogörande och kommenterande artiklar om olika områden i samhällslivet. 
 3.4.3  
 EU-godkännande 
  till det finska presstödet 2008 
 Innan införandet anmälde Finland ändringarna till  
 EU-kommissionen. 
  I maj 2008 godkände kommissionen presstödet och anförde att stödet gynnar mångfalden, skyddar minoritetsspråken och det kan anses inte påverka konkurrensen eller handeln inom EU på ett negativt sätt. 
  
 EU-kommissionen 
  bedömde åtgärden direkt mot bakgrund av artikel 87.3 c i  
 EG-fördraget, 
  eftersom det inte finns några särskilda riktlinjer för statligt stöd till tidningspressen. Kommissionen är medveten om att mottagarna av presstödet i viss mån kan konkurrera med andra företag, som är verksamma inom tidningsutgivning, men i den mån åtgärden påverkar konkurrensen negativt uppvägs detta i stor utsträckning av de positiva effekterna för mediemångfald och flerspråkighet i Finland. 
 3.4.4 Smith söker finskt presstöd till sidor på samiska 2011 
 Kommunikationsdepartementet föreslog i april 2010 att av de 500 000 EUR, som regeringen reserverat för det selektiva presstödet, skulle 450 000 EUR gå till nyhetsbyrån FNB, som producerar svenskspråkigt nyhetsmaterial till svenskspråkiga tidningar i Finland och nyhetsbyråmaterial till tidningar i Norden. Resterande 50 000 EUR skulle gå till Smith för att utveckla av en webbplats med nyhetsmaterial på samiska i samband med tidningen. Motivering för stödet till Lapin Kansa var att det sannolikt var det enda sättet att åstadkomma ett regelbundet utkommande tryckt nyhetsmedium på samiska i Finland. 
 Smith ansökte i april 2011 om medel till samiskspråkiga sidor i tidningen från det selektiva presstödet. Tidningen planerar att skriva  
 1-2 
  sidor i veckan som extraservice för de samiska läsarna. Om medlen beviljas, kommer tidningen att anställa en samiskspråkig journalist. 
 Smith begärde presstöd efter anmodan av sameföreningen i Rovaniemi, Roavvenjárgga Sámi Searvi Mii. Finland saknar en samiskspråkig tidning. Idén om att samarbeta med en etablerad tidning föddes 2005 hos sameföreningen, vilket ledde till att föreningen tog kontakt med flera stora tidningar i Finland. Eftersom Smith har sitt täckningsområde i samiska områden, ansåg föreningen det mest naturligt att samarbeta med den. 
 Om man ska få statligt presstöd, kan samarbetet inte ske med mindre lokaltidningar. Det har inneburit att den norska samiskspråkiga dagstidningen Ávvir inte kunnat bli aktuell. Från statligt håll har man menat, att det enda förnuftiga sättet att säkerställa en regelbunden distribution på samiska är att etablera samarbete med en existerande finsk tidning. 
 3.5 Gränshinder för nordiskt tidningssamarbete 
 3.5.1 Gränshinder för användningen av samiska språket 
 Enligt presstödsförordningen får en tidning, vars text inte i huvudsak är skriven på svenska, likställas med en dagstidning och därmed ha rätt till driftsstöd. Skulle en samisk tidning lyckas skriva i huvudsak på samiska, som enligt Presstödsnämndens tolkning är minst 67 procent, riskerar ändå tidningen att få problem. Genom att språkförståelsen och läskunnigheten på samiska är så begränsad, blir det i praktiken omöjligt att få tillräckligt många prenumerationer, så att tidningen överskrider 
 17 
 lägsta upplagenivå, som är 1 500 ex. Skulle tidningen minska språkambitionerna något och begränsa det språkliga innehållet för att locka en större andel svenskspråkiga, måste språkinnehållet i tidningen sänkas så drastiskt som ända ner till 10 procent för att tidningen ska fortsätta att få presstöd, enligt reglerna. 
 För den norska femdagarstidningen Ávvir, som skriver helt på samiska, reser sig nästan oöverstigligliga hinder för en etablering i ett annat nordiskt land. I Sverige kalkylerar tidningen inte med en upplaga på mer än 400 ex, vilket är en nivå som är helt otillräckligt för att få presstöd. I Sverige är marknaden därför stendöd för en samisk tidning, som skriver mer än 10 procent på samiska. I Norge behöver en samisk tidning inte ha mer än 750 ex för att få samiskt presstöd. Det gör att det i praktiken är omöjligt för Ávvir att utkomma i Sverige i samma format, om inte de svenska presstödsreglerna ändras. Alternativet är att Ávvir tar in svensk text för att bredda innehållet och genom det lockar fler prenumeranter eller väljer att bli en del i en svensk tidning. 
 I Finland kunde inte norska Ávvir bli mottagare av det finska presstödet till samiska tidningar, eftersom det samiska språket begränsade storleken på Ávvir och även där gjort det omöjligt med en etablering. För Ávvir är regelverket ett ogenomträngligt gränshinder både i Sverige och Finland. 
 3.5.2 Gränshinder för samproduktion 
 Ett gränsöverskridande tidningssamarbete kan inte bedrivas hur långt som helst, eftersom det bjuder på en rad begränsningar med hänsyn till rådande regler i respektive länders presstödsförordningar. Det finns krav i både Sverige och Norge på att det journalistiska materialet ska vara egenproducerat. 
 I Norge förekommer samproduktion mellan den norska invandrar- och minoritetstidningen Bosnisk Post till en del. I presstödsförordningen för samiska tidningar finns ett krav på egenproduktion men inte någon gräns i procentandelar. 
 I Sverige skall enligt presstödsförordningen en tidning ha minst 55 procent eget innehåll för att beviljas presstöd. Det betyder att förordningen medger samproduktion men bara till en begränsad del. Om det gränsöverskridande samarbetet innebär att två tidningar producerar en och samma sida, kan sidan i Sverige komma att räknas som centralproducerad. Om den samiska texten görs på annat håll än på den egna redaktionen, är den inte unik. Samma gäller annonser,  
 TV-program, 
  insändare och debattsidan. 
 För en svensk tidning som uppbär presstöd, kan den gemensamt framtagna samiska sidan innebära problem, om tidningen därigenom kommer farligt nära övre gränsen för det centralproducerade materialet, vilket skulle innebära att tidningen riskerar tappa presstödet. En lösning skulle vara, att den samiska sidan bedömdes som samhällsinformation eller att Presstödsnämnden medger undantag.. 
 3.5.3 Gränshinder för distribution i grannlandet 
 Enligt presstödsförordningen i Sverige skall en nyhetstidning på svenska i huvudsak distribueras inom landet. Är det en tidning, vars text inte i huvudsak är skriven på svenska och om tidningen vänder sig till språkliga minoriteter, ska den till minst 90 procent av upplagan distribueras i Sverige. Det begränsar distributionen av upplagan utanför landets gränser till enbart 10 procent. 
 I Pressutredningen 2004 fanns ett slopande av kravet på 90 procent vad gällde tidningar på samiska och meänkieli. Regeringen 2010, prop. 2009/10:199, erinrar om att enligt ett beslutet av EU- kommissionen 2008 är det finska presstödet till tidningar på romani, samiska, svenska eller teckenspråk förenligt med  
 EU-fördraget. 
  I beslutet anges i och för sig att stödet kan snedvrida konkurrensen, men att snedvridningen torde vara begränsad eftersom tidningsföretagen är små aktörer på marknaden och tidningarna har en begränsad målgrupp. I det finska presstödet medger dock inga möjligheter att saluföra sig utanför landets gränser. Svenska regeringen bedömer att vissa av de 
 18 
 tidningar som skulle kunna få stöd genom att kravet på 90 procent slopas, kan ha stora målgrupper i andra medlemsstater. 
 Regeringen 2010, prop. 2009/10:199, vidtar dock inga av de förändringar, som Pressutredningen 2004 föreslagit, därför att den menar att det är tveksamt om förslaget kommer att få avsedd effekt. 
 I Norge finns en tidning, vars upplaga till stor del distribueras i Sverige. Den minoritetsspråkiga publikationen Bosnisk Post ges ut i Östfold men också i Sverige, vilket inte innebär några problem i Norge. En regel säger dock att tidningen bara får presstöd för sina norska abonnenter. En norsk samisk tidning som distribueras i Sverige, kan inte heller få presstöd för delen i Sverige. 
 En sydsamisk tidning som etableras i Sverige, antingen som pappers- eller  
 e-tidning, 
  måste kunna distribueras även i Norge, eftersom hälften av eventuella sydsamiska abonnenter befinner sig där. Tillsammans skulle de passera lägsta upplagenivå för presstödet på 1 500 ex. Daerpies Dierie har den upplagan, uppdelad på cirka 750 abonnenter i varje land. Skulle tidningen i Sverige ensamt uppnå 1 500 ex, kan den sydsamiska tidningen distribueras enbart till 150 abonnenter i Norge. Det är ett gränshinder som omöjliggör start av en sydsamisk tidning. 
 3.6 Självständig samisk dagstidning som alternativ 
 3.6.1 Start av samisk dagstidning som editionerad tidning eller avläggare 
 Ett traditionellt sätt att etablera en tidning på en ny ort i Sverige har varit att editionera en redan etablerad tidning eller skapa en avläggare med en ny titel. Två tidningar på olika orter har då kunnat ha samma ägare, som vid etableringen dragit fördelar av eget kapital, kunnande, personal, tryckeri, distribution och ett redan upparbetat nätverk. Grunden för metoden utgår från presstödsförordningens krav på minst 55 procent egenproducerat material, vilket medger ett samproducerat material på 45 procent. 
 Samarbete med ett lokalt mediehus skulle för samisk del innebära att man föreslår mediehuset att starta en samisk tidning med hjälp av dess material, som man antingen återanvänder eller efterbehandlar. Metoden användes tidigare med framgång av  
 A-pressen 
  och har på senare tid övertagits av av Fria Tidningar och ETC, som startat en rad småtidningar efter varandra på flera orter i landet med upplagor runt 2 000 ex. 
 3.6.2 Avbruten projektstart för editionerad samisk dagstidning 2004 
 I samisk miljö planerades start av en samisk endagstidning 2004 genom editionering av Miljömagasinet. Metoden skulle prövas för att med stöd av den redan verksamma tidningen finansiera etableringen. Utvecklingen av projektets senare del är beskrivet i Presstödsutredningen SOU 2006:8 sid  
 351-357. 
  På grund av att medel inte beviljades ens till en blygsam förstudie, fullföljdes inte planerna. I Presstödsutredningens betänkande är det avbrutna tidningsprojektet beskrivet, varvid även det känsliga förhållandet mellan Sametinget och samiska medier till en del är berört. Statens kulturråd höjde sig över det provinsiella och beviljade utan vidare projektet 245 000 kr till samisk språkutveckling i tidningen. Statliga Sveaskog sponsrade projektet inledningsvis med 620 000 kr, och utlovade mer när tidningen kommit igång. 
 Den samiska tidningens huvudspråk i projektet skulle vara på svenska men innehålla sidor på samiska. Förutsättningarna var självskrivna, eftersom inget annat realistiskt alternativ fanns för att starta en samisk dagstidning. Tillräckligt anpassade presstödsregler saknas fortfarande för samiska och meänkieli, som är hotade minoritetsspråk i Sverige, vilket Europarådet senare skulle bekräfta. Presstödsförordningen har i praktiken begränsat möjligheterna för en tidning, som har problem med att 
 19 
 klara produktionen av text på samiska och meänkieli, till att inte ha mer än 10 procent på de språken. Det mer svåruppfyllda alternativet är att tidningen måste skriva "i huvudsak" på annat språk än svenska, dvs till minst 67 procent, enligt Presstödsnämndens tolkning. Ett undantag finns för Haparandabladet, som får ha den lägre nivån minst 25 procent på finska, enligt paragrafen om begränsat driftsstöd. Presstödsförordningen gör alltså en hårdare bedömning av minoritetsspråken samiska och meänkieli, som är hotade, än finska, som inte är det, vilket kan tyckas märkligt i ljuset av Europarådets kritik. 
 Det nedlagda samiska tidningsprojektet fick dock Presstödsutredningen 2004 att anvisa en kompromisslösning genom att föreslå en särskild bestämmelse för dagstidningar, som skriver på samiska och meänkieli. Förslaget var att höja den tillåtna texten på samiska och meänkieli från högst 10 procent till minst 25 procent. I ett remissyttrande från det samiska tidningsprojektet pekades dock på vilka svårigheter som kunde uppstå i ett nystartat tidningsprojekt, som successivt vill arbeta upp den samiska textandelen, att drastiskt höja andelen från 10 ända till 25 procent. Det skulle innebära, att om tidningsprojektet misslyckades med ökningen, riskerade tidningen att förlora presstödet. Projektets förslag var att ingen procentangivelse alls skulle förekomma för tidningar på samiska och meänkieli. 
 Regeringen 2010 följde inte Pressutredningens förslag att sänka andelen samiska till 25 procent. Konsekvenserna har blivit, att problemet med att successivt höja andelen från en sida, som gäller vid motsvarande situation i Norge för norska lokaltidningar och som förstudien föreslår ska gälla i Sverige, till flera sidor, kvarstår vid etablering av en dagstidning på samiska eller meänkieli i Sverige. 
 En samisk tidning, som har svenska som huvudspråk men som vid en kommande presstödsreform tar emot stöd för en tidningssida på samiska, måste rimligen våga utöka antalet sidor på samiska successivt och inte tvingas begränsa antalet tidningssidor till 10 procent av innehållet av rädsla för att förlora presstödet. 
 3.6.3 Skärpta krav för editionerad tidning eller avläggare 
 Vid start av ny tidning eller editionering gäller kravet att varje tidning ska ha minst 55 procent egenproducerat material. Det kan innebära kraftiga begränsningar för användningen av det gemensamma materialet. Två tidningar kan ha samma ägare och samverka kring administration, teknik och innehåll, men kravet är att de ska olika ansvarige utgivare, redaktioner, redaktionsledningar och abonnenter. Även om de nya tidningen har minst 55 procent eget innehåll, kan den anses som en och samma publikation som modertidningen. 
 För en editionerad tidning eller avläggare innebär det skärpta krav från Presstödsnämnden, som bedömer varje enskilt fall för sig för att avgöra självständigheten. Vid prövningen ser man på om det finns självständigt beslutsfattande vad gäller innehållet och om tidningen har redaktionella resurser för att klara utgivningen. Man prövar också om tidningen framstår som självständig vad gäller form och layout. Avgörande i positiv riktning skedde i ett fall genom att de två aktuella tidningarna omformades, så att de mer kompletterade varandra. Man lade en viss typ av innehåll i den ena tidningen och ett annat innehåll i den andra. 
 3.6.4 Köp av utrymme för en självständig tidningsbilaga 
 Att producera det samiska materialet som en tidningsbilaga är ett annat möjligt alternativ i ett samarbete med ett etablerat mediehus. Bilagan kan ha en självständig samisk redaktion, som köper utrymme i tidningen. Redaktionen kan producera bilagor till alla tidningar som är intresserade. Problemet kan bli layouten, för många tidningar är noga med att den ska stämma med tidningen i övrigt. Bilagan påverkar inte presstödet. Det svåra kan vara att hitta dagar, då det finns utrymme. 
 20 
 3.6.5 Etablering av samisk gratistidning 
 Ett alternativ till en prenumererad tidning är att etablera en samisk gratistidning. Ett förslag är att ha ett grönt fokus för att få fasta annonsörer. Vanligt är att mediehus, som driver dagstidningar, även ger sig in i gratistidningsbranschen för att ta andelar av konkurrenter. Villkoret kan vara att tidningen ska ge ett överskott på ett par hundra tusen kr, för ansträngningarna är inte stora. Lika enkelt som att starta är det att lägga ner, om tidningen inte bär sig. 
 3.7 Samarbete med etablerad lokaltidning 
 3.7.1 Skäl till samarbete med en lokaltidning 
 Skäl till samarbete med ett etablerat mediehus i Sverige är att ett sådant redan kan hantera en papperstidning, trycka den och distribuera den tillräckligt snabbt. Det är också enklare att starta en samisk tidning med en partner, som har ett journalistiskt kunnande och en redaktion med etablerade journalister. 
 I Norge valde man i den lulesamiska miljön att gå in i ett samarbete med Lokalavisa NordSalten, därför att man upplevde det som orealistiskt att starta en egen tidning, som skrev helt på lulesamiska. Man saknade folk med journalistisk och språklig kompetens. Fastän Lokalavisa NordSalten bara har en sida på lulesamiska, noterar man att tidningen ändå har problem med att få tag på folk. De som kan samiska är så eftertraktade, att de kan välja attraktivare arbetsplatser. Språkligt är inte situationen för Lokalavisa NordSalten tillfredsställande, men fördelen är att man åtminstone kan synliggöra språket där. Det har för många varit en god erfarenhet att ha fått skriva på samiska i en tidning, som når kommunens alla hushåll och mer därtill. Man har fått en mycket större spridning än att starta en samiska tidning, som inte skulle fått mer än ett hundratal abonnenter, tror man. Den lulesamiska befolkningen i området uppgår enbart till cirka 1 000 personer. 
 3.7.2 Eventuell svensk samarbetspartner till Snåsningen 
 Enligt enkät bland tidningar på sydsamiskt område i Jämtlands- och Västerbottens län finns intresse i båda länen att diskutera vidare förutsättningar för ett samarbete med Snåsningen. 
 3.7.3 Eventuell svensk samarbetspartner till Lokalavisa NordSalten 
 En svensk samarbetspartner till Lokalavisa NordSalten bör verka i Norrbottens län. Lokalavisa NordSalten diskuterade frågan om att starta aktiviteter i Kiruna, Gällivare eller Jokkmokk redan för några år sedan men lämnade tanken utan att förverkliga den. Man tänkte sig att samarbetet kunde bestå av utbyte av enskilda artiklar som passade på respektive område. Det fanns redan ett utbyte på olika områden mellan Tysfjord och Gällivare kommuner, så det kunde också utsträckas till berörda journalistiska teman. För en svensk tidning spelar det ingen roll om tidningarna inte är jämnstora. Varje redaktion gör självständigt sin egen bedömning av vilka texter man vill ta in. Balansen kan tidningarna styra själva. 
 3.8 Etablering av norska Ávvir i Sverige 
 3.8.1 Eventuell svensk samarbetspartner till Ávvir 
 En svensk samarbetspartner till Ávvir bör finnas i Norrbottens län. Ska Ávvir få ett svenskt presstöd, måste tidningen etablera sig i Sverige och förlägga sin svenska huvudredaktion dit. Ávvir skriver helt på nordsamiska, vilket begränsar målgruppen till en kalkylerad upplaga på enbart 400 ex. Med så få abonnenter är det inte ens möjligt att av det skälet att få ett svenskt presstöd. 
 21 
 Det finns intresse hos tidningar i Norrbottens län för samarbete, om det kan ske under andra förhållanden än som gäller jämbördiga tidningar. En presstödsgrundad svensk tidning kan dock se risker i ett samarbete med en ny tidning, som vill etablera sig inom samma område. Det kan bli som att hjälpa en konkurrent att komma ut på banan. Skulle däremot ett samarbete innebära att den svenska samarbetspartnern köper Vance journalistik och skapar en tidningssida på samiska, blir det en annan sak. Samarbetet kommer då att bero på hur stort presstödet kan bli. 
 3.8.2 Svenskt presstöd nödvändigt för Ávvir 
 För den norska tidningen Ávvir är ett svenskt presstöd nödvändigt, om tidningen ska kunna utvidga sin verksamhet till Sverige. Det strider dock mot norska principer att en tidning med en större upplaga utanför Norge ska bli presstödsgrundande. 
 Ska Ávvir få ett svenskt presstöd däremot, måste tidningen etablera sig i Sverige och förlägga sin svenska huvudredaktion dit. Med en kalkylerad upplaga på enbart 400 ex, är det inte ens möjligt av det skälet få ett svenskt presstöd. 
 För att få ett svenskt statligt presstöd till Ávvir, måste det skapas en annan typ av presstöd med andra regler, som är anpassade till minoriteter och deras rörlighet över gränserna. Sådant finns inte idag, men det är något som skulle kunna tas upp i den kommande presstödsutredningen. Exemplet Ávvir visar också att man också måste göra undantag för samiska tidningar vad gäller kravet på att huvudredaktionen ska ligga i Sverige. Kravet på att 90 procent av tidningens upplaga ska distribueras i Sverige bör sedan slopas för tidningar på samiska. De bör kunna få stöd även för den abonnerade upplagan utanför Sverige. 
 En annan typ av presstöd införde Norge 1987 för samiska tidningar. Det är samiskt presstöd, som har en lägre gräns på 750 abonnenter för att tidningar ska kunna kvalificera sig. Senare 2005 infördes regler som medger att presstöd kan utbetalas till tidningssidor på lulesamiska och 2008 till tidningssidor på sydsamiska. 
 Behovet av svenskt presstöd är i första hand motiverat av kostnader för etablering av en redaktionell verksamhet i Sverige, i andra hand för tryckning och distribution av en papperstidning i Sverige. 
 Ett presstöd i Sverige för en papperstidning i Vance storlek bör vara ca 5 milj. NKR om det ska vara intressant för Ávvir och andra professionella aktörer. 
 3.8.3 Förslag från Ávvir på svensk bolagskonstruktion 
 Ávvir ges ut av Sámi Aviisa AS, som ägs av Nord Avis AS. För att ge ut tidningen i Sverige är moderbolaget villigt att skapa ett svenskt bolag, t.ex. Sámi Aviisa AB, för att operera i Sverige. Det norska moderbolaget och eventuellt ett svenskt mediehus eller samiska intresseorganisationer kan gå med som delägare. Det svenska bolaget kan då stå som mottagare av svenskt presstöd. Överskott i bolaget ska användas till att vidareutveckla produkten Ávvir. Nord Avis AS tänker sig ett upplägg likt Branch, YLE og NRK när de samarbetar om samiska nyheter på TV. Ávvir är öppen för att diskutera alla lösningar. 
 Enligt de norska presstödsreglerna kan inte ett norskt bolag, som mottar presstöd, ta ut vinst. Av det skälet är det oproblematiskt för Sámi Aviisa AS att utan vinstintresse tänka sig samägande av den svenska tidningen med ett svenskt mediehus. Vance intresse är enbart att öka tidningens spridning, bredda innehållet och utveckla tekniken, inte att skapa vinster till de norska medägarna. 
 Skapas ett svenskt bolag, kan bolaget köpa utgivningstjänsten från Sámi Aviisa AS i Norge och ge ut Ávvir i Sverige genom en samisk redaktion i Kiruna. Bolaget byter då svenska Vance material med 
 22 
 norska Ávvir. Sedan köper bolaget t.ex. grafiska tjänster och administration från Sámi Aviisa AS i Norge samt tryck och distribution från det svenska mediehuset i Sverige. 
 På samma sätt som Nord Avis AS levererar tjänster till norska Ávvir, levererar det svenska bolaget tjänster till svenska Ávvir. Genom det utökar man Vance innehåll med svenskt stoff både i Norge och Sverige. Vem som äger det svenska bolaget är inte så viktigt för Ávvir. Poängen är att det svenska bolaget kan köpa det norska innehållet i Ávvir och en elektronisk utgivning av det norska moderbolaget Nord Avis AS och genom det täcka dess kostnader i Norge. Mediehuset i Alta kan bidra med systemlösningar och leverera alla plattformar. 
 Det svenska bolaget kan gärna publicera sitt material i en annan version än Vance i Norge. Svenska Ávvir kan även ges ut som en mindre bilaga en dag i veckan i en svensk tidning med mindre kostnader som följd. Det skulle reducera behovet av svenskt presstöd. Ingår bilagan Ávvir i en större svensk tidning, skulle det öka möjligheterna till utgivning. 
 Det viktigaste skälet till samarbete med ett etablerat mediehus i Sverige är att ett sådant redan kan hantera en papperstidning, trycka den och distribuera den tillräckligt snabbt. Distributionen är det största hindret för att tidningen ska komma ut till läsarna. Det är också enklare för Ávvir med en partner som har ett journalistiskt kunnande och en redaktion med etablerade journalister. Saknar det svenska mediehuset språklig kompetens, kan det låta översätta svenska texter till samiska. Skulle man starta upp ett nytt bolag i Kiruna med en samisk redaktion, kanske det skulle kräva lång tid för att få den att fungera. 
 3.8.4 Kompromiss mellan Sverige och Norge om samverkan kring presstöd 
 Det finns en teoretisk möjlighet för Snåsningen att erhålla ett större samiskt presstöd utan att möta hinder från det norska regelverket. Det kan ske om Snåsningen startar en sydsamisk dagstidning på samma grund som gäller vid driften av Ávvir och Ságat. I lulesamisk miljö har man fört fram samma tankar genom att diskutera ändring i Lokalavisa NordSaltens stadgar, så att tidningen får lulesamisk status. Som samisk tidning innebär det att Lokalavisa NordSalten kan söka samma medel, som går till Ávvir och Ságat. Eftersom de medlen är begränsade, innebär det att de måste dela med sig för att Lokalavisa NordSalten ska få ett högre belopp. Kravet för den nya tidningen är, att den ska ha den samiska befolkningen som huvudmålgrupp. Det skulle Lokalavisa NordSalten kunna hävda i Tysfjord kommun, som ingår i det lulesamiska förvaltningsområdet. 
 För att Ávvir och Ságat ska slippa dela med sig av det norska presstödet till en eventuell nystartad sydsamisk tidning, skulle etableringen av tidningen i stället kunna ske i Sverige. I det fallet kan man tänka sig en politisk överenskommelse mellan Sverige och Norge om samverkan. Då skulle man teoretiskt tänka sig att Ávvir avstår från att söka svenskt presstöd för sin expansion i Sverige men ändå åtar sig att genomföra den. Förutsättningen är att Ávvir får tillgodogöra sig de svenska abonnenterna som presstödsgrundande i Norge för att kunna öka det variabla bidraget för samiska tidningar i Norge. Med det skulle tidningen kunna till en del finansiera etableringen av en nordsamisk redaktion i Kiruna. 
 Som motprestation skulle teoretiskt Lokalavisa NordSalten, Snåsningen eller någon annan norsk sydsamisk tidningsintressent avstå från att etablera en ny samisk tidning, som konkurrerar med Ávvir och Ságat i Norge om det samiska presstödet. Det innebär att Norge måste medge att även den svenska sydsamiska tidningen i motsatt riktning får inräkna abonnenter i Norge som presstödsgrundande i Sverige. Förutsättningen är även då motsatt, att den svenska regeringen ändrar presstödsförordningen på det sätt som Presstödsutredningen 2004 föreslog, nämligen att en tidning som skriver på samiska och meänkieli ska få rätt till presstöd även för den abonnerade upplagan utanför Sverige. 
 I det här sammanhanget kan det vara skäl att påminna om, att regeringen 2010, prop. 2009/10:199, framhöll vikten av att förutsättningarna för dagstidningar på meänkieli och samiska förbättras. 
 23 
 Regeringen förklarade att den ämnade ta initiativ till samarbete med berörda myndigheter och aktörer i Finland och Norge för att undersöka möjligheten att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på meänkieli och samiska. En överenskommelse mellan staterna skulle t.ex. kunna inrymma att Norge ger Ávvir möjlighet att expandera i Sverige mot att Sverige genom att avskaffa 90- procentregeln ger möjlighet för en ny svensk sydsamisk tidning att expandera i Norge. Det skulle förhindra att det norska presstödet för Ávvir och Ságat urholkas så mycket vid etablering av en ny norsk sydsamisk tidning, att det slår undan grunden för deras existens. Skälet är att sydsamer i båda länder önskar en gemensam självständig sydsamisk dagstidning. Det gemensamma antalet abonnenter i Sverige och Norge skulle skapa det underlag som är nödvändigt för att uppnå lägsta upplaga i Sverige, enligt vad som krävs av de svenska presstödsreglerna. 
 3.9  
 E-tidning 
  i stället för papperstidning 
 3.9.1 Elektronisk distribution som alternativ 
  
 E-tidningar 
  har inte slagit igenom riktigt ännu. Tidningar som tillfrågats under förstudien, har bara kanske ett hundratals abonnenter. Möjligheten att abonnera utnyttjas bara av ett fåtal boende utanför täckningsområdet eller av sådana som bara är intresserade av helgtidningarna. Alla som prenumererar har ändå  
 e-tidningen. 
  Ett skäl till den långsamma expansionen är att problem uppges finnas med betalningssystemet. 
 Fördelarna med  
 e-tidningar 
  är de låga produktionskostnaderna, som gör att ett abonnemang han pressas ner till halva priset. Tidningen är alltid tillgänglig. Med läsplattor kan man få papperstidningskänslan. Förr lades allt ut på webben. Idag går utvecklingen mot att separera kanalerna. Tidningar bantas och kvar blir bara de snabba nyheterna. 
 En nackdel för tidningsutgivare är att med ett ökande antal  
 e-tidningar 
  uppstår en differens mellan vad man får in för  
 e-tidningarna 
  och vad man måste betala för distributionen av de återstående papperstidningarna, för de kostnaderna kvarstår. Det är en fråga som bör lösas inför framtiden. 
 3.9.2 Förslag på samisk  
 e-tidning 
  
 Med tanke på de låga produktionskostnaderna och de många möjligheterna med elektronisk distribution uppstår frågan om den planerade samiska tidningen i första hand inte ska vara en papperstidning utan en  
 e-tidningsprodukt. 
  Webbtidningen är enklast att ta fram i förhållande till de speciella behov som en rörlig folkgrupp som samerna är. I arbetet för förändringar av det svenska presstödsreglerna finns stora utmaningar som tar längre tid att hitta lösningar på. Det kan vara mycket lättare att först satsa på att etablera en  
 e-tidning. 
  
 I Sverige frågar en norrländsk dagstidning och tänkbar samarbetspartner till en av de norska tidningarna, som har tidningssidor på samiska,, varför man ska sträva efter att publicera ett så nischat material till en bred målgrupp i en stor regional tidning, när det finns möjligheter att leverera allt från  
 e-tidningar 
  till läsplatte- och mobilutgåvor. De nya digitala kanalerna är kanske mer lämpade med tanke på delar av målgruppens mobila livsstil, resonerar man. 
 Den kommande pressutredningen bör möjligen titta mer på frågan hur man kan stödja varianter av e- tidningar som riktar sig till samerna som målgrupp. Idag finns sådana lösningar som goda alternativ till en papperstidning. Ett exempel kan vara att svenskt presstöd ges till Ávvir för elektronisk distribution efter en etablering i Sverige. 
 24 
 3.9.3 Svenskt presstöd för  
 e-tidningar 
  
 En  
 e-tidning 
  får ett lägre presstödsbelopp än papperstidningar. Det bygger på att  
 e-tidningar 
  har lägre tryck- och distributionskostnader. Frågan om stöd till  
 e-tidningar 
  togs upp i Presstödsutredningen 2004, SOU 2006:8, och där landade man på ett belopp som var 55 procent av det ordinarie stödet. Från i år, 2011, tar Presstödsnämnden in redovisningar på vad tidningar använder sina pengar till. Utifrån det materialet kan man i fortsättningen bättre bedöma vad som är rimligt ifråga om tryck och distribution. 
 Särskilda regler finns för  
 e-tidningar. 
  Tidningsstatistik, TS, dokumenterar antalet exemplar. E- tidningen får t.ex. inte vara allmänt tillgänglig på nätet och man kontrollerar noga abonnentregistret. Bara en liten andel om 10 procent av den presstödsgrundande upplagan, erhåller oavkortat stöd. Är andelen större i en blandad upplaga, elektroniskt/papper, jämkas stödet för de överskjutande exemplaren med 55 procent. Lägsta pris för en  
 e-tidning 
  är detsamma som för papperstidningar, för en endagstidning 350 kronor. 
 Det finns en elektronisk tidning, som har presstöd, www.politiken.se. Den kommer ut en gång i veckan och har samma regler som för papperstidningar men får 55 procent av det ordinarie stödet. Ytterligare en  
 e-tidning 
  är på gång att söka stöd. Presstödsnämnden håller därför på att titta på vad som är rimligt belopp, när det gäller stöd till  
 e-tidningar. 
  
 3.9.4 Teknikneutral presstödsreform på gång i Norge 
 I Norge är man också inne i en period, då man diskuterar vad man ska göra med presstödet i förhållande till webben. Det är därför läge även i Norge att föreslå förändringar av presstödsförordningen för papperstidningar, så att reglerna i högre grad ska gynna en teknikneutral plattform. 
 Vad som aktualiserat frågan är en rapport som presenterats för till kulturdepartementet. För departementets räkning värderar Medietilsynet ett förslag om att öppna för stöd till de samiska tidningarnas användning av webben. Framför allt tänker Medietilsynet på att hitta lösningar på den sydsamiska tidningsfrågan, vilket Medietilsynet arbetat med sedan 2009. Åtgärder som föreslås, kommer dock antagligen inte att verkställas före 2013. 
 3.9.5 Dagsfärskt initiativ för sydsamisk  
 e-tidning 
  på tvärs över gränsen 
 Medietilsynets undersökningar kring en teknikneutral plattform sammanfaller mycket väl med tidigare medieinitiativ, som tagits på sydsamiskt område. Mediehus som Adresseavisen och  
 Trönder-Avisa, 
  gav till känna redan 2009, att de ville undersöka om det var möjligt att i första hand skapa en nätbaserad tidning för sydsamer i stället för en papperstidning. De ville utveckla en  
 e-tidning 
  tillsammans med flera aktörer som bredbandsleverantörer, innehållsleverantörer och offentliga myndigheter. Alternativet var en nätbaserad nyhetstjänst och en pappersutgåva en gång i månaden. Mediehusen var dock medvetna om att etableringen måste ske på samiska journalisters egna premisser, men att de kunde ge dem ett redaktörsinstitutets skydd i egenskap av att vara ett större mediehus. 
 Med anledning av de trönderska mediehusens intresse och den pågående värderingen av en teknikneutral plattform har Medietilsynet i sep 2011 tagit initiativ till ett möte mellan de båda mediehusen och andra aktuella parter i både Sverige och Norge. Medietilsynet vill kartlägga behovet och möjligheten att etablera en sydsamisk tidning på tvärs över riksgränsen. Medietilsynet betonar att initiativet kommer från de norska mediehusen, men intresse finns också av att höra norska Sametingets tankar om hur det kan stödja utvecklingen. Medietilsynet har även haft en informell kontakt med svenska Sametingets förstudie i sep 2011 för att höra om det går att arrangera ett möte snarast med de svenska mediehusen i Jämtlands och Västerbottens län tillsammans med svenska 
 25 
 Sametinget. Syftet är att ge tillfälle för alla att diskutera samarbete, budget och praktiska utmaningar vid en start. 
 3.9.6 Förslag på att börja med ett försöksprojekt 
 Flera svenska mediehus menar att ett gränsöverskridande tidningssamarbete skulle kunna inledas med en form av fördjupad förstudie. En synpunkt är att en omfattande satsning alltid mår bra av att inledas med ett försök, som sedan utvärderas, kanske en förstudie i ett  
 Interreg-projekt 
  på ett par tre år. 
 Inför satsningen på webben skulle ett lämpligt syfte vara att starta ett läsplatteprojekt. Det skulle säkert gå att få plattorna sponsrade av någon stor tillverkare. Bidragspengarna skulle satsas på att utveckla innehållet, arbetsformerna och kopplingen till webb och mobil. 
 3.10 Språkets form - en central fråga i medieutbudet 
 3.10.1 Stort behov av texter på syd- och lulesamiska 
 Tidningssidor på samiska fyller ett stort behov hos en liten målgrupp som de samisktalande. Samiskan är ett hotat språk i Norden. Bäst klarar sig nordsamiska, som talas av 85 procent av de samisktalande. Lule- och sydsamiska är särskilt hotade. Lulesamiska talas av färre än 1 000 personer och sydsamiska av knappt 500, om man sammanräknar antalet i både Sverige och Norge. Behovet av samiska texter av god kvalitet är mycket stort, både för lule- och sydsamiskan, därför att närvaron av dessa samiska varieteter är mycket undanskymd i alla medier. 
 Samiskt språkcentrum har på förstudiens uppdrag gjort en utredning om "Sydsamiska språket i tidningsform" (bilaga 1). Den visar med stor tydlighet på de stora fördelarna med att lyfta fram det sydsamiska språket och att det är särskilt avgörande just i media. Sametingets lulesamiska språkkonsulent påpekar att lulesamiskan befinner sig i liknande situation. Att få en skriven text på minoritsspråket i dagspressen medför både en större acceptans och en bättre attityd till språket. Det gör att man kryper närmare målet, som är minoritetsspråkets jämställdhet med majoritetsspråket. 
 3.10.2 Stort samiskt utrymme i medieutbudet ger goda effekter 
 Den viktigaste effekten av att få språket synliggjort i en dagstidning är att språkets status lyfter. En dagstidning på samiska har en självklar målgrupp i vuxna, som alltid tvingats acceptera ett närmast obefintligt utbud av läsning på sydsamiska. Tidningssidor på samiska skulle aktivera talare med ett passivt språk. En insändarfunktion t.ex. skulle utgöra en möjlighet att överbygga generationsklyftorna vid språkanvändandet. 
 Sydsamiska i en dagstidning skulle också vara gynnsamt för att påskynda ett avprivatiserande av sydsamiska språket. Vissa sydsamer, som är vana vid att läsa sydsamisk text, säger sig kunna se vem som har skrivit enbart genom ordvalet i texten, personliga normer o.dyl. Genom att ge en dagstidning resurser till språkvård och nyskrivning, kan tidningen bidra till en tidigare normering av språket och till att skapa ett mer enhälligt skriftspråk. 
 Ett gränsöverskridande tidningssamarbete skulle befästa den regionala samhörigheten, så att sydsamiskan i Sverige och Norge utvecklas i samma riktning. 
 3.10.3 Avgörande för samiskan att synas särskilt i mediedomänen 
 Samiska språkets användning i viktiga samhällsområden avgör dess fortsatta livskraft. I nuläget används sydsamiskan främst inom familjen och inte i prestigefyllda domäner ute i samhällslivet. Den praktiseras inte eller på de domäner som är populära för ungdomar. Ungdomar läser nästan all sin 
 26 
 nyhetstext på nätet, där minoritetsspråk aldrig syns. En tidning med nätupplaga är därför bra för att utöka sydsamiskans domäner. Det kan senare även utgöra bas för rekrytering av nya skribenter. 
 Medieutbudet på sydsamiska är väldigt begränsat. För radio produceras två program per vecka i Norge, och de sänds på båda sidor gränsen. Totalt hörs sydsamiska språket cirka  
 12-14 
  minuter per vecka. TV produceras mestadels på nordsamiska, men något inslag per månad är på sydsamiska. Inom tidningsvärlden finns sydsamisk text enbart i ett fåtal tidskrifter, som sällan kommer ut. Utbudet fyller inte alls det behov som finns. 
 3.10.4 Översatta texter till samiska svarar inte mot behovet 
 Av alla sydsamiska texter som finns råder en klar övervikt av översatta texter. Översatt information utgör en alltför stor del av utbudet och svarar inte mot det behov som finns. 
 När möjligheten till sydsamiska tidningssidor gavs, kom sidorna att fyllas till stor del av översatta texter. Mot det har allvarliga erinringar riktats om att resurserna främst gått till översättning och inte till journalistiskt arbete. Tveksamhet finns om effekterna av att låta samiska och norsk text gå parallellt. När det finns två parallella texter som i Snåsningen, går det fortare på att ögna igenom den norska texten, säger en trovärdig bedömare på platsen. Då är det mer önskvärt, att tidningar hellre skriver på samiska, som man översätter till norska. Nackdelen med en översättning är att den till så stor del präglas av det skandinaviska språket. Om grundtexten är på samiska, som kan översättas till norska, får man ett bättre språk. I dagsläget sker ingen närmare språkgranskning, utan texten går direkt till tryck. Ord och meningsbyggnader överföras därigenom från skandinaviska till sydsamiska och läsaren uppfattar texten som främmande. 
 En förklaring till mängden av översatta samiska texter är svårigheten att få tag på originaltexter på syd- och lulesamiska. Tidningen Nuorat använder  
 20-30 
  procent av sin budget till översättning. Översättare är mycket dyra. 
 3.10.5 Extra resurser behövs till korrekturläsning 
 Korrekturläsning sker sällan av översatta texter, vilket är ett skäl till till försämrad textkvalitet. Av ekonomiska skäl är det svårt att åtgärda. 
 Ungdomsmagasinet Š har hittat en lösning för den sydsamiska texten genom att anställa en sydsamisk journalist, som fått arbeta tillsammans med en sydsamisk granskare av originaltexten. När man vet att texterna i ungdomsmagasinet används i undervisningssyfte, anser tidskriften att det är extra viktigt att språket är korrekt och att man följer normeringen. 
 Tidningen Nuorat har inte råd till korrektur alls. Ändå ser man ett stort behov av det för att säkerställa bättre kvalitet på tidningens språk. Man beklagar att stödet till tidningarna inte har ökat i takt med kraven och att det samiska finansieringssystemet inte gynnar tidningar som skriver mera på samiska. 
 3.10.6 Sydsamiskan kräver särskild kvalitetsgranskning 
 Lule- och sydsamiska behöver särskild granskning, vilket gör att de varieteterna är mer kostsamma än nordsamiska. Särskilt översättningar måste bearbetas mera. En översatt text förlorar alltid någonting, när språkets referensramar försvinner vid översättningen. 
 För lulesamiska köper ungdomsmagasinet Š en korrekturtjänst, som ibland kostar mer än själva produktionen av stoffet. Det händer i synnerhet med lulesamiska. Om tidskriften inte tar den kostnaden, kan man inte trycka magasinet och det skulle innebära att man riskerar förlora stödet. 
 27 
 Samma gäller för sydsamiskan. Samarbetet med den sydsamiska korrekturläsaren gäller inte bara rent korrektur. Det är mer en språktvätt, när korrekturläsaren kan föreslå ändringar av meningsbyggnader och hur man kan uttrycka sig på olika sätt. Förlaget som ger ut magasinet, anser sig ha ett stort ansvar i normeringsprocesserna. 
 3.10.7 Nyskrivning av texter på samiska är att föredra 
 Alla håller med om att utifrån behoven för sydsamiskan är nyskrivning att föredra. Det finns ett väldigt behov av mer skriftligt sydsamiskt material direkt på samiska, eftersom en stor del av den samlade sydsamiska litteraturen är översättningar. Ändå kan översättning inte helt uteslutas, eftersom den har positiva effekter i form av domänvinster. Likväl bör översättning vara ett andrahandsalternativ, eftersom översättningar missar behovet och även rent språkligt är utarmande. 
 Nyskrivning är att föredra för att uppnå språklig autonomi. I dagsläget har sydsamerna själva lite kontroll över vad som finns att läsa på sydsamiska. Genom att anlita sydsamer som direkt skrivare för en tidning inkluderas sydsamiska värderingar direkt i arbetet. Det kräver en sydsamisk redaktör och redigerare för en tidning. 
 28 
 4. Gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli 
 SVERIGE 
  
 4.1 
  
 Intresse och behov av en tidning på Sullivan 
  
 De lokala svenska tidningarna 
 Texter på Sullivan har förutom Haparandabladet bara införts i Norrbottens Kuriren i det berörda området. Reaktionerna var positiva, men tidningen konstaterar att Sullivan väcker väldigt starka känslor. Antingen accepterar man det eller så tycker man att det inte är något riktigt språk. En blogg av Murphy var man tvungen att stänga ner, när det blev så mycket debatt att man inte hann med att övervaka den hela tiden. 
 I Norge finns ett växande intresse för kvänska, som sakta tar sig efter att ha varit ett utdöende språk. På Mendoza märks det genom att efterfrågan på kvänska mest finns hos den äldre generationen. 
 Svenska Tornedalingarnas  
 Riksförbund-Tornionlaaksolaiset, 
 STR-T 
  
 År 2008 antog  
 STR-T 
  följande språkpolicy;  
 STR-T:s 
  mål är att främja och utveckla meänkieli i både tal och skrift. Vi äger en förståelse för de lokala varieteterna som tillämpas och utvecklar språket med språkbrukare och myndigheter. Med språkpolicyn kommuniceras en öppenhet, acceptans och tolerans för att säkerställa meänkielis utveckling och bevarande.  
 STR-Ts 
  språkpolicy är således i linje med regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158), som betonar att med de nationella minoritetsspråken avses även varieteter av dessa språk. 
 I nuläget är mediesituationen bekymmersam för meänkieli, vilket framkommer i utredningen Situationen för minoritetsspråket meänkieli i Sverige (IJ2007/2710/D). I dagsläget finns ingen dagstidning på Sullivan och resurserna för även radio och TV är otillfredsställande. Att svenska staten har ett ansvar att utveckla och främja minst en dagstidning på meänkieli och samiska betonades av Europarådet redan 2003. Avsaknaden av en dagstidning på Sullivan är även ett ärende som framförts till Europarådets expertkommitté 2008 och 2011 av  
 STR-T. 
  Det krävs kraftigt utökade resurser för samtliga medieområden både vad gäller utbudet av media på Sullivan och för att säkerställa tillgången av medieutbildad personal på lång sikt. 
 År 2005 genomförde Villa en undersökning av svenska folkets kunskap av det finska språket och meänkieli samt radiovanor på uppdrag av Sveriges Radio och SR Sistradio. Undersökningen visar bland annat att drygt hälften av respondinterna, 54.2% förstår meänkieli relativt bra. Detta visar på att det finns en potential för en dagstidning på meänkieli. Tyvärr finns det ingen genomförd oberoende opinions- eller läsarundersökning som anger intresset och behovet av tidning på Sullivan, vilket är en brist. 
 Den problematik minoritetsspråket meänkieli brottas med idag är återväxten av antalet skrivkunniga journalister, däremot finns ett flertal personer som översätter med modersmålskompetens i meänkieli. Legitimerade översättare saknas för meänkieli idag. I Sverige finns inte heller något riktat presstöd för tidningar att producera artiklar på meänkieli. Ett annat faktum är att ingen oberoende opinions- eller läsarundersökning genomförts vad gäller intresse och behov av en dagstidning på meänkieli. 
 Gränsöverskridande nyhetsbevakning sker idag via Johnson, Smith, Haparandabladet samt Tornedal.se. Gränsöverskridande distribution av radiosamt  
 tv-produktioner 
  sker via publicservicebolagen Sveriges Radio och Sveriges Television. Att arbeta gränsöverskridande är en 
 29 
 verksamhet som kan utvecklas. Initiala kontakter visar att det finns ett intresse från tidningar i Sverige, Finland och Norge. 
  
 STR-T 
  har sedan 2009 distribuerat och tryckt den periodiska tidskriften METavisi gemensamt med Haparandabladet. Bakomliggande mekanism till samarbetet mellan METavisi och Haparandabladet är den kritik som Kulturrådet riktat till  
 STR-T; 
  att METavisis kvalitet, tillgänglighet och distribution behöver förbättras. Europarådet har också riktat kritik till Sverige att det i dagsläget inte finns en dagstidning på meänkieli. Med detta pionjärsamarbete mellan en nyhetstidning och det civila samhället är det  
 STR-Ts 
  förhoppning att det första steget till att på lång sikt etablera en dagstidning på Sullivan är taget, men det krävs ytterligare omvärldsanalys samt ekonomiska resurser för att etablera och säkerställa en varaktig utgivning av en dagstidning på meänkieli utöver utgivningen av den periodiska tidskriften METavisi. 
  
 STR-T 
  har uppmärksammat synbara brister för meänkielis del i den nuvarande Presstödsförordningen (1990:524, Kap 2 . Driftsstöd, Begränsat Driftsstöd, §8); 
 Begränsat driftsstöd kan vidare lämnas för en dagstidning vars utgivningsort är Haparanda, Kalix, Överkalix eller Övertorneå kommun, om tidningen uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad och om tidningen, trots att den till övervägande delen är på svenska, har ett redaktionellt innehåll som till minst 25 % är skrivet på finska. 
  
 STR-T 
  föreslår att med hänvisning till Lagen om Nationella Minoriteter (2009:724) samt Språklagen §  
 7-8, 
  §  
 14-15 
  bör nuvarande text även omfatta det nationella minoritetsspråket meänkieli. Förslag till avslutning på text är.....minst 25% är skrivet på meänkieli eller finska. 
  
 Reese 
  syn är att en dagstidning på Sullivan kan vara ytterst betydelsefull för en revitalisering av meänkieli, att synliggöra de varieteter som finns i språket är värdefullt.  
 STR-T 
  erfar att intresset för meänkieli har stadigt ökat sedan språket erkändes som minoritetsspråk för 11 år sedan. Utifrån den kunskap  
 STR-T 
  har idag om mediesituationen och meänkieli är det fullt möjligt att producera minst en sida nyheter i en befintlig tidning alternativet är att lansera en  
 e-tidning. 
  En möjlig väg att finansiera satsningen är att omdisponera befintliga statsstöd som rör förvaltningskommuner till presstöd för meänkieli. 
  
 Reese 
  förslag är: 
  
 - 
  
 att Sullivan synliggörs i nuvarande Presstödsförordning (1990:524, Kap 2 . Driftsstöd, Begränsat Driftsstöd, §8) 
  
 - 
  
 att det omgående tillsätts en oberoende opinions- och läsarundersökning som kartlägger intresse samt behov av en dagstidning på Sullivan liknande den undersökning som Villa genomförde 2005 vad gäller språkkunskaper och radiovanor 
  
 - 
  
 att det tillskjuts medel för att under en längre tidsperiod genomföra gränsöverskridande tidningssamarbete för meänkielis del 
  
 - 
  
 att det tillskjuts riktat presstöd som möjliggör att minst en sida nyheter på Sullivan kan produceras per vecka. 
  
 4.2 
  
 Finansiering genom annonser 
  
 Annonsmarknaden på Sullivan är näst intill obefintlig, vet Haparandabladet. Den är svår att väcka och den finns inte långsiktigt. Det går därför inte att räkna med att annonser på något sätt ska kunna finansiera en utgivning av en tidning på Sullivan. 
 30 
  
 4.3 
  
 Finansiering genom prenumerationer 
  
 Det är uteslutet att räkna med en finansiering av en tidning på Sullivan genom prenumerationer, anser Haparandabladet. Därför finns heller inte någon grund för en ökad användning av meänkieli, om inte efterfrågan ökar hos läsarna. För att förändra det läget behövs resurser för förbättrad marknadsföring av tidningen. METavisi kalkylerar med en lägsta upplaga på  
 800-1500 
  ex. 
  
 4.4 
  
 Tidningars intresse för svenskt presstöd för sidor på meänkieli 
  
 Alla lokala tidningar, som tillfrågats i berörda områden, är positiva till ett införande av svenskt presstöd för tidningssidor på Sullivan enligt norsk presstödsmodell för samiska tidningar. Samma förhållningssätt har tidningarna intagit till tidningssidor på samiska. Tillfrågade är bl.a. Haparandabladet, Norrbottens Kuriren, och Norrländska Socialdemokraten. Bedömningen är att om samma ordning redan tillämpas i Norge och Finland, finns det all anledning att titta på förslaget. En tveksamhet till möjligheterna att få reformen genomförd är dock att ett gränsöverskridande samarbete skulle kunna förhindras av  
 EU-reglerna. 
  
 Ett förslag liknande det norska presstödet är rimligt. Ett statligt stöd är en grundförutsättning för att finansiera utökad utgivning, svarar Ryan, ansvarig utgivare för Haparandabladet. 
 Norrländska Socialdemokraten klargör att ekonomin är en avgörande faktor. Om förslaget innebär att ett införande av texter på Sullivan är kostnadsneutralt, framhålls möjligheterna som spännande och intressanta. En avgörande fråga är förstås att ansvarige utgivaren förstår innehållet i texterna och kan bedöma dem, innan tidningen går i tryck. 
  
 4.5 
  
 Tidningsbilaga på Sullivan 
  
 Ryan, vd och ansvarig utgivare för Haparandabladet, bedömer att produktion av en tidningsbilaga på Sullivan måste utföras i samarbete med en redan utkommande publikation. Som en självständig publikation torde en tidning på Sullivan ha en lång och kostsam startsträcka innan den kan anses vara etablerad och stötta fortlevnad och utveckling av meänkieli. 
  
 Rörliga prod.kostn 
  
 Fast kostnad 
  
 S:a/år 
  
 624 000 
  
 1 830 000 
  
 2 454 000 
  
 4.6 
  
 Kostnader för en sida på meänkieli 
  
 Kalkylen på 4 sidor meänkieli ligger på 2,5 mnkr. Om man bryter ner det till 1 sida blir det grovt räknat 600 000 kr. En sida är kanske 30 procent av 2,5 mnkr, vilket blir 750 000 kr. För att få in en extra sida på meänkieli vid tryckningen måste man dock utöka tidningen stegvis med 4 sidor. 
 Vid små textvolymer kan det dock vara svårt att hitta skribenter som kan åta sig att skriva bara en sida i veckan. Då bör man hitta en skribent som behärskar meänkieli i sitt skrivande men som också har ett annat jobb vid sidan om. Det är lättare att få personal till hela tjänster. I kalkylen räknar man 2 tjänster för 4 sidor. Om man bryter ner det till 1 sida, blir det inte 25 procent av personalkostnaderna utan drygt 30 procent, vilket blir 270 000 kr. 
  
 4.7 
  
 Gränsöverskridande tidningssamarbete 
  
 Haparandabladet menar att ett gränsöverskridande tidningssamarbete med en finsk eller norsk tidning skulle kunna leda till ökad användning av meänkieli, om den lokala prägeln på materialet kan bibehållas. Ett gränsöverskridande samarbete med t.ex. Mendoza i Norge skulle välkomnas. Det gäller då att hitta gemensamma publicistiska och ekonomiska vinster på båda sidor gränsen. Vad gäller finska medier har Haparandabladet samarbetat med Smith, Rovaniemi, Johnson, Kemi samt Harris, Uleåborg, i annonssammanhang men inte redaktionellt. 
 31 
 Mendoza söker i första hand efter ett redaktionellt samarbete med motsvarande medier i Tornedalen och Malmfälten för att få texter på meänkieli. En utmaning är att skaffa tillräckligt intressant stoff från hela det språkliga området, som sträcker sig från kärnområdet Kim i Norge ner till Bottenviken i Sverige och Finland. Cunningham, som är vd för Mendoza menar att tidningen är intresserad av att t.ex. upprätta utbytesavtal för stoff på kvänska och meänkieli med andra tidningar i Sverige och Finland. Ett skäl är svårigheten att hitta skribenter som behärskar kvänska. Tidningen har redan samarbetat med skribenter ifrån Tornedalen. I övrigt finns samma problematik kring tryck, distribution och elektronisk distribution som för de samiska tidningarna. 
  
 4.8 
  
 Texter på meänkieli extra kostnadskrävande 
  
 Produktion av material på meänkieli jämfört med finskspråkigt material är mer personalkrävande. En publikation på meänkieli behöver stå på en större andel självständigt producerat material. Ett problem är också att antalet skribenter, som behärskar meänkieli och även kan arbeta som nyhetsreportrar, är begränsat. 
  
 4.9 
  
 E-tidning 
  
  på meänkieli 
 På samma sätt som för samiska tidningar är det enklare att genomföra ett gränsöverskridande tidningssamarbete genom att etablera en  
 e-tidning. 
  Ett problem är samma som för papperstidningar, tillgången på personal för att kunna leverera så intressant nyhetsmaterial, att läsarna är beredda att betala för materialet. Tekniken gör det möjligt att halvera kostnaden för en prenumeration. För övrigt gäller samma problematik och möjligheter som motsvarar samiska tidningar. 
  
 4.10 
  
 Haparandabladets remissyttrande till Pressutredningen 2004 
  
 Haparandabladet lämnade 2004 ett remissyttrande till Pressutredningens betänkande SOU 2006:8. Synpunkterna gällde innehåll skrivet på svenska, distribution bara till 90 procent inom Sverige, gränsen för eget redaktionellt innehåll och begränsat driftsstöd. Regeringen fann ingen anledning att beakta dem. Förhållandena, som Haparandabladet skriver om, gäller dock fortfarande. Därför finns anledning att åter framföra dem. 
 Ur remissyttrandet: 
 Innehållet skrivet på svenska språket 
 Haparandabladet anför att kostnaden för etablering av en dagstidning är hög. Bestämmelsen att 90 procent av innehållet ska vara skrivet på svenska hindrar etablering av tidningar på minoritetsspråk i Sverige. 
 Regeringen 2010 vidtar ingen förändring. 
 Distribution bara till 90 procent inom Sverige 
 Haparandabladet anför att kravet på att 90 procent ska distribueras inom landet utgör en allvarlig begränsning för tidningar som verkar i gränslandet (Torneå) där grannlandets språk är minoritetsspråk i landet (Haparanda). Föreskrifterna hindrar Haparandabladet att expandera i Torneå. Gränsen för distribution bör sänkas till 50 procent. 
 Presskommittén 2004 föreslår att bestämmelsen tas bort. Rätt till stöd ska dock enbart ges för de tidningar som sprids i Sverige. Tidningar på samiska och meänkieli föreslås dock kunna få stöd även för den abonnerade upplagan utanför Sverige. 
 Regeringen 2010 vidtar ingen förändring. Den bedömer att stödtidningar som kan saluföras utanför Sverige öppnar möjligheter kan ha stora målgrupper i andra medlemsstater. Regering 
 32 
 erinrar dock om att det finska presstödet inte innehåller möjligheter att saluföra finska tidningar på minoritetsspråk utanför landets gränser. Regeringen bedömer vidare att det är tveksamt om förslaget kommer att få önskad effekt. Enligt regeringen bör därför förslaget inte genomföras. 
 Eget redaktionellt innehåll 
 Haparandabladet anför att bestämmelsen att en dagstidnings egna redaktionella innehåll ska utgöra minst 51 procent av dess totala innehåll hindrar redaktionell samverkan med andra tidningar. För att sänka personalkostnaderna bör gränsen sänkas till 30 procent. Det skulle ge lokala tidningar möjligheter att satsa på lokalt material medan regionalt material och riksmaterial skulle kunna köpas in. En begränsning när det gäller att producera nyheter på Sullivan är att det finns få personer som är både journalister och meänkielikunniga att det räcker för att utöva skriftspråk. 
 Regeringen 2006 föreslår att kravet på eget redaktionellt innehåll höjs till minst 60 procent. Konstitutionsutskottet 2009 beslutar höja gränsen från minst 51 till minst 55 procent. Riksdagen 2010 går på konstitutionsutskottets förslag och försämrar möjligheterna ytterligare. 
 Begränsat driftsstöd 
 Formuleringen kring begränsat driftsstöd, som gäller för Haparandabladet, bör ändras för en tidning vars innehåll är till minst 25 procent skrivet "på finska". Det bör ändras till "på de erkända svenska skriftspråken". 
 Haparandabladet anför också att det maximala beloppet för begränsat driftsstöd för tidningar som publicerar material på minoritetsspråk, bör höjas till minst angivna belopp för endagarstidningar. Sedan bör beloppet öka i takt med ökad periodicitet. Ett avgörande hinder för Haparandabladets utveckling är de regler som begränsar det maximala presstödet 
 Tvådagarstidningen Haparandabladet erhåller samma presstöd som en endagstidning och kan inte tillgodogöra sig höjt presstöd genom att öka utgivningsfrekvensen till tre dagar per vecka. Haparandabladet har 3 900 ex. 
 Regeringen 2010 vidtar ingen förändring. 
  
 4.11 
  
 Förslag till kommande presstödsutredning från  
  
 STR-T 
  
 I presstödsutredningen bör inkluderas frågor som rör Sveriges ansvar när det gäller minoritetsspråkens möjlighet att fortleva och utvecklas. Detta inte minst mot bakgrund av att Sverige kritiserats av Europarådet för bristfälliga insatser när det gäller stödet till minoritetsspråken. 
 Synnerligen angeläget är att direktiven till utredningen innehåller skrivningar om att minoritetsspråkens utbredning inte är knuten till nationsgränser. Phillips talas på båda sidor om svenska och finska gränsen och även i Norge. Ett förslag till stödåtgärd måste därför möjliggöra samarbeten över nationsgränser mellan medieföretag och organisationer. Stödåtgärden måste också vara anpassad för att samarbeten eller insatser ska kunna dra nytta av stöd från andra berörda länder. 
 Motsvarande förhållande gäller förstås också för det samiska språket. 
 33 
  
 5. 
  
 Förstudiens förslag 
  
 1. 
  
 Sametingets förstudie föreslår att det inrättas en ny typ av presstöd för tidningar på samiska och meänkieli likt det presstöd som finns i Norge för samiska tidningar med lägsta upplagenivå på 750 ex. För det svenska presstödet är lägsta nivå 1 500 ex. 
  
 Förslaget gäller tidningar både på samiska och meänkieli. Utan förändring kan inte en tidning skriven helt på samiska kvalificera sig för svenskt presstöd. Förslaget underlättar i första hand för norska Ávvir att etablera sig i Sverige. Möjligen bör upplagegränsen i Sverige sänkas ännu mer till kanske 500 ex för att gynna etableringen av både en tidning på samiska och meänkieli. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. (3.5.1) 
  
 2. 
  
 Sametingets förstudie föreslår att det inrättas ett särskilt presstöd efter norsk presstödsmodell för lokala tidningar som har sidor på samiska och meänkieli. I Norge infördes möjligheten för lokaltidningar 2005, och det medgav att öronmärkt presstöd kunde utbetalas för sidor på lulesamiska. År 2008 utvidgades möjligheten till sidor på sydsamiska. Samma typ av presstöd finns i Finland efter att stödet godkänts av EU- kommissionen 2008. Om samma ordning redan tillämpas i Norge och Finland, finns det all anledning även för Sverige att införa den. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan.  
  
 (3.3.1-3.3.6) 
  
 3. 
  
 Sametingets förstudie föreslår att kravet slopas på att 90 procent av en tidnings upplaga ska vara spridd i Sverige för tidningar på samiska och meänkieli, i likhet med vad Pressutredningen 2004 föreslog. Regeringen 2010, prop. 2009/10:199, gick inte med på förslaget utan erinrade om att det finska presstödet inte innehöll sådana möjligheter att saluföra finska tidningar på minoritetsspråk utanför Finlands gränser. Bestämmelsen missgynnar norska Ávvir, vilket lett till att Smith etablerat sig som en samisk tidning i Finland och i praktiken konkurrerat ut Ávvir. Frågan har åter blivit aktuell genom möjligheten att etablera en samisk  
  
 e-tidning 
  med abonnenter i båda länder. Förstudiens förslag är att återuppväcka Presstödskommittens förslag på att slopa regeln, eftersom den inte är anpassad för den samiska tidningsmarknaden, som bör betraktas som en enhet i Norden. Regeln är ett gränshinder för utvecklingen av tidningar på samiska och meänkieli. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. (3.5.3) 
  
 4. 
  
 Sametingets förstudie föreslår att Sverige och Norge sluter en överenskommelse, som inrymmer att Norge ger Ávvir möjlighet att expandera i Sverige mot att Sverige genom att avskaffa  
  
 90-procentregeln 
  ger möjlighet för en kommande svensk sydsamisk tidning att expandera i Norge. Det skulle förhindra att det norska presstödet för Ávvir och Ságat urholkas så mycket vid etablering av en ny norsk sydsamisk tidning, att det slår undan grunden för deras existens. Skälet är att sydsamer i båda länder önskar en gemensam självständig sydsamisk dagstidning. Det gemensamma antalet abonnenter i Sverige och Norge skulle skapa det underlag som är nödvändigt för att uppnå lägsta upplaga i Sverige, enligt vad som krävs av de svenska presstödsreglerna. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. (3.8.4) 
  
 5. 
  
 Sametingets förstudie föreslår att kravet slopas på att en tidnings huvudredaktion ska ligga i Sverige vad gäller en samisk tidning. Regeln missgynnar norska Ávvir och tvingar tidningen till en komplicerad svensk bolagskonstruktion för att göra det möjligt att etablera en redaktion i Kiruna. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan.  
  
 (3.8.1-3.8.3) 
  
 34 
  
 6. 
  
 Sametingets förstudie föreslår att den kommande pressutredningen tittar närmare på frågan om stöd till varianter av  
  
 e-tidningar, 
  som skriver på samiska och meänkieli. Idag finns sådana lösningar som goda alternativ till en papperstidning. Ett exempel kan vara att svenskt presstöd ges till Ávvir för elektronisk distribution efter en etablering i Sverige. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan.  
 (3.9.1-3.9.6) 
  
 7. 
  
 Sametingets förstudie föreslår att kravet på egenproducerat innehåll bör förändras för att gynna samproduktion av tidningssidor mellan svenska och norska tidningar eller mellan tidningar som skriver på meänkieli. Idag måste 55 procent av innehållet vara egenproducerat. En sida som samproducerats av en norsk och en svensk tidning i det gränsöverskridande tidningssamarbetet, bör undantas från mätning för att sidan inte ska belasta svenska presstödstidningar, som vill publicera materialet, men som ligger nära det kritiska gränsvärdet. I Norge finns inget procenttal för egenproducerat innehåll. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. (3.5.2) 
  
 8. 
  
 Sametingets förstudie föreslår att kravet slopas på att en samisk tidning, som skriver på svenska, ska göra det "i huvudsak" på svenska. Nuvarande presstödsregler gör att en samisk tidning, som vill uppnå lägsta tillåtna upplaga 1 500 ex och sedan ytterligare utvecklas, aldrig kommer att våga skriva på samiska till mer än högst 10 procent, eftersom bestämmelsen förhindrar mer samisk text. Det enda alternativet för att få presstöd är att tidningen skriver på samiska i huvudsak, dvs till minst 67 procent, vilket aldrig kommer att ske. I Sverige finns definitivt ingen marknad för en samisk dagstidning, som skriver mer än 10 procent på samiska, såvida inte regeln ändras. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan.  
  
 (3.6.1-3.6.3) 
  
 9. 
  
 Sametingets förstudie föreslår att extra resurser tilldelas för språkvård, nyskrivna originaltexter och korrekturläsning vid etablering av en samisk dagstiding eller tidningssidor på samiska eller meänkieli. Särskild gäller det de mest hotade språkvarieterna. Texter i tidningar är språknormerande, vilket innebär att allmänheten mycket starkt påverkas av deras språk. Kostnaderna för tillräckligt god kvalitet blir därför höga. Det förutsätter att journalister, som själva behärskar språket, anställs och att man inte förlitar sig på översättningar. Vid ett gränsöverskridande tidningssamarbete måste samma nivå bibehållas på båda sidor. Nivån på presstödet får därför inte sättas för lågt. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan.  
  
 (3.10.1-3.10.7) 
  
 10. 
  
 Sametingets förstudie föreslår att presstödsförordningens formulering om begränsat driftsstöd, som gäller Haparandabladet, ändras från skrivet "på finska" till skrivet "på finska och meänkieli". Det skulle göra det möjligt att finansiera en reform som medger ökat presstöd till Haparandabladet för två sidor på meänkieli. Idag erhåller tvådagarstidningen Haparandabladet inte mer än det belopp som gäller för en endagstidning. För att täcka kostnaden för ett utökat innehåll på Sullivan föreslår förstudien att Haparandabladet får samma presstöd som vanliga tvådagarstidningar. Det innebär att beloppet höjs från 2 239 000 kr till 3 492 000 kr. Höjningen på 1 253 000 kr motsvarar kostnaderna för två sidor på meänkieli, enligt de beräkningar som Haparandabladet gjort. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. (4.10, 5.1) 
  
 35 
 5.1 Kostnadsberäkningar 
 Kostnadsberäkning för  
 5-dagarstidning 
  på samiska, Ávvir/Sverige 
 Underlag: 
 250 utgivningar per år, 18 sidor per utgivning i genomsnitt. 
  
 Kostnader: 
  
 Tryck 
  
 NKR 
  
 1 900 000 
  
 Grafisk produktion 
  
 NKR 
  
 200 000 
  
 Transport 
  
 NKR 
  
 380 000 
  
 Ramirez 
  
 NKR 
  
 800 000 
  
 Redaktionellt anställda 
  
 NKR 
  
 1 200 000 
  
 (tre årsarbeten à 400 000 NKR) 
  
 Summa 
  
 NKR 
  
 4 480 000 
  
 Ett presstöd i Sverige för en papperstidning i Vance storlek bör vara cirka 5 milj NKR om det ska vara intressant för Ávvir och andra professionella aktörer. 
 Kostnader: svensk  
 5-dagarstidning 
  med redaktion i Kiruna, 18 sidor i genomsnitt, ca 4,5 milj NKR 
 Kostnadsberäkning för 5 dagars  
 e-tidning 
  på samiska, Ávvir 
  
 Grafisk produktion 
  
 NKR 
  
 200 000 
  
 Redaktionellt anställda 
  
 NKR 
  
 1 200 000 
  
 (tre årsarbeten i 400 000 NKR) 
  
 Summa 
  
 NKR 
  
 1 400 000 
  
 Kostnader:  
 5-dagars 
 e-tidning 
  med redaktion i Kiruna, ca 1,4 milj NKR 
 Intäkter, Ávvir/Sverige 
  
 Intäkter i form av abonnemang 
  
 Kalkylerat antal abonnenter 
  
 400 st à ca 1 000 kr 
  
 SKR 400 000 
 Intäkter:  
 5-dagarstidning, 
  ca 400 000 NKR 
 Intäkter i form av annonser 
 För de samiskspråkiga tidningarna är annonsmarknaden marginell. Intresset för annonser på samiska är litet, eftersom det medför ett betydande merarbete såsom t.ex. att de måste översättas (Bailey, Samiske medier, 2000). 
 36 
 Kostnadsberäkning för en  
 4-sidig 
  tidningsbilaga, meänkieli, 2 dagar/veckan 
 Haparandabladet har gjort en kalkyl för en tidningsbilaga i sin ordinarie tidning. 
  
 Kostnader för en tidningsbilaga 2 dagar/veckan 
  
 Format: 
  
 Tabloid 
  
 Omfång: 
  
 4 sidor 
  
 Färger: 
  
 4-färg 
  
 Upplaga: 
  
 HB:s ordinarie upplaga 
  
 Rörlig produktions- 
  
 Rörlig produktions- 
  
 Fast kostnad 
  
 kostnad per vecka 
  
 kostnad per år 
  
 per vecka 
  
 Tryckkostnader: 
  
 6 000 
  
 312 000 
  
 Distributionskostnader: 
  
 1 000 
  
 52 000 
  
 Distributionsadministration: 
  
 500 
  
 26 000 
  
 Sidproduktion: 
  
 4 000 
  
 208 000 
  
 Korsbandsproduktion: 
  
 500 
  
 26 000 
  
 Redaktionsledning 0,5 tjänst: 
  
 300 000 
  
 Journalistisk produktion 2,0 tjänst: 
  
 900 000 
  
 Inköp frilansmateriel: 
  
 250 000 
  
 Lokalkostnader: 
  
 50 000 
  
 Teknik papperstidningsproduktion: 
  
 30 000 
  
 Teknik digital produktion: 
  
 250 000 
  
 Administration ekonomi/personal: 
  
 50 000 
  
 S:a/år 
  
 Summa kr 
  
 624 000 
  
 1 830 000 
  
 2 454 000 
 Extra kostnader för utökad distribution 
 I kalkylen bör också vägas in kostnader för att utöka distributionen av Haparandabladet, alltså kampanjer med utökad spridning samt försäljning av abonnemang. Gissningsvis kräver det  
 3-500 
  000 kronor per år. 
 Kostnadsökningar 
 För att vara långsiktigt hållbar bör kostnadsökningar med  
 2-4 
  procent per år läggas till kalkylen. Dessa kan troligen pareras genom löpande effektiviseringar till  
 1-3 
  procent per år. 
 Kostnader:  
 4-sidig 
  tidningsbilaga i Haparandabladet, 2 dgr/veckan, ca 2,5 milj kr 
 Intäkter, Haparandabladet 
  
 Intäkter i form av abonnemang 
  
 Kalkylerat antal abonnenter 
  
 400 extra à ca 1 200 kr 
  
 480 000 kr 
 Intäkter i form av annonser 
 Annonsmarknaden på Sullivan bedöms som näst intill obefintlig. 
 37 
 Kostnadsberäkning för 1 tidningssida, meänkieli, 2 dagar/veckan 
 Kalkylen på 4 sid meänkieli ligger på 2,5 mnkr. Om man bryter ner det till 1 sida blir det grovt räknat 600 000 kr. En sida är kanske 30 procent av 2,5 mnkr, vilket blir 750 000 kr. För att få in en extra sida på meänkieli vid tryckningen måste man dock utöka tidningen stegvis med 4 sidor. 
 Vid små textvolymer kan det dock vara svårt att hitta skribenter som kan åta sig att skriva bara en sida i tidningen. Då bör man bör hitta en skribent som behärskar meänkieli i sitt skrivande men som också har ett annat jobb vid sidan om. Det är lättare att få personal till hela tjänster. I kalkylen räknar man 2 tjänster för 4 sidor. Om man bryter ner det till 1 sida, blir det inte 25 procent av personalkostnaderna utan drygt 30 procent, vilket blir 270 000 kr. 
 Kostnader: 1 tidningssida i Haparandabladet, 2 dgar/veckan, ca 750 000 kr. 
 Kostnadsberäkning för 1 tidningssida på samiska, 1 dag/vecka 
  
 Sydsamiska 
  
 1 sida för Jämtlands län 
  
 600 000 kr 
  
 1 sida för Västerbottens län 
  
 600 000 kr 
  
 Lulesamiska 
  
 1 sida för Norrbottens län 
  
 600 000 kr 
  
 Nordsamiska 
  
 1 sida för Norrbottens län 
  
 600 000 kr 
 Kostnader: 1 tidningssida för 4 lokaltidningar, 1 dag/veckan, ca 2,4 milj kr 
 Intäkter, lokaltidning i Sverige 
  
 Intäkter i form av abonnemang 
  
 Kalkylerat antal abonnenter 
  
 4 x 100 st à ca 2 400 kr 
  
 960 000 kr 
 Intäkter: 4 lokaltidningars ökade antal abonnenter, ca 960 000 kr 
 Intäkter i form av annonser 
 Erfarenheten från Norge och Lokalavisa NordSalten är att förhoppningarna att få in annonser för den samiska delen till väldigt liten grad uppfyllts. 
 38 
 5.2 Finansiering 
 Finansiering av Vance expansion i Sverige 
 Kostnader för papperstidning: 4,5 milj NKR. Intäkter: 400 000 kr. 
 Kostnader för  
 e-tidning: 
  1,4 milj NKR. Intäkter: 400 000 kr. 
 Förstudien föreslår en politisk överenskommelse med Norge om att norska Ávvir ges möjlighet att expandera i Sverige mot att en ny kommande svensk sydsamisk tidning tillåts expandera i Norge. Det skulle förhindra att det norska presstödet för Ávvir och Ságat urholkas på grund av etablering av en norsk sydsamisk tidning. Genom att den svenska tidningen får inräkna abonnenter i Norge skulle den få tillräckligt underlag på 1 500 ex för att erhålla presstöd i Sverige. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 
 Finansiering av tidningssidor på samiska 
 Kostnader 2 milj kr. Intäkter: 960 000 kr. Förstudien har inget förslag på finansiering. Den kommande presstödsutredningen föreslås titta på frågan. 
 Finansiering av tidningssidor på meänkieli 
 Två tidningssidor 2 dgr/veckan i Haparandabladet 
 Kostnader: 1,5 milj kr. Intäkter: 480 000 kr. Det begränsade driftsstödet för Haparandabladet höjs till vanligt presstöd för en tvådagarstidning, från 2 239 000 kr till 3 492 000 kr. Det ger ett höjt presstöd, 1 253 000 kr. 
 39 
 6. Kartläggning av medier som riktar sig till samer 
 I detta kapitel redogör förstudien för de medier som riktar sig till målgruppen samer och tornedalingar. 
 FINLAND 
 YLE Sápmi 
 http://yle.fi/sapmi/ 
 YLE startade sina fasta samiska radiosändningar 1947. Hur många är anställda idag och hur många är journalister? Hur stor är budgeten? 
 YLE Sámi Radio 
 Nordsamiska 
 YLE Sámi Radio är det största nyhetsmediet på samiska i Finland och sänder  
 måndag-fredag 
  sex regionala nyhetssändningar och fem nordiska nyhetssändningar om dagen. Övrigt innehåll är features, samisk musik, kultur och underhållning, barnprogrammet Binna bánna, ungdomsprogrammet Kákáos, bibelläsning och samisk andlig musik. YLE Sámi Radio har också haft språkkurser på samiska. Radion har i stor utsträckning moderniserat det samiska språket genom att föra in många nya ord och uttryck. 
 Enare- och skoltsamiska 
 YLE Sámi Radio sänder särskilda program på enare- och skoltsamiska. 
 YLE Sámi TV 
 Nordsamiska 
 De nordiska samiska  
 TV-nyheterna, 
  Oddasat, har YLE Sámi Radio som medproducent och sänder i 15 minuter rikstäckande på YLE TV 1. Oddasat började sina sändningar 2002, när det redan hade sänts ett halvår i Norge och Sverige. I norra Lappland kan nyheterna ses på FST 5 och i hela Finland på FST 5:s digitala kanal. 
 Finska och svenska 
 Det nordiska nyhetsprogrammet Oddasat kan ses i hela Finland på FST 5:s digitala kanal med finska och svenska undertexter. 
 Nättidning och YLE Sápmi Areena 
 På YLE Sápmis nättidning "http://yle.fi/sapmi/" finns samiska nyheter på både nordsamiska och finska. Många av YLE Sápmis TV- och radioprogram kan ses och avlyssnas på YLE Sápmi Perez, "http://areena.yle.fi/haku". De nordiska  
 TV-nyheterna 
  Oddasat har textning på svenska. 
 40 
 Lapin Kansa 
 http://www.lapinkansa.fi/ 
 Lapin Kansa är norra Finlands största finskspråkiga regionala dagstidning med en upplaga på 32 600 ex (2010). Tidningen kommer ut sju dagar i veckan. Smith etablerades 1930 och skriver på finska men har ansökt om presstöd för att få skriva en sida på nordsamiska. Centralredaktionen ligger i Rovaniemi. Smith ingår i mediekoncernen Alma Media Group sedan 1995, där Merritt är storägare. Richardson media är själv ägare i andra media, t.ex. av en betydande del i den kommersiella svenska  
 TV-kanalen 
  TV4. 
 Nordsamiska 
 I Finland finns ett selektivt presstöd för nationella minoritetsspråk svenska, samiska och romani. Den enda tidning som ansökt om det selektiva presstödet för samiska är Smith. Ansökan gjordes i april 2011. 
 NORGE 
 NRK Sápmi 
 http://www.nrk.no/sapmi/ 
 NRK Sàpmi är den störste samiska medieinstitutionen i Norden. Sedan 1992 är den en egen division i NRK, Norsk rikskringkasting, direkt underställd radiochefen med avdelningar, som producerar radio, TV, Internet och  
 Text-TV. 
  Sedan 1976 har NRK Sápmi sitt huvudkontor i Karasjok, där idag cirka 60 personer är anställda, varav journalister. Lokalkontor finns i Tana, Kautokeino, Kåfjord, Tromsø, Skånland, Tysfjord, Snåsa og Oslo, där totalt cirka 17 journalister arbetar. Totalt var cirka 90 st anställda 2008. Största delen av programutbudet är på nordsamiska, men det finns också en mindre del på lule- och sydsamiska. Ett program i veckan produceras på norska. Dessutom har NRK Sápmi en urfolksredaktion och ett nära samarbete med Kola Sámi Radio. Genom den stora satsningen på samiska betraktas NRK Sápmis programutbud som en viktig faktor för bevarande och utveckling av det samiska språket. 
 NRK Sápmi Radio 
 De första samiska radioprogrammen startade 1946 i Tromsö. Idag sänder NRK Sápmi Radio rikstäckande på FM, DAB - det digitala nätet och NRK Nettradio. Nyheter kan dessutom läsas på wap.nrk. Den totala sändningstiden var 2008 ca 1 750 timmar. Av det sändes kultur och underhållning 58 %, nyheter och aktualiteter 29 %, ungdom 5 %, sport 4 % och religion 4 %. 
 Nordsamiska 
 NRK Sápmi Radio sänder nyheter och andra program på nordsamiska alla dagar under året. 
 Lulesamiska 
 De första lulesamiska sändningarna började 1975 i samarbete med SR. NRK Sámi Radios lokalkontor togs i bruk i Tysfjord 1996. 
 Sydsamiska 
 De första sydsamiska sändningarna började 1973. NRK Sámi Radios lokalkontor i Snåsa öppnades 1996. Idag sänds nyheter och aktualiteter i 15 minuter på sydsamiska två gånger i veckan i 
 41 
 rikstäckande NRK P2. I Snåsa finns två heltidsanställda, en radio- och en videojournalist men ingen språkmedarbetare med sydsamisk kompetens av samma slag som finns på den nordsamiska redaktionen. 
 Norska 
 På fredager sänds det halvtimmeslånga norskspråkiga veckomagasinet "Rapport fra Sameland", som varje söndag kl. 22.30 sänds över riksnätet i NRK P1. Hur många arbetar med de sändningarna? 
 NRK Sápmi TV 
 De första första fasta samiska  
 TV-sändningarna 
  startade 1990 med ett månadsprogram. Drygt tio år senare, 2001, startade NRK Sámi Radio dagliga nyhetsändingar, Oddasat, tillsammans med SVT:s samiska redaktion. Året därpå kom YLE Sámi Radio med i det nordiska  
 TV-samarbetet. 
  NRK Sápmi producerade 2008 cirka 130 timmar  
 TV-program, 
  69 % nyheter och aktualiteter, 25 %  
 barn-TV, 
  3 % kultur, 2 % fakta och 1 % religion. 
 Nordsamiska 
 Oddasat sänds 15 minuter  
 måndag-fredag 
  med undantag för sommar och juluppehåll. Innehållet är samiska nyheter men också urfolksnyheter och viktiga nordiska in- och utrikesnyheter. Oddasat textas till norska och sänds över riksnätet NRK P1. Programmet är också tillgängligt på NRK  
 Nett-TV. 
  Ett annat fast program på samiska över riksnätet är Mánáid TV, som sänds tre gånger i veckan med repriser med undantag för sommaren. NRK Sápmi gör också ett månatligt magasinsprogram Árdna med varierande innehåll. 
 Lulesamiska 
 En journalisttjänst flyttades från huvudredaktionen till Tysfjord 2007. 
 Sydsamiska 
 Lokalkontoret i Snåsa blev 2007 förstärkt med en videojournalist, som producerar  
 TV-inslag 
  på sydsamiska en gång i veckan i rikstäckande NRK P1. Sedan oktober 2008 har dock tjänsten varit vakant på grund av permission. NRK Sápmi har haft svårt att rekrytera sydsamiska journalister, vilket gjort att det sällan funnits  
 TV-nyheter 
  på sydsamiska. Uppdatering av  
 text-TV-sidorna 
  och nätpublicering har därför inte heller prioriterats. 
 Norska 
 NRK Sápmi textar alla  
 TV-program 
  till norska. 
 NRK Sápmi  
 Nett-avis 
  
 NRK Sápmis nättidning "http://www.nrk.no/sapmi/" skriver enbart på norska. 
 NRK  
 Nett-TV 
  och  
 Nett-radio 
  
 NRK Sápmis alla TV- och radioprogram kan ses och avlyssnas på NRK  
 Nett-TV 
  och  
 Nett-radio. 
  
 Tekst-TV 
  Sápmi 
 På  
 Bond  
 "http://nrk.no/tekst-tv/480/" 
  presenteras korta nyheter på alla språk,  
 nord-, 
  lule- och sydsamiska och norska. 
 42 
 Ávvir 
 http://www.avvir.no/ 
 Avvir har en upplaga på ca 1 270 ex (2010) och kommer ut fem gånger i veckan. Cirka  
 2-3 
  procent prenumererar på Ávvir som  
 e-tidning. 
  Ávvir etablerades 2008 genom en sammanslagning av Hernandez och Min Áigi, varvid den nya tidningen övergick till fem dagar i veckan. Tidningen skriver bara på nordsamiska. Centralredaktionen ligger i Karasjok och reportar finns i Alta, Tromsö, Kautokeino, Torres och Lakselv. Ávvir ges ut av Watson Aviisa AS, som till en tredjedel ägs av Nord Avis AS, till en tredjedel av Arbeiderpressen i Norge och till en tredjedel av lokala ägare. Bolaget håller till i Mediehuset Altaposten i Alta och vd är Cunningham. Ávvir ger ut tidningen som  
 e-tidning, 
  men upplagan är inte stor. 
 Nordsamiska 
 Ávvir mottar cirka 12 milj. NKR i samiskt presstöd. Det samiska språket den stora utmaningen. Efter att Vance ekonomi stabiliserats, arbetar tidningen idag främst med den redaktionella delen och språket för att öka antalet läsare. Då är även åtgärder i Sverige och Finland viktiga för tidningen. Vance problem på hemmaplan är stora svårigheter att skaffa journalister med bra språklig kompetens. Tidningen känner i hög grad av att NRK, som är stor arbetsgivare och tar alla talanger på marknaden. Ávvir bedömer att en utvidgning av tidningens täckningsområde till Sverige skulle stärka inte bara tidningens position i Norge utan även avsevärt gynna det samiska språkets position allmänt i hela Norden. 
 Lule- och sydsamiska 
 Ávvir har avsagt sig ansvaret att skriva på sydsamiska och har enbart ett fåtal abonnenter på lule- och sydsamiskt område. 
 Ságat 
 http://www.sagat.no/ 
 Ságat har en upplaga på 2 730 ex (2010) och kommer sedan 2008 ut fem dagar i veckan. Tidningen etablerades 1981 och är en norskspråkig samisk tidning. Centralredaktionen ligger i Lakselv med 17 anställda (14,5 årsverk) och en tidningsdistributör. Ságat har distriktskontor i Tanabru, Maxwell, Torres och underkontor i Nordre Troms, Snåsa och  
 Syd-Norge. 
  Ságat ges ut av Samisk avis AS, som ägs till 47 % av 51 nordnorske kommuner och fylkeskommuner, därav Porsanger kommun som störste aktieägare, till 10 % samiska kulturorganisationer och till 43 % av cirka 450 små intresseorganisationer, som ingen har mer än 5 %. 
 Norska 
 I en undersökning som Oslo universitet gjort har Ságat nämnts som en av de viktigaste nyhetskällorna som norskspråkiga har om samiska förhållanden. Ságat har cirka 150 abonnenter i det sydsamiska området och fick från Sametinget 85 000 NKR i bidrag för att etablera ett underkontor i sydsamisk miljö, men inte för att skriva specifikt på sydsamiska. 
 Lokalavisa NordSalten 
  
 http://www.nord-salten.no/ 
  
 Lokalavisa NordSalten har en upplaga på cirka 2 650 ex (2010) och kommer ut en dag i veckan, varje fredag. Av abonnenterna finns ett  
 20-tal 
  i Sverige. Tidningen etablerades 1996 och är en norskspråkig tidning, som verkar i lulesamiskt område med en lulesamisk befolkning på omkring 1 000 personer. 
 43 
 En sida i varje nummer är på lulesamiska. Redaktionen ligger i Innhavet. Täckningsområdet är främst kommunerna Hamarøy, Tysfjord och Salazar. Upplagan är större än det finns hushåll i kommunen. Hamaröy kommun hyser redaktionen och Tysfjord kommun är det enda lulesamiska språkförvaltningsområdet i Norge sedan 2006. Tidningen ges ut av Lokalavisa NordSalten AS. Sedan 2002 är bolaget helägt av Rogers, som också är vd och ansvarig utgivare. 
 Lulesamiska 
 Lokalavisa NordSalten Startade utgivning av en sida lulesamiska i varje nummer 2003. Initiativ kom från det lulesamiska kulturcentret Árran. Första åren skedde publiceringen utan presstöd men tidningen fick projektstöd och etableringsbidrag från både Sametinget och departementet. Först 2005 inkluderades tidningen i ordningen med samiskt presstöd men bara med 1 procent av det totala produktionsstödet, cirka 130 000 NKR. Nordland fylkeskommun bidrog 2007 med 250 000 NKR för att inte projektet skulle läggas mer. 2008 ökades presstödet till 2 procent. Årliga kostnader beräknade Lokalavisa NordSalten 2008 till omkring 400 000 NKR fördelade på personalkostnader och ökade tryck- och distributionskostnader på grund av ökat genomsnittligt sidantal. Ett resultat av satsningarna var att tidningen ökade både sidantalet och upplagan. 2009 fick Lokalavisa NordSalten samiskt presstöd med 430 000 NKR. Idag ligger beloppet på 480 000 NKR. 
 Snåsningen 
 http://www.snasningen.no/ 
 Snåsningen har en upplaga på 1 575 ex (2010) och kommer ut en dag i veckan, varje onsdag. Tidningen etablerades 1995, skriver på norska men har en sida på sydsamiska i varje nummer. Snåsningen har sin redaktion i Snåsa, där man har 3 fast anställda, 2 redaktionella medarbetare och frilansare. Tidningen såldes till  
 Trönder-Avisa 
  i september 2010. Täckningsområdet är Snåsa kommun, som har cirka 2 160 inv (2010), och når alla till 100 procent. 
 Sydsamiska 
 Snåsa kommun blev 2008 det första sydsamiska språkförvaltningsområdet i Norge. Året efter, i juli 2009, började Snåsningen införa 1 sida redaktionellt stoff på sydsamiska, men bara översättningar av texter som står på norska i en annan del av tidningen. Översättningen görs av kommunens språkkonsulent, för vilket tidningen betalar cirka 100 000 NKR. 
 Daerpies Dierie 
 Daerpies Dierie har cirka 750 abonnenter i Norge och lika mycket i Sverige, totalt cirka 1 500 ex. Den totala upplagan är 4 500 ex, eftersom tidskriften även följer med som bilaga i Kyrkans tidning i Härnösands stift. Daerpies Dierie kommer ut fyra gånger om året. Tidskriften etablerades 1997 efter ett fyraårigt  
 Interreg-projekt. 
  Artiklarna är skrivna på norska, svenska och sydsamiska, men i huvudsak på norska. Daerpies Dierie ges ut i Snåsa men trycks i Sverige. Redaktör och ansvarig utgivare är Bierna Leinie Bientie. Huvudman är Samisk menighet i sörsamiskt område i Norge och Referensgruppen för sydsamiskt församlingsarbete i Härnösands stift. Innehållet berör sydsamiska frågor kring kyrkoliv, kultur och nyheter. Tidskriften stöds av Nidaros bispedömmeråd, Sametinget i Norge, Härnösands stift och Svenska kyrkan. 
 Daerpies Dierie har gjort flera ansökningar om samiskt presstöd som kulturtidskrift men fått avslag. Hade den varit en dagstidning hade dess upplaga på 750 ex varit tillräckligt för att kvalificera sig, men med enbart fyra utgivningar utkommer den för sällan för det. Försvårande har varit, att DD inte heller kunnat bedömas som ett självständigt medieutbud, då den saknat egen redaktör. Efter att det statliga kulturstödet överfördes från presstödsförvaltande myndighet till Sametinget 2009, har det gjorts en annan bedömning av tidningen. Sametinget betraktar Daerpies Dierie som mycket viktig, eftersom 
 44 
 tidskriften är resultat av ett av de få initiativ man har från sydsamiskt håll. Sedan två år tillbaka får Daerpies Dierie kulturstöd på 100 000 NKR. Ett krav är att en del av texten ska vara på sydsamiska. 
 Sydsamiska 
 Bara ett fåtal artiklar i Daerpies Dierie är skrivna på sydsamiska. Ur samiskt perspektiv kan DD ändå betraktas som en av de kvalitativt största leverantörerna av sydsamiska texter tillsammans med NRK Sápmi och SR Sámi Radio. Det är för att den når de flesta sydsamerna och därför att de sydsamiska texterna inte är översättningar. 
 Nuorttanaste 
 Nuorttanaste kommer ut 11 gånger om året och har abonnenter även i Sverige och Finland. Nuorttanaste etablerades 1898 och språket är nordsamiska och redaktionen ligger i Karasjok. Tidskriften trycks hos Ávvir. Ägare är en stiftelse bestående av Samisk kirkeråd, Norges samemisjon och Woods prosti. Tidskriften skriver om kristenliv på  
 evangelisk-luthersk 
  grund och om samisk kultur. Nuorttanaste fick 2009 ett öronmärkt stöd på 250 000 NKR. 
 Nordsamiska 
 Från och med 2004 har allt stoff i Nuorttanaste kommit ut efter den nyaste samiska rättskrivingen. Fram till 2009 fick Nuortanaste öronmärkt bidrag över den statliga bidragsordningen för samiska tidningar och tidningssidor på samiska. Därefter överfördes driftstödet till Sametinget, som idag ger Nuortanaste medel över budgeten för samiska publikationer. 
 Ungdomsmagasinet Š 
 Ungdomsmagasinet Š kommer ut fem gånger om året. Magasinet skickas ut gratis till elever från åttonde klass och som undervisas i samiska. Norska Sametinget bidrar årligen med cirka 1, 5 milj NKR. Villkoret är att hela magasinet är på samiska, varav 20 procent på lule- och sydsamiska. Alla korrekturtjänster köps in. På grund av att texterna används i undervisningssammanhang bland ungdomarna är det extra viktigt att språket är korrekt och att man följer språknormeringen. Av texterna är därför 90 procent nya och i original. Redaktionen finns i Kautokeino och redaktör är Hudson. Utgivare är förlaget Iđut. 
 Nordsamiska 
 Övervägande del, upp till 80 procent av artiklarna får skrivas på nordsamiska. 
 Lulesamiska 
 Redaktionen kämpar hårt för att få nyskrivna texter på originalspråk. Det stora problemet har varit att få redaktionellt material på lulesamiska. Ibland har översättning och korrektur kostat mer än själva produktionen av stoffet. Utan ansträngningarna skulle magasinet inte fortsätta få bidrag. 
 Sydsamiska 
 Efter stora ansträngniingar att skaffa redaktionellt material på sydsamiska har man prioriterat rekrytering av fasta medarbetare och sedan 2009 haft en sydsamisk journalist på halvtid i Oslo. Ungdomsmagasinet köper tjänster av en korrekturläsare, som inte bara läser korrektur utan även bedriver språktvätt genom att föreslå ändringar av meningsbyggnaden och hur man ska utrycka olika meningar. 
 45 
 Gába 
 Gába kommer ut fyra gånger om året och har abonnenter även i Sverige och Finland. Tidskriften etablerades 1996 och språket är nordsamiska och norska. Man skriver också på sydsamiska, lulesamiska och svenska. Gába ges ut i Torres av Samiskt KvinneForum. Tidskriften är ett projekt och har ingen fast anställd. Redaktör och projektledare är Smith. Gába skriver om kvinnors vardag i det samiska samhället i reportage, intervjuer, noveller, dikter och bokanmälningar. Gába upplever sig ha fått ett gott mottagande hos både samiska och  
 icke-samiska 
  miljöer, eftersom tidskriften också kan läsas med behållning av enbart norskspråkiga. 
 Alla tre samiska skriftspråk 
 Gába finansieras over Sametingets budget i Norge med cirka 500 000 NKR. Gába mottar også driftsstöd över Sametingets budget för samiska publikationer, vilket förutsätter att det i rimlig grad publiceras stoff på alla tre samiska skriftspråk. Tidskriften har i huvudsak använt sig av översättningar. 
 SVERIGE 
 SR Sámi Radio 
 http://sverigesradio.se/sameradion/ 
 De första samiska programmen sändes i Sveriges Radio 1952 och var på svenska. Det första fasta programmet på samiska kom 1965. Idag är Sameradion en egen kanal under Sveriges Radio P2. Huvudredaktionen ligger sedan 1973 i Kiruna. Idag har Sameradion 14 tillsvidareanställda och 2 programanställda. Ett nära samarbete har utvecklats med de övriga samiska stationer på nordkalotten, NRK Sápmi, YLE Sámi Radio och Kola Sámi Radio. Sameradion har nordsamiska som huvudspråk, medan en mindre del av utbudet är på lule- och sydsamiska och på svenska. Totalt sänder Sameradion 9 timmar i veckan, varav 4 timmar rikssändningar över  
 P2-nätet 
  och 5 timmar regionala sändningar över  
 P4-nätet 
  (Radio Norrbotten, Radio Jämtland och Radio Stockholm). Sameradion har i genomsnitt  
 26-32 
  000 lyssnare per dag på  
 FM-nätet. 
  Förutom nyheter och aktualiteter sänder man kultur, sport, underhållning, debatt, barnradio, ungdomsradio och reportage. Programmen kan också avlyssnas över hela landet via Sameradions hemsida. 
 Nordsamiska 
 2002 inleddes ett samarbete med NRK:s och YLE:s samiska redaktioner och numera samkörs nyheter och program på nordsamiska över tre länder. Sameradion sänder på nordsamiska 2 timmar och 25 minuter i P2  
 mån-fre. 
  
 Lulesamiska 
 De första lulesamiska sändningarna började 1975 i samarbete med NRK Sámi Radio. Idag sänds lulesamiska två dagar varje vecka i 10 minuter över P6 Stockholm samt P2 regionalt över Norrbotten, Västerbotten och norra Jämtland. De repriseras senare i webbkanalen SR Sápmi. Sänds lulesamiska över P4 Norrbotten? Hur mycket sänds totalt? Hur mycket tjänster finns? Procentandelar? 
 Sydsamiska 
 Sameradion sänder sydsamiska två dagar varje vecka i 10 minuter över P2 riksnätet. De repriseras senare i webbkanalen SR Sápmi. Två dagar varje vecka sänds sydsamiska i 15 minuter regionalt över P4 Jämtland men utan reprisering. För de sydsamiska sändningarna har Sameradion reserverat en halvtidstjänst, men tjänsten är obesatt. På grund av rekryteringsproblemen är de sydsamiska sändningarna samma som i NRK Sápmi, varför Sameradion känt sig tvungna att köpa NRK:s sydsamiska sändningar för att över huvud ha ett utbud på sydsamiska. Kanalen har inte haft egna 
 46 
 sydsamiska medarbetare sedan hösten 2008. Det finns alltså väldigt lite eller inget stoff alls från svensk sida i sändningarna. 
 Svenska 
 Sameradion sänder nyheter på svenska över riksradion  
 mån-fre 
  P2 i 10 minuter fm och 5 minuter em. Till det kommer ett sammanfattande magasinsprogram och ett ungdomsprogram på söndagar i 1 timme över samma kanal. 
 Nättidningen Oddasat  
 http://sverigesradio.se/sameradion/ 
  
 Sameradions hemsida Oddasat drivs gemensamt med Nielsen. Den är på svenska utom några enstaka artiklar. Den och hade i november 2009 cirka 56 000 besökare, i december 2009 cirka 47 500 besökare. 
 Webbradion SR Sápmi  
 http://sverigesradio.se/sameradion/ 
  
 Sameradions webbradio SR Sápmi sänder 24 timmar, varav 2 timmar tillsammans med NRK Sápmi. Webbkanalen hade i augusti och november 2009 cirka 3 800 lyssnare. 
 SVT Sápmi 
 http://svt.se/oddasat/ 
 SVT började bygga upp en samisk redaktion i Kiruna 1982. 1994 startade man det samiska barnprogrammet Mánáid. De första dagliga nyhetssändningarna, Oddasat, startade 2001 i SVT 2 i början tillsammans med NRK Sámi Radio och året efteråt med YLE Sámi Radio. Ett projekt med Kola Sámi Radio startade 2001 men lades ned 2010 av brist på medel. SVT Sápmi har nordsamiska som huvudspråk. På lule- och sydsamiska finns bara enstaka inslag. SVT Sápmi gör ingen skillnad mellan de samiska språken, därför att det inte finns med i uppdraget från staten. Oddasat sänds i huvudsak på nordsamiska men har inslag på sydsamiska. För språkvård har man en delad tjänst med Sameradion till 2012. Omsättning 15 milj kr, men mycket av tekniken bekostas av centrala medel. SVT Sápmi har 14,6 tjänster, varav 2 undertextare, 3 fotografredigerare, en halv adminstratör. Resten är reportrar, redaktörer och redaktionschef (från jan 2011). Programkategorier: nyheter ca 60 tim, samhällsprogram  
 6-8 
  x 30 min,  
 barn-TV 
  30x15 min. Repriseringar tillkommer i några fall. SVT Sápmi har haft ett redaktionellt nyhetsarbete tillsammans med Sameradion sedan 2009. 
 Nordsamiska 
 SVT Sápmi sänder huvudsakligen på nordsamiska, ca  
 7-8 
  tjänster. 
 Lulesamiska 
 SVT Sápmi har just nu ingen lulesamisk journalist. Problemet är att hitta någon som kan språket och har journalistisk bakgrund. 
 Sydsamiska 
 Sedan 2008 har Nielsen en sydsamisktalande reporter, som gör  
 1-2 
  reportage/vecka från Östersund. 
 Svenska 
 Svt Sápmis alla  
 TV-program, 
  har svenska undertexter. 
 Nättidningen Oddasat  
 http://sverigesradio.se/sameradion/ 
  
 Vega nättidning drivs gemensamt med SVT Sápmi sedan 2010 och är en växande sektor. 
 47 
 SVT Play, Oddasat  
 http://svtplay.se/t/102985/o__asat 
  
 Vega nyhetsprogram, West, kan ses på SVT Play. Där finns också  
 Text-TV-sidor 
 250-259 
  sedan 2011. 
 Samefolket 
 http://www.samefolket.se/ 
 Samefolket har en upplaga på cirka 1 300 ex. och utkommer sedan 1958 en gång i månaden. Tidskriften etablerades 1918 och har svenska som huvudspråk med en mindre del av redaktionell text på samiska. Samefolkets utgivningsort är i Norrbottens län. Samefolket har två anställda journalister. Ansvarig utgivare är Stone. Samefolket ägs av en stiftelse med Samernas riksförbund och Same Ätnam, som utser styrelse. Ändamålet med verksamheten är att Samefolket ska vara förbindelseorgan mellan olika samegrupper, sprida kännedom om samiska förhållnaden och vara ett diskussionsforum. 
 Svenska 
 Samefolkets båda journalister skriver enbart på svenska. Samefolket är till cirka 60 % bidragsfinansierad genom medel från Samernas kulturråd. För budgetåret 2011 var bidragets storlek 1,4 milj. kr. Hur är det med svenskan egentligen? 
 Samiska 
 Ett krav från Samernas kulturråd för bidrag till Samefolket är att minst 25 procent av det redaktionella materialet ska vara på samiska. Samefolket har tagit fram en språklig handlingsplan, som tidskriften söker följa, men en tveksamhet har uppstått med anledning av indikatorer, som pekar på att tidskriften tappar läsare på grund av språkkravet. Översättningskostnader, som tidskriften inte fått tillräcklig kompensation för, när kravet infördes, har hindrat andra satsningar i verksamheten, vilket gjort att tidskriften tappat attraktionskraft. 
 Nuorat 
 http://www.nuorat.se/ 
 Nuorat har en upplaga på cirka 800 ex. och kommer ut fyra gånger om året. Tidskriften etablerades 1975 och skriver på både svenska och samiska. Sametingets krav är att 25 procent av tidningen ska vara på samiska, men Nuorat har cirka  
 30-40 
  procent. Nuorat har en fast anställd journalist, medan redaktionen i övrigt består av uppdragsarvoderade skribenter. Ägare är den ideella föreningen med samma namn. 
 Samiska i allmänhet 
 Nuorat har målsättningen att 50 procent av innehållet ska vara på samiska, varav alla de samiska skriftspråken ska finnas med i varje nummer. Cirka 20 - 30 procent av budgeten går till översättning. Nuorat är en fristående ungdomstidning och finansieras delvis genom kulturbidrag från Samernas kulturråd och Statens kulturråd. Ett krav från kulturrådet har varit att minst 25 procent av det redaktionella innehållet ska vara på samiska. Tidskriften önskar att Sametinget gynnade dem som skriver mera på samiska och beklagar att stödet inte ökat i takt med kraven. 
 Lule- och sydsamiska 
 Nuorat erfar att det är mycket svårt att få tag på originaltexter på lule- och sydsamiska. Samiska översättare är mycket dyra. 
 48 
 7. Kartläggning av medier som riktar sig till tornedalingar 
 FINLAND 
 Tidningar 
 I dagsläget finns inga tidningar som skriver på meänkieli i Finland enligt utredningens kontakter med Finska Tidningarnas Förbund. De kontakter utredningen haft med Richardson Kansa och Young Sanomat visar att frågeställningen om gränsöverskridande tidningssamarbete är intressant och att det idag sker en bevakning av nyheter på den svenska sidan, främst av tidningen Johnson. 
 NORGE 
 Mendoza 
  
 http://www.ruijan-kaiku.no/ 
  
 Mendoza är en fristående nyhetstidning för kväner, norskfinnar och finländare i Norge. Upplagan är på ca 500 ex, av vilka 35 ex 2009 gick till Sverige och 125 ex till Finland. Tidskriften kommer ut 12 gånger om året, vilket är var femte vecka. Mendoza etablerades 1995 och skriver på norska, kvänska och finska. Även meänkieli och svenska förekommer i en del artiklar. Mendoza har utväxlat artiklar med svenska  
 MET-avisi. 
  Fördelningen av språken är i cirka 50 % norska, 25 % kvänska och 25% finska. Nästen allt stoff är unikt och egenproducerat. Redaktionen består av en journalist, som också är redaktör, Daniel, Tromsö. Utöver det har man flera frilansjournalister och andre bidragsgivare. Mendoza ges ut av Mendoza AS, som ägs av Nordavis AS till 66 % och Norske Kveners Forbund till 34 %. Nordavis AS driver også Mediehuset Altaposten och vd är Cunningham. Målsättningen de sista femton åren har varit att mångdubbla de redaktionella resurserna så att Ruijan Kaiku kan bli en veckotidning. 
 SVERIGE 
 Sveriges Radio 
 Meänkieli 
 I Meänraatio produceras fyra nyhetssändningar samt 4 x 50 minuter Päiväntiimaa varje vecka. I den inryms 15 inslag inklusive ett barnprogram. Utöver detta sänds Finnmix 1,5 timme varje vecka. Under söndagarna sänds 1,5 timme på Sullivan i P2/P6, detta är oftast repriser på sändningar från Meänraatio. I SR Sisuradio sänds i genomsnitt hälften av inslagen från Meänraatio och ungefär 20 reportage/år sänds på finska sidan via finska YLE. Ungefär en gång per månad producerar finska YLE samt Meänraatio gemensamma reportage som sänds i Sverige och Finland. 
 Sveriges Television 
 Meänkieli 
 På SVT sänds ett barnprogram vid namn Fieteri och ett vuxenprogram vid namn Dyer. I produktionen av Fieteri och Kexi finns det två halvtidsanställningar. Programtid Fieteri: 10 gånger 15 min/år. I Fieteri används lokala ungdomar och barn till programmen, men att hitta dem är inte lika lätt. Idag finns inte många unga som kan meänkieli och har en historia att berätta. Programtid Kexi: 3 gånger 30 min/år. 
 49 
 Haparandabladet 
 www.haparandabladet.se 
 Haparandabladet har en upplaga på cirka 3 900 ex (2010). Antalet läsare cirka 15 000. Tidningen kommer ut tisdag och fredag. Tidningen emot ett begränsat på 2 239 999 kr, enligt en särskild paragraf som gäller för Haparanda. Haparandabladet etablerades 1882 och skriver på svenska, finska och meänkieli. Huvudredaktionen finns i Haparanda och lokalredaktioner i Hedenäset och Pajala. Haparandabladet är dominerande dagstidning i nedre Tornedalen och spridningsområdet är Haparanda, Övertorneå och Pajala kommuner. Tidningen har strax under 20 anställda. Ansvarig utgivare är Ryan. Ägare är Haparandabladet AB, som även producerar HBwebben.se och gratistidningen HBextra. Tidningen ser HBwebben.se som en produkt, som förlänger papperstidningen i den digitala världen. 
 Meänkieli 
 Haparandabladet publicerar en krönika på Sullivan av Murphy en gång i veckan. Tidningen upplever som en begränsning att få personer är både journalister och kan meänkieli. Det är också svårt att locka annonsörer. Haparandabladet har ett samarbete med Svenska Tornedalingarnas Riksförbund, som ger ut METavisi som bilaga  
 6-8 
  gånger per år. METavisi läggs också ut på Haparandabladets hemsida. 
 METavisi 
 http://hbwebben.se/ 
 METavisi trycks i en upplaga på 6 000 ex, varav en del distribueras som bilaga i Haparandabladet en gång i månaden eller  
 6-8 
  gånger per år. METavisi etablerades 1983 och skriver på Sullivan och svenska. Tidskriften produceras av en frilansjournalist och verksamhetsledaren. Enstaka artiklar köps in vid behov. Ägare är Svenska Tornedalingarnas  
 Riksförbund-Tornionlaaksolaiset, 
 STR-T. 
  Målgruppen är meänkielitalare, tornedalingar och  
 STR-T:s 
  medlemmar. Tidningen belyser nyheter och händelser som berör meänkielitalande. METavisi finansieras genom prenumerationer och ett periodiskt tidskriftsstöd på 75 000 kr från Statens Kulturråd. Tidskriften finns också tillgänglig på webben. 
 Meänkieli 
 METavisi skriver på Sullivan, men artiklar har också utväxlats med norska Mendoza, som skriver på kvänska. Bristande läskunnighet gör dock att tidskriften främst haft äldre läsare. För att öka tillgängligheten har tidskriften lämnat magasinsformatet på 32 sidor och gjorts om till en bilaga på 4 sidor i Haparandabladet med modernare layout och tätare utgivning. Samarbetet var en följd av den kritik som Kulturrådet riktat mot METavisi och uppmaningen att tidskriften behövde förbättra sin kvalitet, tillgänglighet och distribution. 
 Tornedal.se 
 svenska http://www.tornedal.se/ och på finska http://www.tornionlaakso.com 
 Tornedal.se är en fristående webbtidning som producerar nyheter på svenska och finska om händelser i svenska och finska Tornedalen, där webbtidningen har ett annat namn, Tornionlaakso.com. Webbtidningen har funnits online sedan 2009 och syftet är att få finska och svenska språken mer jämställda och öka intresset för vad som händer på andra sidan gränsen. Tornedal.se drivs av entreprenören Weaver med hjälp av olika frilansmedarbetare, som kan uppdatera webbtidningen varje dag hemifrån. 
 50 
  
 Gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska 
  
 - 
 Meänkieliperspektivet 
  
 STR-T 
  
 Newton  
 2011-04-20 
  
 1 
  
 Innehållsförteckning 
  
 Sid 
  
 Sammanfattning 
  
 3 
  
 Bakgrund och inledning 
  
 3 
  
 KARTLÄGGNING AV EXISTERANDE MEDIER 
  
 4 
  
 Radio 
  
 4 
  
 Barnsatsning på P4 
  
 Åsikter om media på meänkieli 
  
 Tidning 
  
 6 
  
 Haparandabladet 
  
 NSD 
  
 Metavisi 
  
 Tornedal.se 
  
 Mendoza 
  
 TV 
  
 8 
  
 Fieteri och Kexi 
  
 Syns man så finns man 
  
 Ungdomar och media på meänkieli 
  
 9 
  
 Media på Sullivan riktat mot unga 
  
 Enkätundersökning 
  
 Slutord 
  
 12 
  
 Källor 
  
 12 
 2 
 Sammanfattning 
 Regeringen har tilldelat Sametinget att i samråd med Svenska Tornedalingars Riksförbund,  
 STR-T, 
  kartlägga om det finns ett intresse för ett gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. I dagsläget finns ingen dagstidning på meänkieli. Rapporten innehåller en kartläggning av existerande medier på meänkieli. Dessutom finns en enskild del om media på meänkieli för ungdomar. Ungdomar vill höra, läsa och lära sig sitt minoritetsspråk. Idag finns inget media för ungdomar riktat för just dem. 
 Bakgrund och inledning 
 Genom Sveriges ratificering av Europarådets europeiska stadga om landsdels- eller minoritetsspråk och Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter har finska, jiddisch, Sullivan, romani chib och samiska getts status som nationella minoritetsspråk. Finska, meänkieli och samiska har bland minoritetsspråken getts en särskild ställning eftersom de anses ha en historisk geografisk bas i Sverige. Detta innebär bl.a. att Sverige har åtagit sig att uppmuntra eller underlätta att minst en tidning grundas eller upprätthålls på dessa språk. Det finns en presstödsberättigad tidning i Sverige som ges ut på finska, men det finns ingen dagstidning på meänkieli eller samiska i Sverige. Sverige har åtagit sig att uppmuntra eller underlätta att minst en tidning grundas eller upprätthålls på bl.a. meänkieli och samiska. 
 Regeringen har gett Sametinget i uppdrag att genomföra en förstudie om förutsättningarna för gränsöverskridande tidningssamarbete på meänkieli och samiska. Uppdraget ska genomföras i samråd med Svenska Tornedalingars Riksförbund (STR) i de delar som rör målgruppen tornedalingar. 
 I uppdraget ingår bl.a. att: 
  
 kartlägga existerande medier i Finland, Norge och Sverige som riktar sig till målgruppen samer och tornedalingar, 
  
 kartlägga behovet och intresset av tidningar på meänkieli och samiska samt möjligheterna till gränsöverskridande samarbeten inom sådan verksamhet, 
  
 undersöka möjligheterna till ökad tillgänglighet genom ny teknik, exempelvis elektronisk distribution, 
  
 redovisa de ekonomiska förutsättningarna och lämna förslag till hur arbetet med att få till stånd gränsöverskridande tidningssamarbeten på meänkieli och samiska bör läggas upp 
  
 Uppdraget ligger i linje med regeringens minioritetspolitiska strategi och ska ske i samråd med Svenska Tornedalingars Riksförbund. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Kulturdepartementet) senast den 30 juni 2011. 
 3 
 Eftersom det här inte är ett tidigare forskat område så finns det få källor jag som skribent kan använda mig av. Därför är merparten av fakta inhämtat via muntliga källor som arbetar med media på meänkieli. 
 Rapportens syfte är att kartlägga existerande medier på meänkieli och att kartlägga behovet och intresset av tidningar på meänkieli samt möjligheter till gränsöverskridande tidningssamarbete. 
 KARTLÄGGNING AV EXISTERANDE MEDIER 
 Massmedier är de medier som når många människor, såsom TV, radio, tidningar och internet. Medier ska snabbt sprida nyheter och information till en stor mängd människor väldigt snabbt. Sveriges Television (SVT), Sveriges radio (SR) och utbildningsradio (UR) har ett sändningstillstånd. 
 Radio 
 I dagsläget finns ett radioprogram som produceras för Sveriges Radio P4. Programmet sänds på meänkieli från Pajala och heter Päiväntiima. Ansvarig utgivare för programmet är 
 Sisuradio. Programmets målgrupp är 50+ och sänds fyra gånger a 50 minuter i veckan. 
 Päiväntiima är ett omtyckt program som innehåller både inslag från samhället, och nyheter på meänkieli. För programmet finns det fyra anställda, varav tre är fysiskt placerade i Pajala medan en medarbetare finns placerad i Luleå. Tre av dessa medarbetare är över 60 år. 
 Eftersom nästan hela redaktionen snart är pensionerade så behövs nya utbildade journalister, men idag är det inte så lätt att hittade utbildade journalister som dessutom kan meänkieli. 
 Redaktionen för Päiväntiima sänder även York varje fredag, programmets längd är en och en halv timme. Programmet går ut på att lyssnare ringer in och gratulerar bekanta samt önskar sig en låt. Språken brukar variera mellan meänkieli, finska och svenska. 
 Ofta relaterar många meänkieli med Pajala, vilket kan upplevas negativt. Mycket av innehållet i Päiväntiima" är från Pajala, ska språket spridas via radio måste även innehållet spegla ett större geografiskt område. Embryon till gränsöverskridande samarbete finns mellan redaktionerna för SR, YLE och NRK där redaktionerna använder varandra som resurser för olika typer av program. Detta är en självklarhet tack vare språkkunskapen. 
 Barnsatsning på P4 
 Sveriges Radio genomförde en specialsatsning för barnprogram på minoritetsspråken jiddisch, samiska, finska, romani och Sullivan under 2010. Programmet på meänkieli var uppdelat i fem program för barn med berättelser om märkliga, mystiska och magiska berättelser från det verkliga livet i Tornedalen, där fick bland annat barnen möta levande människor med övernaturliga gåvor. En ny omgång av program har sänts under våren 2011. 
 4 
 Åsikter om media på meänkieli 
 ,  
  
 RaymondBrown,  
 meänkieli-reporter, 
  Sveriges Radio 
 Vi som jobbar med media på meänkieli upplever att språket tas emot väldigt olika. En del uppskattar det till fullo medan det finns andra som anser det lite "larvigt" att överhuvudtaget hålla på att svamla om att det här skulle vara ett eget språk. 
 Det är en ständig jakt att hitta personer som talar meänkieli och är villiga att tala i radion på meänkieli även om de har kunskap och i vardagen talar språket. Eftersom så få unga talar meänkieli är det extra svårt att hitta ungdomar till programmen. 
 Språket kan överleva, men ska det göra det måste räddningsarbetet börja på en gång. Skolornas roll är mycket viktig. Barnen måste i unga år få komma i kontakt med språket och börja använda det både muntligt och skriftligt. Språkets status måste också höjas. Det ska vara en merit i CV att kunna minoritetsspråk och borde också vara ett löneargument. Min egna uppfattning är också den att kommuner och offentliga myndigheter borde prioritera språkkunniga vid anställningar. Om inte något av detta görs kommer nog språket förmodligen tyna bort och dö ut. Det krävs också politiska insatser, beslutsfattare måste i varje läge värna om språket. 
 Mediafrågan är jag lite kluven inför. Visst skulle det vara önskvärt med media för unga på meänkieli men varifrån kommer skribenterna och reportrar om de inte skolats i språket. Etermedia är nog det som gäller en lång tid framöver och vi borde få in ungdomsprogram och egen  
 TV-tid 
  på Sullivan, precis som samerna har. 
 5 
 Tidning 
 För tillfället finns ingen dagstidning på meänkieli, vilket är en stor brist. Det som kan konstateras är i alla fall att det finns ett behov att ha en dagstidning på minoritetsspråket meänkieli. Tidningen skulle kunna vara upplagd på liknande sätt som Haparandabladet, där halva tidningen är på finska. I en ny dagstidning på Sullivan skulle hälften kunna vara översatt till svenska. 
 Haparandabladet 
 Chefredaktör och ansvarig utgivare för Haparandabladet Ryan uttalar sig om meänkielis synlighet i Haparandabladet: 
 På tisdagar skriver Murphy krönika på Sullivan (de vill säga en gång i veckan). En begränsning när det gäller att producera nyheter på Sullivan är att det finns få personer som är både journalister och  
 meänkieli-kunniga 
  i så hög grad att det räcker för att utöva skriftspråk. Intresset är starkt i vissa grupper, men antalet och storleken på dessa grupper är svåra att bedöma. Klart är dock att det är svårt att locka annonsörer, alltså finansiering, för nyhetsmedier på minoritetsspråk. 
 NSD 
 Ansvarig utgivare Taylor på NSD uttalar sig om media på meänkieli: 
 Har tanken någonsin slagit dig att ha delar av NSD på meänkieli? 
 Ja, jag har umgåtts med tanken. Problemet är att  
 jag som ansvarig utgivare måste kunna läsa och förstå språket för att kunna utöva mitt utgivarskap. Det är en fråga som skulle gå att lösa. 
  
 Skulle du vara intresserad av t.ex. en krönika på Sullivan? 
 Ja, jag har umgåtts med tanken. Problemet är att jag som ansvarig utgivare måste kunna läsa och förstå språket för att kunna utöva mitt utgivarskap. Där är frågan mer svårlöst. 
 Det finns en tidskrift som heter METavisisom är tvåspråkigt, både meänkieli och svenska. 
 Tidningen arbetar för att bevara kulturen och språket. Kulturen är tornedalsk och språket är meänkieli. Tidningen finns i Haparandabladet en gång i månaden. 
 Metavisi 
 Metavisi är en tidning för meänkielitalare, tornedalingar och  
 STR-T 
  medlemmar. Tidningen ska belysa nyheter och händelser som berör meänkielitalande, tidningens innehåll är på meänkieli och svenska. Just nyhetsdelen behöver utvecklas, säger verksamhetsledaren Russell. Tidningen trycks och distribueras med Haparandabladet, antalet nummer 2011 är sex till antalet och den totala tryckta upplagan är ca 6000 för varje utgåva. Tidningen finns också tillgänglig via webben på Haparandabladets hemsida och  
 STR-Ts 
  hemsida. 
 6 
 Tidningen har förändrats sedan starten på  
 1980-talet. 
  Den nya och mer moderna tidningen omfattar fyra sidor istället för 32, den har en tätare utgivning från tidigare kvartalsvis och har gått från att vara av magasinsformat till tabloidformat. Tidningen har nu en mer effektiviserad produktion, de fasta kostnaderna har minimerats och produkten är under utveckling. 
 METavisi produceras av en frilansjournalist och verksamhetsledaren för närvarande, enstaka artiklar köps in vid behov. Frilansjournalistens arbete kan jämföras med en 25 procentig tjänst. Finansieringen sker via prenumeration och periodisk tidskriftsstöd á 75000 kr från Statens Kulturråd. 
 Målgruppen är framförallt meänkielitalare och myndigheter, åldern på läsarstrukturen är 50+, men verksamhetsledaren Russell börjar se en generationsväxling bland de som läser METavisi. Ett intressantare innehåll och en annan formgivning samt distribution krävs för att attrahera en yngre målgrupp. Exempelvis är inte unga människor generellt sett intresserade av att läsa om forskning.  
 STR-T 
  genomför för närvarande en undersökning där medlemmar och prenumeranter får ge sina åsikter kring sina upplevelser av tidningen och om den ska förändras. 
 Hinder som  
 STR-T 
  upplever är framförallt av resurskaraktär, både ekonomiska och personella. Bland annat finns det inte nog många yngre skribenter som kan ta på sig uppgiften att skriva artiklar. 
 Tornedal.se 
 Tornedal.se är en fristående webbtidning som producerar nyheter på svenska och finska om händelser i svenska och finska Tornedalen. Webbtidningen har funnits online sedan 2009 och drivs av entreprenören Weaver 
 Mendoza 
 Ruijan Kaiku är en nyhetstidning etablerad 1995 för kvener, norskfinnar och finländare i Norge. Tidningen är trespråkig – norska, kvenska och finska. Även meänkieli och svenska förekommer i en del artiklar. Fördelningen av språken är i genomsnitt 50 % norska, 25 % kvenska och 25% finska. Redaktionen består av en journalist som också är redaktör. Tidningen utges var femte vecka och prenumeranter återfinns framförallt i Norge, Finland och Sverige. Ägare till Ellis är Nordavis och Norske Kveners Förbund. 
 7 
 TV 
 Fieteri och Kexi 
 På SVT sänds ett barnprogram vid namn Fieteri och ett vuxenprogram vid namn Dyer. I produktionen av Fieteri och Kexi finns det två halvtidsanställningar. 
 Programtid Fieteri: 10 gånger 15 min/år. Programtid Kexi: 3 gånger 30 min/år. 
 Följande uppgifter har Ahti Aasa lämnat som är redaktör för Fieteri. Han säger att tittarna varit väldigt positivt inställda till barnprogrammen. Redaktionen brukar få förfrågningar när programmen sänds, och om man kan köpa en cd med alla program. Barn och föräldrar brukar visa sin uppskattning. 
 Redaktionen ser att det är fler som kollar på deras program än antalet meänkielitalare, vilket tyder på att även svensktalande följer programmen. Trots att programmet fått mycket beröm så skulle redaktionen vilja producera program för ungdomar, men just den åldersgruppen är i vanliga fall också är svår att tillfredställa därför valde de att göra program för barn och vuxna. 
 SVT uppnår kraven i sändningstillstånd. De produceras alltså nog mycket program på meänkieli, när man ser på kraven. Men Ahti Aasa menar att det kanske är kraven som måste höjas. Det vill säga att kravet skulle vara att sända mer program på meänkieli. Ahti Aasa och Patel producerar det som beställs. Skulle de få fler beställningar på program så skulle de givetvis göra fler program säger han. Ahti Aasa menar att man måste definiera vad ett behov är. Ingen dör utan dessa program. Men många skulle uppskatta dem. Gruppen kanske inte är väldigt stor, men de som faktiskt påverkas av besluten har det betydelse för. 
 I Fieteri används lokala ungdomar och barn till programmen, att hitta dessa personer är inte lika lätt. Idag är det inte så många som kan meänkieli, som är unga och har en historia att berätta. Störst chans att hitta lämplig rollfigur är i Övertorneå menar Clark. 
 Syns man så finns man 
 Det är samma med media på meänkieli. Får unga höra, se eller läsa något på meänkieli så upplevs det som accepterat, säger Clark. 
 Drömmen för Ahti Aasa som är familjefar, redaktör och meänkielitalare att: 
  
 Det skulle finnas barnprogram på meänkieli varje vecka. 
  
 Det skulle finnas en redaktion på minst tio personer som tillsammans producerar tv på meänkieli. 
  
 Få jobba med något som pågår hela tiden. 
  
 Bli en kreativ massa. 
  
 Blanda kompetenta personer. 
  
 Sända och producera olika typer av program. 
  
 8 
  
 Få tittare som får se bra program. Att de inte bara kollar just för att det är på meänkieli. 
  
 Embryo till gränsöverskridande samarbete mellan redaktioner kan skönjas då de program som Branch producerar på Sullivan har underställts den samiska redaktionen i Kiruna. Avsikten är att programmen på Sullivan ska få nya ideer från den samiska TV;n, som de senaste åren också gjorts i en nyare form. 
 Ungdomar och media på meänkieli 
 Det här kapitlet kommer att bygga mycket på mina egna åsikter vad gäller attityden hos unga och meänkieli. Jag pluggar själv till journalist och mitt egna journalistiska tänkande angående språkets överlevnad kan komma att synas i detta kapitel. Eftersom jag jobbat med den här typen av frågor i ett par år känner jag att jag har något att tillföra forskningen. 
 Medier på Sullivan riktat mot unga 
 I dagsläget finns ingen media på meänkieli riktad till ungdomar. Och för att förstå att ett språk dör utan unga behöver man inte vara ett geni för att förstå. Jag tror inte många unga lär sig att förstå att meänkieli är ett språk som ska användas även av dem. Media i samhället ger i alla fall inte de signalerna. 
 Media, tror jag som studerar till journalist, kan vara ett riktigt bra sätt att nå de unga i samhället, framförallt i Tornedalen. Tornedalingar brukar i vissa sammanhang ta mer tid på sig vad gäller utveckling, kan jag personligen uppleva. 
 Speciellt vad det gäller möjligheten att använda sitt minoritetsspråk. Och i detta fall tycker jag det är mycket märkligt att det fått gå så långt. Givetvis ska meänkieli även vara till för unga. Många ungdomar ser det som sitt tornedalsarv som de är stolta över. Men visst är det svårt att använda språket om det inte blir accepterat i samhället. Hade det varit accepterat idag så hade det funnits radio, tv och tidningar på språket för ungdomarna. 
 Det finns ett gammalt tankesätt som lever kvar hos många äldre. Många fick inte prata finska eller meänkieli i sin ungdom, för att det då ansågs som ett så kallat fult språk. Därför är det många föräldrar som inte lärt/lär sina barn språket. Det är väl i det stadiet det är i idag. Många har hört sina föräldrar och far- och morföräldrar prata språket. Så de brukar förstå det mesta, men har kanske svårt att själv uttrycka sig. 
 Därför är det nu ett måste att lyfta självförtroendet hos unga i Tornedalen, och peppa dem till att förstå att meänkieli inte är ett förbjudet språk. Idag är det ett minoritetsspråk och ska inte vara något att skämmas över. 
 I mina tidigare erfarenheter som journalist har jag upptäckt en trend. Många som är mellan ungefär  
 13-17 
  år förstår inte riktigt än vilken rikedom det är att kunna språket. I den åldern gäller det att vara som alla andra. Och när de sedan tar studenten och måste stå på sina egna ben så händer något. Då ångrar många att de inte lärt sig språket. Eller att de som ändå haft 
 9 
 det i sin barndom, och kan det som vuxen är stolt över det och förstår då vilken rikedom det är. 
 Jag kan ta mig själv som exempel. Min barndom har varit naturligt tvåspråkig, som jag brukar kalla det. Som i många andra familjer kommer min mamma från finska sidan och pappa från svenska. Idag är jag en  
 20-årig 
  journaliststudent som har Sullivan att tacka för otroligt mycket. Under min tid på högstadiet i Övertorneå hamnade jag av en slump på SR i Pajala. Det var först då jag förstod. Phillips är en del av mig. Nu vill jag kunna vara den som kan inspirera unga och visa vilken förtur jag har haft bara för att jag kunnat språket. Och jag tror definitivt att framtiden ligger i händerna på oss unga vad gäller överlevnaden av språket. 
 Under min tid på SR i Pajala så har jag fått jobba mycket med ungdomsprojekt, givetvis på meänkieli. Jag sände olika radioprogram riktat till unga. Mot min stora förvåning så blev de mycket väl mottagna. Många pratade om programmen och tyckte nästan det var coolt. 
 Phillips var kanske inte bara för mossiga gamla människor. Utan det kunde vara som vilket annat språk som helst. Min personliga mening är att allt handlar om hur man framställer något. Är det en ung person som driver fram ungdomsprojekt så vet den personen lite bättre vad som går hem hos unga. 
 Och just radio är ett sätt för de flesta att bygga på sig kunskap. I början förstår man ord. Sedan början man förstå sammanhang. Och resten går ganska snabbt. Är det upplagt lättsamt och roligt så tror jag att ungdomar uppskattar det. Att gå runt med pekpinnen och ta fram alla fel är helt fel väg att gå. 
 Därför tyckte jag att det var ytterst viktigt att få fram vad unga tycker idag. Vad vill de? Bryr de sig eller har de bara gett upp? Är Sullivan bannlyst i deras liv? Hur tänker de? 
 Enkätundersökning 
 I en begränsad undersökning (enligt bifogad bilaga Enkätfrågor) på Gränsälvsgymnasiet i Övertorneå fick jag reda på följande. 82 enkätsvar ligger till grund för mina slutsatser, liknade resultat tror jag man skulle få även i Pajala och Haparanda. 
 41 stycken, det vill säga 50 procent, av de ungdomar mellan  
 15-20 
  år som svarade på enkäten kan meänkieli. Vissa i den bemärkelsen att de skulle förstå till exempel ett radio- eller tvprogram på språket. Men de flesta har svarat att det är svårare att läsa på Sullivan. Men ett fåtal önskade sig även en ungdomstidning på meänkieli. 
 Av dessa 41 stycken så var det 9 stycken, alltså 22 procent som inte ville lyssna på ett ungdomsprogram på meänkieli om det skulle börja sändas. Bara av den anledningen att de inte lyssnar på radio. Och vad gäller unga och användning av radio så är den dålig. Kanske skulle man istället ha appar, i smartphones, så att de själva får lyssna när de vill, eller på webben. Att passa en tid då programmet sänds verkade vara ett problem hos majoriteten av ungdomarna. 
 10 
 Och de resterande 50 procent kunde inte språket. Trots sina brister i språket så ville 13 stycken, alltså 32 procent av dem ändå lyssna på ungdomsradio på meänkieli. En del ville lära sig språket. Medan andra gav förslag på att delar av programmet kanske kunde vara på svenska eller engelska. Så att de kan förstå delar och möjligen även lära sig meänkieli. Sedan var en ytterligare dragningskraft om programledare var från trakterna som förstod hur ett litet samhälle fungerar, och vad som intresserar unga. 
 Ämnen som ungdomarna har föreslagit för ungdomsmedia på Sullivan är följande: 
  Något som berör unga 
 Lokalt, om Övertorneå och byar runtom Skvaller och mode 
 Aktualiteter bland unga och ungdomsfrågor och problem Ungdomsmusik 
 Kultur, bland annat om tornedalingar och samer Sport 
 Nyheter, lokalt, inrikes och världen Om ungas vardagsproblem Språkskola 
 Resor, om människor i andra länder Aktuella samhällsfrågor 
 Andra citat som bör komma fram är följande: 
  
 -Vad 
  skulle du vilja tas upp i medlia på meänkieli? (tv, radio och tidning) 
  
 1. 
  
 Det skulle vara roligt med något som riktar sig mot ungdomar, kvinna  
  
 17-18 
  år. 
  
 2. 
  
  Intressant fakta, kanske tidning för ungdomar hade varit rätt bra, även fast det är svårare att läsa, kvinna  
  
 17-18 
  år. 
  
 3. 
  
 Jag vet inte riktigt. Kanske någon slags radio- eller tvprogram. Det är så svårt att läsa på finska. Vad som händer i samhället och världen. 
  
 4. 
  
 Blanda olika språk. Så som meänkieli, svenska eller engelska. Frågor som berör oss och är aktuellt, kvinna  
  
 15-16 
  år. 
  
 5. 
  
 Jag vet inte riktigt. Men typ bara nå serier eller liknande så man kan lära sig mer, kvinna  
  
 17-18 
  år. 
  
 6. 
  
 Lokala frågor som rör saker och ting som försiggår i byarna, man  
  
 17-18 
  år. 
  
 7. 
  
 Jag har inte funderat på det men tv och radio, man  
  
 17-18 
  år. 
  
 8. 
  
 Vardagliga saker, det som tas upp på svenska, kvinna  
  
 17-18 
  år. 
 I en samlad bedömning efter att gått igenom enkäterna är min mening mycket positiv. De gladde mig speciellt mycket att det var så pass många som kunde tänka sig att lyssna på radioprogram om det sändes ungdomsprogram på meänkieli. 
 11 
 Jag tror att man som producent av media måste tänka nytt. Media måste anpassas efter dem som lyssnar. Det måste finnas på webben, eller helst något ännu mer smidigt. Så att det kan lyssnas (om det gäller radio) när det passar dem själva. 
 Sedan tror jag det behövs unga förebilder som kan bevisa att det är ett språk de haft nytta av att kunna. Förebilder kan vara till exempel Horn eller kanske mig själv som verkligen behövt mitt språk. 
 Slutord 
 Det jag har kommit fram till är att det finns ett intresse för media på meänkieli. Viktigaste fokuset bör vara de ungas konsumtion av media om språket ska leva vidare, därför föreslår jag att det omgående tillsätts en utredning som kartlägger unga människors konsumtion av media för att språket meänkieli ska leva vidare. 
 Källor 
 Ahti Aasa, redaktör  
 Fieteri 
  
 Taylor, ansvarig utgivare  
 NSD  
 Elever vid Gränsälvsgymnasiet, Övertorneå 
  
 Dodson, reporter  
 Sveriges Radio, Päiväntiima 
  
 Russell, verksamhetsledare  
 STR-T 
  och redaktionsgruppen för  
 Metavisi  
 Mendoza,  
  
 http://www.ruijan-kaiku.no/page.jsp?id=3 
  
 Sveriges Radio, http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=1017& Kartläggning, analys och förslag till förbättringar 
 – slutbetänkande. [41] 
 Kvinnor och barn i rättens gränsland. [45] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 
 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. [7] 
 Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. [15] 
 Mål för rovdjuren. [22] 
 Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för Sveriges arbete för en giftfri miljö. [38] 
 Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering. [56] 
 Näringsdepartementet 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? [19] 
 Här finns mer att hämta –  
 it-användningen 
  i småföretag. [21] 
 Färdplan för framtiden 
 – en utvecklad flygtrafiktjänst. [27] 
 Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. [39] 
 Dammsäkerhet 
 Tydliga regler och effektiv tillsyn. [46] 
 Återvinning av fartyg 
 – underlag för ratificering av Hong Kongkonventionen. [54] 
 Kulturdepartementet 
 Läsarnas marknad, marknadens läsare 
  
 – 
  
 en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga 
  
 – 
  
 för stöd till nyskapande kultur. [16] 
  
 Mindre våld för pengarna. [23] Kulturmiljöarbete i en ny tid. [37] 
 Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. [58] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. [4] 
 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. [9] 
 Sänkta trösklar – högt i tak 
 Arbete, utveckling, trygghet. [31]