Massuppsägningar, arbetslöshet och sjuklighet 
 En rapport om konsekvenser av  
 1990-talets 
  friställningar för slutenvårdsutnyttjande och risk för förtida död 
 Sharp 
 Reed 
 Cisneros 
 En rapport från Sociala rådet 
 Stockholm 2010 
 SOU 2010:102 
 SOU och Ds kan köpas från Parker kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Parker Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Tryckt av Anderson AB 
 Stockholm 2010 
 ISBN  
 978-91-38-23504-1 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Förord 
 I denna rapport, som är den femte av flera från Sociala rådet, presenteras resultat från analyser av hälsoeffekter av att vara arbetslös. Såväl antalet som andelen arbetslösa personer varierar mycket över tid i Sverige och möjliga långsiktiga konsekvenser av arbetslöshet är en aktuell fråga. 
 Sociala rådet tackar de tre författarna Sharp, forskare vid Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU), Reed, docent vid Nationalekonomiska institutionen, Lunds universitet samt Cisneros, forskare vid IFAU och Uppsala Center for Labor Studies, Uppsala universitet, för arbetet med rapporten. 
 Rapporten har granskats av Mathews, forskare vid Institutionen för social forskning, Stockholms Universitet och Walters, professor vid IFAU och Nationalekonomiska institutionen, Uppsala universitet samt ledamot i Sociala rådet. 
 Yoder 
 Ordförande i Sociala rådet 
 Professor i socialförsäkring 
 Innehåll 
  
 Sociala rådet i korthet 
  
 .......................................................... 9 
  
 Författarpresentation.......................................................... 
  
 11 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 13 
  
 1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 17 
  
 2 
  
 Bakgrund .................................................................. 
  
 23 
  
 2.1 
  
 Hur och varför påverkas sjuklighet av arbetslöshet och 
  
 uppsägning?.............................................................................. 
  
 23 
  
 2.2 
  
 Leder arbetslöshet till sjuklighet eller tvärtom? .................... 
  
 24 
  
 2.3 
  
 Massuppsägningar kontra arbetslöshet................................... 
  
 25 
  
 2.4 
  
 Offer kontra överlevare i samband med 
  
 massuppsägningar .................................................................... 
  
 26 
  
 2.5 
  
 Arbete kontra arbetslöshet...................................................... 
  
 27 
  
 3 
  
 Tidigare forskning ...................................................... 
  
 29 
  
 3.1 
  
 Studier av sambandet mellan arbetslöshet och dödlighet...... 
  
 29 
  
 3.2 
  
 Studier av sambandet mellan arbetslöshet och 
  
 sjukvårdsutnyttjande................................................................ 
  
 30 
  
 3.3 
  
 Studier av sambandet mellan massuppsägning och 
  
 dödlighet................................................................................... 
  
 31 
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2010:102 
  
 3.4 
  
 Studier av sambandet mellan massuppsägning och 
  
 sjukvårdsutnyttjande................................................................ 
  
 32 
  
 3.5 
  
 Orsakssamband eller selektion? .............................................. 
  
 34 
  
 3.6 
  
 Sammanfattning........................................................................ 
  
 36 
  
 4 
  
 Data och metod.......................................................... 
  
 39 
  
 4.1 
  
 Val av studie- och kontrollgrupper ......................................... 
  
 39 
  
 4.1.1 Den första studiegruppen – de arbetslösa ................... 
  
 39 
  
 4.1.2 Den andra studiegruppen – de massuppsagda............. 
  
 40 
  
 4.1.3 
  
 Kontrollgrupperna ........................................................ 
  
 41 
  
 4.2 
  
 Vilka hälsoutfall studerar vi? ................................................... 
  
 41 
  
 4.3 
  
 Metod 
  
 ........................................................................................ 
  
 43 
  
 4.4 
  
 Riskfaktorer.............................................................................. 
  
 44 
  
 4.5 
  
 Metodologiska överväganden .................................................. 
  
 45 
  
 5 
  
 Vilka blev massuppsagda och arbetslösa?...................... 
  
 47 
  
 6 
  
 Massuppsägningar och arbetslöshet hade stora 
  
 inkomsteffekter .......................................................... 
  
 55 
  
 7 
  
 Hur påverkade massuppsägningar och arbetslöshet 
  
 mortalitet och slutenvårdsutnyttjande?.......................... 
  
 57 
  
 7.1.1 
  
 Total mortalitet ............................................................. 
  
 57 
  
 7.1.2 
  
 Totalt slutenvårdsutnyttjande...................................... 
  
 59 
  
 8 
  
 För vilka diagnoser är effekten störst? ........................... 
  
 61 
  
 8.1.1 
  
 Orsaksspecifik mortalitet ............................................. 
  
 61 
  
 8.1.2 
  
 Orsaksspecifikt slutenvårdsutnyttjande...................... 
  
 63 
  
 9 
  
 Vilka grupper påverkas mest av massuppsägning och 
  
 arbetslöshet?.............................................................. 
  
 67 
  
 9.1.1 
  
 Ålder .............................................................................. 
  
 67 
  
 9.1.2 
  
 Utbildningsnivå............................................................. 
  
 69 
  
 9.1.3 
  
 Anställningssektor ........................................................ 
  
 71 
 6 
  
 SOU 2010:102 
  
 Innehåll 
  
 10 Sammanfattning och diskussion .................................. 
  
 73 
  
 Referenser ........................................................................ 
  
 77 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga A Studier av sambandet mellan arbetslöshet och 
  
 dödlighet............................................................................ 
  
 83 
  
 Bilaga B Koder enligt  
 ICD-9 
  och  
 ICD-10 
  för sjukdomarna 
  
 inkluderade i de tio diagnoskategorierna......................... 
  
 89 
  
 Bilaga C Kommittédirektiv.............................................................. 
  
 91 
 7 
 Sociala rådet i korthet 
 Sociala rådets uppdrag är, enligt kommittédirektivet (se bilaga C), att agera som rådgivare till regeringen på hälso- och sjukvårdsområdet samt i sociala frågor. Sociala rådet ska även förse regeringen med kunskap baserad på svenska och internationella forskningsrön och som är relevant för utformningen av välfärdspolitiken inom Socialdepartementets områden. Dessutom ska Sociala rådet identifiera utvecklingstendenser och viktiga faktorer som har betydelse för välfärdssektorns funktion. 
 Uppdraget omfattar de tre åren  
 2008–2010. 
  I rådet ingår forskare från olika vetenskapsområden samt generaldirektörerna för Försäkringskassan och Socialstyrelsen. 
 Sociala rådets verksamhet utgörs av flera olika delar, t.ex. regelbundna möten med Socialdepartementets statsråd och politiskt sakkunniga samt andra möten med Socialdepartementets tjänstemän. Sociala rådet ordnar även seminarier, samt en årlig konferens för en bredare publik. 
 Sociala rådet har under uppdragsperioden identifierat några områden där det saknas kunskap eller där befintlig kunskap behöver uppdateras eller sammanställas. Sociala rådet har därför initierat ett antal projekt som ska bidra till att fylla vissa kunskapsluckor med innehåll och/eller ge en uppdaterad och översiktlig bild av kunskapsläget. Projekten kommer att redovisas i en serie rapporter, i vilken föreliggande rapport ingår. 
 Rapporterna kan laddas ner från Sociala rådets hemsida: http://www.sou.gov.se/socialaradet. Där finns även information om rådet och dess verksamhet. 
 Sociala rådet kan nås via dess sekreterare, Kelley, företrädesvis per  
 e-post: 
  malin.sedvallsson@social.ministry.se 
 9 
  
 Sociala rådet i korthet 
  
 SOU 2010:102 
 I Sociala rådet ingår följande personer: 
  
 Yoder (ordförande), professor i socialförsäkring, Sektionen för försäkringsmedicin, Karolinska Institutet 
  
 Lewis (ledamot), professor i ekonometri vid Handelshögskolan, Göteborgs universitet 
  
 Ryan (ledamot), professor i geriatrisk epidemiologi vid Aging Research Center, Karolinska Institutet/Stockholms universitet 
  
 Walker (adjungerad ledamot), generaldirektör och chef för Socialstyrelsen 
  
 Walters (ledamot), professor i ekonometri vid Uppsala Universitet; Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering 
  
 Jones Lender (adjungerad ledamot), generaldirektör och chef för Försäkringskassan 
  
 Blackburn (ledamot), professor i forskning om jämlikhet i hälsa vid Center for Health Equity Studies (CHESS), Karolinska Institutet/Stockholms universitet 
  
 Evans (ledamot), docent i hälsoekonomi vid Medical Management Centre, Karolinska Institutet 
  
 10 
 Författarpresentation 
 Sharp är fil.dr i nationalekonomi och forskare vid Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU). Hans tidigare forskning har i stor utsträckning behandlat individ- och familjekonsekvenser av att förlora ett jobb i samband med arbetsplatsnedläggningar. Inom detta område har han också publicerat ett flertal vetenskapliga artiklar i internationella tidskrifter inom såväl nationalekonomi som folkhälsovetenskap. 
 Reed är docent i nationalekonomi och forskare vid Nationalekonomiska institutionen, Lunds Universitet. Underwood är också knuten till VU University Amsterdam och Tinbergeninstitutet i Nederländerna. Hans forskning har rört hälsoekonomiska frågeställningar och hans huvudsakliga forskningsområde är för närvarande sambandet mellan  
 socio-ekonomisk 
  status och hälsa. Underwood har publicerat ett antal vetenskapliga artiklar i internationella tidskrifter inom både det nationalekonomiska och medicinska området. 
 Cisneros är fil.dr i nationalekonomi och verksam som forskare vid Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) och Uppsala Center for Labor Studies (UCLS). Han har tidigare varit verksam vid University of Southern California och VU University of Amsterdam. Crawford leder för närvarande ett forskningsprojekt om sambanden mellan  
 socio-ekonomisk 
  status och hälsa. Hans forskning har tidigare rört socialförsäkringar, svensk arbetsmarknadspolitik och ekonometriska metoder. 
 11 
 Sammanfattning 
 Under den ekonomiska krisen på  
 1990-talet 
  fick Sverige för första gången under efterkrigstiden uppleva en period av massuppsägningar och massarbetslöshet. Den långa perioden av full sysselsättning bröts hösten 1990 och ersattes av en period med dramatiskt stigande arbetslöshet. Massuppsägningar och arbetslöshet blev då något som inte bara drabbade ett fåtal. I den här rapporten studerar vi vilka konsekvenser arbetslöshet, och friställningar i samband med massuppsägningar, under  
 1990-talet 
  hade för de drabbade i form av dödlighet och sjuklighet. Arbetslöshet innebär en försämrad ekonomisk situation med ofta en negativ stress som följd. Uppsägning och arbetslöshet innebär också ofta ett förlorat socialt sammanhang och minskad framtidstro. Detta innebär att konsekvenserna av uppsägningarna och arbetslösheten under  
 1990-talet 
  inte bara är en fråga av ekonomisk karaktär utan även en folkhälsofråga. 
 I våra analyser skiljer vi på effekterna av att bli friställd i samband med en massuppsägning och effekterna av arbetslöshet. Anledningen är att effekten av en massuppsägning kan förväntas skilja sig från effekten av arbetslöshet på en rad punkter. Först och främst är det inte alla som är med om en massuppsägning som också blir arbetslösa. En annan väsentlig skillnad är att en massuppsägning innebär att man inte är ensam om att förlora jobbet och eventuellt bli arbetslös. Vi studerar effekterna på sjuklighet som resulterade i slutenvård eller dödsfall. 
 Det finns redan idag ett stort antal studier som visar på att det finns ett statistiskt samband mellan arbetslöshet och ohälsa. Trots detta är orsakssambandet inte helt klarlagt. Huvudorsaken är svårigheten att avgöra om det är arbetslöshet som leder till ohälsa, eller om det är ohälsa som leder till att vissa får lämna sitt arbete eller förblir arbetslösa. Det kan också vara så att vissa besitter egenskaper som försämrar deras möjligheter att både behålla ett 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2010:102 
 jobb och en god hälsa. Svensk registerdata erbjuder dock goda möjligheter att studera detta orsakssamband. Detta är en viktig motivering för denna studie. 
 Det finns också flera skäl till varför folkhälsoeffekterna under  
 1990-talet 
  är speciellt intressanta att studera. Ett skäl är att arbetsmarknaden är föränderlig. Både innebörden av att vara anställd och av att vara arbetslös är något som har förändrats över tid. Detta är inte minst tydligt under  
 1990-talet, 
  då uppsägningar och arbetslöshet blev något som inte bara drabbade ett fåtal. Krisen under  
 1990-talet 
  erbjuder också en intressant möjlighet att studera hur grupper av arbetstagare som tidigare i stor utsträckning var förskonade från uppsägningar, såsom t.ex. offentligt anställda, påverkas i termer av sjuklighet. 
 Vi finner en rad intressanta resultat. För män som drabbades av massuppsägning finner vi att risken för förtida död ökade med 8– 18 procent i jämförelse med kontrollgruppen. Motsvarande riskökning för kvinnor är  
 5–6 
  procent. Att bli arbetslös ökade också risken för förtida död bland män, men endast med  
 4–6 
  procent. För kvinnor däremot, så är effekten den motsatta; arbetslöshet verkar istället ha minskat risken för förtida död med upp till 12 procent. 
 I syfte att få en bättre bild av de bakomliggande mekanismerna har vi också studerat orsaksspecifik dödlighet. Fem stora diagnoskategorier studerades: cancer (särskilt rökningsrelaterad cancer), hjärt- och kärlsjukdomar (särskilt ischemiska hjärtsjukdomar och sjukdomar i hjärnans kärl), psykiska störningar, yttre skador (särskilt självtillfogade skador och trafikskador), samt alkoholrelaterade sjukdomar eller tillstånd. Resultaten från denna analys visar att massuppsägningar innebar en markant överdödlighet med ischemisk hjärtsjukdom, alkoholrelaterad sjukdom eller tillstånd, eller psykiska störningar (bara bland kvinnor) som underliggande dödsorsak. Arbetslöshet resulterade också i en förhöjd risk för förtida död med psykisk störning eller alkoholrelaterad sjukdom som underliggande dödsorsak. För män finns det dessutom en överdödlighet till följd av yttre skador, särskilt självmord och trafikskador. 
 Effekterna av arbetslöshet och massuppsägningar på dödlighet ger en bild av hälsokonsekvenserna av att förlora ett jobb. Samtidigt är det trots allt så att bara en mycket liten del av samtliga uppsagda och arbetslösa avlider under uppföljningsperioden. Därmed säger effekterna på dödlighet ingenting om i vilken utsträckning det stora flertalet som inte avlider drabbas av ohälsa som en 
 14 
  
 SOU 2010:102 
  
 Sammanfattning 
 konsekvens av arbetslöshet eller en massuppsägning. I syfte att fånga upp andra aspekter på ohälsa än en ökad dödlighet har vi därför även studerat slutenvårdsutnyttjande. Resultaten från dessa analyser stärker de tidigare funna sambanden mellan arbetslöshet och dödlighet vad gäller psykisk sjuklighet. Däremot ger dessa analyser en än mer komplex bild av sambanden mellan massuppsägningar, arbetslöshet och cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Sammantaget betyder det att varken massuppsägningar eller arbetslöshet otvetydigt resulterar i fler hälsoproblem. 
 Slutligen bör det påpekas att flertalet av de skattade sambanden mellan framförallt arbetslöshet och sjuklighet gick att urskilja redan flera år före förlusten av ett arbete. Tveklöst är det så att de som blev arbetslösa hade om inte fler, så åtminstone andra, hälsoproblem än de arbetande i stort. Det är dock skillnader som vi i stor utsträckning har kunnat observerat och således även har kunnat kontrollera för, varför sådana skillnader inte kan förklara några av våra resultat. I vilken utsträckning våra resultat i slutändan kan tolkas som att arbetslöshet och massuppsägningar har orsakat sjuklighet är ytterst avhängigt huruvida det finns anledning att tro att det finns ytterligare faktorer som vi inte har kunnat observera. 
 15 
 1 Inledning 
 Under den ekonomiska krisen på  
 1990-talet 
  fick Sverige för första gången under efterkrigstiden uppleva en period av massuppsägningar och massarbetslöshet. Den långa perioden av full sysselsättning bröts hösten 1990 och ersattes av en period med dramatiskt stigande arbetslöshet. Under 1993 var den öppna arbetslösheten över åtta procent – en nivå som den låg kvar på fram till 1997 
 – medan andelen sysselsatta föll med 10 procentenheter till knappt 73 procent. De hundratusentals som blev uppsagda under denna period fick dessutom uppleva försämringar i de flesta trygghetssystemen. 
 I den här rapporten studerar vi vilka konsekvenser arbetslöshet, och friställningar i samband med massuppsägningar, under 1990- talet hade för de drabbade i form av registrerad sjuklighet. Det finns flera anledningar att förvänta sig en ökad sjuklighet till följd av arbetslöshet och massuppsägning. En försämrad ekonomisk situation i samband med arbetslöshet riskerar att leda till såväl mer negativ stress som oro och ångest. Uppsägning och arbetslöshet innebär också ofta ett förlorat socialt sammanhang och minskad framtidstro. Detta innebär att konsekvenserna av uppsägningarna och arbetslösheten under  
 1990-talet 
  inte bara är en fråga av ekonomisk karaktär utan även en folkhälsofråga. 
 De former av registrerad sjuklighet som vi avser att studera är de som resulterade i slutenvård eller dödsfall, med ett särskilt fokus på diagnosgrupper såsom cirkulationsorganens sjukdomar, alkoholrelaterade sjukdomar, psykiska störningar, självskador/självmord samt trafikolyckor. Genom att använda registerdata över en lång tidsperiod har vi möjlighet att mäta både de kortsiktiga effekterna och de långsiktiga effekterna av arbetslöshet och massuppsägning på sjuklighet. Detta ger oss därmed möjligheten att observera sjukdomar som manifesteras först efter många år. 
 17 
  
 Inledning 
  
 SOU 2010:102 
 I våra analyser skiljer vi på effekterna av att bli friställd i samband med en massuppsägning 
  
 1  
  
 och effekterna av arbetslöshet. Anledningen är att effekten av en massuppsägning kan förväntas skilja sig från effekten av arbetslöshet på en rad punkter. Först och främst är det inte alla som är med om en massuppsägning som också blir arbetslösa. Tack vare lagstadgad uppsägningstid, eller att uppsägningen av andra anledningar var förutsebar, finns det möjlighet att finna en ny anställning utan en mellanliggande period av arbetslöshet. En annan väsentlig skillnad är att en massuppsägning innebär att man inte är ensam om att förlora jobbet och eventuellt bli arbetslös. Det finns flera anledningar till varför detta skulle kunna medföra att hälsokonsekvenserna skiljer sig mellan en massuppsägning och arbetslöshet. En massuppsägning som omfattar många anställda kan innebära större svårigheter att hitta ett nytt jobb. Det är också välkänt att vi i hög grad påverkas av hur individer i vår närhet mår och agerar. Om ens forna kollegor mår dåligt av att bli friställda kan detta därför påverka den egna sjukligheten genom sociala interaktioner. Samtidigt är det troligt att man upplever situationen som mindre skamfylld då man inte är ensam om att bli uppsagd. Det är många andra som också får gå och både man själv och andra vet att det inte är ens eget fel utan snarare företagets. 
 I analyserna beaktar vi också möjligheten att konsekvenserna av arbetslöshet och massuppsägning, i termer av sjuklighet, kan skilja sig åt mellan olika grupper av människor. Det är rimligt att anta att vissa har bättre förutsättningar att hantera sådana händelser, medan andra saknar nödvändiga resurser. Genom att använda oss av data över stora delar av den arbetsföra befolkningen har vi möjlighet att på ett detaljerat sätt studera om effekterna på sjuklighet är speciellt stora för någon specifik grupp. I analyserna undersöker vi därför om (o)hälsoeffekterna skiljer sig åt beroende på kön, ålder, utbildningsnivå och anställningssektor. Om effekterna är speciellt stora för en specifik grupp, och för vissa sjukdomar, ger det information om var hälsoförebyggande arbete skulle kunna vara av stort värde. 
 Det finns flera skäl till att återigen studera sambanden mellan massuppsägningar, arbetslöshet, och sjuklighet, trots alla tidigare studier på området. Ett skäl är att arbetsmarknaden är föränderlig. Både innebörden av att vara anställd och av att vara arbetslös är något som har förändrats över tid. Detta är inte minst tydligt under 
  
 1  
 Fortsättningsvis kommer vi att använda begreppet massuppsägning när vi refererar till friställd i samband med en massuppsägning. 
 18 
  
 SOU 2010:102 
  
 Inledning 
  
 1990-talet, 
  då uppsägningar och arbetslöshet blev något som inte bara drabbade ett fåtal. Av dem som var i arbetsför ålder under 1991 blev nästan 40 procent arbetslösa någon gång under den resterande delen av  
 1990-talet 
  (Korpi & Couch, 2001; Eliason & Couch & Eliason, 2010; Stevens, 1997). Även om svält inte längre kan ses som ett reellt hot i en modern välfärdsstat, så kan en försämrad ekonomisk situation skapa negativ stress, oro, och ångest. Det kan också innebära att man av ekonomiska skäl blir tvungen att avstå andra aktiviteter, såväl sociala, kulturella, som hälsofrämjande. 
 Förutom förlust av arbetsinkomst kan förlusten av ett jobb också innebära förlust av ett socialt sammanhang, status, sociala kontakter, tidstruktur, regelbunden aktivitet, m.m. Dessa aspekter av ett jobb kan också antas vara viktiga för människors hälsa och välbefinnande. 
 Den förändrade livssituationen som följer efter en jobbförlust kan också, av olika anledningar, ge upphov till ohälsosamma beteenden såsom ökad alkoholkonsumtion och rökning eller, i mer extrema fall, självskadebeteende och självmord. Det är även tänkbart att risken ökar för andra olyckliga händelser, såsom familjekonflikter och skilsmässa, och att förmågan att hantera andra besvärliga livssituationer försämras. 
  
 1  
 Se Janlert & både före och efter uppsägningen eller perioden av arbetslöshet. En andra, och långt mer krävande, förutsättning är att man har en jämförbar kontrollgrupp. Kontrollgruppen bör vara av sådan art att den i princip är identisk, med avseende på samtliga riskfaktorer, och egenskaper som är korrelerade med riskfaktorer, för sjuklighet, med gruppen som drabbas av arbetslöshet eller massuppsägning eller att man kan kontrollera för skillnaderna i statistiska modeller. Enbart då kan man tolka en uppmätt skillnad i sjuklighet mellan studie- och kontrollgrupp i termer av ett orsakssamband. 
 24 
  
 SOU 2010:102 
  
 Bakgrund 
  
 2.3 
  
 Massuppsägningar kontra arbetslöshet 
  
 En orsak till att studera hälsokonsekvenser av uppsägningar i samband med företags- eller arbetsplatsnedläggningar, eller stora personalinskränkningar, är förstås att det är viktigt att belysa hur sådana personalförändringar, framtvingade av strukturella eller ekonomiska förändringar, påverkar de anställda. En annan orsak är rent metodologisk. Genom att studera jobbseparationer orsakade av massuppsägningar är det möjligt att reducera de selektionsproblem som annars ofta är förknippade med studier av konsekvenserna av arbetslöshet. Anledningen är att massuppsägningar minskar risken att det är sjuklighet som orsakar arbetslösheten, eftersom samtliga, eller en stor andel av de anställda, på en arbetsplats förlorar jobbet,  
 oberoende av deras sjuklighet eller andra riskfaktorer. 
  
 Även om vi accepterar antagandet att jobbseparationer orsakade av arbetsplatsnedläggningar eller massuppsägningar inte är relaterade till arbetstagarnas sjuklighet, så är det dock fortfarande så att massuppsägning och arbetslöshet i grunden är två olika händelser. Först och främst så resulterar massuppsägning i arbetslöshet i endast en minoritet av fallen (Eliason & Schmeider m.fl., 2010). På grund av lagstadgad uppsägningstid, eller att uppsägningen av andra anledningar var förutsebar, finns det möjlighet att finna en ny anställning utan en mellanliggande period av arbetslöshet. Det ska också sägas att arbetslösa inte måste ha blivit uppsagda utan kan ha slutat frivilligt eller avslutat t.ex. studier eller en säsonganställning. 
 En annan väsentlig skillnad mellan en massuppsägning och arbetslöshet är att en massuppsägning innebär att man inte är ensam om att förlora jobbet och eventuellt bli arbetslös. Det finns flera anledningar till varför detta skulle kunna medföra att hälsokonsekvenserna också skiljer sig åt mellan en massuppsägning och arbetslöshet. En massuppsägning som omfattar många anställda kan innebära större svårigheter att hitta ett nytt jobb. Det gäller speciellt för mindre orter, där en massuppsägning kan ha omfattande effekter på hela samhället. En omfattande litteratur har vidare visat att individer i hög grad styrs av sociala interaktioner. 
  
 2  
  
 Individer påverkas i hög grad av hur individer i ens närhet mår och 
  
 2  
 Exempel på studier som dokumenterat omfattande nätverkseffekter och social interaktioner är Berger m.fl., (2000), Ichino & Vahtera m.fl., 2004) har på senare år påvisat negativa hälsokonsekvenser av massuppsägningar inte bara bland de som de facto har fått lämna sina jobb (massuppsägningens offer från engelskans  
 layoff victims 
 ) utan även bland dem som har fått jobba kvar på arbetsplatsen (s.k. överlevare, från engelskans  
 layoff survivors 
 ). Ett antal tänkbara förklaringar har också getts i denna forskningslitteratur. Dels så kan även de som blir kvar ha upplevt en period av osäkerhet gällande deras anställningssituation innan det stod klart vilka som blev tvungna att gå, vilket kan resultera i oro och ökad negativ stress. Många kan dessutom uppleva fortsatt osäkerhet för framtida neddragningar av verksamheten. Dessutom kan arbetsbördan öka för de som blir kvar på arbetsplatsen om samma arbete som tidigare ska utföras fast fördelat på färre anställda. Det finns således anledning att förvänta sig att även personer som får behålla sina jobb på en arbetsplats som drabbas av en massuppsägning har en ökad risk för sjuklighet. 
 Kunskap om hälsokonsekvenserna av neddragningar av arbetsstyrkan för de som får behålla sina jobb är förstås av eget intresse, men det har även implikationer för hur man ska lägga upp studier som fokuserar på de som istället blir av med sina jobb och framförallt när det gäller val av kontrollgrupp. 
  
 3  
 Se t.ex. Jönsson & Gerdtham & Kefee m.fl., 2002) har även diskuterats ovan då de även studerade effekterna på dödlighet. Kefee m.fl. (2002) finner en tredubbel risk att vårdas på sjukhus för avsiktligt självtillfogade skador hos män (vilket inkluderar, men inte uteslutande består av självmordsförsök). Man finner dock inga effekter på varken total slutenvård eller slutenvård till följd av psykiska störningar, andra yttre orsaker än avsiktligt 
 32 
  
 SOU 2010:102 
  
 Tidigare forskning 
 tillfogade skador, hjärtsjukdomar, cerebrovaskulära sjukdomar, cancer, eller andningsorganens sjukdomar. 
 Browning &height:565px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 class="t8"TRTD class="tr6 td43"> 
 SOU 2010:102 
  
 Vilka blev massuppsagda och arbetslösa? 
 Tabell 3 Deskriptiv statistik för de två studiegrupperna av arbetslösa respektive massuppsagda och för kontrollgruppen med avseende på sociodemografiska och socioekonomiska variabler. 
  
 Studiegrupper 
  
 Arbetslösa 
  
 Massuppsägning 
  
 Kontrollgrupp 
  
 Män (%) 
  
 45,42 
  
 51,93 
  
 51,93 
  
 Ålder (år) 
  
 35,15 
  
 41,47 
  
 42,95 
  
 Har barn i åldern 
  
 0-6 
  år (%) 
  
 27,29 
  
 29,02 
  
 29,15 
  
 Martinår (%) 
  
 37,39 
  
 42,98 
  
 46,69 
  
 Utlandsfödd (%) 
  
 13,32 
  
 11,35 
  
 10,53 
  
 Gift (%) 
  
 33,49 
  
 50,30 
  
 54,71 
  
 Utbildningsnivå 
  
 Förgymnasial (%) 
  
 19,74 
  
 19,12 
  
 20,28 
  
 Gymnasial (%) 
  
 58,00 
  
 50,96 
  
 46,17 
  
 Högskoleutbildning (%) 
  
 21,53 
  
 29,47 
  
 33,26 
  
 Anställningssektor 
  
 Offentlig sektor (%) 
  
 39,28 
  
 37,58 
  
 41,07 
  
 Tillverkningsindustri (%) 
  
 25,78 
  
 18,42 
  
 30,54 
  
 Övrig privat sektor (%) 
  
 34,95 
  
 44,01 
  
 28,39 
  
 Arbetsinkomst 
  
 2 
  
 år tidigare (SEK) 
  
 117 011 
  
 171 519 
  
 183 368 
  
 3 
  
 år tidigare (SEK) 
  
 101 215 
  
 155 730 
  
 168 558 
  
 4 
  
 år tidigare (SEK) 
  
 88 012 
  
 141 087 
  
 154 352 
  
 5 
  
 år tidigare (SEK) 
  
 77 399 
  
 127 775 
  
 141 059 
  
 Anställningstid 
  
 1 
  
 år 
  
 26,46 
  
 22,75 
  
 9,51 
  
 2 
  
 år 
  
 16,37 
  
 14,52 
  
 8,58 
  
 3 
  
 år 
  
 12,96 
  
 11,04 
  
 8,41 
  
 4 
  
 år 
  
 9,65 
  
 8,61 
  
 7,74 
  
 5 
  
 år 
  
 7,32 
  
 7,32 
  
 7,43 
  
 6 
  
 år 
  
 6,43 
  
 7,51 
  
 8,63 
  
 7 
  
 år eller längre 
  
 20,81 
  
 28,26 
  
 49,70 
  
 Antal anställda på 
  
 687 
  
 407 
  
 870 
  
 arbetsplatsen 
  
 Tabell 3 a visar tydligt att det föreligger demografiska och socioekonomiska skillnader mellan våra tre grupper. Den genomsnittliga åldern är lägre i båda studiegrupperna, men framförallt bland de 
 49 
  
 Vilka blev massuppsagda och arbetslösa? 
  
 SOU 2010:102 
 arbetslösa. En lägre andel av de arbetslösa är män, gifta, eller har barn, medan en något högre andel är födda utomlands. 
 Tabell 3 visar också att andelen med förgymnasial utbildning inte skiljer sig åt mellan de tre grupperna. Däremot är det tydligt att individer med högskoleutbildning är underrepresenterade i båda studiegrupperna, och då framförallt bland de arbetslösa. Det kan vidare noteras att omkring 40 procent, i samtliga grupper, hade en anställning i offentlig sektor. 
  
 1  
  
 Däremot var andelen som var anställda inom tillverkningsindustri lägre i de båda studiegrupperna och väsentligt lägre bland de massuppsagda. Både de arbetslösa och de massuppsagda hade dessutom i mycket större utsträckning varit relativt kort tid på arbetsplatsen. Mer än dubbelt så många, jämfört med kontrollgruppen hade inte mer än ett års anställningstid, medan bara ungefär hälften så många hade mer än sju års anställningstid på samma arbetsplats. 
 Vad gäller tidigare arbetsinkomst så är skillnaden mellan de arbetslösa och kontrollgruppen betydande. Under de fyra år innan de blev arbetslösa var sedermera arbetslösas inkomst endast 60 procent av den genomsnittliga inkomsten i kontrollgruppen under samma tidsperiod. Även om de massuppsagda också hade något lägre arbetsinkomst än kontrollgruppen, så var den inte under något år mindre än 90 procent av den i kontrollgruppen. 
 I tabell 4 redovisar vi motsvarande deskriptiv statistik för tidigare registrerad sjuklighet. Som diskuterades i kapitel 2.2 så finns det anledning att tro att ett samband mellan arbetslöshet/massuppsägning och sjuklighet inte enbart speglar ett orsakssamband utan att det även finns en selektionseffekt, där anställda med manifesta eller latenta hälsoproblem är de som också har en större risk att bli massuppsagda eller arbetslösa. En jämförelse av andelen med en tidigare långtidssjukrivning eller slutenvårdstillfälle, ger en viss indikation om att så är fallet även här även om skillnaderna mellan grupperna inte är speciellt stora. Den genomsnittliga andelen arbetslösa, massuppsagda, och arbetande, med minst ett tidigare slutenvårdstillfälle är till exempel 5.8, 5.4, respektive 5.3 procent. Tabell 4 visar också att en högre andel bland de arbetslösa och massuppsagda har varit inlagda för vård med psykisk störning, alkoholrelaterad sjukdom eller tillstånd, eller yttre skada (inklusive både självtillfogade skador och trafikskador) 
  
 1  
 Offentlig sektor motsvaras i denna indelning av vård, skola och omsorg samt offentlig förvaltning. I matchningen har vi dock använt indelningen i SNI92 på tvåsiffernivå. 
 50 
  
 SOU 2010:102 
  
 Vilka blev massuppsagda och arbetslösa? 
 som huvuddiagnos. Skillnaderna är särskilt påfallande då man jämför kontrollgruppen med gruppen av arbetslösa. 
 Tabell 4 Deskriptiv statistik för de två studiegrupperna av arbetslösa respektive massuppsagda och för kontrollgruppen med avseende på registrerad sjuklighet i form av långtidssjukskrivning och slutenvårdsutnyttjande. 
  
 Studiegrupper 
  
 Arbetslösa 
  
 Massuppsagda 
  
 Kontrollgrupp 
  
 Förekomst av långtids- 
  
 sjukskrivning 
  
 2 
  
 år tidigare (%) 
  
 16,01 
  
 15,25 
  
 13,39 
  
 3 
  
 år tidigare (%) 
  
 16,38 
  
 15,93 
  
 14,29 
  
 4 
  
 år tidigare (%) 
  
 16,32 
  
 16,43 
  
 14,94 
  
 5 
  
 år tidigare (%) 
  
 16,03 
  
 16,58 
  
 15,47 
  
 Förekomst av slutenvård 
  
 2 
  
 år tidigare (%) 
  
 5,97 
  
 5,55 
  
 5,42 
  
 3 
  
 år tidigare (%) 
  
 5,87 
  
 5,48 
  
 5,37 
  
 4 
  
 år tidigare (%) 
  
 5,81 
  
 5,34 
  
 5,31 
  
 5 
  
 år tidigare (%) 
  
 5,73 
  
 5,36 
  
 5,29 
  
 Antal slutenvårdstillfällen 
  
 2 
  
 år tidigare 
  
 0,08 
  
 0,07 
  
 0,07 
  
 3 
  
 år tidigare 
  
 0,08 
  
 0,07 
  
 0,07 
  
 4 
  
 år tidigare 
  
 0,08 
  
 0,07 
  
 0,07 
  
 5 
  
 år tidigare 
  
 0,07 
  
 0,07 
  
 0,07 
  
 Slutenvård för cancer 
  
 2 
  
 år tidigare (%) 
  
 0,31 
  
 0,44 
  
 0,45 
  
 3 
  
 år tidigare (%) 
  
 0,29 
  
 0,39 
  
 0,42 
  
 4 
  
 år tidigare (%) 
  
 0,27 
  
 0,37 
  
 0,39 
  
 5 
  
 år tidigare (%) 
  
 0,27 
  
 0,35 
  
 0,38 
  
 Slutenvård för 
  
 rökningsrelaterad cancer 
  
 2 
  
 år tidigare (%) 
  
 0,01 
  
 0,03 
  
 0,03 
  
 3 
  
 år tidigare (%) 
  
 0,01 
  
 0,02 
  
 0,02 
  
 4 
  
 år tidigare (%) 
  
 0,01 
  
 0,02 
  
 0,02 
  
 5 
  
 år tidigare (%) 
  
 0,01 
  
 0,02 
  
 0,02 
  
 Slutenvård för hjärt- eller 
  
 kärlsjukdom 
  
 2 
  
 år tidigare (%) 
  
 0,36 
  
 0,52 
  
 0,53 
  
 3 
  
 år tidigare (%) 
  
 0,32 
  
 0,46 
  
 0,48 
  
 51 
  
 Vilka blev massuppsagda och arbetslösa? 
  
 SOU 2010:102 
  
 Studiegrupper 
  
 Arbetslösa 
  
 Massuppsagda 
  
 Kontrollgrupp 
  
 4 år tidigare (%) 
  
 0,29 
  
 0,40 
  
 0,43 
  
 5 år tidigare (%) 
  
 0,26 
  
 0,36 
  
 0,39 
  
 Slutenvård för iscemisk 
  
 hjärtsjukdom 
  
 2 år tidigare (%) 
  
 0,09 
  
 0,16 
  
 0,16 
  
 3 år tidigare (%) 
  
 0,07 
  
 0,13 
  
 0,14 
  
 4 år tidigare (%) 
  
 0,06 
  
 0,10 
  
 0,11 
  
 5 år tidigare (%) 
  
 0,05 
  
 0,09 
  
 0,09 
  
 Slutenvård för sjukdom i 
  
 hjärnans kärl 
  
 2 år tidigare (%) 
  
 0,03 
  
 0,05 
  
 0,05 
  
 3 år tidigare (%) 
  
 0,03 
  
 0,05 
  
 0,04 
  
 4 år tidigare (%) 
  
 0,02 
  
 0,03 
  
 0,04 
  
 5 år tidigare (%) 
  
 0,02 
  
 0,03 
  
 0,03 
  
 Slutenvård för psykisk 
  
 störning 
  
 2 år tidigare (%) 
  
 0,52 
  
 0,35 
  
 0,29 
  
 3 år tidigare (%) 
  
 0,51 
  
 0,37 
  
 0,29 
  
 4 år tidigare (%) 
  
 0,50 
  
 0,35 
  
 0,29 
  
 5 år tidigare (%) 
  
 0,48 
  
 0,35 
  
 0,29 
  
 Slutenvård för alkohol- 
  
 relaterad diagnos 
  
 2 år tidigare (%) 
  
 0,17 
  
 0,11 
  
 0,08 
  
 3 år tidigare (%) 
  
 0,17 
  
 0,11 
  
 0,08 
  
 4 år tidigare (%) 
  
 0,15 
  
 0,11 
  
 0,08 
  
 5 år tidigare (%) 
  
 0,15 
  
 0,11 
  
 0,08 
  
 Slutenvård för yttre skada 
  
 2 år tidigare (%) 
  
 0,95 
  
 0,72 
  
 0,67 
  
 3 år tidigare (%) 
  
 0,92 
  
 0,72 
  
 0,66 
  
 4 år tidigare (%) 
  
 0,91 
  
 0,72 
  
 0,66 
  
 5 år tidigare (%) 
  
 0,92 
  
 0,70 
  
 0,66 
  
 Slutenvård för 
  
 självtillfogad skada 
  
 2 år tidigare (%) 
  
 0,12 
  
 0,06 
  
 0,05 
  
 3 år tidigare (%) 
  
 0,12 
  
 0,07 
  
 0,05 
  
 4 år tidigare (%) 
  
 0,12 
  
 0,06 
  
 0,05 
  
 5 år tidigare (%) 
  
 0,10 
  
 0,06 
  
 0,05 
  
 Slutenvård för trafikskada 
  
 52 
 SOU 2010:102 Vilka blev massuppsagda och arbetslösa? 
  
 Studiegrupper 
  
 Arbetslösa 
  
 Massuppsagda 
  
 Kontrollgrupp 
  
 2 år tidigare (%) 
  
 0,18 
  
 0,12 
  
 0,11 
  
 3 år tidigare (%) 
  
 0,20 
  
 0,13 
  
 0,12 
  
 4 år tidigare (%) 
  
 0,20 
  
 0,13 
  
 0,12 
  
 5 år tidigare (%) 
  
 0,22 
  
 0,13 
  
 0,12 
  
 När det gäller andelen som har varit inlagda för vård med cancer eller hjärt- eller kärlsjukdom som huvuddiagnos, är skillnaden mellan de massuppsagda och kontrollgruppen obetydlig. Däremot så har de arbetslösa i klart lägre utsträckning vårdats för dessa sjukdomar. Denna skillnad kan dock antagligen i stor utsträckning förklaras av att de arbetslösa i genomsnitt är nästan åtta år yngre. 
 Sammanfattningsvis står det klart att det finns betydande demografiska och socioekonomiska skillnader mellan de tre grupperna. Framförallt är det gruppen av arbetslösa som avviker från de två andra. Det föreligger även skillnader med avseende på tidigare registrerad sjuklighet, men dessa skillnader indikerar inte entydigt att arbetslösa och massuppsagda redan tidigare hade fler hälsoproblem, utan snarast att det finns viktiga skillnader i hälsoproblemens karaktär. 
 53 
  
 6 
  
 Massuppsägningar och arbetslöshet hade stora inkomsteffekter 
  
 Innan vi beskriver hälsokonsekvenserna av massuppsägning och arbetslöshet kan det vara intressant att undersöka dess ekonomiska konsekvenser. Både arbetslöshet och massuppsägning kan innebära betydande ekonomiska förluster för de drabbade, vilket, i sin tur, kan öka risken för sjuklighet. Ett stort antal studier har visat ett positivt samband mellan inkomst och sjuklighet (se t.ex. van Doorslaer m.fl. 1997; Marmot 1999; Smith 1999; Diaz m.fl. 2002), vilket skulle kunna tala för en sådan ökad risk. Som vi beskrev i avsnitt 2.1, finns det dock många tänkbara mekanismer som kan ge upphov till sambanden mellan arbetslöshet, massuppsägning och sjuklighet. 
 Effekterna på årlig arbetsinkomst åskådliggörs i figur 1 och 2 för en period av fem år före urvalsåret och sju år efter urvalsåret. I figurerna representerar således år noll det år under vilket individerna i studiegrupperna blev massuppsagda respektive arbetslösa. De beskrivna effekterna ska tolkas som skillnaden igenomsnittlig årsarbetsinkomst mellan studiegrupp och respektive kontrollgrupp. Från figur 1 och 2 är det tydligt att arbetsinkomsten faller kraftigt i samband med framförallt arbetslöshet, men även i samband med en massuppsägning. Kvinnor som blir massuppsagda förlorar i genomsnitt cirka 13 000 kronor i arbetsinkomst året efter massuppsägningen, medan motsvarande siffra för män är cirka 28 000 kronor. Efter att blivit arbetslös är fallet i arbetsinkomst ännu större. Ett år efter registrering som arbetslös hos Arbetsförmedlingen är skillnaden i genomsnitt cirka 40 000 för kvinnor och cirka 80 000 kronor för män jämfört med dem som inte blev arbetslösa. 
 55 
  
 Massuppsägningar och arbetslöshet hade stora inkomsteffekter 
  
 SOU 2010:102 
 Figurerna visar också på betydande långsiktiga effekter, framförallt bland de arbetslösa. Den genomsnittliga förlusten av arbetsinkomst är sex år efter massuppsägning fortfarande cirka 17 000 för män och 6 000 kronor för kvinnor. Sex år efter registrering som arbetslös hos Arbetsförmedlingen är motsvarande siffror hela 49 000, respektive 22 000 kronor. 
 Figur 1 Skattad effekt av massupsägning på årsarbetsinkomst, för män (vänster) och kvinnor (höger), i  
 1000-tals 
  SEK, med 95- procentiga konfidensintervall, från 5 år före massupsägningen till sju år efter. 
 Figur 2 Skattad effekt av arbetslöshet på årsarbetsinkomst, för män (vänster) och kvinnor (höger), i  
 1000-tals 
  SEK, med 95- procentiga konfidensintervall, från 5 år före arbetslösheten till sju år efter. 
 56 
  
 7 
  
 Hur påverkade massuppsägningar och arbetslöshet mortalitet och slutenvårdsutnyttjande? 
  
 Vi övergår nu till huvuddelen av rapporten där vi kommer att redovisa effekterna av massuppsägning och arbetslöshet på registrerad sjuklighet i form av dödlighet och slutenvårdsutnyttjande. Vi inleder med att presentera effekterna på total dödlighet och totalt slutenvårdsutnyttjande. 
  
 7.1.1 
  
 Total mortalitet 
  
 I tabell 5 redovisar vi effekterna av massuppsägning och arbetslöshet på total dödlighet, uppdelat på män och kvinnor och de två tidsperioderna  
 (1–4 
  och  
 5–8 
  år). Tabellen visar att massuppsägning leder till en ökad risk för förtida död på både kort och lång sikt för män. De första fyra åren efter massuppsägningen är överdödligheten 18 procent, men minskar därefter till 8 procent under de kommande fyra åren. Riskdifferensen på 0,15 procent respektive 0,09 procent innebär att per 10 000 massuppsagda män, så gick 15 respektive nio män en förtida död till mötes till följd av att de blev massuppsagda. 
 För kvinnor som blir massuppsagda finner vi också en överdödlighet, om än mindre än för män och inte heller statistiskt säkerställd. Den kortsiktiga överdödligheten är 6 procent, medan överdödligheten på längre sikt är 5 procent. Eftersom dödligheten i arbetsför ålder generellt sett är lägre för kvinnor än för män, är effekterna för kvinnor i absoluta termer ännu mindre. Per 10 000 massuppsagda kvinnor, så kommer potentiellt tre respektive fyra 
 57 
  
 Hur påverkade massuppsägningar och arbetslöshet mortalitet  
  
 SOU 2010:102 
 kvinnor att gå en förtida död till mötes till följd av att de blev massuppsagda. 
 Tabell 5 Skattad effekt av massuppsägning respektive arbetslöshet på dödlighet. Effekten uttrycks som både riskdifferens (RD) och relativ risk (RR) uppdelat på män och kvinnor och två fyraårsperioder. 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 0–4 
  år 
  
 5–8 
  år 
  
 0–4 
  år 
  
 5–8 
  år 
  
 RD 
  
 RR 
  
 RD 
  
 RR 
  
 RD 
  
 RR 
  
 RD 
  
 RR 
  
 Mass- 
  
 0,15 
  
 0,18*** 
  
 0,09 
  
 1,08*** 
  
 0,03 
  
 1,06 
  
 0,04 
  
 1,05 
  
 uppsägning 
  
 Arbetslöshet 
  
 0,03 
  
 1,04 
  
 0,07 
  
 1,06 
  
 -0,05 
  
 0,88*** 
  
 -0,00 
  
 1,00 
 ***, **, och * indikerar statistisk signifikans på  
 1-, 
 5-, 
  respektive  
 10-procentsnivån. 
  
 Tabell 5 visar också en överdödlighet för män som drabbas av arbetslöshet. Effekten är dock mindre jämfört med den vi fann för massuppsägning, både på kort och på lång sikt. På kort sikt ökar risken för förtida död endast med 4 procent och på längre sikt med 6 procent. Den kortsiktiga effekten är inte heller statistiskt säkerställd. För kvinnor, är effekten den motsatta. Arbetslöshet tycks, åtminstone på kort sikt, minska risken för förtida död. Under den första fyraårsperioden är dödligheten bland arbetslösa kvinnor 12 procent lägre. I absoluta termer motsvarar detta dock bara 5 dödsfall per 10 000 massuppsagda kvinnor. 
 Våra resultat för massuppsägning är i linje med ett flertal tidigare studier (se t.ex., Browning & Eliason & Kefee m.fl., 2002). Samtliga dessa studier fokuserade dock enbart på massuppsägning i samband med arbetsplatsnedläggningar. Bara en av studierna (Eliason & Martikainen m.fl., 2007; Åhs & Martikainen m.fl., 2007). Det finns ett antal tänkbara förklaringar till att hälsokonsekvenserna skulle vara värre för män. En traditionell förklaring hänger ihop med skillnader i könsroller där mannen har en större försörjningsbörda och också värderar arbete högre, medan kvinnan har ett större ansvar för familj och hem (Isaksson m.fl., 2004). Oavsett rollfördelning, så innebär dock mäns arbetslöshet, som vi visade i början av kapitel 6, ett i genomsnitt större inkomstbortfall, dels på grund av de allmänna löneskillnader som finns mellan män och kvinnor och dels på grund av att kvinnor i större utsträckning arbetar deltid. En annan förklaring kan vara skillnader i hur män och kvinnor hanterar negativa livs- eller vardagshändelser, dvs. skillnader i så kallat  
 coping-beteende. 
  Litteraturen på området har visat att män, oftare än kvinnor, uppvisar destruktiva  
 coping-beteenden 
  såsom ökad alkoholkonsumtion, i samband med negativa livshändelser (Tamres m.fl., 2002). En ytterligare förklaring, som är specifik för den tidsperiod vi studerar, är att även  
 arbetande  
 kvinnor fick en ökad sjuklighet under  
 1990-talet, 
  men att detta inte gällde män i samma utsträckning (Hammarström &height:626px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 class="t20"TRTD class="tr6 td107"> 
 SOU 2010:102 
  
 För vilka diagnoser är effekten störst? 
 Tabell 9 Skattad effekt av massuppsägning på orsaksspecifikt slutenvårdsutnyttjande. Effekten uttrycks som både riskdifferens (RD) och relativ risk (RR) uppdelat på män och kvinnor, och två fyraårsperioder 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 0-4 
  år 
  
 5-8 
  år 
  
 0-4 
  år 
  
 5-8 
  år 
  
 Dödsorsak 
  
 RD 
  
 RR 
  
 RD 
  
 RR 
  
 RD 
  
 RR 
  
 RD 
  
 RR 
  
 Cancer 
  
 0,04 
  
 1,04 
  
 -0,00 
  
 1,00 
  
 -0,07 
  
 0,98 
  
 -0,02 
  
 1,00 
  
 Rökningsrelaterad 
  
 cancer 
  
 0,03 
  
 1,10* 
  
 0,04 
  
 1,07* 
  
 -0,03 
  
 0,85** 
  
 0,01 
  
 1,03 
  
 Hjärt- och kärlsjukdom 
  
 -0,12 
  
 0,96** 
  
 -0,11 
  
 0,98 
  
 -0,04 
  
 0,98 
  
 -0,03 
  
 0,99 
  
 Ischemisk 
  
 hjärtsjukdom 
  
 -0,05 
  
 0,96 
  
 -0,03 
  
 0,99 
  
 -0,01 
  
 0,97 
  
 0,01 
  
 1,01 
  
 Sjukdomar i hjärnans 
  
 kärl 
  
 -0,04 
  
 0,92** 
  
 -0,00 
  
 1,00 
  
 0,03 
  
 1,09 
  
 0,00 
  
 1,00 
  
 Psykiska störningar 
  
 0,10 
  
 1,08*** 
  
 0,10 
  
 1,05** 
  
 0,10 
  
 1,09*** 
  
 0,12 
  
 1,06*** 
  
 Yttre orsaker 
  
 -0,06 
  
 0,98 
  
 -0,12 
  
 0,98* 
  
 0,03 
  
 1,01 
  
 0,09 
  
 1,02 
  
 Självtillfogad skada 
  
 0,01 
  
 1,03 
  
 0,00 
  
 1,01 
  
 0,00 
  
 1,01 
  
 0,02 
  
 1,04 
  
 Trafikskador 
  
 0,02 
  
 1,03 
  
 0,01 
  
 1,01 
  
 -0,01 
  
 0,97 
  
 -0,02 
  
 0,97 
  
 Alkohol 
  
 0,08 
  
 1,15*** 
  
 0,08 
  
 1,08*** 
  
 0,02 
  
 1,12* 
  
 0,03 
  
 1,08 
  
 ***, **, och * indikerar statistisk signifikans på  
 1-, 
 5-, 
  respektive  
 10-procentsnivån. 
  
 Tabell 10 Skattad effekt av arbetslöshet på orsaksspecifikt slutenvårdsutnyttjande. Effekten uttrycks som både riskdifferens (RD) och relativ risk (RR) uppdelat på män och kvinnor, och två fyraårsperioder 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 0-4 
  år 
  
 5-8 
  år 
  
 0-4 
  år 
  
 5-8 
  år 
  
 Dödsorsak 
  
 RD 
  
 RR 
  
 RD 
  
 RR 
  
 RD 
  
 RR 
  
 RD 
  
 RR 
  
 Cancer 
  
 -0,13 
  
 0,86*** 
  
 -0,13 
  
 0,92*** 
  
 -0,17 
  
 0,92*** 
  
 -0,12 
  
 0,97** 
  
 Rökningsrelaterad cancer 
  
 -0,04 
  
 0,82*** 
  
 -0,00 
  
 0,99 
  
 -0,01 
  
 0,89 
  
 -0,00 
  
 0,99 
  
 Hjärt- och kärlsjukdomar 
  
 -0,19 
  
 0,92*** 
  
 -0,15 
  
 0,97** 
  
 -0,10 
  
 0,93*** 
  
 -0,06 
  
 0,98 
  
 Ischemisk hjärtsjukdom 
  
 -0,09 
  
 0,90*** 
  
 -0,04 
  
 0,98 
  
 -0,03 
  
 0,89** 
  
 -0,03 
  
 0,96 
  
 Sjukdomar i hjärnans kärl 
  
 -0,03 
  
 0,93* 
  
 -0,01 
  
 0,99 
  
 -0,01 
  
 0,97 
  
 0,01 
  
 1,01 
  
 Psykiska störningar 
  
 0,78 
  
 1,49*** 
  
 1,02 
  
 1,41*** 
  
 0,37 
  
 1,31*** 
  
 0,52 
  
 1,26*** 
  
 Yttre orsaker 
  
 0,26 
  
 1,06*** 
  
 0,51 
  
 1,07*** 
  
 0,25 
  
 1,11*** 
  
 0,41 
  
 1,09*** 
  
 Självtillfogad skada 
  
 0,09 
  
 1,31*** 
  
 0,16 
  
 1,34*** 
  
 0,13 
  
 1,33*** 
  
 0,15 
  
 1,24*** 
  
 Trafikskador 
  
 0,06 
  
 1,08** 
  
 0,13 
  
 1,10*** 
  
 0,06 
  
 1,15*** 
  
 0,10 
  
 1,12*** 
  
 Alkohol 
  
 0,40 
  
 1,58*** 
  
 0,55 
  
 1,49*** 
  
 0,12 
  
 1,61*** 
  
 0,17 
  
 1,43*** 
  
 ***, **, och * indikerar statistisk signifikans på  
 1-, 
 5-, 
  respektive  
 10-procentsnivån. 
  
 65 
  
 9 
  
 Vilka grupper påverkas mest av massuppsägning och arbetslöshet? 
  
 Så här långt har vi dokumenterat hälsokonsekvenserna av arbetslöshet och massuppsägning, för både kvinnor och män, med avseende på två mått på registrerad sjuklighet: dödlighet och slutenvårdsutnyttjande. I följande avsnitt undersöker vi om alla individer påverkas lika mycket eller om det finns någon grupp som påverkas speciellt mycket av arbetslöshet respektive massuppsägning. För detta syfte fokuserar vi på huruvida (o)hälsoeffekterna varierar med individens ålder, utbildningsnivå eller anställningssektor. Som tidigare delar vi upp analysen på kvinnor och män. 
  
 9.1.1 
  
 Ålder 
  
 För att undersöka om vissa åldersgrupper påverkas mer av massuppsägningar och arbetslöshet än andra har vi delat in studie- och kontrollgrupperna i tre åldersgrupper  
 (20–34 
  år,  
 35–49 
  år, och  
 50–64 
  år) och utfört separata skattningar för dessa grupper. 
  
 1  
  
 Vi redovisar resultaten från dessa skattningar i tabell 11. 
 Resultaten visar tydligt att överdödligheten bland både massuppsagda och arbetslösa män är koncentrerad till män i de två äldre åldersgrupperna. Detta gäller i synnerhet för individer i åldern 35– 49 år. Resultatet är i linje med ett flertal tidigare studier som har funnit att arbetslöshet bland medelålders män resulterar i en högre överdödlighet än i andra åldersgrupper (Mathers & arbetslöshet verkar istället ha minskat risken för förtida död med upp till 12 procent. 
 Dessa effekter av massuppsägningar och arbetslöshet på total dödlighet är mindre än vad som har uppmätts i de flesta tidigare studier. Ett flertal studier har dock påpekat att en betydande del av sambandet mellan massuppsägning, arbetslöshet, och sjuklighet, kan förklaras i termer av hälsoselektion. En möjlig anledning till att vi här finner förhållandevis små effekter på total dödlighet skulle därför kunna vara att vi i större utsträckning har reducerat problemet med hälsoselektion. En annan, delvis relaterad, möjlig förklaring är att sambandet är svagare i lågkonjunktur, vilket också har konstaterats i tidigare studier. En tredje möjlig förklaring går att finna i att  
 1990-talet 
  inte bara innebar hög arbetslöshet, utan även många förändringar av arbetsförhållanden och arbetsvillkor vilket skulle kunna ha haft en negativ inverkan på de som faktiskt hade jobb. 
 I syfte att få en bättre bild av vilka mekanismer som ligger bakom effekterna av massuppsägning och arbetslöshet på total dödlighet har vi också studerat orsaksspecifik dödlighet. Vi valde fem stora diagnoskategorier: cancer (särskilt rökningsrelaterad cancer), hjärt- och kärlsjukdomar (särskilt ischemiska hjärtsjukdomar och sjukdomar i hjärnans kärl), psykiska störningar, yttre skador (särskilt självtillfogade skador och trafikskador), samt alkoholrelaterade sjukdomar eller tillstånd. Våra resultat visar här att massuppsägningar innebär en markant överdödlighet med ischemisk hjärtsjukdom, alkoholrelaterad sjukdom eller tillstånd, eller psykiska störningar (bara bland kvinnor), som underliggande dödsorsak. Arbetslöshet resulterade också i en förhöjd risk för förtida död med psykisk störning eller alkoholrelaterad sjukdom som underliggande dödsorsak. För män finns det dessutom en 
 74 
  
 SOU 2010:102 
  
 Sammanfattning och diskussion 
 överdödlighet till följd av yttre skador, särskilt självmord och trafikskador. 
 Effekterna av arbetslöshet och massuppsägning på dödlighet ger en bild av hälsokonsekvenserna av att förlora ett jobb. Samtidigt är det trots allt så att bara en mycket liten del av samtliga massuppsagda och arbetslösa avlider under uppföljningsperioden. Därmed säger effekterna på dödlighet ingenting om i vilken utsträckning det stora flertalet som inte avlider drabbas av sjuklighet efter arbetslöshet eller en massuppsägning. I syfte att fånga upp andra aspekter på sjuklighet än dödlighet har vi därför även studerat slutenvårdsutnyttjande. Resultaten från dessa analyser stärker de tidigare funna sambanden mellan arbetslöshet och dödlighet vad gäller psykisk sjuklighet. Däremot ger resultaten på massuppsägningars och arbetslöshets effekter på slutenvårdsutnyttjande en mer komplex bild av sambanden med cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. 
 Slutligen har vi även undersökt om effekterna av arbetslöshet och massuppsägning skiljer sig åt beroende på individens ålder, utbildningsnivå, och tidigare anställningssektor. Ett par mönster framkommer här. Resultaten visar bland annat att överdödligheten bland både massuppsagda och arbetslösa män är koncentrerad till män i åldern  
 35-49 
  år. Detta är i linje med mycket av den tidigare litteraturen och en tänkbar förklaring skulle kunna vara att män i dessa åldrar kan antas vara de med störst försörjningsbörda, då de i större utsträckning har familj och hemmavarande barn. 
 Ett annat mönster är att överdödligheten bland massuppsagda män och kvinnor är koncentrerad till dem med lägre utbildning. För dem med en högskoleutbildning däremot, finner vi ingen förhöjd risk för förtida död. En möjlig förklaring till denna skillnad kan vara att de med en högre utbildningsnivå och har större möjligheter att snabbt finna en ny anställning. En annan, kompletterande, förklaring är att det finns skillnader i  
 coping-beteende 
  mellan låg- och högutbildade. 
 Sammanfattningsvis kan vi konstatera att den här studien i mångt och mycket har bekräftat resultaten från de många tidigare studier som har funnit att massuppsagda och arbetslösa i större utsträckning drabbas av psykisk sjuklighet. Vi kan också konstatera att våra resultat har framkommit trots de förändringar av arbetslivet, som skedde under  
 1990-talet, 
  även för de som hade ett arbete, i form av till exempel försämrade anställningsvillkor och ökad arbetsbelastning. Våra resultat visar dock att sambanden är 
 75 
  
 Sammanfattning och diskussion 
  
 SOU 2010:102 
 komplexa och att varken massuppsägning eller arbetslöshet otvetydigt resulterar i fler hälsoproblem. Vi har inte heller funnit att de negativa hälsokonsekvenserna av arbetslöshet genomgående är större än dem för massuppsägning, vilket skulle kunna tala för att det är två händelser som man kan likställa när man diskuterar dess konsekvenser. 
 Slutligen bör det påpekas att flertalet av de skattade sambanden mellan framförallt arbetslöshet och sjuklighet gick att urskilja redan flera år före förlusten av ett arbete. Tveklöst är det så att de som blev arbetslösa hade om inte fler, så åtminstone andra, hälsoproblem än de arbetande i stort. Det är dock skillnader som vi i stor utsträckning har kunnat observeras och således även har kunnat kontrollera för, varför sådana skillnader inte kan förklara några av våra resultat. I vilken utsträckning våra resultat i slutändan kan tolkas som att arbetslöshet och massuppsägningar har orsakat sjuklighet är ytterst avhängigt huruvida det finns anledning att tro att det finns ytterligare skillnader mellan de arbetslösa, massuppsagda, och arbetande som vi inte har kunnat observera. 
 76 
 Referenser 
 Berger, M., Peck, E. and Mullainathan, S. (2000), Network Effects and Welfare Cultures,  
 Quarterly Journal of Economics 
  
 115(3),  
 1019-1055. 
  
 Browning, M. &Jordan;" class="p340 ft15"> 
  
 83 
  
 Tabell A.1 
  
 Studier av sambandet mellan arbetslöshet och dödlighet 
  
 Studie 
  
 Oberoende variabel 
  
 Utfall 
  
 Tid 
  
 RR - Män 
  
 RR - Kvinnor 
  
 Land 
  
 Mcclain m.fl. 
  
 Arbetslös>89 dgr 
  
 Dödlighet  
 –Totalt 
  
 9 år 
  
 1,30  
 (1,06-1,58) 
  
 n.a. 
  
 Sverige 
  
 (2010) 
  
 --- 
  
 --- 
  Våldsam död 
  
 --- 
  
 1,55 
  
 (1,01-2,37) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Självmord 
  
 --- 
  
 1,42 
  
 (0,83-2,44) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Våldsam död, ej självmord 
  
 --- 
  
 1,82  
 (0,90-3,69) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Icke våldsam död 
  
 --- 
  
 1,24  
 (0,99-1,55) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  CVD 
  
 --- 
  
 1,08 
  
 (0,76-1,53) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 Dödlighet  
 –Totalt 
  
 4 år 
  
 1,57 
  
 (1,13-2,18) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Våldsam död 
  
 --- 
  
 2,16 
  
 (1,24-3,78) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Självmord 
  
 --- 
  
 1,76 
  
 (0,89-3,50) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Våldsam död, ej självmord 
  
 --- 
  
 3,46  
 (1,33-9,00) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Icke våldsam död 
  
 --- 
  
 1,34  
 (0,88-2,01) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  CVD 
  
 --- 
  
 1,10 
  
 (0,56 2,18) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 Jones m.fl. Jobbseparation + 
  
 Dödlighet  
 –Totalt 
  
 12 år 
  
 1,44 
  
 (1,15-1,80) 
  
 n.a. 
  
 Danmark 
  
 (2009) 
  
 arbetslös>3 mån 
  
 Jones m.fl. 
  
 Jobbseparation + 
  
 Dödlighet/Slutenvård – Totalt 
  
 12 år 
  
 n.a. 
  
 n.a. 
  
 Danmark 
  
 (2008) 
  
 arbetslös>6 mån 
  
 --- 
  Ischemisk sjukdom 
  
 --- 
  
 1,05  
 (0,85-1,68) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Hjärtinfarkt 
  
 --- 
  
 1,20 
  
 (0,85-1,68) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Annan ischemisk hjärtsjukdom 
  
 --- 
  
 1,21 
  
 (0,91-1,63) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 Martikainen m.fl. Arbetslös 
  
 Dödlighet – Totalt 
  
 8 år 
  
 2,38  
 (2,11-2,68); 
  1,25  
 (1,12-1,40) 
  
 Finland 
  
 (2007) 
  
 Stabil arbetsplats + 
  
 --- 
  
 arbetslös>1 mån 
  
 --- 
  
 2,45  
 (1,12-2,83); 
  1,37  
 (1,17-1,61) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 Måttlig neddragning + 
  
 --- 
  
 2,68  
 (2,04-3,53); 
  1,56  
 (1,21-2,00) 
  
 --- 
  
 mellan sambandet av Studier dödlighet och arbetslöshet 
  
 A Bilaga 
  
 84 
  
 Studie 
  
 Oberoende variabel 
  
 Utfall 
  
 Tid 
  
 RR - Män 
  
 RR - Kvinnor 
  
 Land 
  
 arbetslös>1 mån 
  
 Kraftig neddragning + 
  
 --- 
  
 arbetslös>1 mån 
  
 --- 
  
 1,51  
 (0,90-2,53); 
  1,10  
 (0,73-1,66) 
  
 --- 
  
 Nedläggning + 
  
 --- 
  
 arbetslös>1 mån 
  
 --- 
  
 1,47  
 (0,77-2,81); 
  1,03  
 (0,78-1,37) 
  
 --- 
  
 Åhs &margin-top:0px;margin-right:0px;margin-bottom:0px;" class="p358 ft85"> 
  
 A Bilaga 
  
 2010:102 SOU 
  
 Tabell A.2 
  
 Studier av sambandet mellan arbetslöshet och slutenvårdsutnyttjande 
  
 Studie 
  
 Oberoende variabel 
  
 Utfall 
  
 Tid 
  
 RR - Män 
  
 RR - Kvinnor 
  
 Land 
  
 Eriksson m.fl. 
  
 Arbetslös  
 0/0.01-0.2 
  
 Psykiatrisk slutenvård – Totalt 
  
 1 år 
  
 1,37  
 (1,04-1,81) 
  
 1.10  
 (0.79-1.55) 
  
 Danmark 
  
 (2010) 
  
 --- 
 0/0.21-1.0 
  
 --- 
  
 --- 
  
 1,91  
 (1,43-2,54) 
  
 1.75  
 (1.27-2.39) 
  
 --- 
  
 --- 
 0.01-0.2/0 
  
 --- 
  
 --- 
  
 1,26  
 (0,95-1,66) 
  
 1.31  
 (0.97-1.77) 
  
 --- 
  
 --- 
 0.01-0.2/0.01-0.2 
  
 --- 
  
 --- 
  
 0,91  
 (0,66-1,24) 
  
 0.65  
 (0.44-0.96) 
  
 --- 
  
 --- 
 0.01-0.2/0.21-1.0 
  
 --- 
  
 --- 
  
 1,71  
 (1,29-2,26) 
  
 1.23  
 (0.86-1.76) 
  
 --- 
  
 --- 
 0.21-1.0/0 
  
 --- 
  
 --- 
  
 1,54  
 (1,09-2,15) 
  
 1.58  
 (1.06-2.35) 
  
 --- 
  
 --- 
 0.21-1.0/0.01-0.2 
  
 --- 
  
 --- 
  
 1,10  
 (0,78-1,57) 
  
 1.36  
 (0.98-1.89) 
  
 --- 
  
 --- 
 0.21-1.0/0.21-1.0 
  
 --- 
  
 --- 
  
 1,68  
 (1,40-2,02) 
  
 1.20  
 (0.99-1.45) 
  
 --- 
  
 Wagner m.fl. 
  
 Arbetslös 
  
 Slutenvård – Totalt 
  
 3 år 
  
 1,33  
 (1,13-1,56) 
  
 Kanada 
  
 (2000) 
  
 --- 
  
 --- 
  Psykiska störningar 
  
 --- 
  
 1,21  
 (0,64-2,30) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Skador och förgiftningar 
  
 --- 
  
 2,00  
 (1,47-2,73) 
  
 --- 
  
 Tabell A.3 
  
 Studier av sambandet mellan massuppsägning och dödlighet 
  
 Studie 
  
 Oberoende variabel 
  
 Utfall 
  
 Tid 
  
 RR - Män 
  
 RR - Kvinnor 
  
 Land 
  
 Browning &margin-top:0px;margin-right:-3px;margin-bottom:0px;" class="p361 ft15"> 
  
 85 
  
 --- 
  
 --- 
  Psykiska störningar 
  
 --- 
  
 1,25  
 (0,86-1,82) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Självmord 
  
 --- 
  
 1,45  
 (1,02-2,06) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Trafikskador 
  
 --- 
  
 1,91  
 (1,16-3,14) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 Dödlighet – Totalt 
  
 10 år 
  
 1,08  
 (1,03-1,13) 
  
 --- 
  
 2010:102 SOU 
  
 A Bilaga 
  
 86 
  
 Studie 
  
 Oberoende variabel 
  
 Utfall 
  
 Tid 
  
 RR - Män 
  
 RR - Kvinnor 
  
 Land 
  
 --- 
  
 --- 
  Cancer 
  
 --- 
  
 1,03  
 (0,96-1,11) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Hjärt- och kärlsjukdomar 
  
 --- 
  
 1,10  
 (1,02-1,18) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Hjärtinfarkt/stroke 
  
 --- 
  
 1,08  
 (0,97-1,29) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Alkohol 
  
 --- 
  
 1,01  
 (0,86-1,20) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Psykiska störningar 
  
 --- 
  
 1,05  
 (0,85-1,30) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Självmord 
  
 --- 
  
 1,20  
 (0,95-1,52) 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Trafikskador 
  
 --- 
  
 1,66  
 (1,17-2,37) 
  
 --- 
  
 Sullivan &Jordan;" class="p366 ft16"> 
  
 A Bilaga 
  
 2010:102 SOU 
  
 87 
  
 Studie 
  
 Oberoende variabel 
  
 Utfall 
  
 Tid 
  
 RR - Män 
  
 RR - Kvinnor 
  
 Land 
  
 --- 
  
 --- 
  CBV 
  
 --- 
  
 0,75  
 (0,17-3,33) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Cancer 
  
 --- 
  
 1,24  
 (0,65-2,37) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 --- 
  
 --- 
  Andningsorganens sjukdomar 
  
 --- 
  
 0,63  
 (0,19-2,08) 
  
 n.a. 
  
 --- 
  
 ** indikerar statistisk signifikans på  
 5-procentsnivån 
  i de fall då konfidensintervall inte angetts. 
  
 Tabell A.4 
  
 Studier av sambandet mellan massuppsägning och slutenvårdsutnyttjande 
  
 Studie 
  
 Oberoende variabel 
  
 Utfall 
  
 Tid 
  
 RR - Män 
  
 RR - Kvinnor 
  
 Land 
  
 Browning &Jordan;" class="p371 ft85"> 
  
 2010:102 SOU 
  
 A Bilaga 
  
 Tabell B.1 Koder enligt  
 ICD-9 
  och  
 ICD-10 
  för sjukdomarna inkluderade i de tio diagnoskategorierna 
  
 Diagnoskategori 
  
 ICD-9 
  
 ICD-10 
  
 Cancer 
  
 140-239 
  
 C00-C97 
  
 Rökningsrelaterad cancer 
  
 140-151, 
  155, 157,  
 160-62, 
  188, 189.0, 189.1, 205.0 
  
 C0-C16, 
  C22, C25,  
 C30-C34, 
 C64-C67, 
  Burch 
  
 Hjärt- och kärlsjukdomar 
  
 390-459 
  
 I00-I99 
  
 Ischemiska hjärtsjukdomar 
  
 410-414 
  
 I20-I25 
  
 Sjukdomar i hjärnans kärl 
  
 430-438 
  
 I21, I22,  
 I60-I69, 
  G45 
  
 Psykiska störningar 
  
 290-319 
  
 F00-F99 
  
 Yttre orsaker 
  
 E800-E999 
  
 V01-V99,W00-W99,X01-X99,Y01-Y89 
  
 Självtillfogad skada 
  
 E950–E959, 
 E980–E989 
  
 X60–X84, 
 Y10–Y34 
  
 Trafikskador 
  
 E800–E849 
  
 Alkoholrelaterade sjukdomar och 
  
 291, 303, 305.0, 357.5, 425.5, 535.3,  
 571.0–571.3, 
  
 Jones, G31.2, G62.1, I42.6, K29.2, K70, K85, K86.0, 
  
 tillstånd 
  
 577.0, 577.1, E980 
  
 K86.1, X45, Baker, Y15 
  
 89 
  
 för  
 10-ICD 
  och  
 9-ICD 
  enligt Koder tio de i inkluderade sjukdomarna diagnoskategorierna 
  
 B Bilaga 
 Bilaga C 
 Kommittédirektiv 
  
 Socialt råd 
  
 Dir. 
  
 2007:161 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 29 november 2007 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Ett råd bestående av forskare ska tillkallas med uppdrag att belysa relevanta forskningsrön inom det sociala området. Rådet ska agera som rådgivare till regeringen i hälso- och sjukvårdsfrågor och i sociala frågor samt förse regeringen med relevant kunskap för utformningen av välfärdspolitiken inom Socialdepartementets områden. 
 Arbetet ska redovisas dels i en årlig rapport, dels vid återkommande möten med ansvariga statsråd och tjänstemän vid Regeringskansliet. 
 Behovet av ett socialt råd 
 Det svenska samhället står inför ett flertal utmaningar. Det stora utanförskapet och en åldrande befolkning sätter bl.a. socialförsäkringssystemen, hälso- och sjukvården och äldreomsorgen under finansiell press. Samtidigt ökar möjligheterna till att leva ett längre liv i hälsa för en stor del av befolkningen. För att möta dessa utmaningar krävs en effektiv och evidensbaserad politik. Aktuella forsknings- och utredningsresultat med relevans för utformning av välfärdspolitiken inom Socialdepartementets område behöver tas tillvara på ett mer effektivt sätt än i dag. Flertalet myndigheter inom det sociala området följer i dag forskningen inom respektive ansvarsområde. Det finns dock ett behov av att få en samlad syn på aktuella frågor som är bredare än någon myndighets verksamhetsområde. Genom att ha kontakt med välmeriterade forskare, verksamma inom det sociala området, kan man främja 
 91 
  
 Bilaga C 
  
 SOU 2010:102 
 utformningen av en samlad evidensbaserad politik för det sociala området. 
 Uppdraget 
 För att på ett mer effektivt sätt än i dag ta till vara aktuell kunskap, såsom nya forskningsrön på det sociala området, och främja utbytet mellan forskning och politik ska ett råd med välmeriterade forskare tillsättas av regeringen. Utöver dessa adjungeras generaldirektörerna för Försäkringskassan och Socialstyrelsen till rådet. Rådets uppgift är att bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida socialpolitiska avgöranden. Rådets verksamhet delas in i två huvudområden: 
  
 - 
  
 Att vara rådgivare till regeringen i frågor inom det sociala området. 
  
 - 
  
 Att förse regeringen med relevant kunskap för utformning av välfärdspolitiken inom Socialdepartementets områden. 
  
 Rådet ska redovisa relevant och aktuell kunskap baserad på bl.a. svenska och internationella forskningsrön inom det sociala området. Rådet ska identifiera utvecklingstendenser och viktiga faktorer som har betydelse för välfärdssektorns funktion och utveckling. Rådet ska även agera rådgivare åt och lämna rekommendationer till regeringen i långsiktiga strategiska frågor. 
 Rådet ska i sitt arbete samråda med berörda aktörer och utredningar som har relevans för rådets uppdrag. 
 Det står rådet fritt att utarbeta arbetsformer och innehåll på ett sådant sätt som rådet bäst anser fylla syftet med uppdraget. 
 Redovisning av uppdraget 
 I uppdraget ingår att löpande ge råd och information åt regeringen. Detta ska ske på följande sätt: 
  
 - 
  
 Möten med ansvariga statsråd minst två gånger per år. Respektive statsråd och rådet väljer ämne varannan gång. Diskussionerna inleds med förberedda inlägg från rådets medlemmar. 
  
 - 
  
 Regelbundna möten med berörda tjänstemän vid Regeringskansliet. 
  
 92 
  
 SOU 2010:102 
  
 Bilaga C 
 En gång per år ska rådet lämna en rapport till regeringen med en redogörelse för den verksamhet som rådet har bedrivit under året. Därutöver är rådet oförhindrat att lämna rapporter i valfria frågor. 
 Rådets uppdrag omfattar perioden från den 1 januari 2008 till och med den 31 december 2010. Uppdraget ska slutredovisas senast den 31 december 2010. 
 (Socialdepartementet) 
 93 
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Lätt att göra rätt 
  
 – 
  
 om förmedling av brottsskadestånd. Ju. 
  
 2. 
  
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Ju. 
  
 3. 
  
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. M. 
  
 4. 
  
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
  
 – 
  
 offentlighet och integritet. Ju. 
  
 5. 
  
 Skolgång för alla barn. U. 
  
 6. 
  
 Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 
  
 – 
  
 utmaningar för slutförvarsprogrammet. M. 
  
 7. 
  
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. IJ. 
  
 8. 
  
 En myndighet för havs- och vattenmiljö. M. 
  
 9. 
  
 Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Jo. 
  
 10. 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. U. 
  
 11. 
  
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. Ku. 
  
 12. 
  
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. Ku. 
  
 13 
  
 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Fi. 
  
 14. 
  
 Partsinsyn enligt rättegångsbalken. Ju. 
  
 15. 
  
 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. Ju. 
  
 16. 
  
 Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. IJ. 
  
 17. 
  
 Prissatt vatten? M. 
  
 18. 
  
 En reformerad budgetlag. Fi. 
  
 19. 
  
 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. U. 
  
 20. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
  
 e-förvaltning. 
  Fi. 
  
 21. 
  
 Bättre marknad för tjänstehundar. Jo. 
  
 22. 
  
 Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Fö. 
  
 23. 
  
 Tredje sjösäkerhetspaketet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. N. 
  
 24. 
  
 Avtalad upphovsrätt. Ju. 
  
 25. 
  
 Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Fö. 
  
 26. 
  
 Flyttningsbidrag och unionsrätten. A. 
  
 27. 
  
 Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. N. 
  
 28. 
  
 Vändpunkt Sverige – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. U. 
  
 29. 
  
 En ny förvaltningslag. Ju. 
  
 30. 
  
 Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. N. 
  
 31. 
  
 Första hjälpen i psykisk hälsa. S. 
  
 32. 
  
 Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. UD. 
  
 33. 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. U. 
  
 34. 
  
 På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Ku. 
  
 35. 
  
 Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola  
  
 1969–2009. 
  U. 
  
 36. 
  
 Svensk forskning om jämställdhet och skola. En bibliografi. U. 
  
 37. 
  
 Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. IJ. 
  
 38. 
  
 Mutbrott. Ju. 
  
 39. 
  
 Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. S. 
  
 40. 
  
 Cirkulär migration och utveckling 
  
 – 
  
 kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. Ju. 
  
 41. 
  
 Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. S. 
  
 42. 
  
 Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Jo. 
  
 43. 
  
 Förundersökningsbegränsning. Ju. 
  
 44. 
  
 Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Ju. 
  
 45. 
  
 Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten. Förslag till ny lag. S. 
  
 46. 
  
 Utländsk näringsverksamhet i Sverige. En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett  
  
 EU-perspektiv. 
  N. 
  
 47. 
  
 Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? 
  
 En systematisk litteraturöversikt. S. 
  
 48. 
  
 Multipla hälsoproblem bland personer över 60 år. En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. S. 
  
 49. 
  
 Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering  
  
 1999–2008. 
  Ju. 
  
 50. 
  
 Försvarsmaktens helikopterresurser. Fö. 
  
 51. 
  
 Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. U. 
  
 52. 
  
 Biologiska faktorer och könsskillnader 
  
 i skolresultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. U. 
  
 53. 
  
 Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. U. 
  
 54. 
  
 Förbättrad återbetalning av studieskulder. U. 
  
 55. 
  
 Romers rätt 
  
 – 
  
 en strategi för romer i Sverige. IJ. 
  
 56. 
  
 Innovationsupphandling. N. 
  
 57. 
  
 Effektivare planering av vägar och järnvägar. N. 
  
 58. 
  
 Rehabiliteringsrådets delbetänkande. S. 
  
 59. 
  
 Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, 2007 års Haagkonvention och 2007 års Haagprotokoll + Bilagedel. Ju. 
  
 60. 
  
 Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. IJ. 
  
 61. 
  
 Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. N. 
  
 62. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Fi. 
  
 63. 
  
 EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. Ju. 
  
 64. 
  
 "Se de tidiga tecknen" 
  
 – 
  
 forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. U. 
  
 65. 
  
 Kompetens och ansvar. S. 
  
 66. 
  
 Barns perspektiv på jämställdhet i skola. En kunskapsöversikt. U. 
  
 67. 
  
 I rättan tid? Om ålder och skolstart. U. 
  
 68. 
  
 Ny yttrandefrihetsgrundlag? Yttrandefrihetskommittén presenterar tre modeller. Ju. 
  
 69. 
  
 Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. N. 
  
 70. 
  
 Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + Daisy. IJ. 
  
 71. 
  
 Sexualbrottslagstiftningen  
  
 –  
 utvärdering och reformförslag. Ju. 
  
 72. 
  
 Folkrätt i väpnad konflikt 
  
 – 
  
 svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 
  
 73. 
  
 Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar. N. 
  
 74. 
  
 Mer innovation ur transportforskning. N. 
  
 75. 
  
 Gymnasial lärlingsutbildning 
  
 – 
  
 utbildning för jobb. Erfarenheter efter två års försök med lärlingsutbildning. U. 
  
 76. 
  
 Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet – integritet och effektivitet. N. 
  
 77. 
  
 Sammanläggningar av landsting – övergångsstyre och utjämning. Fi. 
  
 78. 
  
 Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS  
  
 IV-direktivet. 
  Fi. 
  
 79. 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. U 
  
 80. 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. U. 
  
 81. 
  
 En ny biobankslag. S. 
  
 82. 
  
 Trafikverket ICT. N. 
  
 83. 
  
 Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt. 
  
 Jämställdhetsarbete i skolan. U. 
  
 84. 
  
 Hedersrelaterad problematik i skolan 
  
 – 
  
 en kunskaps- och forskningsöversikt. U. 
  
 85. 
  
 Vem arbetar efter 65 års ålder? En statistisk analys. S. 
  
 86. 
  
 Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. Fö. 
  
 87. 
  
 Skadestånd och Europakonventionen. Ju. 
  
 88. 
  
 Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. Fi. 
  
 89. 
  
 Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. S. 
  
 90. 
  
 En ny lag om ekonomiska föreningar. Del 1+2. Ju. 
  
 91. 
  
 Planering på djupet – fysisk planering av havet. M. 
  
 92. 
  
 En effektivare förvaltning av statens fastigheter. Fi. 
  
 93. 
  
 Att skapa arbeten. Löner, anställningsskydd och konkurrens. Fi. 
  
 94. 
  
 Gotland – användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. Fi. 
  
 95. 
  
 Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. U. 
  
 96. 
  
 Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. U. 
  
 97. 
  
 Resultatuppföljning, läskvalitet och skolutveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. U. 
  
 98. 
  
 Gårdsförsäljning. S. 
  
 99. 
  
 Flickor, pojkar, individer 
  
 – 
  
 om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. U. 
  
 100. 
  
 Ansvar för järnvägssäkerheten. Kan en annan fördelning gynna en marknadsdriven utveckling? N. 
  
 101. 
  
 Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet. M. 
  
 102. 
  
 Massuppsägningar, arbetslöshet och sjuklighet. En rapport om konsekvenser av  
  
 1990-talets 
  friställningar för slutenvårdsutnyttjande och risk för förtida död. S. 
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Lätt att göra rätt 
 – om förmedling av brottsskadestånd. [1] 
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. [2] 
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
 – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt rättegångsbalken. [14] 
 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [15] 
 Avtalad upphovsrätt. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. (38) 
 Cirkulär migration och utveckling 
 – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. [40] 
 Förundersökningsbegränsning. [43] 
 Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. [44] 
 Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering  
 1999–2008. 
  [49] 
 Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, 2007 års Haagkonvention och 2007 års Haagprotokoll + Bilagedel. [59] 
 EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. [63] 
 Ny yttrandefrihetsgrundlag? Yttrandefrihetskommittén presenterar tre modeller. [68] 
 Sexualbrottslagstiftningen  
 –  
 utvärdering och reformförslag. [71] 
 Skadestånd och Europakonventionen. [87] 
 En ny lag om ekonomiska föreningar. Del 1+2. [90] 
 Utrikespartementet 
 Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. [32] 
 Försvarsdepartementet 
 Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. [22] 
 Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. [25] 
 Försvarsmaktens helikopterresurser. [50] 
 Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] 
 Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. [86] 
 Socialdepartementet 
 Första hjälpen i psykisk hälsa. [31] 
 Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. [39] 
 Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. [41] 
 Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten. Förslag till ny lag. [45] 
 Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. [47] 
 Multipla hälsoproblem bland personer 
 över 60 år. En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [48] 
 Rehabiliteringsrådets delbetänkande. [58] Kompetens och ansvar. [65] 
 En ny biobankslag. [81] 
 Vem arbetar efter 65 års ålder? En statistisk analys. [85] 
 Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. [89] 
 Gårdsförsäljning. [98] 
 Massuppsägningar, arbetslöshet och sjuklighet. En rapport om konsekvenser av  
 1990-talets 
  friställningar för slutenvårdsutnyttjande och risk för förtida död. [102]