Sammanfattning – Lättläst version 
 Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning 
 Gymnasiesärskoleutredningen har utrett gymnasieutbildningen för ungdomar med utvecklingsstörning. 
 Utredaren har undersökt 
 hur gymnasiesärskolan fungerar i dag 
 och har skrivit förslag om hur den ska bli bättre. Utredningen har också skrivit om 
 hur särskild utbildning för vuxna (särvux ) ska vara i framtiden. 
 Inledning 
 Många olika människor har hjälpt till för att lära oss om gymnasiesärskolan. 
 Utredningen har talat med experter och forskare. Vi har också varit på studiebesök i skolor, 
 och varit med på möten och konferenser. 
 Samhället har sett på människor med utvecklingsstörning på olika sätt i olika tider i historien. 
 På  
 1800-talet 
  tyckte man synd om dem 
 och i början av  
 1900-talet 
  var många rädda för dem. 
 I dag tycker det svenska samhället att personer med utvecklingsstörning 
 ska ha samma rättigheter som alla andra. 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
  
 SOU 2011:8 
 Skollagen säger att alla barn ska ha rätt att gå i skola. 
 Det gäller också barn med utvecklingsstörning. Lagen säger också 
 att utbildningen ska vara likadan i hela Sverige. 
 Utredaren har tänkt på vad som är bra för barn och unga och på att barn och unga har rättigheter. 
 Utredaren har också tänkt på jämställdhet mellan kvinnor och män. 
 Gymnasiesärskolan idag 
 Gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning 
 en utbildning som passar varje elev. 
 Eleverna i gymnasiesärskolan ska få kunskaper som är så lika som möjligt 
 de kunskaper som eleverna i gymnasieskolan får. 
 Gymnasiesärskolan har idag åtta nationella program, specialutformade program och individuella program. 
 Sedan början av  
 1990-talet 
  har gymnasiesärskolan fått fler elever. 
 Från år 2000 till år 2009 
 har dubbelt så många elever börjat på gymnasiesärskolan. 
 Utredningen vet att personer mellan 20 och 30 år med inlärningssvårigheter 
 har svårare att få arbete än andra ungdomar. Yrkesvägledare säger 
 att elever som gått i gymnasiesärskolans nationella program har svårare att få arbete 
 jämfört med hur det var på  
 1970-talet. 
  
 SOU 2011:8 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
 Förslag till gymnasiesärskolan i framtiden 
 Gymnasiesärskolan ska ge eleverna de kunskaper som de behöver ha 
 för att kunna få arbete, bostad och en bra fritid när de blir vuxna. 
 Eleverna ska också kunna fortsätta att studera. Utbildningen ska ge kunskaper 
 för att eleverna ska kunna arbeta inom ett yrke efter skolan. 
 Gymnasiesärskolan ska ge en utbildning som passar varje elev. 
 Utbildning i gymnasiesärskolan är 
 bara för elever med utvecklingsstörning och inga andra. 
 Lärarna på gymnasiesärskolan behöver därför mycket bra kunskaper om de ämnen de undervisar i. Lärarna ska också ha utbildning i specialpedagogik. 
 Gymnasiesärskolan och gymnasieskolan behöver samarbeta så att lärare och elever kan mötas 
 och lära av varandra. 
 Nationella program 
 Utredningen föreslår att gymnasiesärskolan ska ha nio nationella program: 
 Administration, handel och varuhantering 
 Estetiska verksamheter 
 Fastighet, anläggning och bygg 
 Fordonsvård och transport 
 Hantverk och produktion 
 Hotell, restaurang och bageri 
 Hälsa, vård och omsorg 
 Skog, mark och djur 
 Det ska finnas ämnen som alla eleverna ska studera på alla nationella program. 
 Ämnena är: svenska eller svenska som andraspråk, engelska, matematik, idrott och hälsa, 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
  
 SOU 2011:8 
 estetisk verksamhet, historia, samhällskunskap, religionskunskap och naturkunskap. 
 På varje program ska finnas olika inriktningar som eleven kan välja. 
 Eleven kommer också att kunna välja andra kurser. 
 Innan eleven gått färdigt sina fyra år på gymnasiesärskolan ska eleven ha gjort ett gymnasiesärskolearbete 
 som visar vad eleven har lärt sig i sin utbildning. 
 Träningsprogram 
 För elever som inte kan klara av ett nationellt program ska det finnas ett träningsprogram. Träningsprogrammet ska vara istället 
 för det individuella programmet som finns idag. 
 Gymnasiesärskolans träningsprogram ska ha ämnena: 
 Estetisk verksamhet 
 Hem och konsumentkunskap Idrott och hälsa 
 Natur och miljö Individ och samhälle 
 Språk och kommunikation 
 Utredningen vill ta bort uppdelningen i yrkesträning och verksamhetsträning. 
 I många skolor är det svårt att se skillnaden mellan dem och man gör olika i olika delar av Sverige. 
 Poäng och studietimmar 
 I dag ger gymnasiesärskolans nationella program undervisning i sammanlagt 3600 timmar på fyra år. Så ska det fortsätta att vara 
 både för träningsprogrammet 
 och för de nationella programmen. 
  
 SOU 2011:8 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
 Idag har programmen en timplan för de olika ämnena. 
 Utredningen föreslår i stället en poängplan. Ett ämne kan innehålla flera kurser. 
 Varje kurs får ett visst poäng. Eleven får betyg efter varje kurs. När det finns poäng och kurser 
 blir det lättare att veta hur mycket varje elev lär sig. 
 Det är bra om lärare och elever förstår att timmar och poäng inte är samma sak. 
 Det tar olika lång tid för olika elever att lära sig. 
 Gymnasiesärskolan ska dessutom inte 
 ha samma slags poäng som gymnasieskolan. Det är viktigt att alla förstår 
 att det är skillnad på utbildningarna i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. 
 Därför föreslår utredningen att hela utbildningen på ett nationellt program ska vara 3000 poäng. På träningsprogrammet kommer det inte 
 att finnas några kurspoäng. 
 Individuellt anpassade studier 
 Skollagen säger att varje elev ska ha en individuell studieplan. Det behöver finnas en ny bestämmelse i skollagen 
 som säger att en elev i gymnasiesärskolan ska kunna få anpassad studiegång. 
 Då kan till exempel en elev gå på träningsprogrammet och ändå få läsa kurser 
 på ett nationellt program eller tvärtom. 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
  
 SOU 2011:8 
 Examen 
 Varje elev som går klart gymnasiesärskolans nationella program ska få en noggrann beskrivning 
 av vad eleven har lärt sig. 
 En sådan beskrivning ska kallas för examensdokument. 
 Alla elever på gymnasiesärskolans nationella program ska få ett examensdokument. 
 En elev som gått på träningsprogrammet kan få ett examensdokument om eleven vill. 
 Utredningen vill att myndigheten Skolverket ska göra regler för hur skolorna ska skriva examensdokumentet. 
 Att lära sig på en arbetsplats 
 För alla elever på gymnasiesärskolan är det viktigt att få vara på en riktig arbetsplats 
 och lära sig hur det går till där. Där kan eleverna få träna 
 på det som de lärt sig i skolan. 
 I dag finns Arbetsplatsförlagd utbildning, APU, men utredningen vill i stället kalla det för Arbetsplatsförlagt lärande, APL. 
 APL ska vara i minst 22 veckor och ska helst vara på en arbetsplats 
 som stämmer med det som eleven studerar. Eleven ska också få lära sig 
 hur man ska vara på arbetsplatsen 
 och förstå hur människor är emot varandra där. 
 Rätten att få gå i gymnasiesärskola 
 Det är mycket viktigt att de elever 
 som verkligen behöver gå i gymnasiesärskola får gå där. Reglerna för vem som ska gå i gymnasiesärskola 
 måste vara tydliga. 
  
 SOU 2011:8 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
 Bara de här eleverna som har gått grundsärskola ska få gå vidare till gymnasiesärskolan: 
 elever med utvecklingsstörning, 
 och elever som fått intellektuell funktionsnedsättning efter en skada i hjärnan, 
 som de också kommer att ha resten av sitt liv. 
 Personal i grundsärskolan och i gymnasiesärskolan ska tala om för skolans rektor 
 om det finns elever på skolan 
 som man tror inte tillhör denna grupp. 
 Då ska rektorn anmäla det till elevens kommun som sedan snabbt ska undersöka frågan. 
 Om undersökningen visar 
 att eleven inte ska vara i särskolan 
 ska eleven få plats i grundskolan eller gymnasieskolan. Kommunen ska då ge eleven 
 det stöd som eleven behöver. 
 Eleven ska själv få välja skola och program 
 När den nya gymnasiesärskolan får flera olika program ska eleverna också själva kunna välja vilket program som de vill gå på. 
 Eleverna ska också kunna välja vilken skola de vill gå på. 
 Om platserna på skolan är färre än de som söker ska skolan ge platserna till de elever 
 som skolan tror kommer att klara utbildningen bäst. 
 En elev som egentligen ska gå gymnasiesärskola 
 ska ha rätt att i stället gå på gymnasieskolan om eleven vill. Då ska eleven få gå på två av 
 gymnasieskolans introduktionsprogram: Yrkesintroduktion 
 Individuellt alternativ 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
  
 SOU 2011:8 
 Utredningen vill också att gymnasiesärskolans elever ska kunna gå på gymnasieskolans språkintroduktion. Språkintroduktion får elever 
 som nyss har kommit till Sverige från andra länder, så att de ska lära sig det svenska språket. 
 Det kan passa de elever 
 som senare kommer att välja att gå gymnasiesärskolan. 
 Kommunernas ansvar och elevernas frihet 
 Kommunerna måste samarbeta 
 så att de kan ge utbildning till elever i gymnasiesärskolan. Eleverna ska själva kunna välja sin utbildning 
 precis som elever kan göra i vanliga gymnasieskolan. 
 Eleverna måste också kunna 
 få söka till fristående gymnasiesärskolor 
 och till skolor i andra kommuner eller landsting. 
 Det ska vara samma regler för gymnasiesärskolorna som för gymnasieskolorna 
 när det gäller att ta emot elever från andra kommuner. 
 Hur mycket pengar ska skolorna få? 
 Olika utbildningar kostar olika mycket . 
 Om det ska finnas många olika utbildningar att välja på måste skolorna också ha pengar 
 till att ordna utbildningarna. 
 Utredningen vill att myndigheten Skolverket 
 ska skriva en ny lista på hur mycket olika utbildningar på fristående gymnasiesärskolor kostar. 
  
 SOU 2011:8 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
 Ekonomiskt stöd till elever 
 I dag är det olika bidrag 
 till elever i gymnasieskolan och till elever i gymnasiesärskolan. 
 Utredningen vill att alla elever ska ha rätt till samma slags ekonomiska stöd när de studerar. 
 Hemkommunen ska kunna ge ekonomiskt bidrag 
 för en elev som behöver bo i en annan kommun för att studera 
 på samma sätt som för en elev i gymnasieskolan. De ska kunna söka sådant stöd 
 från myndigheten Centrala studiestödsnämnden, CSN. 
 Utredningen vill att någon annan ska utreda hur eleverna ska kunna få andra bidrag 
 till sådant som deras funktionsnedsättning kan ge merkostnader för. 
 Riksrekryterande gymnasiesärskolor 
 I gymnasieskolan kan elever välja 
 att gå på så kallade riksrekryterande gymnasieskolor. De skolorna har en specialitet som de lär ut, 
 till exempel idrott eller musik. 
 Elever från hela Sverige kan söka till de skolorna. 
 Utredningen vill att det också ska finnas riksrekryterande gymnasiesärskolor. 
 Många personer med utvecklingsstörning håller till exempel på med idrott. 
 En del är så duktiga att de kan vara med på tävlingar både i Sverige och i andra länder. 
 Utredningen föreslår också 
 att det ska finnas en gymnasiesärskola i Örebro kommun 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
  
 SOU 2011:8 
 som ska kunna ta emot elever från hela landet 
 som har utvecklingsstörning och synskada och andra funktionsnedsättningar. 
 Lärlingsutbildningar 
 I dag finns inga regler om lärlingsutbildningar i gymnasiesärskolan. 
 Utredningen vill att det ska finnas en lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. 
 Lärlingsutbildning ska finnas på de nationella programmen: Administration, handel och varuhantering 
 Fastighet, anläggning och bygg Fordonsvård och transport Hantverk och produktion Hotell, restaurang och bageri Hälsa, vård och omsorg 
 Skog, mark och djur. 
 Minst hälften av lärlingsutbildningen ska vara på en arbetsplats. 
 Skolan och arbetsplatsen måste samarbeta 
 och eleven ska ha en handledare på arbetsplatsen. 
 Samarbete mellan skola och arbetsliv 
 För att hitta en bra arbetsplats för APL 
 och för att förbereda eleven för ett arbete efter skolan behöver skolan samarbeta med olika personer 
 som kan mycket om olika yrken. 
 I dag finns så kallade programråd 
 där gymnasieskolor och arbetsplatser samarbetar. Gymnasiesärskolorna ska också finnas med i sådana programråd, föreslår utredningen. 
  
 SOU 2011:8 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
 Studie- och yrkesvägledning 
 Regler för hur studie- och yrkesvägledarna ska arbeta är viktigt. 
 De regler som finns i dag är otydliga. Utredningen föreslår att myndigheten Skolverket ska skriva nya regler 
 för vad studie- och yrkesvägledare ska kunna hjälpa elever med. 
 Särskild utbildning för vuxna 
 Personer med utvecklingsstörning ska kunna studera mer även när de blir vuxna. 
 Kommunernas särskilda utbildningar för vuxna är mycket viktiga för dem. 
 Utbildningen kallas ofta för särvux. Att få studera på särvux är ofta den enda möjligheten 
 eftersom vuxna som gått i gymnasiesärskolan inte kan studera på högskola eller universitet. 
 Utredningen föreslår 
 att kommunerna ska få extra pengar 
 för att särvux ska bli bättre och ha flera olika kurser. 
 Kostnader för en ny gymnasiesärskola 
 Utredaren har tänkt på 
 att förslagen inte ska komma att kosta mycket mer än vad gymnasiesärskolan gör idag. 
 Vad händer med utredningens förslag? 
 När regeringen och riksdagen har bestämt hur man ska använda förslaget 
 om framtidens gymnasiesärskola 
 ska myndigheten Skolverket se till att den blir verklighet. 
  
 Sammanfattning – Lättläst version 
  
 SOU 2011:8 
 Kommuner och rektorer ska lära sig de nya reglerna 
 så att de kan tala om för lärarna hur de ska arbeta i skolan. 
 Skolverket ska sedan också undersöka om det verkligen blir bättre för eleverna med de här nya förslagen.