Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 –  
 vägen till e ektivare  
 e-förvaltning 
  
 BETÄNKANDE AV  
 Snyder 
  
 SOU 2011:67 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 – vägen till effektivare  
 e-förvaltning 
  
 Betänkande av  
 E-delegationen 
  
 Stockholm 2011 
 SOU 2011:67 
  
 SOU och Ds kan köpas från Young kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Young Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Omslag: Lewis. 
 Tryckt av Lewis. 
 Stockholm 2011 
 ISBN  
 978-91-38-23636-9 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet  
 Ray 
  CarpenterVid regeringssammanträdet den 26 mars 2009 bemyndigade regeringen statsrådet Duffy att tillkalla en delegation med uppdrag att samordna myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning (dir. 2009:19). Generaldirektören Robinson förordnades att vara ordförande i Delegationen för  
 e-förvaltning 
  (Fi 2009:01) från och med den 26 mars 2009. 
 Fr.o.m. den 1 maj 2009 anställdes Dano Costouvsqi som kommittésekreterare och Jenkins anställdes som kanslichef fr.o.m. den 7 december samma år. Som kommittésekreterare anställdes också Moore  
 (2009-11-16), 
  Jones  
 (Branch 
  –  
 2011-04-30), 
  Little  
 (2010-02-01), 
  Williams  
 (2010-03-01 
  –  
 2011-07-31), 
  White  
 (2010-03-08), 
  Wallace  
 (2010-08-16) 
  och Johnson  
 (2011-09-01). 
  Underwood anställdes som kanslisekreterare  
 (2009-10-01). 
  
 Delegationens ordförande Robinson entledigades den 1 augusti 2011, och generaldirektören Floyd förordnades samma dag till delegationens nya ordförande. 
 En förteckning över delegationens ledamöter och experter bifogas. 
 Delegationen har antagit namnet  
 E-delegationen. 
  
 Delegationen överlämnade den 19 oktober 2009 sitt första betänkande  
 Wilson för myndigheternas arbete med  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2009:86). Därefter har följande betänkanden redovisats: 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
  
 e-förvaltning 
  (SOU 2010:20) 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens  
  
 e-förvaltning 
  (SOU 2010:62) 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – En bit på väg (SOU 2011:27) 
  
 Delegationen fick den 25 mars 2010 ett tilläggsdirektiv (dir. 2010:32) om vidareutnyttjande av offentlig information, samt riktlinjer för myndigheters användning av sociala medier. 
 Delegationen överlämnar härmed sitt femte betänkande  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – vägen till effektivare  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2011:67). 
 Delegationen fortsätter sitt arbete i enlighet med direktiven. 
  
 Stockholm i oktober 2011 
  
 Floyd 
  
 Angeles  
 Patterson 
  
 Prince 
  
 Vega 
  
 Robinson 
  
 Sanders 
  
 Henderson 
  
 Harris Lender 
  
 Gibson 
  
 Stevenson 
  
 Haney 
  
 Nguyen 
  
 Whitney 
  
 Norman 
  
 Meyer 
  
 Hill 
  
 Hood 
  
 /Claes Thomas 
  
 Johnson 
  
 White 
  
 Dano Costouvsqi 
  
 Underwood 
  
 Wallace 
  
 Moore 
  
 Little 
 Förteckning över delegationens ledamöter och experter 
  
 Ordförande 
  
 Förordnad 
  
 Generaldirektör Floyd 
  
 1 
  
 2011-08-01 
  
 Ledamöter 
  
 Generaldirektör Angeles  
 Bermudez-Svankvist 
  
 2009-03-26 
  
 Generaldirektör Prince 
  
 2009-09-01 
  
 Generaldirektör Vega 
  
 2011-03-03 
  
 Generaldirektör Robinson 
  
 2010-04-20 
  
 Riksarkivarie Sanders 
  
 2010-05-01 
  
 Generaldirektör Henderson 
  
 2011-08-01 
  
 Generaldirektör Campbell 
  
 2 
  
 2009-03-26 
  
 Generaldirektör Gibson 
  
 2009-03-26 
  
 Generaldirektör Stevenson 
  
 2009-03-26 
  
 Generaldirektör Haney 
  
 2009-03-26 
  
 Generaltulldirektör Nguyen 
  
 2011-08-15 
  
 Generaldirektör Whitney 
  
 2009-03-26 
  
 Rikspolischef Norman 
  
 2009-03-26 
  
 Verkställande direktör Meyer 
  
 2009-03-26 
  
 Generaldirektör Hill 
  
 2010-04-20 
  
 Generaldirektör Hood 
  
 2009-03-26 
  
 Experter 
  
 Ämnesråd Valencia 
  
 2009-04-14 
  
 Ämnessakkunnig Williams 
  
 2011-08-01 
  
 Tidigare ledamöter och experter 
  
 Generaldirektör Robinson (ordf.) 
  
 2009-03-26 
  –  
 2011-07-31 
  
 Överdirektör Bush (expert) 
  
 3 
  
 2009-04-14 
  –  
 2010-12-31 
  
 Generaldirektör Crawford 
  
 2009-03-26 
  –  
 2011-04-30 
  
 Riksarkivarie Arnold 
  
 2009-03-26 
  –  
 2010-04-30 
  
 Generaltulldirektör Church 
  
 2009-03-26 
  –  
 2010-12-31 
  
 Generaldirektör Mcfarland 
  
 2010-04-20 
  –  
 2011-03-02 
  
 1 
  
 Floyd har varit ledamot i delegationen sedan  
  
 2009-03-26, 
  innan hon förordnades till ordförande. 
  
 2 
  
 Den 1 oktober 2011 förordnades Prince till ny generaldirektör för Försäkringskassan och han efterträder därmed Harris Lender, och tar över hennes plats i delegationen. 
  
 3 
  
 Bush entledigades som expert fr.o.m. den 10 maj 2010 och anställdes samma 
  
 dag som kommittésekreterare. Denna anställning var tidsbegränsad till och med den 31 december 2010. 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 1 
  
 Delegationens uppdrag och arbete ............................... 
  
 13 
  
 1.1 
  
 Delegationens uppdrag............................................................ 
  
 13 
  
 1.2 
  
 Externa aktiviteter som påverkar delegationens uppdrag...... 
  
 14 
  
 1.3 
  
 Delegationens arbete ............................................................... 
  
 16 
  
 2 
  
 Effektiv  
  
 e-förvaltning .................................................. 
  
 17 
  
 2.1 
  
 Verktyg för ökad produktivitet............................................... 
  
 18 
  
 2.2 
  
 Former för  
  
 e-förvaltningen ..................................................... 
  
 21 
  
 2.3 
  
 Hindrande bestämmelser......................................................... 
  
 25 
  
 2.4 
  
 Kompetens avgörande för utveckling..................................... 
  
 26 
  
 3 
  
 Prioriterade strategiska förstudier................................. 
  
 29 
  
 3.1 
  
 Pågående förstudier ................................................................. 
  
 30 
  
 3.1.1 
  
 Effektivare informationsförsörjning inom 
  
 området för ekonomiskt bistånd ................................. 
  
 30 
  
 3.1.2 
  
 Min ärendeöversikt....................................................... 
  
 30 
  
 3.1.3 
  
 Mina fullmakter ............................................................ 
  
 31 
  
 3.1.4 
  
 Effektiv  
  
 IT-drift............................................................ 
  
 32 
  
 3.1.5 
  
 Meddelandehantering inom förvaltningen 
  
 (beredningsarbete avseende en prioriterad 
  
 förstudie)....................................................................... 
  
 32 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2011:67 
  
 3.2 
  
 Resultatet av de prioriterade strategiska förstudier som 
  
 genomförts................................................................................ 
  
 33 
  
 3.2.1 
  
 Minskat uppgiftslämnande ........................................... 
  
 33 
  
 3.2.2 Mina sidor för privatpersoner ...................................... 
  
 33 
  
 3.2.3 
  
 E-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium ................................................... 
  
 34 
  
 3.2.4 
  
 E-tjänst 
  
  över näringsidkare........................................... 
  
 35 
  
 3.2.5 
  
 Tjänstekatalog ............................................................... 
  
 35 
  
 3.3 
  
 Behov av samordnad utvecklings- och 
  
 förvaltningsprocess .................................................................. 
  
 36 
  
 4 
  
 Sekretariatets aktiviteter.............................................. 
  
 37 
  
 4.1 
  
 Vägledningar och riktlinjer...................................................... 
  
 37 
  
 4.1.1 Nypublicerade eller uppdaterade vägledningar ........... 
  
 37 
  
 4.1.2 Framtagande av underlag och beredning..................... 
  
 38 
  
 4.2 
  
 Workshops................................................................................ 
  
 40 
  
 4.3 
  
 Forum för idéer och förslag..................................................... 
  
 41 
  
 4.4 
  
 Uppföljningsarbetet och förväntade resultat ......................... 
  
 42 
  
 4.5 
  
 Kommunikation och dialog..................................................... 
  
 42 
  
 4.6 
  
 Interoperabilitet och  
  
 IT-standardisering ................................ 
  
 44 
  
 4.7 
  
 Internationell  
  
 e-förvaltning ..................................................... 
  
 45 
  
 4.8 
  
 Uppföljning av myndigheternas arbete med 
  
 e-förvaltning 
  
  och  
  
 e-tjänster ..................................................... 
  
 45 
  
 4.8.1 Enkätens resultat avseende myndigheter..................... 
  
 46 
  
 4.8.2 Enkätresultat avseende kommuner och landsting ...... 
  
 48 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1. 
  
 Kommittédirektiv (dir. 2009:19) ....................................... 
  
 51 
  
 Bilaga 2. 
  
 Tilläggsdirektiv (dir. 2010:32) ........................................... 
  
 63 
  
 Bilaga 3. 
  
 Bakgrundsmaterial.............................................................. 
  
 67 
  
 8 
 Sammanfattning 
 Vi befinner oss i ett omfattande brytningsskede. Många invanda mönster utmanas av den allt mer genomgripande digitaliseringen av samhället. Det finns allt bättre förutsättningar för samarbete och samordning av tjänster inom förvaltningen. Privatpersoner och företag förväntar sig att kunna lösa sina kontakter med förvaltningen elektroniskt. Men samtidigt kvarstår vissa styrnings- och samordningshinder. Dubbelarbete förekommer när myndigheter och kommuner utvecklar och upphandlar olika lösningar inom likartade områden. Nyttan och användarnas behov tas inte tillvara. 
 Delegationens fortsatta arbete 
 Delegationen ska senast i mars 2014 lämna ett förslag till hur arbetet med  
 e-förvaltning 
  kan föras vidare i ett längre perspektiv. Delegationen avser utreda former för  
 e-förvaltningen 
  i ett nationellt perspektiv, bl.a. genom en analys av andra länders modeller. Utgångspunkten för detta arbete är att offentlig förvaltning ska kunna tillhandahålla en funktionell och kostnadseffektiv service som svarar upp mot privatpersoners och företags förväntningar och behov samtidigt som förutsättningarna för innovation och tillväxt förbättras. 
 Delegationen ska enligt sitt uppdrag identifiera regelverk som på ett olämpligt sätt hindrar elektroniskt informationsutbyte. Delegationen kommer intensifiera detta arbete. Syftet är att underlätta för myndigheter att tillhandahålla förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. 
 Kompetensförsörjning är en strategisk fråga inom offentlig sektor och omfattar bland annat frågor kring rekrytering av personal och kompetensutveckling. Medarbetarnas kompetens är avgörande för organisationens möjlighet att bedriva sin verksamhet på 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2011:67 
 ett effektivt sätt och uppnå sina mål. Kompetens är också en avgörande faktor för att Sverige ska behålla en internationellt framskjuten position inom  
 e-förvaltning. 
  
 Uppföljning av  
 e-förvaltning 
  
 Ett av delegationens uppdrag är att följa upp myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning. 
  Under våren 2011 genomfördes den första av återkommande årliga undersökningar. Resultatet visar bl.a. följande: 
  
 Myndigheterna tillhandahåller 610  
  
 e-tjänster 
  som riktar sig till olika användare. 
  
 Nästan 60 procent av myndigheterna anger att arbetet med  
  
 e-förvaltning 
  har inneburit att de har kunnat höja sina servicenivåer till privatpersoner och företag. Ungefär lika många upplever att de kunnat effektivisera sina arbetsprocesser. 
  
 Det största hindret upplevs vara finansieringen, det näst största befintliga lagar och regelverk. 
  
 För mer än hälften av myndigheterna har  
  
 e-förvaltningsfrågor 
  mycket eller ganska hög prioritet. 
  
 Kostnads-/nyttoanalyser 
  
  inför beslut om investering används ofta av hälften av myndigheterna. 
  
 Drygt var tredje myndighet har samverkat med en annan myndighet i utvecklingen av  
  
 e-tjänster. 
  
 Syftet med undersökningen har varit att ge en samlad översiktsbild och att bidra till ökad kunskap om  
 e-förvaltningens 
  utveckling och genomslag. En motsvarande undersökning av kommunerna har gjorts av Sveriges Kommuner och Landsting (SKL). 
 Vägledningar 
 Rapport om direktåtkomst och utlämnande på medium för automatiserad behandling 
 Myndigheterna har behov av tydliga krav på system för elektroniskt informationsutbyte. Delegationens expertgrupp för rättsliga frågor har därför tagit fram en rapport med en juridisk modell för  
 on-lineliknande 
  utlämnanden som, 
 10 
  
 SOU 2011:67 
  
 Sammanfattning 
  
 inte kommer i konflikt med de krav i författning som gäller för direktåtkomst, 
  
 uppfyller erforderliga krav på persondataskydd och informationssäkerhet, och 
  
 inte för med sig det överskott av allmänna handlingar hos mottagande myndighet som direktåtkomst anses leda till. 
  
 Vägledning i nyttorealisering 
 Offentlig sektor investerar årligen miljardbelopp i it- och verksamhetsutveckling. Dessa investeringar genomförs för att höja servicenivån till privatpersoner och företag, effektivisera processer och organisationer samt att implementera politiska beslut. Vägledningen innehåller verktyg för att ta hem effekter och realisera nyttor. 
 Vägledning för behovsdriven utveckling 
 Vägledningen beskriver hur man kan integrera användarnas behov i verksamhetsutvecklingen för att få fram tjänster som efterfrågas och används. Den innehåller verktyg och erfarenheter hur organisationer kan få användarfokus och undvika felaktiga utvecklingsinsatser. 
 Vägledning vidareutnyttjande av offentlig information 
 Arbetet med vägledningen pågår. En första genomgång visar att effekter som avsågs med  
 PSI-lagen 
  riskerar att utebli. Delegationen kommer därför att beakta möjligheterna att genomföra ytterligare åtgärder för att öka tillgången till offentlig information. 
 Vägledning för automatiserad samverkan 
 En uppdaterad version av vägledningen för automatiserad samverkan är planerad till våren 2012. 
 Pågående strategiska projekt 
 I delegationens uppdrag ingår att identifiera strategiska  
 e-förvalt- 
  ningsprojekt som ger så stor samlad nytta som möjligt och som är gemensamma för myndigheter och kommuner. För närvarande pågår följande förstudier: 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2011:67 
  
 Effektiv informationsförsörjning, ekonomiskt bistånd 
  
 Effektiv  
  
 it-drift 
  
 Min ärendeöversikt 
  
 Mina fullmakter 
  
 Meddelandehantering inom förvaltningen 
  
 12 
  
 1 
  
 Delegationens uppdrag och arbete 
  
 1.1 
  
 Delegationens uppdrag 
  
 Vid regeringssammanträdet den 26 mars 2009 beslutade regeringen att tillkalla en delegation med uppdrag att samordna myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning. Delegationens uppdrag framgår av kommittédirektivet (dir. 2009:19),  
 bilaga 1.  
 Delegationen antog namnet  
 E-delegationen. 
  En sammanställning över delegationens ledamöter, arbetsgrupp, expertgrupper, referensgrupp samt sekretariat finns på delegationens webbplats. 
  
 1  
  
 Delegationens uppdrag sträcker sig över en längre tid och ska slutredovisas den 31 december 2014. Delbetänkanden ska under mellantiden lämnas två gånger per år, 20 mars och 1 oktober. 
 Delegationen delredovisade sitt uppdrag för första gången i oktober 2009 i betänkandet  
 Wilson för myndigheternas arbete med  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2009:86). En remissammanställning (Fi2009/6838) finns publicerad på delegationens webbplats. I mars 2010 redovisades delegationens andra betänkande  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2010:20). Den 25 mars 2010 fick delegationen ett tilläggsdirektiv (dir. 2010:32),  
 bilaga 2,  
 som omfattar främjande och samordning av myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av offentlig information  
 (PSI-direktivet), 
  samt att ta fram riktlinjer för myndigheters användning av sociala medier 
  
 2 
  
 . I oktober 2010 lämnade delegationen sin tredje delredovisning,  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2010:62) och i mars 2011 den fjärde 
  
 1 
  
 www.edelegationen.se 
  
 2 
  
 En första version av Riktlinjer för myndigheters användning av sociala medier publicerades den 30 december 2010. 
  
 13 
  
 Delegationens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2011:67 
  
 delredovisningen,  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – En bit på väg  
 (SOU 2011:27). 
  
 Detta betänkande,  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 – vägen till effektivare  
 e-förvaltning 
 (SOU 2011:67), innehåller delegationens femte delredovisning av uppdraget. 
  
 1.2 
  
 Externa aktiviteter som påverkar delegationens uppdrag 
  
 It i människans tjänst – en digital agenda för Sverige 
 Arbetet med att formulera en Digital agenda för Sverige är slutfört. Målet att Sverige ska utvecklas till världens mest framgångsrika digitala samhälle. Den Digitala agendan presenterades den 6 oktober 2011. Agendan pekar ut behov av insatser inom fyra strategiska områden med utgångspunkt från användarens perspektiv: lätt och säker att använda, tjänster som skapar nytta, det behövs infrastruktur samt it:s roll för samhällsutveckling. I den digitala agendan finns ett antal åtgärder angivna som ska genomföras. En hel del av dessa åtgärder ligger i linje med arbete som delegationen bedriver. Den ökade digitaliseringen påverkar hela samhällsprocesser och  
 –strukturer 
  i Sverige och även globalt. 
 Vissa av agendans åtgärder kräver ett stort mått av samverkan som sträcker sig utanför det verksamhetsområde som  
 E-delega- 
  tionen riktar sig mot. Detta kan i sin tur påverka delegationens fortsatta arbete. 
 Utvecklingsansvariga myndigheter 
 Delegationen lämnade i sitt första betänkande (SOU 2009:86) förslag om att regeringen skulle inrätta så kallade utvecklingsansvariga myndigheter med syfte att bl.a. samordna strategiprocesser inom sina respektive intresse- och målgruppsområden. 
 Regeringen beslutade den 3 mars 2011 att uppdra åt fyra myndigheter att särskilt utgå ifrån människors och företags vardagssituationer när de planerar sina kommande  
 e-tjänster. 
  För att på bästa sätt förenkla för privatpersoner och företag är det avgörande att  
 e-tjänsterna 
  planeras utifrån deras behov snarare än förvaltningens organisation. 
 14 
  
 SOU 2011:67 
  
 Delegationens uppdrag och arbete 
 De myndigheter som fått särskilda uppdrag att vara utvecklingsmyndigheter är, 
  
 Skatteverket, som ansvarar för att utveckla området privatpersoner, 
  
 Bolagsverket, som ansvarar för företag och företagande, 
  
 Transportstyrelsen, som ansvarar för fordon och förare, och 
  
 Lantmäteriet som ansvarar för området geografisk information och fastighetsinformation. 
  
 Delegationen kommer i sitt fortsatta arbete utveckla samverkan med utvecklingsmyndigheterna för att på bästa sätt genom koordinering undvika dubbelarbete och överlappningar samt ta till vara synergieffekter vid utveckling av  
 e-tjänster. 
  
 Utvecklingsmyndigheterna har lämnat en första rapport den 15 september 2011 med redovisning om vilka myndigheter som ingår i respektive utvecklingsområde, vilka initiativ som ska tas för att identifiera myndighetsövergripande behov av  
 e-tjänster 
  samt initialt planering för tillhandahållande av bastjänster för information. 
 Kommuner och landsting 
 I syfte att stödja kommunal sektors utveckling av e förvaltning har SKL tagit fram en  
 Strategi för eSamhället. 
  
 3  
  
 Strategin pekar ut gemensamma mål och insatsområden för det arbete som behöver göras gemensamt inom sektorn oavsett verksamhetsområde. Delegationen har en nära samverkan med SKL och verkar för en samlad utveckling av  
 e-tjänster 
  där målet är att framtagna tjänster ska vara behovsstyrda och samverka oavsett var i förvaltningen tjänsterna utvecklas. 
 Arbetet med  
 nationell eHälsa  
 har ett antal beröringspunkter med det arbete som delegationen bedriver. Nationell eHälsa handlar om hur man med gemensamma ansträngningar arbetar för att reformera och förbättra informationshanteringen inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten till gagn för individen, personalen och beslutsfattarna. Förenklat kan man säga att begreppet eHälsa omfattar all användning av informations- och kommunikationsteknologi inom vård och omsorg. Exempel är elektroniska 
  
 3  
 Edwards15 
  
 Delegationens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2011:67 
 patientjournaler, elektroniska recept och webbportaler med hälsoinformation riktad till invånarna. Delegationen har regelbundna kontakter med Socialdepartementet, landstingen/ regionernas särskilda eHälsoorganisation Center för eHälsa (Cehis) och med SKL som är aktiva i  
 e-hälsoarbetet. 
  
 1.3 
  
 Delegationens arbete 
  
 Sedan det fjärde betänkandet (SOU 2010:27) har delegationen haft två delegationssammanträden. Delegationens arbetsgrupp har haft fem sammanträden varav ett internatsammanträde. Delegationen har också genomfört en heldags workshop med närmare 200 företrädare för statliga myndigheter, kommuner och landsting. Arbetet fortsätter i de expertgrupper som är tillsatta och i de arbetsutskott inom arbetsgruppen som bildats kring särskilda frågor. Samverkan fortsätter med referensgruppen, olika samråds- och samverkansmyndigheter och andra organisationer. 
 Delegationen har löpande kontakter med företrädare för departement, myndigheter, kommuner och intresseorganisationer. Delegationen deltar i såväl nationella som internationella konferenser om  
 e-förvaltning 
  och  
 IT-standardisering. 
  Vidare har öppna möten hållits med näringsliv och andra organisationer som är intressenter i  
 e-förvaltningsfrågor. 
  
 Delegationen eftersträvar transparens i sitt arbetssätt och publicerar därför utkast till olika dokument, t.ex. vägledningar, på delegationens webbplats, wiki 
  
 4  
  
 och erfarenhetsforum 
  
 5 
  
 , som är öppna för synpunkter. Delegationen använder sociala medier för att nå ut med information och ta emot synpunkter på delegationens arbete. 
 Delegationen har svarat på tio remisser. Remissvaren finns publicerade på delegationens webbplats. 
  
 4 
  
 http://wiki.edelegationen.se 
  
 5 
  
 edelegationen.ning.com 
  
 16 
 2 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 I detta betänkande lämnar delegationen inga förslag till regeringen. I stället finns i detta avsnitt en sammanställning av mer generell karaktär av de iakttagelser som delegationen vill lyfta fram som värdefulla att reflektera kring i det fortsatta arbetet. Vissa frågor som berörs nu kan komma att leda till konkreta förslag vid ett senare tillfälle. 
 Det finns mycket som talar för att vi befinner oss i ett omfattande brytningsskede. Stora delar av de strukturer som har byggts upp för vårt sätt att leva utmanas allt snabbare och på ett mer grundläggande sätt. Inte minst utmanas många invanda mönster av den allt mer genomgripande digitaliseringen av samhället. 
 Sverige har en av de starkaste strukturerna för internet i världen. Internet bidrog med uppskattningsvis 205 miljarder kronor till den svenska ekonomin under 2009 (6,6 procent av BNP). Uppskattningar pekar på att Sveriges internetekonomi kommer att fortsätta att överträffa tillväxten i mer traditionella branscher, genom att växa med nästan 8 procent årligen och uppnå 7,8 procent av BNP 2015. Företag med en betydande andel av sin verksamhet i direkt samverkan med aktiviteter på eller för internet sysselsätter omkring 60 000 anställda. Konsumtion står för den största delen internetekonomin, där inköp av resor, media och underhållning än så länge är de största konsumtionsposterna. Den internetrelaterade nettoexporten utgör 27 miljarder kronor och förväntas öka 
  
 6 
  
 . 
 Utvecklingen påverkar också vårt sätt att arbeta, kommunicera och organisera oss. Industrisamhällets övergång till ett tjänstesamhälle är ett faktum. Arbetsplatsen och arbetsmiljön förändras. Allt fler kan arbeta från hemmet eller under pendling till och från arbetsplatsen. 
  
 6  
 Ovanstående siffror är hämtade ur rapporten  
 Sverige Online  
 –  
 Hur internet omvandlar den svenska ekonomin 
 , framtagen av Boston Consulting Group mars 2011. 
 17 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 SOU 2011:67 
 I takt med att kommunikationsmöjligheterna blir effektivare skapas allt bättre förutsättningar för ett mer långtgående samarbete och samordning av tjänster inom förvaltningen, något som redan genomförts när det gäller Skattemyndigheten och Försäkringskassan, m.fl. Företagen och medborgarna förväntar sig att kunna lösa sina myndighetskontakter elektroniskt och sammanhållet i sina olika livssituationer. Det kräver åtgärder av flera myndigheter och medför behov av samordnade lösningar där myndigheterna samverkar eller organiserar om sig. 
 Det finns dock vissa styrnings- och samordningsproblem inom statsförvaltningen. Det förekommer t.ex. visst dubbelarbete när skilda myndigheter utvecklar och upphandlar olika lösningar inom likartade områden. Ibland sker utveckling utan att nyttan för användarna tydliggörs. Samverkansprojekt kan försvåras av oklara finansiella, organisatoriska och rättsliga förutsättningar. De tekniska systemens samverkansförmåga varierar. 
 It är inte längre bara en teknologi bland flera andra eller ännu en kanal för att kommunicera. Den är mer genomgripande. Den mikroelektroniska revolutionen har medfört stora förändring i samhällets alla delar. Det gäller även rättssystemet. Det kommer att krävas anpassningar. Myndighetens elektroniska hantering av sin interna information måste förenas med krav på att externt kommunicera denna elektroniskt till och från enskilda och andra myndigheter. Rättssystemet måste förhålla sig till dessa förändringar, bl.a. måste de få genomslag när det gäller rättigheter för enskilda och skyldigheter för myndigheter. Genom att se över och modernisera det juridiska ramverket bör dessutom tillväxtkraft kunna frigöras. 
  
 2.1 
  
 Verktyg för ökad produktivitet 
  
 E-förvaltning 
  är ett verktyg för att öka produktivitet och effektivitet i förvaltningen 
  
 E-förvaltning 
  handlar om att utveckla offentlig förvaltning med hjälp av informations- och kommunikationsteknik kombinerad med  
 organisations-, 
  process- och kompetensutveckling. delegationens övergripande målbild för  
 e-förvaltning 
  är att skapa 
  
 enklare vardag för privatpersoner och företag, 
 18 
  
 SOU 2011:67 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 en smartare och öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet och 
  
 högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. 
  
 7 
  
 I arbetet med att utveckla  
 e-förvaltningen 
  måste en löpande avvägning kontinuerligt göras mellan vad befintliga lagar och regler tillåter, vad som går att göra med ny teknik samt organisationens förmåga att ändra på befintliga arbetssätt. För att realisera de potentiella nyttorna med  
 e-förvaltning 
  krävs kreativitet, innovation, struktur (processer, metoder, verktyg), uthållighet, och framförallt ett starkt ledarskap. Det krävs också resurser och finansiering. I vissa delar måste dessutom en anpassning göras av lagar och regler för att ge nya förutsättningar. Trots de omfattande investeringar som redan gjorts kopplat till  
 e-förvaltning 
  är omvärldens krav höga på att åstadkomma fortsatt effektivisering. Generella krav som ställs är: 
  
 8 
  
 utveckling av gemensamma lösningar som kan delas och återanvändas för att undvika onödigt dubbelarbete, överkapacitet, höga licenskostnader och kostsamma upphandlingsprocesser, 
  
 ökat utbyte av information, kunskapsdelning och ökad öppenhet inom förvaltningen, i syfte att förbättra beslutsfattande för att driva fortsatt effektivisering, 
  
 utveckla samverkansformer med både privata och offentliga aktörer, 
  
 säkerställa mest värde för skattebetalarnas pengar genom att investera i de satsningar som ger störst nytta, 
  
 utgå från ett kundorienterat  
  
 utifrån-och-in-perspektiv 
  som fokuserar på de privatpersoner, företag och organisationer som förvaltningen är till för, 
  
 uppmuntra och stimulera innovation för att kunna utnyttja potentialen med den digitala ekonomin och nya tekniska lösningar i tjänsteleveranserna, 
  
 utveckla organisationskulturer och tjänstemännens attityder från sektorisering till ökad samverkan och informationsdelning, mellan individer, avdelningar, myndigheter och departement, 
  
 7 
  
 E-delegationens 
  
  övergripande målbild för  
 e-förvaltningen. 
  
 8 
  
 Se t.ex.  
  
 E-delegationens 
  tidigare betänkanden och  
 The Future of Government – Oneill from Around the World 
 , World Economic Forum. 
 19 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 SOU 2011:67 
  
 säkerställa kompetens, processer och verktyg för att bedriva verksamhetsutveckling och 
  
 utveckla lärande och erfarenhetsutbyte kopplat till styrning och genomförande av verksamhetsutveckling, både genom goda och dåliga exempel. 
  
 Några identifierade utmaningar i  
 e-förvaltningsutvecklingen 
  
 Delegationen har i sitt arbete identifierat ett antal utmaningar vad gäller  
 e-förvaltningsutvecklingen, 
  t.ex. inom området samverkan, styrning och nyttorealisering. 
 Förvaltningsgemensamma utveckling kommer inte till stånd - ökad samverkan krävs för att realisera  
 e-förvaltningens 
  potential 
 I delegationens uppföljning av myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  framkommer att 37 procent av myndigheterna har samverkat med andra myndigheter i utvecklingen av  
 e-tjänster. 
  Motsvarande siffra när det gäller produktion av  
 e-tjänster 
  är 28. 35 procent anger att de delar sin  
 it-infrastruktur 
  med andra myndigheter. Samverkan inom dessa områden med kommuner och landsting är näst intill obefintlig. 
  
 9 
  
 Decentraliserad styrning av  
 e-förvaltning 
  i statsförvaltningen 
 Den svenska förvaltningsmodellen har för styrningen av tjänsteutveckling inneburit att myndigheterna själva utvecklat och producerat  
 it-lösningar 
  som har baserats på den egna verksamhetens behov och krav. Konsekvensen har blivit att liknande projekt för samma verksamhetsprocess genomförts hos olika myndigheter (t.ex. ärendehantering,  
 e-arkiv, 
 e-tjänsteportal 
  osv.). 
  
 9  
  
 E-delegationens 
  
  rapport  
 Uppföljning av myndigheters arbete med  
 e-förvaltning 
  och  
 e-tjänster 
  2011. 
 20 
  
 SOU 2011:67 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 Myndigheternas förmåga att realisera eftersträvade nyttor 
 Att bedriva verksamhetsutveckling är förenat med utmaningar och svårigheter. Införandet och användningen av nya  
 i-baserade 
  verktyg har sina särskilda utmaningar, samtidigt som nya arbetssätt och förändring av verksamhetsprocesser ofta har stor påverkan på medarbetare och andra intressenter. Ökade krav ställs på myndigheternas förändringskapacitet. Förmågan att bedriva systematisk, kontinuerlig, samordnad och standardiserad verksamhetsutveckling blir av stor betydelse för vilket resultat man levererar och hur väl man möter intressenternas förväntningar och behov. 
  
 2.2 
  
 Former för  
  
 e-förvaltningen 
  
 Delegationen ska enligt sitt direktiv senast den 20 mars 2014 lämna ett förslag till hur arbetet med  
 e-förvaltning 
  kan föras vidare i ett längre perspektiv. Som ett första steg i detta arbete avser delegationen nu utreda former för  
 e-förvaltningen 
  i ett nationellt perspektiv, bl.a. genom en analys av andra länders modeller. Utgångspunkten för detta arbete är att offentlig förvaltning ska kunna tillhandahålla en funktionell och kostnadseffektiv service som svarar upp mot medborgarnas och företagens förväntningar och behov samtidigt som förutsättningarna för innovation och tillväxt förbättras. 
 En väl utvecklad  
 e-förvaltning 
  skapar fler nyttor. För privatpersoner och företag handlar det om att få en god service genom enkla kontaktvägar till den offentliga förvaltningen. Det ska vara enkelt att sköta sina ärenden, få tillgång till information och kunna lämna information. Detta ska förenas med en hög grad av informationssäkerhet som också möter krav på personlig integritet. Inom förvaltningen kan effektiviteten höjas genom ett ökat automatiserat informationsutbyte och en ökad automatiserad ärendehandläggning. Ytterligare en nytta eller effekt av en utvecklad  
 e-förvaltning 
  är att tredje part kan använda offentlig information för att skapa nya innovativa tjänster. Vid en summering av dessa nyttar framgår tydligt att  
 e-förvaltning 
  handlar om att stärka välfärden. 
 Digitala kontaktvägar är förstahandsvalet för många idag. Det ställer krav på strategisk  
 e-förvaltningsutveckling 
  när många samhällsnyttiga funktioner görs nåbara via eller flyttas ut på internet. Samtidigt finns det personer som helt eller delvis står utanför 
 21 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 SOU 2011:67 
  
 e-samhället. 
  Här spelar det personliga mötet med förvaltningen även fortsättningsvis en viktig roll. 
 Delegationen har vid två tillfällen anordnat workshops med myndighetschefer och högre chefer inom förvaltningen. Budskapet från dessa workshops är tydligt. Det finns en utvecklings- och effektiviseringspotential i förvaltningen. Myndigheterna både kan och bör bli bättre. Det finns utrymme för både högre måluppfyllelse och bättre kostnadseffektivitet. Det gäller inte bara den egna verksamheten utan man ser möjligheten att samverka mellan myndigheter som en stor effektiviseringsmöjlighet. 
 Att både samverka med andra myndigheter och att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för att förbättra organisation, ansvarsfördelning och arbetsformer inom den egna myndigheten medför ibland att en prioritering måste göras. Denna prioritering innebär i de flesta fall att det myndighetsinterna utvecklingsarbetet prioriteras trots att den samlade nyttan för medborgare och företag skulle vinna på att samverkansprojekt prioriteras. 
 Utvecklingsmyndigheter samordnar  
 e-förvaltningen 
  
 Av tradition har offentlig förvaltnings olika enheter själva utformat, upphandlat och tillämpat egna  
 it-lösningar. 
  Förvaltningsöverskridande samverkanslösningar för effektiv  
 e-förvaltning 
  måste införas för att hindra en fortsatt utveckling mot en uppsplittrad och dyr  
 it-infrastruktur 
  som ofta skapar dubbelarbete och förhindrar att lösningar kan återanvändas eller delas av myndigheter, landsting och kommuner. 
 Regeringen gav i mars 2011 i uppdrag till Skatteverket, Lantmäteriet, Transportstyrelsen och Bolagsverket att vara utvecklingsmyndigheter för  
 e-förvaltning 
  inom så kallade utvecklingsområden (Regeringsbeslut N2011/1368/ITP). 
 I uppdraget att vara utvecklingsmyndighet ska ingå att: 
  
 precisera och avgränsa utvecklingsområdet genom att identifiera relevanta aktörer och myndighetsövergripande processer samt genom att identifiera myndighetsövergripande behov av  
  
 e-tjänster 
  kopplade till exempelvis privatpersoners livshändelser, företags olika verksamhetsflöden eller andra situationer där specifika grupper (t.ex. förare) behöver ha kontakt med eller utbyta information med det offentliga. Utvecklingsmyndigheterna ska också beakta utvecklingen inom EU och det standardiseringsarbete som pågår på internationell nivå samt främja användning av öppna standarder. 
 22 
  
 SOU 2011:67 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 Vidare bör utvecklingsmyndigheterna verka för att: 
  
 planeringen av  
  
 e-förvaltningsprojekt 
  inom utvecklingsområdet koordineras. Det gäller framför allt  
 e-förvaltningsprojekt 
  som syftar till att producera infrastrukturella tjänster, bastjänster för information eller  
 e-tjänster 
  utvecklade i samverkan, 
  
 årliga verksamhetsplaner för insatser inom  
  
 e-förvaltningsområdet 
  tas fram hos de myndigheter som ingår i sektorn. Baserat på dessa verksamhetsplaner ska utvecklingsmyndigheten ta fram en handlingsplan för utvecklingsområdet som identifierar de möjligheter till besparingar och ökade nyttor som uppstår genom en högre grad av samverkan i  
 e-förvaltningsarbetet, 
  
 genomförandet av de projekt som har planerats gemensamt inom utvecklingsområdet koordineras, 
  
 området utvecklas på ett innovativt sätt genom att aktivt söka samverkan med bl.a. kommuner, landsting, företag, organisationer och individuella medborgare i syfte att främja tredjepartsutveckling av  
  
 e-förvaltningstjänster, 
  
 gemensam kravställning gentemot interna eller externa leverantörer av  
  
 e-tjänster 
  kommer till stånd samt främja och samordna erfarenhetsutbyte vid  
 e-tjänstutveckling 
  gällande både teknik och test, 
  
 informationssäkerheten stärks. 
  
 Mål och principer för  
 e-förvaltningsutveckling 
  
 Regeringen framhöll i budgetpropositionen för 2007 (prop. 2006/07:1 utg.omr. 2, bilaga 1, avsnitt 2) sin avsikt att stärka styrningen av den förvaltningsgemensamma utvecklingen genom att 
  
 säkerställa att förvaltningen utvecklar gemensamma principer för hur statlig registerinformation enklare ska kunna utbytas, 
  
 se till att myndigheter använder enhetliga format för övrig informationsöverföring och kommunikation när det krävs, 
  
 se till att statsförvaltningen i samverkan med kommuner och landsting utvecklar och tillämpar förvaltningsgemensamma metoder för säker elektronisk kommunikation och dokumenthantering, 
  
 identifiera angelägna pilotprojekt som ska samfinansieras, samt utveckla former för en sådan finansiering och fördela samordningsansvaret för dessa projekt, samt 
  
 23 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 SOU 2011:67 
  
 stärka uppföljningen och granskningen av myndigheternas itbaserade utvecklingsarbete. 
  
 En stärkt styrning kan uttryckas i mål och principer. Nedan anges några exempel på mål och principer som återfinns i olika nationella  
 it-strategier. 
  
 10 
  
 Effektivt resursutnyttjande 
  
 E-förvaltningslösningar 
  
  som återanvänds och brukas av flera myndigheter. 
  
 Bättre  
  
 it-försörjning 
  inom förvaltningen. 
  
 En rättvisande redovisning av  
  
 it-kostnaden 
  inom förvaltningen. 
  
 Skapa ett samlat register över förvaltningen  
  
 it-tillgångar. 
  
 Benchmarking och resultatmätning. 
  
 Särhantering av stora kostsamma projekt. 
  
 Gemensam infrastruktur för it och  
 e-tjänster 
  
 Bruk av överenskomna standards. 
  
 Kompabilitetslösningar för enklare integration. 
  
 Nationell informationsstrategi. 
  
 Skapa ett gemensamt applikationsbibliotek. 
  
 Skapa gemensamma säkerhetslösningar. 
  
 Nationella infrastrukturkomponenter. 
  
 It för att möjliggöra och skapa förändringar 
  
 E-tjänster 
  
  ska individanpassade och flexibla. 
  
 Skapa möjlighet för medborgarmedverkan i demokratiska processer. 
  
 En öppnare marknad för leverantörer av  
  
 e-tjänster. 
  
 Samarbetsbaserade arbetsmetoder inom offentlig sektor. 
  
 Spaning efter framtidssäkrade lösningar. 
  
 Bättre styrning 
  
 Roller och ansvar regleras. 
  
 Beslutsmodell skapas. 
  
 Uppföljningsmodell tas fram. 
  
 10  
 Exempel på  
 IT-strategier. 
  Storbritanniens  
 IT-strategi 
  återfinns via länken  
 http://www.cabinetoffice.gov.uk/resource-library/uk-government-ict-strategy-resources.uk 
  och Danmarks  
 IT-strategi 
  kan sökas via www.fm.dk. 
 24 
  
 SOU 2011:67 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 Exempel på grundläggande principer i Storbritannien 
  
 En grundläggande princip är att när regeländringar görs inom förvaltningen ska regelgivaren säkerställa att förändringen i möjligaste mån går att inrättas som en  
  
 e-tjänst. 
  Regelverket ska vara det som kallas  
 e-enabled 
  vilket närmast kan översättas med att lätt kunna tillhandahållas i form av en  
 e-tjänst. 
  
 Medborgare och företag kan via en central  
  
 e-tjänst 
  rapportera in till regeringen synpunkter på regelverk som förefaller svåra att hantera eller där nyttan förefaller ytterst begränsad. 
 En del av det som beskrivs ovan kommer att tas om hand i det fortsatta arbetet med den Digitala agendan. 
  
 2.3 
  
 Hindrande bestämmelser 
  
 Delegationen ska enligt sitt uppdrag redovisa till regeringen om den i sitt arbete identifierar regelverk som på ett olämpligt sätt hindrar elektroniskt informationsutbyte. Delegationen kommer i det fortsatta arbetet att särskilt fokusera på att kartlägga bestämmelser som hindrar utveckling av  
 e-förvaltningen. 
  Syftet med arbetet är att underlätta för myndigheter att tillhandahålla förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. 
 Informationssamhället har i snabb takt helt förändrat enskildas möjligheter att kommunicera och samspela med den offentliga förvaltningen, privata aktörer och varandra. De senaste tjugo årens snabba utveckling har medfört att tidigare allmänt accepterade normer och principer för förvaltningen inte längre har samma aktualitet medan behovet av andra har ökat. 
 Samhällsförändringen är fortsatt snabb och dynamisk. Gällande bestämmelser som påverkar utveckling av och tillämpningar inom  
 e-förvaltningen 
  har ofta tillkommit långt innan myndigheter behövde samverka kring utbyggnad av förvaltningsgemensamma funktioner eller gemensamma  
 e-tjänster. 
  
 Delegationen kommer därför utifrån sitt befintliga uppdrag intensifiera arbetet med att identifiera regelverk och bestämmelser som på ett olämpligt sätt är hindrande. Arbetet kommer att drivas i sekretariatet bl.a. genom den rättsliga expertgruppen, men också i nära samarbete med berörda myndigheter och departement samt 
 25 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 SOU 2011:67 
 med kommuner, landsting, näringsliv och forskarvärlden samt intresseorganisationer som företräder bl.a. användarna. Arbetet kommer att avgränsas med beaktande av andra utredningar inom  
 e-förvaltningsområdet, 
  bl.a. Utredningen om integritet, effektivitet och öppenhet i en modern  
 e-förvaltning 
  (dir. 2011:86, beslutat av regeringen den 6 oktober 2011). 
  
 2.4 
  
 Kompetens avgörande för utveckling 
  
 Kompetensförsörjning är en strategisk fråga inom offentlig sektor och omfattar bland annat frågor kring rekrytering av personal och kompetensutveckling. Medarbetarnas kompetens är avgörande för organisationens möjlighet att bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt och uppnå sina mål. Kompetens är också en avgörande faktor för att Sverige ska behålla en internationellt framskjuten position inom  
 e-förvaltning. 
  
 I Sverige är arbetsgivaransvaret och kompetensförsörjning delegerat till varje myndighet. Varje myndighet ska ta fram kompetensanalyser och planer som syftar till att kartlägga befintlig kompetens och planera för framtida behov på såväl individsom organisationsnivå. 
  
 11 
  
 Den kanske största förändringen för offentlig sektors kompetensförsörjning är den snabba utvecklingen av informations- och kommunikationsteknologi. Enklare manuella arbetsuppgifter kan nu göras elektroniskt. Enklare arbetsuppgifter försvinner medan mer komplexa uppgifter tillkommer. Privatpersoner och företag vill i högre utsträckning ha kontakt med offentlig sektor via internet. Utbyggnaden av  
 e-tjänster 
  ökar tillgängligheten för användarna och minskar kostnaderna för offentlig sektor. 
  
 12  
  
 Sammantaget ställer dessa förändringar ökade krav på medarbetarnas kompetens inom elektronisk förvaltning och på offentlig sektors kompetensförsörjning. 
 Offentlig sektor står dessutom inför en generationsväxling. Under perioden  
 2010–2019 
  beräknas var fjärde statligt anställd, motsvarande 64 300 personer, gå i pension. 
  
 13  
  
 Staten måste både kunna upprätthålla den kompetens man behöver i dag och vara rustad för att attrahera kommande generationer. 
  
 11 
  
 Om betydelsen av strategisk kompetensförsörjning, Statens kvalitets- och kompetensråd, 2003. 
  
 12 
  
 Den offentliga sektorns utveckling. En samlad redovisning 2011, Statskontoret, 2011. 
  
 13 
  
 Den strategiska kompetensförsörjningen i statsförvaltningen, 2009:103, Statskontoret, 2009. 
  
 26 
  
 SOU 2011:67 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 En enkätundersökning som delegationen genomförde våren 2011 visar att endast 20 procent av myndigheterna har en sourcingstrategi. 
  
 14  
  
 En sourcingstrategi ska säkerställa tillgången på rätt kompetens, i rätt omfattning och i rätt tid för att realisera verksamhetens mål. I samma undersökning uppger mer än var tredje myndighet att kompetensfrågan är ett mycket eller ganska stort hinder kopplat till deras utveckling av  
 e-förvaltning. 
  
 En granskning av Riksrevisionen visar att var tredje statligt  
 it-projekt 
  överskrider budget. En bidragande faktor till detta är att myndigheterna saknar beställarkompetens som motsvarar projektens svårighetsgrad och att erfarenhetsutbyte saknas både inom och mellan organisationerna. 
  
 15  
  
 Riksrevisionen betonar i en annan rapport att myndigheter bör sörja för att de har tillräcklig teknisk, verksamhetsmässig och rättslig kompetens för att kunna formulera interna eller externa beställningar inom  
 it-området. 
  
 16 
  
 En annan iakttagelse som Riksrevisionen gjort är att beroendet av konsulter är stort i många projekt. Hälften av den samlade årsbudgeten för  
 it-utveckling 
  för 2009 bestod av konsultkostnader. 
  
 17  
  
 Att myndigheterna i så hög grad går utanför sin egen organisation för att söka kompetens kan få konsekvenser för projektets måluppfyllelse, kunskapsöverföringen och myndigheternas egna expertkunskaper. 
 Problemen kring att identifiera och locka till sig rätt kompetens har visat sig vara likartade inom offentlig sektor. En förundersökning som gjorts på uppdrag av Försvarets materielverk visar att kompetensbehoven inom elektronisk förvaltning i många fall är identisk mellan myndigheter, men hur kompetensen används skiljer myndigheterna åt. 
  
 18 
  
 Slutsatsen är att en samverkan inom offentlig sektor kring kompetensutveckling måste komma till stånd, i synnerhet kring beställarkompetens, men även kring framväxten av ledarskap och utveckling. Fördelarna är flera. En gemensam syn på och arbete kring kompetensförsörjning inom offentlig sektor ökar den totala kompetensnivån och ger en effektivare och förändringsbenägen förvaltning. Ett program för sådan kompetensutveckling skulle 
  
 14 
  
 Uppföljning av myndigheternas arbete med  
  
 e-förvaltning 
  och  
 e-tjänster 
  2011,  
 E-delegationen. 
  
 15 
  
 Statliga  
  
 IT-projekt 
  som överskrider budget, RiR 2011:5, Riksrevisionen, 2011. 
  
 16 
  
 IT inom statsförvaltningen – har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrat till ökad effektivitet?, RiR 2011:4, Riksrevisionen, 2011. 
  
 17 
  
 Statliga  
  
 IT-projekt 
  som överskrider budget, RiR 2011:5, Riksrevisionen, 2011. 
  
 18 
  
 Förstudie Försvarets materielverk, 2011. 
  
 27 
  
 Effektiv  
 e-förvaltning 
  
 SOU 2011:67 
 med fördel kunna tas fram av Kompetensrådet för utveckling i staten (Krus) i samråd med SKL. 
 En rapport kring behovet av strategisk kompetensförsörjning inom statsförvaltningen och förslag till samlade stödinsatser kommer att presenteras av Haney i slutet av 2011. 
 Det finns också ett behov av att Haney tar fram en vägledning för kompetensförsörjning inom elektronisk förvaltning för offentlig sektor. Syftet med vägledningen bör vara att bidra till att fler myndigheter genomför kompetensanalyser och planer inom  
 it-området. 
  
 28 
 3 Prioriterade strategiska förstudier 
 Detta avsnitt innehåller en redovisning av delegationens pågående och genomförda prioriterade strategiska förstudier avseende  
 e-förvaltning. 
  Förstudierna kan vara initierade av delegationen eller sådana som delegationen anser vara förutsättningsskapande för  
 e-tjänsteutvecklingen 
  inom förvaltningen eller hos tredje part. Projektarbetet leds och genomförs av någon eller några av myndigheterna inom delegationen. 
  
 19 
  
 De  
 pågående  
 prioriterade strategiska förstudier som bedrivs inom ramarna för  
 e-delegationens 
  arbete är (se vidare nedan avsnitt 3.1): 
  
 Effektiv informationsförsörjning, ekonomiskt bistånd 
  
 Effektiv  
  
 IT-drift 
  
 Min Ärendeöversikt 
  
 Mina Fullmakter 
  
 Meddelandehantering inom förvaltningen 
  
 Genomförda  
 förstudier är (se vidare nedan avsnitt 3.2): 
  
 Minskat(och förenklat) 
  
 20  
  
 uppgiftslämnande 
  
 Mina sidor för privatpersoner 
  
 E-arkiv 
  
  och  
 e-diarium 
  
 E-tjänst 
  
  över näringsidkare 
  
 Tjänstekatalog (pilotstudie) 
  
 Förstudierna syftar till att identifiera förvaltningsgemensamma strategiska komponenter och tjänster som skapar stor nytta för användaren samtidigt som de ger möjlighet till ökad effektivitet internt inom förvaltningen. Förstudierna  
 Min Ärendeöversikt 
 ,  
 Small 
  
 19 
  
 E-delegationens 
  
  portföljstyrningsprocess för att starta upp prioriterade förstudier finns beskriven i SOU 2011:27 sid. 37. 
  
 20 
  
 Förstudien heter Minskat uppgiftslämnande men det är viktigt att föra fram aspekten att uppgiftslämnandet också ska förenklas. 
  
 29 
  
 Prioriterade strategiska förstudier 
  
 SOU 2011:67 
 Fullmakter 
 ,  
 Mina sidor för privatpersoner  
 och  
 Minskat uppgiftslämnande  
 är tjänster som ska förenkla för privatpersoner och företag att ta del av förvaltningens service. Övriga förstudier fokuserar på att skapa kostnadseffektiva samverkanslösningar som möjliggör effektivitetsförbättringar inom förvaltningen. 
  
 3.1 
  
 Pågående förstudier 
  
 3.1.1 
  
 Effektivare informationsförsörjning inom området för ekonomiskt bistånd 
  
 Syfte med förstudien är att utreda en gemensam process med därtill kopplat systemstöd för effektivare hantering av ekonomiskt bistånd. Arbetet genomförs under ledning av CSN. En slutrapport kommer att lämnas under första kvartalet 2012. Förstudien förväntas leverera följande: 
  
 konkret och tydlig beskrivning om vad som krävs för att uppnå effektivast möjliga informationsförsörjning för transfereringssystemet inom ekonomiskt bistånd, 
  
 beskrivning om hur effektiv informationsförsörjning kan förenas med ett gott integritetsskydd, 
  
 beskrivning om och i vilken utsträckning slutsatserna för området ekonomiskt bistånd är överförbara till andra liknande transfereringssystem samt 
  
 beskrivning om vilken utveckling och investering som krävs samt vilka initiativ som  
  
 E-delegationen 
  och regeringen behöver ta för tillämpningen på andra områden. 
  
 3.1.2 
  
 Min ärendeöversikt 
  
 E-tjänsten 
 Min ärendeöversikt  
 är en funktionalitet som gör det möjligt för den enskilde (privatperson och företag) att få en samlad översikt av ärenden och ärendestatus som kunden har med hela den offentliga sektorn, dvs. såväl statliga myndigheter, kommuner och landsting. En sådan servicefunktion gör det lättare för den enskilde att hålla ordning på sina ärenden. Dessutom minskar belastningen på den offentliga förvaltningens kundtjänster som inte behöver 
 30 
  
 SOU 2011:67 
  
 Prioriterade strategiska förstudier 
 hantera kundförfrågningar om ärendestatus etc. i samma utsträckning. 
 Syfte med förstudien är att kartlägga förutsättningarna för att genomföra en huvudstudie som gör det möjligt att realisera en ärendeöversikt för privatpersoner och företag inom två år. Arbetet genomförs under ledning av Transportstyrelsen. En slutrapport kommer att lämnas under andra kvartalet 2012. Förstudien förväntas leverera följande: 
  
 identifierat kundbehov, 
  
 kostnads- och nyttokalkyl, 
  
 konceptuell verksamhetsmodell, 
  
 konceptuell systemarkitektur, 
  
 affärsmodell och finansiering, 
  
 utredning av legala frågor, 
  
 förslag på förvaltningsmodell samt 
  
 förslag på genomförandeplan. 
  
 3.1.3 
  
 Mina fullmakter 
  
 Funktionaliteten  
 Mina fullmakter  
 syftar till att göra det enklare för de enskilda att se sina utfärdade fullmakter, att kunna hitta länkar för att skapa nya fullmakter samt att se vilka fullmakter man har fått utfärdade av andra. Funktionen ska ha möjlighet till gemensam inloggning och vara möjlig att inkludera i både offentliga och privata aktörers lösningar, med hänsyn tagen till säkerhetskrav. 
 Syfte med förstudien är att ta fram ett förslag till utformning av tjänster för fullmaktshantering, inklusive en ansvarig organisation för genomförande och förvaltning. Förstudien ska även ta hänsyn till befintliga juridiska förutsättningar. Arbetet genomförs under ledning av Pensionsmyndigheten. En slutrapport kommer att lämnas under andra kvartalet 2012. Förstudien förväntas leverera följande: 
  
 kartlagda behov av  
  
 e-tjänsten 
  Mina Fullmakter, 
  
 bedömning av kostnader och intäkter för  
  
 e-tjänsten, 
  
 förslag till teknisk lösning, 
  
 sårbarhetsanalys, 
  
 förslag till ansvarig organisation för genomförande och förvaltning samt 
  
 förslag till fortsatt arbete. 
  
 31 
  
 Prioriterade strategiska förstudier 
  
 SOU 2011:67 
  
 3.1.4 
  
 Effektiv  
  
 IT-drift 
  
 Syfte med förstudien är att identifiera och beskriva möjligheterna till effektivisering av myndigheternas  
 it-drift 
  över departements- och myndighetsgränser inklusive förslag på hur sådana lösningar kan utformas. Arbetet genomförs under ledning av Försäkringskassan. En slutrapport förväntas lämnas under våren 2012. Förstudien förväntas leverera följande: 
  
 beskrivning av myndigheternas nuvarande organisation av itdrift inklusive volymer och kostnader, 
  
 omvärldsanalys, 
  
 definition av drifttjänster och processer som ingår i scoopet, 
  
 belysning av hur staten i framtiden bör driva, utbyta eller köpa och sälja  
  
 it-tjänster 
  inom den statliga sektorn inklusive värdering av olika sourcingmodeller, 
  
 kalkyl över nyttoeffekter och kostnader för de alternativa modellerna och handlingsalternativen, 
  
 belysning av kraven på informationssäkerhet, 
  
 hinderanalys samt 
  
 förslag på införandestrategi. 
  
 3.1.5 
  
 Meddelandehantering inom förvaltningen (beredningsarbete avseende en prioriterad förstudie) 
  
 Ett beredningsarbete avseende en prioriterad förstudie berörande 
 Meddelandehantering inom förvaltningen  
 pågår. Arbetet syftar till att utreda hur förvaltningens nuvarande lösningar ser ut, t.ex. avseende teknik, process, organisation, funktion och kostnad. Det behövs också en bredare belysning genom att studera hur andra länder löser eller planerar att lösa sin meddelandehantering. 
  
 Informationsutbyte mellan organisationer i den offentliga sektorn består i att meddelanden överförs via internet eller i slutna nät. Sätten att utbyta information har utvecklats på olika sätt inom olika sektorer. Det finns idag en rad lösningar som behöver eller kommer att behöva samverka med varandra för att åstadkomma en högre grad av automatisering i förvaltningen. Lösningarna, som är både nationella och europeiska/internationella, saknar i många fall samordning. Området berör komplexa teknikfrågor, olika intressenter, krav och regleringar såväl nationellt som på  
 EU-nivå, 
  standarder, teknikutveckling m.m. Frågan har aktualiserats från 
 32 
  
 SOU 2011:67 
  
 Prioriterade strategiska förstudier 
 flera håll och lyfts till delegationen med önskemål om att ett gemensamt koncept utreds. 
 Frågan tillhör de infrastrukturella förutsättningarna som behöver hanteras på ett myndighetsövergripande sätt. Resultatet från arbetet kan användas för att föreslå en ny förstudie som är mer lösningsorienterad. 
  
 3.2 
  
 Resultatet av de prioriterade strategiska förstudier som genomförts 
  
 Följande prioriterade strategiska förstudier har genomförts: 
  
 Minskat(och förenklat) uppgiftslämnande (förberedelser för genomförande) 
  
 Mina sidor för privatpersoner 
  
 E-arkiv 
  
  och  
 e-diarium 
  
 E-tjänst 
  
  över näringsidkare 
  
 Tjänstekatalog (pilotstudie) 
  
 3.2.1 
  
 Minskat uppgiftslämnande 
  
 Minskat uppgiftslämnande  
 är en rapport framtagen av Bolagsverket. Den innehåller ett förslag som 2009 lämnades till Näringsdepartementet. Förslaget är fortfarande under beredning i Regeringskansliet. 
  
 3.2.2 
  
 Mina sidor för privatpersoner 
  
 Mina sidor för privatpersoner  
 innehåller en analys av medborgarnas behov av grundläggande  
 e-tjänster 
  för att delegationen i nästa steg ska kunna ta beslut om eventuell fortsättning. Slutsatsen från behovsanalysen är att privatpersoners behov vid kontakter med förvaltningen är väldigt lika – trots att de myndigheter, kommuner och landsting man har kontakt med har vitt skilda verksamheter. 
 För att komma vidare med realiseringen av dessa grundläggande  
 e-tjänster 
  har följande slutsatser dragits: 
 Gemensam inloggning  
 har tillsammans med  
 Mina meddelanden  
 och  
 Min ärendeöversikt  
 högsta prioritet. En samlad tillgång till en tjänst kallad  
 Mina fullmakter  
  
 (e-fullmakter) 
  
  prioriteras också. Det 
  
 33 
  
 Prioriterade strategiska förstudier 
  
 SOU 2011:67 
 finns också en önskan om att hålla ihop lösningarna på en gemensam  
 Mina sidor 
 . 
 Delegationen ställer sig bakom det påvisade behovet av dessa förvaltningsgemensamma tjänster och kommer att ta ytterligare steg för att tjänsterna ska realiseras. 
 Vad händer fortsättningsvis?  
 Gemensam inloggning  
 är en mycket viktig komponent. Delegationen kommer att följa  
 E-legitimations- 
  nämnden i dess arbete med morgondagens lösning för elektronisk identifiering och signering samt säkerställa att nödvändig samordning sker vid utveckling av förvaltningsgemensamma tjänster. Det finns t.ex. ett stort behov av en funktion för gemensam inloggning. Skatteverket arbetar vidare med  
 Mina meddelanden för privatpersoner  
 genom att ta fram ett lösningsförslag, baserat på lösningen  
 Mina meddelanden för företag  
 som redan finns i Verksamt.se. Förstudier har startats upp för att utreda förutsättningarna för  
 Min ärendeöversikt och Small fullmakter  
 (se avsnitt 3.1). 
  
 3.2.3 
  
 E-arkiv 
  
  och  
 e-diarium 
  
 Av förstudierapporten  
  
 E-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium 
  
 framgår att förvaltningsgemensamma specifikationer är en förutsättning för införande av tjänstebaserade lösningar och gemensamma tjänster för  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium. 
  I rapporten föreslås att ett första steg mot gemensamma tjänster tas genom utarbetande av sådana specifikationer. I arbetet med att ta fram långsiktigt förvaltningsbara specifikationer ska pågående och redan genomfört arbete hos myndigheter och leverantörer beaktas. Specifikationerna ska också så långt möjligt anpassas till långsiktigt förvaltningsbara  
 e-arkivlösningar 
  så att en framtida övergång till gemensamma tjänster underlättas för de myndigheter som redan har, eller är i färd med att utveckla, sådana. 
 Vad händer fortsättningsvis? Riksarkivet har tagit ett ansvar för att hålla samman arbetet med förvaltningsgemensamma specifikationer och tillhörande prototyp- och pilotarbeten. Ett första projektmöte med tänkbara intressenter genomfördes i slutet på augusti 2011. Huvudintressenter är förutom Riksarkivet, SKL,  
 IT-Forum 
  i Stockholm, Sambruk och Länsstyrelsernas samverkansorgan. Myndigheterna i Sundsvallsregionen (SPV, Bolagsverket, CSN och Försäkringskassan) visade tidigt stort intresse för frågan och följer projektet. Arbetet med förvaltningsgemensamma specifikationer förväntas pågå fram till våren 2012 och därefter 
 34 
  
 SOU 2011:67 
  
 Prioriterade strategiska förstudier 
 följer prototyparbete och utvärdering av prototyper samt förvaltning av resultatet. De förvaltningsgemensamma specifikationer som tas fram ska vara grunden för olika delar av förvaltningens upphandlingar av  
 e-tjänster 
  för arkiv och diarium, likväl som att ligga till grund för internt utvecklade och driftade tjänster. Specifikationerna ska bygga på öppna standards och också ge utrymme för tillämpningar av öppen källkod, allt för att skapa ökad innovation inom området och säkra att de olika systemlösningarna är förvaltningsbara under hela livscykeln. 
  
 3.2.4 
  
 E-tjänst 
  
  över näringsidkare 
  
 E-tjänst 
  
  över näringsidkare  
 är en förstudie om behovet av en samlad  
 e-tjänst 
  som ska förmedla basinformation om näringsidkare. Syftet är att tillhandahålla en  
 e-tjänst 
  som möjliggör kontroller av behörig företrädare bl.a. vid användning av  
 e-tjänstelegitimationer. 
  
 De nuvarande åtta registren om näringsidkare ska även fortsättningsvis handhas av respektive registerhållare. Tjänster som Verksamt.se och Small meddelanden är exempel på de som genast skulle få nytta av denna tjänst. 
 Vad händer fortsättningsvis? Bolagsverket driver nu ett arbete med att ta fram ett förslag på lösning. Arbetet bedrivs i nära samverkan med  
 E-legitimationsnämnden. 
  
 3.2.5 
  
 Tjänstekatalog 
  
 Förvaltningsgemensam  
 Tjänstekatalog  
 driftsattes i en första version månadsskiftet september/oktober 2011. Synpunkter på utformningen har hämtats in via delegationens öppna erfarenhetsforum samt genom riktade utskick till majoriteten av alla arkitekturnätverk i Sverige. Erfarenheterna pekar på att en bättre tillgång till information om vilka tjänster för automatiserad samverkan myndigheterna tillhandahåller bör leda till att tjänsten och informationen återanvänds i större utsträckning. Tjänstekatalogen och dess innehåll kommer att etableras stegvis, i takt med att Vägledningen för automatiserad samverkan utvecklas och förverkligas. Den första etappen av Tjänstekatalogen beskriver en stor del av förvaltningen egenproducerade tjänster för informationsutbyte mellan myndigheter. Ytterliggare två etapper kommer att följa. Erfarenheter från 
 35 
  
 Prioriterade strategiska förstudier 
  
 SOU 2011:67 
 etapp 1 och befintliga  
 SHS-konceptet 
  kommer att användas för planering av ett utökat samarbete som omfattar alla relevanta tjänster för automatiserad samverkan inom förvaltningen. Planering av de efterföljande två etapperna påbörjas direkt efter driftsättning och avslut av etapp 1. 
  
 3.3 
  
 Behov av samordnad utvecklings- och förvaltningsprocess 
  
 Delegationen ser ett behov av en samordnad utvecklings- och förvaltningsprocess för att säkerställa att förvaltningsgemensamma komponenter såsom  
 Mina meddelanden 
 ,  
 Mina ärenden  
 och  
 Mina fullmakter  
 (och andra kommande komponenter 
 )  
 utvecklas och förvaltas inom ramarna för en gemensam lösningsarkitektur. Hänsyn behöver t.ex. tas till det regelverk för Svensk  
 e-legitimation 
  som är under framtagande. Vidare måste komponenterna samordnas för att skapa möjligheter för en förvaltningsgemensam lösning för  
 gemensam inloggning 
 . En samordnad förvaltningsprocess ska säkerställa att gemensamma komponenter och tjänster hanteras kostnadseffektivt med stöd av processer för ändringshantering och nyttobedömningar. 
 Delegationen avser under hösten 2011 påbörja arbetet med att ta fram en arbetsmodell för att skapa en samordnad utvecklings- och förvaltningsprocess, främst i samverkan med de utvecklingsmyndigheter 
  
 21 
  
 som regeringen har utsett. 
  
 21  
 Regeringen beslutade i mars 2011 (N20011/1368/ITP) att ge Skatteverket, Lantmäteriet, Transportstyrelsen och Bolagsverket i uppdrag att samordna och främja myndigheters arbete med  
 e-förvaltning. 
  
 36 
 4 Sekretariatets aktiviteter 
 I detta avsnitt beskrivs kortfattat pågående och genomförda aktiviteter inom delegationen som är viktiga att lyfta fram. Delegationens huvuduppgifter är att: 
  
 koordinera arbetet med  
  
 e-förvaltning, 
  
 följa upp myndigheternas samlade arbetet med  
  
 e-förvaltning, 
  
 koordinera  
  
 IT-standardiseringsarbetet, 
  
 ge stöd till regeringen i det internationella arbete samt 
  
 utveckla tidigare  
  
 E-nämndens 
  och Vervas vägledningar och rapporter. 
 Arbetet ska stödja det offentligas utveckling av tjänster för att möta nya krav och förväntningar. Statsförvaltningen behöver arbeta mer sammanhållet och ta hänsyn till förändringar och krav på administrativt samarbete. Även kommuner och landsting berörs av denna utveckling. 
  
 4.1 
  
 Vägledningar och riktlinjer 
  
 4.1.1 
  
 Nypublicerade eller uppdaterade vägledningar 
  
 Vägledning för nyttorealisering 
 Vägledningen för nyttorealisering har publicerats på delegationens webbplats. Vägledningen tillhandahåller ett ramverk som innehåller processer och verktyg för att tillämpa en nyttobaserad ansats kopplat till verksamhetsutveckling. 
 Det övergripande syftet med vägledningen är att hjälpa offentliga organisationer att bli bättre på att realisera de nyttor som ligger till grund för genomförandet av olika typer av verksamhetsutveckling. Som en införandeaktivitet etableras under hösten 2011 en koncernstödsgrupp som hjälper intresserade myndigheter med att 
 37 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
  
 SOU 2011:67 
 utveckla deras förmåga till nyttorealisering. Parallellt kommer det nätverk som tagit fram vägledningen att fortsätta träffas och tills vidare ansvara för förvaltningen av vägledningen. 
 Vägledning för behovsdriven utveckling 
 Delegationen kommer inom kort ta fram en första version av en vägledning för behovsdriven utveckling – hur man kan integrera användarnas behov i verksamhetsutvecklingen för att få fram tjänster som efterfrågas och används. I vägledningen finns stöd och metoder för att få användarfokus och undvika felaktiga utvecklingsinsatser. Dessutom finns både goda och dåliga exempel som organisationer kan dra nytta av. 
 Syfte med vägledningen är att bidra till att få nöjdare användare, tjänster som används och effektivare verksamhetsutveckling. 
 Delegationen har startat ett nätverk för den som arbetar med behovsdriven utveckling inom förvaltningen. Syftet är att utbyta erfarenheter, öka kompetens, öka samverkan och vidareutveckla vägledningen. 
 Vägledning för IPv6 
 Post- och Telestyrelsen, PTS, fick i december 2010 ett uppdrag av regeringen att ta fram en beskrivning av hur IPv6 kan införas på myndighetsnivå. Syftet med beskrivningen är att den ska kunna fungera som stöd till myndigheter, kommuner och andra organisationer i offentlig sektor. PTS avser att vidareutveckla den vägledning delegationen tidigare tagit fram. 
  
 4.1.2 
  
 Framtagande av underlag och beredning 
  
 Utlämnande på medium för automatiserad behandling 
 Elektronisk kommunikation av uppgifter i realtid är ett centralt samordningsområde för delegationen. 
  
 22  
  
 Utvecklingsarbetet hindras 
  
 22  
 Delegationen prioriterar under 2011 ett nytt förvaltningsgemensamt projekt för att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter och för att förenkla vardagen för privatpersoner och företag (SOU 2011:27 s. 13). Vidare föreligger ett stort utvecklingsbehov som för sin lösning förutsätter automatiserad samverkan där informationsutbyte i elektronisk form är angeläget (SOU 2009:86, s 47 f.). 
 38 
  
 SOU 2011:67 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
 av att det är oklart under vilka förutsättningar system för informationsutbyte kan brukas för vad som i registerförfattningar betecknas utlämnande på medium för automatiserad behandling och vad som utgör direktåtkomst. Delegationen har därför uppdragit åt delegationens expertgrupp för rättsliga frågor att presentera en juridisk modell för  
 on-lineliknande 
  utlämnanden som inte kommer i konflikt med de krav i författning som gäller för direktåtkomst, uppfyller erforderliga krav på persondataskydd och informationssäkerhet och inte för med sig det tekniska överskott av allmänna handlingar hos mottagande myndighet som direktåtkomst anses leda till. 
 Expertgruppens har slutfört sitt arbete i vägledningsform och överlämnat det för vidare beredning inom delegationen. 
 En utgångspunkt för expertgruppen har varit att de tekniska förutsättningarna för informationsutbyte området är under snabb utveckling samtidigt som de rättsliga komplikationerna är av sådan art att en offentlig utredning har förutskickats. Mot den bakgrunden har expertgruppen tagit fram en modell som, i avvaktan på resultatet av det kommande utredningsarbetet, ska kunna ge en praktiskt fungerande  
 online-liknande 
  åtkomst för myndigheter samtidigt som persondataskyddet inte ska kunna åsidosättas. 
  
 23 
  
 Expertgruppen har inriktat sig på att identifiera klara fall av direktåtkomst respektive utlämnande på medium för automatiserad behandling samt att rekommendera ett förfarande som, under vissa angivna förutsättningar, anses vara utlämnande på medium för automatiserad behandling utan prövning av en fysisk person och utan tidsfördröjning. Modellen för inte med sig något tekniska överskott av allmänna handlingar hos mottagande myndighet. 
 Bland de centrala förutsättningarna finns krav på att begärande myndighet för varje enskilt fall ansöker om att få vissa uppgifter utlämnade till sig, att beslutsstödssystem införts i behörig ordning hos den utlämnande myndighet och att detta beslutsstödssystem för varje enskilt fall fattar individuella förvaltningsbeslut som kan leda till bifall eller avslag. Ytterligare förutsättningar ges för den som ska tillämpa modellen bl.a. om kontroller som utlämnande myndighet måste utföra för att kompensera ökade risker med  
 online-liknande 
  utlämnanden och för att individuella förvaltningsbeslut med en godtagbar kvalitet ska anses föreligga. Vidare betonas vikten av att myndigheten redan i ett tidigt skede involverar 
  
 23  
  
 Jfr  
  
 E-delegationens 
  
  första betänkande  
 Wilson för myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  
 ( 
 SOU:2009:86 
 , s.  
  
 64). 
  
 39 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
  
 SOU 2011:67 
 rättslig expertis och i förekommande fall personuppgiftsombud när den utvecklar tekniska system i enlighet med vägledningen. 
 Vidareutnyttjande av offentlig information 
 Den 1 juli 2010 trädde lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, den s.k.  
 PSI-lagen, 
  ikraft. Syftet med lagen är att främja utvecklingen av en informationsmarknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter 
  
 24 
  
 . 
 Den 25 mars 2010 fick delegationen ett tilläggsuppdrag bl.a. med utgångspunkt i  
 PSI-lagen. 
  Utifrån uppdraget har delegationen initierat arbetet med underlag till en vägledning 
  
 25  
  
 som riktar sig till organisationer i offentlig sektor. Syftet är att främja myndigheternas arbete med att tillgängliggöra information för vidareutnyttjande. Arbetet bedrivs i ett öppet forum för att möjliggöra synpunkter från så många som möjligt. 
 I arbetet är delegationen i kontakt med privatpersoner och företag som arbetar med, eller är på väg att starta verksamhet baserad på offentlig information. Flera av dessa upplever att det fortfarande är problematiskt att få tillgång till och använda information från offentlig sektor på de sätt de önskar. Skäl som anförs är bl.a. att priserna för information är för höga 
  
 26 
  
 , att myndigheter konkurrerar med deras verksamhet och att villkoren för att använda informationen kan vara komplicerade att sätta sig in i. 
 Det finns därmed indikationer på att de effekter som avsågs med  
 PSI-lagen 
  riskerar att utebli och att fler och mer kraftfulla åtgärder kan behöva genomföras för att öka tillgången till offentlig information. 
 Delegationen kommer att beakta möjligheterna att genomföra ytterligare åtgärder för att öka tillgången till offentlig information. 
  
 4.2 
  
 Workshops 
  
 Delegationen anordnade ett välbesökt dialogmöte om framtidens  
 e-förvaltning 
  den 19 maj 2011. Dialogmötet riktade sig till personer 
  
 24 
  
 https://lagen.nu/2010:566#P1 
  
 25 
  
 http://feedback.edelegationen.se/vlpsi/ 
  
 26 
  
 Se bl.a. Svenska Dagbladet Opinion  
  
 2011-07-17: 
  
 Misslyckad lag hotar smarta tjänster  
  
 och entreprenör Gomez:  
  
 Överklagan till högsta förvaltningsdomstolen 
  
 40 
  
 SOU 2011:67 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
 som arbetar med verksamhetsutveckling på strategisk nivå i stat, kommun eller landsting, gärna med placering i ledningsgruppen. Syftet med mötet var att få en dialog kring utvecklingen av  
 e-förvaltning, 
  nå ut till myndigheter, kommuner och landsting som inte medverkar i delegationen, involvera kommuner mer i delegationens arbete samt främja samverkan mellan stat och kommun. 
 Delar av resultatet från mötet har bidragit till innehållet i detta betänkande, bland annat behovet av ett tydligt ledarskap för att driva  
 e-förvaltningen 
  framåt. 
 Några fler slutsatser från mötet är följande. En majoritet av mötesdeltagarna ansåg att den vision och målbild för  
 e-förvaltning 
  som politiker, delegationen och SKL förmedlar hör ihop. Den risk man ser är att målen är alltför politiska och retoriska. Deltagarna menade att en beskrivning av vägen till målen saknas, även om ett antal insatsområden är identifierade. 
 Den allra viktigaste framgångsfaktorn för att Sverige ska vara ledande inom  
 e-förvaltning 
  ansåg deltagarna vara ett aktivt ledarskap. Ledarskapet behövs för att skapa "driv", tydlighet och skapa förändringar. Ett koncerntänk med någon som leder samordningen behövs. 
 Den mest avgörande faktorn för en framgångsrik  
 e-förvaltning 
  är  
 e-ID, 
  ansåg deltagarna. Andra faktorer är styrning, upphandling, standardisering, informationsutbyte, samverkan, finansiering, marknadsföring, kompetens, tillgänglighet, integritet och säkerhet samt öppen offentlig information. 
 Vid mötet kunde också deltagarna ge förslag på viktiga samverkanslösningar som förvaltningen borde realisera tillsammans. Majoriteten av de förslag som framkom rörde gemensamma tjänster utifrån olika livshändelser som underlättar för privatpersoner och företag (t.ex. föräldraskap, hälsa, vård, bostad). Nationella Mina sidor, tjänster via en gemensam ingång eller singel-  
 sign-on 
  lösningar var andra förslag. 
  
 4.3 
  
 Forum för idéer och förslag 
  
 För att stärka innovationskraften inom  
 e-förvaltning 
  kommer delegationen starta forumet tipsaforvaltningen.se. Forumet vänder sig till den som ofta är i kontakt med myndigheter, kommuner och landsting eller som arbetar med verksamhetsutveckling i offentlig sektor. Syftet är att få tips och idéer om hur förvaltningen kan 
 41 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
  
 SOU 2011:67 
 förbättra sin service nu och i framtiden. Inlämnande förslag som bedöms behöver åtgärdas, omhändertas av ansvarig myndighet, SKL eller kan tas upp som förslag till delegationens projektportfölj. 
 Forumet följs upp varje månad angående hur många förslag som har inkommit, vilka som har gått vidare för hantering och hur många som har bidragit till förändringar. 
  
 4.4 
  
 Uppföljningsarbetet och förväntade resultat 
  
 Delegationens uppföljning och rapportering av förväntade resultat utifrån de kommittédirektiv som regeringen beslutat samt de förslag och ställningstaganden som delegationen gjort i tidigare betänkanden finns publicerade på delegationens webbplats.  
  
 27 
  
 4.5 
  
 Kommunikation och dialog 
  
 Delegationen arbetar kontinuerligt med att informera om sin verksamhet och eftersträvar transparens och öppenhet för att göra hela förvaltningen delaktig i arbetet. 
 Under våren 2011 utvärderades delegationens kommunikationsaktiviteter och kanaler. Drygt 1500 personer följde delegationen via sociala medier, forum och nyhetsbrev. Dessa personer representerade uppskattningsvis minst 120 myndigheter, 100 kommuner och 120 leverantörer.  
 E-delegationens 
  webbplats hade det första halvåret 2011 cirka 6 500 besök varje månad och av dessa var ungefär 4 000 unika besökare. 
 De förbättringspunkter som finns är att i ännu högre grad nå ut till ledningsgrupper inom stat och kommun med information och dialog kring delegationens arbete, till myndigheter som inte ingår i delegationen, involvera kommunerna och implementera och förankra de vägledningar som delegationen tar fram. 
 Aktiviteter som är på gång eller som genomförts under 2011 är bland annat följande: 
  
 27  
 www.edelegationen.se 
 42 
  
 SOU 2011:67 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
 Seminarier och dialogmöten 
 Delegationen arrangerar och deltar vid dialogmöten med generaldirektörer, kommundirektörer och verksamhetsutvecklare, inbjuder till öppna möten för leverantörer och nätverksdagar till riktade målgrupper samt deltar bland annat i Offentliga rummet, Sundsvall 42,  
 E-förvaltningsdagarna, 
  Strategitorget och Kvalitetsmässan. 
 Under hösten 2011 arrangerar delegationen tillsammans med SKL flera seminarier som tar upp aktuella frågor kring  
 e-förvalt- 
  ning och blandar teori med praktiska övningar och diskussioner. Allt i syfte att den som arbetar med  
 e-förvaltningsfrågor 
  inom stat eller kommun ska kunna dra nytta av kunskaperna i sitt arbete på hemmaplan. 
 Implementering av vägledningar 
 Delegationen genomför under 2011 ett antal aktiviteter i syfte att implementera och förankra vägledningar som delegationen tar fram. Till exempel görs alltid utkast till vägledningar tillgängliga i delegationens forum för synpunkter och dialog. Till vissa vägledningar finns separata webbplatser med kommentatorsfunktion och forum. Delegationen har startat nätverk för att vidareutveckla och utbyta erfarenheter kring vägledningarna. Inom området nyttorealisering kommer deltagare från den arbetsgrupp som tagit fram vägledningen att presentera innehållet på ett antal platser i landet, och kan också ge praktiska råd och stöttning till den myndighet eller kommun som är intresserad. 
 Delegationen uppmuntrar gärna utbildningsföretag eller liknande att utbilda i vägledningarna. 
 Delegationen avser att i slutet av 2011 mäta effekten av aktiviteterna. 
 Behovsanalys, attitydundersökning, erfarenhetsutbyte m.m. 
 Tillsammans med SKL genomför delegationen hösten 2011 en behovsanalys som ska identifiera gemensamma behov av stöd och verktyg bland dem som arbetar med  
 e-förvaltning 
  inom stat och kommun. Förväntade effekter är att få fram lösningar som bidrar till aggregerad kunskap, ökad samverkan och att Sverige behåller en 
 43 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
  
 SOU 2011:67 
 framskjuten position inom internationell  
 e-förvaltning. 
  Resultatet från behovsanalysen kommer dessutom bli utgångspunkten för en omarbetning av delegationens webbplats under slutet av 2011. 
 Delegationen avser att under hösten 2011 följa upp den undersökning kring statliga myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  och  
 e-tjänster 
  som genomfördes under våren, med en undersökning kring privatpersoners upplevelse av och attityder till  
 e-förvalt- 
  ning och  
 e-tjänster. 
  
 Arbetet med att öka utbytet av erfarenheter pågår även i fortsättning i delegationens olika forum, seminarier, nätverk och med en artikelserie om goda exempel på delegationens webbplats. 
 Kommunikationsarbetet under 2012 kommer inriktas på att i högre grad involvera privatpersoner och företag i utvecklingen av  
 e-förvaltning. 
  
 4.6 
  
 Interoperabilitet 
  
 28  
  
 och  
 IT-standardisering 
  
 I december 2010 publicerade kommissionen en ny version av ramverket för interoperabilitet och tillhörande strategi för införandet 
  
 29  
  
 genom  
 ISA-programmet 
  
 30 
  
 . 
  Delegationen medverkar i styrgruppen för ISA samt i deras olika arbetsutskott. Det europeiska ramverket för interoperabilitet preciserar en miniminivå för alla medlemsländer utifrån vilken medlemsländerna ska vidareutveckla nationella ramverk. Ramverket utgör också en grund för en interoperabilitet över landsgränserna vilket skapar möjlighet för bättre offentliga  
 e-tjänster 
  på  
 EU-nivå 
  
 Delegationens arbete bedrivs i ett utskott som bl.a. tar fram en vägledning för automatiserad samverkan och andra interoperabilitetsrelaterade produkter. Under hösten har en tjänstekatalog utvecklats med syfte att öka kännedom om och återanvändning av den information som redan samlats in i förvaltningen. Övriga produkter som planeras är: 
  
 en vokabulärkatalog för att synliggöra de vokabulärer som används inom det offentliga och på sikt möjliggöra en gradvis framväxande semantisk interoperabilitet och 
  
 28 
  
 Tillstånd där system, organisationer eller verksamhetsprocesser fungerar tillsammans och kan kommunicera med varandra utan att särskilda åtgärder behöver vidtas (föreslagen definition från  
  
 E-delegationens 
  terminologiutskott). 
  
 29 
  
 European Interoperability Framework (EIF), http://ec.europa.eu/isa/strategy/index_en.htm. 
  
 30 
  
 Interoperability Solutions for European Public Administrations, http://ec.europa.eu/isa/index_en.htm. 
  
 44 
  
 SOU 2011:67 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
  
 en nationell interoperabilitetsportal för offentlig sektor med information om interoperabilitetsinitiativ och ingångar till de övriga produkterna. 
  
 4.7 
  
 Internationell  
  
 e-förvaltning 
  
 Delegationen bistår regeringen i  
 EU-samarbetet 
  och i det internationella arbetet med frågor om  
 e-förvaltning 
  framförallt genom att besvara enkäter från EU och FN, organisera utländska besök (Frankrike, Japan, Litauen, Vitryssland och Singapore), delta vid möten och konferenser  
 (EU-möten 
  i Bryssel, World of Health IT i Budapest och European Institute of Public Administration i Lyon) samt genom studiebesök (Storbritannien) och omvärldsbevakning. 
  
 4.8 
  
 Uppföljning av myndigheternas arbete med  
  
 e-förvaltning 
  och  
 e-tjänster 
  
 Inom ramarna för  
 E-delegationens 
  uppdrag att följa upp myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  har en enkätundersökning riktad mot förvaltningsmyndigheterna genomförts. 
  
 31  
  
 Syftet har varit att ge en samlad översiktsbild över myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning. 
  I rapporten redovisas ett antal indikatorer på  
 e-förvaltningsarbetets 
  effekter på förvaltningen, företag och privatpersoner. Ambitionen är att genomföra undersökningen årligen och att den ska bidra till ökad kunskap om  
 e-förvaltningens 
  utveckling och genomslag. 
 Parallellt med myndighetsrapporten (avsnitt 4.8.1) har SKL genomfört en liknande enkätundersökning (avsnitt 4.8.2). Sammantaget finns nu en samlad uppföljning av  
 e-förvaltningen 
  i Sverige. En vidare analys av enkätresultaten kommer att vara en viktig påverkansfaktor för delegationens ställningstaganden om hur arbetet bäst drivs vidare och vilka prioriteringar som bör göras. 
  
 31  
  
 Rapporten  
 Uppföljning av myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  och  
 e-tjänster 
  2011  
 finns i sin helhet publicerad på  
  
 E-delegationens 
  
  webbplats. 
  
 45 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
  
 SOU 2011:67 
  
 4.8.1 
  
 Enkätens resultat avseende myndigheter 
  
 Nedan redovisas en sammanfattning av enkätens resultat. 
  
 E-tjänster 
  
 73 procent av myndigheterna tillhandahåller cirka 610  
  
 e-tjänster 
  via gränssnittet  
 maskin-till-människa. 
  
 35 procent av myndigheterna tillhandahåller cirka 150  
  
 e-tjänster 
  via gränssnittet  
 maskin-till-maskin. 
  
 Cirka 15 procent av myndigheterna anger att de helt kunnat automatisera den bakomliggande ärendehanteringen för en majoritet av de  
  
 e-tjänster 
  de tillhandahåller via ett webbaserat gränssnitt. 
  
 56 procent av myndigheterna planerar att utveckla och införa nya  
  
 e-tjänster 
  under de kommande två åren. För 17 procent av myndigheterna är detta inte aktuellt. 
 Ledning och styrning 
  
 För mer än hälften av myndigheterna har  
  
 e-förvaltningsfrågor 
  mycket eller ganska hög prioritet. För 35 procent av myndigheterna har  
 e-förvaltningsfrågor 
  ganska låg eller mycket låg prioritet. 
  
 Cirka en fjärdedel av myndigheterna anger att de har pågående strategiformuleringsprocesser kopplade till  
  
 e-förvaltning, 
  sourcing och kanalval. 
  
 Framtagandet av kostnads/nyttoanalyser (Business Case) inför beslut om investering används ofta av cirka 50 procent av myndigheterna, men systematisk uppföljning av effektmål och tillämpning av en process för nyttorealisering används i mer begränsad omfattning. 
  
 Samverkan 
  
 Samverkan kopplat till  
  
 e-förvaltning 
  sker i störst utsträckning med andra statliga myndigheter. 37 procent av myndigheterna anger att de samverkat med andra myndigheter i utvecklingen av  
 e-tjänster. 
  35 procent av myndigheterna anger att de delar IT- infrastruktur med andra myndigheter. 
 46 
  
 SOU 2011:67 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
  
 För 36 procent av myndigheterna har utvecklingsarbete kopplat till  
  
 e-förvaltning 
  inneburit ökad samverkan med andra offentliga organisationer, 27 procent ser inte någon förändring. 
 Effekter 
 Nästan 60 procent av myndigheterna anger att arbetet med  
 e-förvaltning 
  har inneburit att de har kunnat höja sina servicenivåer till privatpersoner och företag. Samtidigt uppger strax över 60 procent att de kunnat effektivisera sina arbetsprocesser och höja kvaliteten på den information de förvaltar. Strax över 25 procent anger att de kunnat konstatera förbättringar vad gäller minskat uppgiftslämnande för privatpersoner och företag. 36 procent anger att de kunnat frigöra resurser internt. 
 Hinder 
 Det största hindret kopplat till myndigheternas utveckling av e- förvaltningen är finansieringen. Nästan 60 procent har svarat att detta är ett mycket stort eller ganska stort hinder. 42 procent av myndigheterna har angivit att de befintliga lagar och regelverk utgör ett mycket stort eller ganska stort hinder för deras utvecklingsarbete. 37 procent har angivit att kompetensfrågan är ett mycket eller ganska stort hinder kopplat till deras utveckling av e- förvaltningen, men 48 procent menar att det är ett ganska eller mycket litet hinder. 
 Öppenhet och innovation 
 Ett av huvudsyftena med lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen är att i ökad omfattning tillgängliggöra (maskinläsbar) offentlig information för att företag och privatpersoner ska kunna skapa nya informationsprodukter och tjänster. 17 procent av myndigheterna har svarat att de idag publicerar information om tillgänglig och maskinläsbar data för vidareutnyttjande. 11 procent meddelar att arbete pågår. 66 procent publicerar inte någon information om vilken data de tillgängliggör för vidareutnyttjande. 
 Sociala medier 
 Antalet myndigheter som har tagit fram en policy om användandet av social medier har ökat från fem procent år 2010 till 26 procent 
 47 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
  
 SOU 2011:67 
 2011. Samtidigt anger 48 procent av myndigheterna att arbete pågår. 
 Molntjänster 
  
 Nästan hälften av de statliga myndigheterna använder sig av programvara som molntjänst i någon omfattning. Exempel är t.ex. projektverktyg, klienter för  
  
 e-post 
  och grupp/samarbetsprogramvara. Samtidigt uppger 18 procent av myndigheterna att man utvärderar abonnemang av olika programvaror/applikationer tillhandahållna som molntjänster. 
  
 Cirka 23 procent av myndigheterna använder sig av infrastrukturtjänster i molnet i någon omfattning. 
  
 Ipv6 och DNNSEC 
  
 91 procent av myndigheterna har inte infört IPv6 (juli 2011). 
  
 90 procent av myndigheterna har inte infört DNSSEC (Domain Name System Security Extensions) (juli 2011). 
  
 4.8.2 
  
 Enkätresultat avseende kommuner och landsting 
  
 Parallellt med myndighetsrapporten har SKL genomfört en liknande undersökning. 
  
 32  
  
 Nedan redovisas en sammanfattning av resultaten. 
 Övergripande iakttagelser 
 Strategi och prioritering av arbete med  
 e-förvaltning 
  
 63 procent av kommunerna uppger att  
  
 e-förvaltning 
  har hög eller mycket hög prioritet. 
  
 Arbetet med  
  
 e-förvaltning 
  prioriteras högst i större kommuner och prioriteringsgraden minskar med kommunstorlek. 
  
 22 procent av kommunerna har strategier för  
  
 e-förvaltning. 
  
 Ingen ökning av andelen kommuner med strategier för  
  
 e-förvaltning 
  har kunnat uppmätas mellan 2009 och 2011. 
  
 32  
  
 Rapporten  
  
 E-förvaltning 
  och  
 e-tjänster 
  i Sveriges kommuner 2011  
 går att ladda ner från SKL:s webbplats (www.skl.se). 
  
 48 
  
 SOU 2011:67 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
  
 Kommunövergripande strategier är vanligast förekommande och kombineras vi vissa fall med verksamhetsspecifika strategier eller handlingsplaner. 
  
 65 procent av kommunerna har utsett en ansvarig för arbetet med att utveckla  
  
 e-förvaltning. 
  Vanligast är att ansvarig finns på kommun- och stadsledningskontoret. 
 Samverkan 
  
 75 procent av kommunerna samverkar med varandra inom utveckling av  
  
 e-förvaltning. 
  
 Samverkan mellan kommuner är den vanligast förekommande samverkansformen. Samverkan med statliga myndigheter uppges vara ovanligt. 
  
 Effekter av  
 e-förvaltning 
  
 Ökad service för privatpersoner och företag lyfts fram som den främsta effekten av kommunernas hittillsvarande arbete med  
  
 e-förvaltning. 
  
 Ingen av kommunerna har angivit att deras hittillsvarande arbete med  
  
 e-förvaltning 
  medfört försämringar i någon form. 
 Hinder för utvecklingen av  
 e-förvaltning 
  
 Finansiering, organisationens förmåga att utföra verksamhetsutveckling och befintlig systemmiljö utgör de största hindren för kommunernas arbete med utvecklad  
  
 e-förvaltning. 
  
 Mindre kommuner lyfter även fram kompetens som ett stort hinder för utvecklad  
  
 e-förvaltning. 
  
 E-tjänster 
  
 82 procent av kommunerna tillhandahåller minst en av de 38 definierade  
  
 e-tjänster 
  som använts i SKL:s enkät. 
  
 Höjd servicenivå för privatpersoner och företag är den främsta drivkraften till att införa  
  
 e-tjänster, 
  följt av att följa med i utvecklingen. 
 49 
  
 Sekretariatets aktiviteter 
  
 SOU 2011:67 
  
 Utvecklingen drivs i högre grad av engagerade medarbetare, än att utgöra en politisk prioritering eller en prioriterad ledningsfråga. 
  
 Öppenhet, innovation och tillgänglighet. 
  
 13 procent av kommunerna anger att de tillhandahåller mobilapplikationer. Lika många procent anger att andra aktörer utvecklat applikationer baserade på  
  
 e-tjänster, 
  offentlig data eller information som kommunen tillhandahåller. 
  
 41 procent av kommunerna anger att de i mycket hög eller hög grad har anpassat sin webbplats enligt standarder för tillgänglighet för webben, exempelvis Vägledning för  
  
 24-timmarswebben 
  samt WCAG 2.0. 
 Informationssäkerhet 
 56 procent av kommunerna har utsett ansvariga för ledning och samordning av informationssäkerhetsarbetet. Lika stor andel av kommunerna har tagit fram en informationssäkerhetspolicy som styr arbetet med informationssäkerhet. Många kommuner saknar metoder för identifiering och autentisering av såväl företag/privata utförare som privatpersoner. 
 50 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Delegation för  
 e-förvaltning 
  
 Dir. 
  
 2009:19 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 26 mars 2009. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Offentliga tjänster måste kontinuerligt utvecklas för att möta nya krav och förväntningar.  
 E-förvaltningen 
  utgör en viktig del i denna utveckling. För att stärka utvecklingen av  
 e-förvaltningen 
  och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning inrättas en delegation för  
 e-förvaltning. 
  
 Delegationens första uppgift är att utforma ett förslag till strategi för myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning. 
  Förslaget ska redovisas till regeringen senast den 30 september 2009. 
 Därefter ska delegationen koordinera de statliga myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Delegationen ska vidare koordinera vissa  
 IT-standardiseringsfrågor 
  samt bistå regeringen i det internationella arbetet på området. 
 Delegationen ska årligen lämna delrapporter med underlag och förslag till regeringen. En slutrapport ska lämnas senast den 31 december 2014. 
 Bakgrund 
 Regeringen framhöll i budgetpropositionen för 2007 (prop. 2006/07:1 utg.omr. 2, bilaga 1, avsnitt 2) sin avsikt att stärka styrningen av den förvaltningsgemensamma utvecklingen genom att 
  
 säkerställa att förvaltningen utvecklar gemensamma principer för hur statlig registerinformation enklare ska kunna utbytas, 
  
 se till att myndigheter använder enhetliga format för övrig informationsöverföring och kommunikation när det krävs, 
  
 51 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2011:67 
  
 se till att statsförvaltningen i samverkan med kommuner och landsting utvecklar och tillämpar förvaltningsgemensamma metoder för säker elektronisk kommunikation och dokumenthantering, 
  
 identifiera angelägna pilotprojekt som ska samfinansieras, samt utveckla former för en sådan finansiering och fördela samordningsansvaret för dessa projekt, samt 
  
 stärka uppföljningen och granskningen av myndigheternas IT- baserade utvecklingsarbete. 
  
 Den 15 mars 2007 beslutade regeringen att tillsätta en statssekreterargrupp med uppgift att stärka samordningen i Regeringskansliet av frågor som är av strategisk betydelse för utvecklingen av elektronisk förvaltning, med målsättningen att förenkla företags och enskildas kommunikation med myndigheter, höja kvaliteten på myndigheternas beslut samt effektivisera användningen av varje satsad skattekrona. 
 Den 14 januari 2008 fastställde regeringen en handlingsplan för  
 e-förvaltning 
  (dnr Fi2008/491). Regeringen beslutade att handlingsplanen skulle ligga till grund för den fortsatta hanteringen och samordningen på området. 
  
 E-förvaltning 
  definieras i handlingsplanen som en del av verksamhetsutvecklingen i offentlig förvaltning där man inte bara drar nytta av informations- och kommunikationsteknik, utan även ser till att utvecklingen på området leder till nödvändiga organisatoriska förändringar och vidareutbildning av medarbetare. 
 Målet för  
 e-förvaltningsarbetet 
  är att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service. Där det är till fördel för medborgare och företagare samt där kvaliteten, säkerheten och produktiviteten kan höjas ska myndigheterna samverka sektorsvis. Därigenom ska Sverige återta en ledande position inom området elektronisk förvaltning. 
 För att nå detta mål måste de goda erfarenheter som gjorts inom förvaltningen tas till vara samtidigt som möjligheterna till myndighetsövergripande samverkan och integration förbättras. Den ökade samordningen av  
 e-förvaltningsarbetet 
  som behövs för att uppnå detta bör enligt handlingsplanen företrädesvis ske inom vissa angivna sektorer där regeringen utser samverkansansvariga myndigheter. För närvarande finns sektorsvisa arbeten med att 
 52 
 SOU 2011:67 Bilaga 1 
 förbättra informationshanteringen och utöka det elektroniska informationsutbytet, t.ex. inom området geografisk information och fastighetsinformation (Geodatarådet), Rättsväsendets Informationsförsörjning  
 (RIF-rådet), 
  IT i vård- och omsorgssektorn. 
 I handlingsplanen anges också att kommunernas  
 e-förvaltnings- 
  arbete är av stor betydelse för utvecklingen av  
 e-förvaltningen 
  i stort. Det är därför viktigt att det statliga utvecklingsarbetet löpande samordnas med SKL. 
 I mars 2008 överlämnade den s.k. stabsutredningen sitt slutbetänkande Ett stabsstöd i tiden (SOU 2008:22). Utredningen föreslog bl.a. att en delegation skulle inrättas med uppgift att säkra att förvaltningens samlade resurser kommer till användning i den fortsatta utvecklingen av  
 e-förvaltningen. 
  
 IT-standardiseringsutredningen 
  överlämnade i juni 2007 sitt betänkande Den osynliga infrastrukturen – om förbättrad samordning av offentlig  
 IT-standardisering 
  (SOU 2007:47). I betänkandet, som har remissbehandlats, föreslogs bl.a. att en kanslifunktion skulle inrättas för att utveckla, samordna, förankra, publicera och underhålla förvaltningsgemensamma kravspecifikationer samt ge metod- och expertstöd i  
 IT-standardiseringsfrågor 
  inom den offentliga förvaltningen. Vidare föreslogs att ett  
 IT-standardi- 
  seringsråd skulle inrättas i syfte att bistå regeringen när svenska ståndpunkter i internationella  
 IT-standardiseringsfrågor 
  tas fram. Förslagen har fått ett brett stöd av remissinstanserna. 
 Utredningen pekar på behovet av att använda format och tillämpningar i gemensamma strukturer samt av att tydliggöra ansvaret inom myndigheterna när det gäller informationsutbyte med andra myndigheter. Utredningen lyfter vidare fram behovet av ökad teknisk samverkansförmåga. Andra områden som behandlats av utredningen är användningen av öppna standarder i upphandling, öppna programvaror och samordning av  
 IT-upphandling. 
  
 Enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) rätten att utfärda föreskrifter om ledningssystem för informationssäkerhet (LIS) enligt bl.a. standard för ledningssystem för informationssäkerhet. 
 I budgetpropositionen för 2009 (utg.omr. 2, avsnitt 3 och 5) anges att Verket för förvaltningsutveckling (Verva) ska avvecklas den 31 december 2008 och att regeringen avser att inrätta en e- 
  
 delegation som 
  
 ska 
  
 genomföra 
  
 regeringens handlingsplan för 
  
 e-förvaltning. 
  
 Som 
  
 ett led 
  
 i regeringens tillväxtsatsning 
  
 53 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2011:67 
 (prop. 2008/09:01, utg.omr. 2, avsnitt 4) ska arbetet med att öka användningen av elektronisk upphandling intensifieras. Kammarkollegiet har fått i uppdrag att utveckla arbetet inom området. 
 Behovet av en delegation 
 Myndigheterna ansvarar för att fortlöpande utveckla sin verksamhet samt för att ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda och för staten som helhet genom samarbete med andra myndigheter och organisationer. Myndigheterna har en generell serviceskyldighet och dessutom ett ansvar för att främja utvecklingen av ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte. 
 Det finns dock vissa styrnings- och samordningsproblem inom statsförvaltningen. Det förekommer t.ex. visst dubbelarbete när skilda myndigheter utvecklar och upphandlar olika lösningar inom likartade områden. Ibland sker utveckling utan att nyttan för användarna tydliggörs. Samverkansprojekt kan försvåras av oklara finansiella, organisatoriska och rättsliga förutsättningar. De tekniska systemens samverkansförmåga varierar. 
 För att förverkliga den förbättrings- och effektivitetspotential som en utvecklad  
 e-förvaltning 
  rymmer, krävs ett strategiskt synsätt på  
 e-förvaltning 
  som omfattar staten som helhet. Därför behövs ett myndighetsövergripande arbete i delegationsform som koordinerar enskilda myndigheters insatser. 
 Syftet med delegationen för  
 e-förvaltning 
  är mot denna bakgrund att effektivisera och utveckla arbetet med  
 e-förvaltning 
  inom den offentliga sektorn. 
 Utgångspunkter för delegationens arbete 
 Inledning 
 Samhället förändras på olika områden såväl ekonomiskt och tekniskt som demografiskt och kulturellt. Steg för steg sker en anpassning till ett integrerat Europa och ett globalt samhälle. Rörligheten av arbetskraft och kapital ökar. 
 Statsförvaltningen behöver kunna leva upp till de nya krav och villkor som denna utveckling för med sig och ha en god förändringsförmåga. En viktig aspekt i detta sammanhang är medlemskapet i EU som gör att statsförvaltningen behöver arbeta mer 
 54 
  
 SOU 2011:67 
  
 Bilaga 1 
 sammanhållet och ta hänsyn till förändringar och krav på administrativt samarbete. Även kommuner och landsting berörs av denna tekniska och administrativa utveckling. Samarbetet i EU styr allt mer de krav som ställs på myndigheter, kommuner och landsting avseende elektroniskt informationsutbyte med  
 EU-kommissionen 
  och andra  
 EU-länder. 
  
 Den statliga förvaltningspolitiken syftar till att skapa bästa möjliga förutsättningar för att genomföra regeringens politik till nytta för medborgare och företag (prop. 2008/09:1, utg.omr. 2, avsnitt 3.1).  
 E-förvaltning 
  är ett viktigt verktyg för att uppnå detta. 
 Utgångspunkter 
 När delegationen utför sina uppgifter ska den basera sitt arbete på följande utgångspunkter. 
 Medborgare ska kunna utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service på ett enkelt sätt.  
 E-förvaltningen 
  ska bidra till att förenkla kontakten mellan förvaltning och medborgare och ska präglas av tillgänglighet och användbarhet. Det är mycket viktigt att denna utveckling sker med ett bibehållet starkt skydd för den personliga integriteten. Delegationen ska även beakta den utveckling som sker inom området  
 e-demokrati, 
  dvs. användning av IT i demokratiska processer. 
  
 E-förvaltningen 
  ska bidra till att minska företagens administrativa kostnader och även i övrigt åstadkomma en märkbar förbättring i företagens vardag. Näringslivet ska stödjas genom förenklingar för företagen, när det gäller formerna för uppgiftslämnande och möjligheterna att kunna ta del av data från offentliga register och andra uppgifter. Delegationen ska i sin verksamhet främja konkurrens i enlighet med nationella och gemenskapsrättsliga regler om konkurrens. Den offentliga förvaltningens e- tjänster bör i så stor utsträckning som möjligt bygga på öppna standarder samt använda sig av programvara som bygger på öppen källkod och lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar. 
 Elektronisk förvaltning, som syftar till att förenkla kontakten med medborgare och företagare, bör alltid ske utifrån användarnas behov och nytta i kombination med beräkningar av den interna produktiviteten. 
 55 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2011:67 
 Delegationen bör beakta behovet av att tillgängliggöra offentlig information bl.a. för vidareutnyttjande. Sverige har i dag en i stora delar digitalt baserad förvaltning. En mer tillgänglig offentlig information kan bidra till utvecklingen av ekonomin, men också underlätta vardagen för medborgare och företag. 
 Det är av stor vikt att det långsiktiga digitala bevarandet stärks inom  
 e-förvaltningen, 
  både för system och enskilda handlingar. För att detta ska vara möjligt är det nödvändigt att bevarandeperspektivet beaktas när nya system byggs upp. 
 Delegationens uppdrag 
 Allmänt 
 Regeringen prioriterar  
 e-förvaltningsfrågorna 
  genom att skapa en delegation inriktad på att bl.a. bidra till genomförandet av regeringens handlingsplan för  
 e-förvaltning. 
  Delegationen ska, så som föreslogs i betänkandet Ett stabsstöd i tiden (SOU 2008:22), i nära samspel med statssekreterargruppen för  
 e-förvaltning, 
  samordna och utveckla det fortsatta arbetet med  
 e-förvaltningen. 
  Delegationen ska också, så som föreslogs i betänkandet Den osynliga infrastrukturen (SOU 2007:47), samordna den offentliga sektorns deltagande i det internationella  
 IT-standardiseringsarbetet 
  avseende  
 e-förvaltning. 
  
 Delegationen ska ansvara för samordningen på den myndighetsövergripande nivån. Detta innebär dels samordning av  
 e-förvalt- 
  ningsprojekt som är av strategisk natur, dvs. individuella projekt som påverkar förvaltningens samlade utvecklingsinriktning, dels samordning av de myndigheter som har ett eget ansvar att utveckla ett arbete eller en sektor så att respektive sektor väger in intresset för staten som helhet i sitt utvecklingsarbete. 
 Delegationen ska ha följande huvuduppdrag. 
 Utformning av en strategi för myndigheternas arbetet med e- förvaltning 
 Utifrån de utgångspunkter som angivits ovan samt de mål som lades fast i handlingsplanen för  
 e-förvaltning, 
  ska delegationen inledningsvis lämna förslag till en strategi för myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  till regeringen. Strategin ska innehålla 
 56 
  
 SOU 2011:67 
  
 Bilaga 1 
 uppföljningsbara mål och delmål som ska uppnås på fem års sikt. Delegationen ska i förslaget ange de viktigaste utvecklingsprojekten i statsförvaltningen som behöver prioriteras. Strategin ska innefatta följande områden: 
  
 hur samverkan mellan myndigheter, kommuner och landsting samt näringsliv och organisationer kan förbättras och hur ansvaret mellan dessa ska fördelas, bl.a. ska sektorsvisa samverkansansvariga myndigheter föreslås, 
  
 hur den offentliga sektorns försörjning av elektroniska legitimationer, dvs. hanteringen av identifiering och underskrifter, bör genomföras i framtiden med utgångspunkt i rapporten Säkert elektroniskt informationsutbyte och säker hantering av elektroniska handlingar (Verva 2008:12), 
  
 hur teknisk samverkansförmåga mellan olika system, s.k. interoperabilitet, kan komma till stånd på förvaltningsgemensam nivå och på sektorsnivå, 
  
 hur standardisering och eventuella systemväxlar (växlar för automatisk konvertering mellan standarder och format) bör användas vid utvecklingen av  
  
 e-förvaltning, 
  
 hur den offentliga sektorns utveckling av  
  
 e-tjänster 
  bör stödja övergången till ny teknik som t.ex. övergången till IPv6, dvs. ett nytt system för tilldelning av internets  
 IP-adresser, 
  
 hur en koncentration av administrativa stödtjänster kan ske inom statsförvaltningen, 
  
 hur myndigheterna i framtiden bör driva, utbyta eller köpa och sälja  
  
 IT-tjänster 
  inom den statliga sektorn samt i samband med tjänsteexport, 
  
 hur samverkan kring  
  
 e-förvaltningsarbete 
  inom sektorer kan främjas, 
  
 hur fler  
  
 e-tjänster 
  för medborgare och företagare kan utvecklas, framför allt sådana tjänster som integrerar flera myndigheters processer i användarvänliga gränssnitt, och hur myndigheters servicenivå för  
 e-tjänster 
  bör regleras samt 
  
 hur  
  
 IT-utvecklingen 
  kan skapa möjligheter till förbättrad service för medborgare och näringsliv i gles- och landsbygd, med beaktande av lokala förutsättningar samt medborgares olika behov. 
 57 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2011:67 
 Koordinering av arbetet med  
 e-förvaltning 
  
 Delegationen ska löpande samla in information om planerade och pågående  
 e-förvaltningsprojekt 
  som är av strategisk natur, dvs. projekt som påverkar förvaltningens samlade utvecklingsinriktning. En utgångspunkt i detta arbete ska vara den rapport som Verva, på uppdrag av regeringen, tog fram på området – 69 myndigheter redovisar 915 strategiska insatser för utveckling av  
 e-förvaltning 
  (Verva 2008:14). Delegationen ska utifrån denna information sammanställa och analysera myndigheternas  
 e-förvaltningsprojekt. 
  Delegationen ska verka för att regeringens förvaltningspolitiska mål vägs in i planeringen och genomförandet av de viktigaste e- förvaltningsprojekten och verka för att dubbelarbete undviks. Delegationen ska årligen redovisa en sammanställning av myndigheternas planerade och pågående  
 e-förvaltningsprojekt 
  samt bedöma om de projekten understöder de förvaltningspolitiska mål som regeringen har satt upp. Delegationen ska vidare i sina rapporter redovisa goda förebilder inom  
 e-förvaltningen. 
  
 Uppföljning av det samlade arbetet med  
 e-förvaltning 
  
 Delegationen ska från och med 2010, utifrån de förvaltningspolitiska målen, och de mål som regeringen kan komma att besluta på området, följa upp myndigheternas samlade arbete med e- förvaltning. Arbetets konsekvenser för brukarna ska beskrivas och analyseras. 
 Indikatorer för uppföljning ska utarbetas. Vid utarbetandet av indikatorer angående service, förvaltningens interna effektivitet och administrativ börda ska samråd ske med Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (TUA). Vad gäller indikatorer på andra områden ska delegationen samråda med andra berörda myndigheter. 
 Delegationen ska ta fram förslag på metoder för hur planerade besparingar i myndigheternas  
 e-förvaltningsarbete 
  i högre grad kan realiseras och tas till vara. 
 Koordinering av  
 IT-standardiseringsarbete 
  
 Delegationen ska samordna den statliga förvaltningens  
 IT-stan- 
  dardiseringsarbete avseende  
 e-förvaltning. 
  Delegationen ska se till 
 58 
  
 SOU 2011:67 
  
 Bilaga 1 
 att metod- och expertstöd i  
 IT-standardiseringsfrågor 
  inom den statliga förvaltningen tillhandahålls, också när det gäller begreppsstandarder. Arbetet ska utföras i samverkan med SKL. Samordningen av  
 IT-standardiseringsarbetet 
  ska främja användningen av öppna standarder. Delegationen ska beakta det  
 IT-standardi- 
  seringsarbete som pågår på internationell nivå. 
 Stöd till regeringen i det internationella arbetet 
 Delegationen ska bistå regeringen i  
 EU-samarbetet 
  och i det internationella arbetet med frågor om  
 e-förvaltning. 
  
 Delegationen ska bistå regeringen vid beredningen av svenska ståndpunkter i EU och andra mellanstatliga organ i ärenden som rör standarder och standardisering på  
 IT-området. 
  Delegationen ska leda och samordna ett  
 IT-standardiseringsråd 
  med företrädare för de viktigaste intressenterna i staten, kommuner och landsting samt i intresseorganisationer och företag. Delegationen ska följa utvecklingen på området och delta i diskussioner och informationsutbyte om frågor som rör det internationella arbetet med standardiseringsfrågor på  
 IT-området. 
  Dessa ärenden kan beröra olika samhällssektorer och delegationens uppdrag kan i denna del komma att beröra frågor som inte enbart avser  
 e-förvaltning. 
  
 E-nämndens 
  och Vervas vägledningar och rapporter 
 Delegationen ska inventera och vid behov utveckla den tidigare E- nämndens och dåvarande Vervas vägledningar och rapporter på det aktuella området. 
 Uppdragets genomförande 
 I frågor som rör den strategiska utvecklingen av elektronisk förvaltning ska delegationen löpande rapportera till den interdepartementala arbetsgruppen för elektronisk förvaltning (dnr Fi2007/1981) och vid behov även till statssekreterargruppen för e- förvaltning. 
 Delegationen ska tillkalla en arbetsgrupp bestående av ansvariga för strategiska  
 e-förvaltningsprojekt, 
  eller motsvarande verksam- 
 59 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2011:67 
 hetsutvecklare, som arbetar på myndigheter eller organisationer som deltar i delegationens arbete. 
 Vid behov ska delegationen även tillkalla en referensgrupp bestående av företrädare för näringsliv, forskare och brukare för att ta del av deras kunskaper och vidgade perspektiv på delegationens arbete. 
 Det är angeläget att utvecklingsarbetet avseende  
 e-förvaltningen 
  sker i samverkan med SKL. Samarbetet ska inriktas mot att nå en samsyn mellan staten, landsting och kommuner kring strategiskt viktiga  
 e-förvaltningsfrågor. 
  Samverkan ska också ske med näringslivet bl.a. inom standardiseringsarbetet i likhet med vad som anges i Riktlinjerna till statssekreterargruppen för  
 e-förvaltning 
  (Fi2007/1981). 
 I syfte att koordinera det strategiska  
 e-förvaltningsarbetet 
  och för att stärka pågående reformer inom  
 e-förvaltningen, 
  ska delegationen föra en dialog kring samordning av pågående insatser med berörda myndigheter. 
 Delegationens arbete ska genomföras i samråd med de myndigheter som har särskilda uppgifter inom  
 IT-säkerhets- 
  området, bl.a. MSB samt Post- och telestyrelsen (PTS). Delegationen ska också samråda med MSB i frågor om elektronisk identifiering och underskrift. 
 Redovisning 
 Delegationen ska inledningsvis ta fram förslag till en strategi för myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  som ska lämnas till regeringen senast den 30 september 2009 (Finansdepartementet). 
 Delegationen ska med början 2010 redovisa sitt arbete till regeringen (Finansdepartementet) senast den 20 mars respektive den 1 oktober varje år. 
 Ett förslag till hur arbetet kan föras vidare i ett längre perspektiv ska lämnas senast den 20 mars 2014. 
 En slutredovisning av arbete ska lämnas senast den 31 december 2014. 
 Delegationen ska, utöver vad som i kommittéförordningen (1998:1474) föreskrivs om konsekvensbedömningar, beskriva konsekvenser för användare av  
 e-tjänster. 
  
 Delegationen ska också redovisa till regeringen om den i sitt arbete identifierar regelverk som på ett olämpligt sätt hindrar elek- 
 60 
  
 SOU 2011:67 
  
 Bilaga 1 
 troniskt informationsutbyte. Vid behov ska delegationen lämna förslag till författningsändringar. 
 Delegationen ska hålla berörda centrala arbetsorganisationer informerade om arbetet och ge dem möjlighet att framföra synpunkter. 
 Det är regeringens avsikt att utvärdera delegationens verksamhet innan 2014. 
 (Finansdepartementet) 
 61 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till  
 E-delegationen 
  
 Dir. 
  
 (Fi 2009:01) 
  
 2010:32 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 25 mars 2010. 
 Utvidgning av uppdraget 
  
 E-delegationen 
  har tidigare fått i uppdrag att bl.a. koordinera de statliga myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt. Utöver det ursprungliga uppdraget ges delegationen i uppdrag att främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i den lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen som föreslås i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175). Delegationen ska även inom ramen för sitt uppdrag att utveckla vägledningar ta fram riktlinjer för statliga myndigheters användning av sociala medier exempelvis webbforum och bloggar. 
  
 E-delegationens 
  ursprungliga uppdrag 
 Regeringen beslutade den 26 mars 2009 att ge en kommitté i uppdrag att bl.a. koordinera de statliga myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Ytterligare uppgifter är att koordinera vissa  
 IT-standardiseringsfrågor 
  och att bistå regeringen i det internationella arbetet på området. Syftet är att stärka utvecklingen av  
 e-förvaltningen 
  och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning (dir. 2009:19). Kommittén har antagit namnet  
 E-delegationen 
  (Fi 2009:01). 
 63 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2011:67 
 Vidareutnyttjande av offentlig information 
 Information som samlas in eller framställs av myndigheter har ofta användningsområden utanför den offentliga förvaltningen. Det finns flera exempel på information hos myndigheter som kan användas kommersiellt. Väderinformation kan t.ex. användas för kommersiella vädertjänster och kartinformation och annan geografisk information kan användas för t.ex.  
 GPS-tjänster. 
  Ytterligare ett exempel är den officiella statistiken. Offentlig information från svenska myndigheter vidareutnyttjas sedan länge i betydande omfattning för såväl kommersiella som ideella ändamål. Eftersom svenska myndigheter har betydande informationstillgångar av hög kvalitet i elektronisk form är potentialen för vidareutnyttjande stor. 
 Det är enligt regeringens mening viktigt att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från myndigheter för både kommersiella och ideella ändamål. 
  
 PSI-direktivet 
  
 Europaparlamentet och rådet antog den 17 november 2003 ett direktiv (2003/98/EG) om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn  
 (PSI-direktivet) 
  
 33 
  
 . 
  Direktivet innehåller en uppsättning minimiregler för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos myndigheter och vissa andra organ. Syftet med direktivet är att skapa förutsättningar för en europeisk informationsmarknad genom att genomföra ett minimum av harmonisering och anta en allmän ram för villkor för vidareutnyttjande av handlingar som produceras inom den offentliga förvaltningen. Direktivet skulle vara genomfört i medlemsstaterna den 1 juli 2005. Direktivet har delvis genomförts genom förordningen (2008:31) om villkor vid vidareutnyttjande av information från statliga myndigheter. 
 I propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175) föreslås en lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Genom den föreslagna lagen genomförs  
 PSI-direktivet 
  i svensk rätt. 
  
 33  
 EGT L 345, 31.12.2003, s. 90, Celex 32003L0098. 
 64 
  
 SOU 2011:67 
  
 Bilaga 2 
 Riktlinjer för användning av s.k. sociala medier 
  
 E-delegationen 
  redogör i sitt delbetänkande Strategi för myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  (SOU 2009:86) för den ökade internetkompetensen hos medborgare och företag. Myndigheterna har samtidigt börjat använda s.k. sociala medier för att fånga upp användarnas behov i syfte att utveckla sina tjänster. Enligt delegationen bör en sådan utveckling främjas. 
 Uppdraget 
 Vidareutnyttjande av information 
 Delegationen ges i uppdrag att, med utgångspunkt i den föreslagna lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen. 
 I sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information ska delegationen verka för erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning om goda exempel på hur information kan tillhandahållas. Delegationen ska undersöka hur information praktiskt och tekniskt kan tillhandahållas för automatiserade uttag i de fall uttag i sådan form är tillåtet och den berörda myndigheten har bedömt att utlämnande av informationen i elektronisk form är lämpligt. Delegationen ska i detta arbete särskilt uppmärksamma behovet av skydd för den personliga integriteten. När det gäller frågor om utlämnande av handlingar i elektronisk form ska delegationen dessutom beakta de överväganden och förslag som redovisas i  
 E-offentlighetskommitténs 
  slutbetänkande Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet (SOU 2010:4). 
 I  
 PSI-direktivets 
  artikel 8.2 anges att myndigheterna ska uppmuntras att använda standardiserade licenser. Delegationen ska bedöma på vilka områden och för vilken typ av handlingar sådana standardiserade licenser kan behövas och vilka frågor de bör reglera. Delegationen ska, om den bedömer att det behövs, i samråd med berörda myndigheter utarbeta sådana standardiserade licenser och föreslå hur de ska hanteras i framtiden. 
 Vidare ska delegationen verka för att myndigheterna på ett ändamålsenligt sätt informerar om vilka handlingar som finns hos myndigheten och som tillhandahålls för vidareutnyttjande. 
 65 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2011:67 
 Delegationen ska utveckla former för att tillgängliggöra informationen om handlingar för vidareutnyttjande i en samlad form, t.ex. på en gemensam webbplats. Delegationen ska i detta arbete säkerställa att skyddet för den personliga integriteten kan upprätthållas. 
 Delegationen ska särskilt uppmärksamma förutsättningarna för mindre och nyetablerade företag att få tillträde till marknaden för offentlig information. 
 Delegationen ska följa utvecklingen på området och bedöma behovet av ytterligare förvaltningsgemensamma insatser. Delegationen ska utreda om någon myndighet behöver ges stödjande, vägledande, samordnande eller andra uppgifter på området. 
 Riktlinjer för användning av sociala medier 
 Delegationen ska inom ramen för sitt uppdrag att utveckla vägledningar även ta fram riktlinjer för statliga myndigheters användning av sociala medier, t.ex. Facebook och Owens. Delegationen ska i detta arbete särskilt beakta rättsliga aspekter på sådan användning. 
 Uppdragets genomförande 
 Uppdraget ska genomföras i samråd med berörda myndigheter. Delegationen ska särskilt samråda med Datainspektionen och 
 Riksarkivet. När det gäller arbetet att främja, leda och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information ska delegationen även samråda med Ekonomistyrningsverket och Statskontoret samt på lämpligt sätt med andra aktörer t.ex. näringslivet. 
 Delegationen ska inte föreslå ändringar i grundlag. 
 Arbetet ska redovisas i de rapporter som delegationen enligt sina direktiv ska lämna den 1 mars och den 1 oktober varje år. 
 (Finansdepartementet) 
 66 
 Bilaga 3 
 Bakgrundsmaterial 
 I denna tabell finns länkar till relevant bakgrundsmaterial. 
  
 Benämning 
  
 Webbadress 
  
 Sammanfattning av 
  
 http://www.edelegationen.se/betankande/en-bit-pa-vag 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens ledamöter 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/delegationens-ledamoter-och-experter 
  
 och expert 
  
 Delegationens arbetsgrupp 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/delegationens-arbetsgrupp 
  
 IT-standardiseringsrådet 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/it-standardiseringsradet 
  
 Expertgruppen för rättsliga 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/expertgruppen-for-rattsliga-fragor 
  
 frågor 
  
 Expertgruppen för 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/expertgruppen-for-internationell-e-forvaltning 
  
 internationell  
 e-förvaltning 
  
 Delegationens referensgrupp 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/delegationens-referensgrupp 
  
 Översikt över strategiska 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/strategiska-e-forvaltningsprojekt 
  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 Uppföljning av  
 e-förvaltning 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/uppfoljning 
  
 Vägledningar och rapporter 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/vagledningar-och-rapporter 
  
 Uppföljning och rapportering 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/uppfoljning-och-rapportering-av-forvantade- 
  
 av förväntade resultat 
  
 resultat 
  
 Remisser och remissyttranden 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/remisser-och-remissyttranden 
  
 67 
  
 Statens offentliga utredningar 2011 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. U. 
  
 2. 
  
 Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Fi. 
  
 3. 
  
 Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. S. 
  
 4. 
  
 Genomförande av EU:s regelverk om inre vattenvägar i svensk rätt. N. 
  
 5. 
  
 Bemanningsdirektivets genomförande i Sverige. A. 
  
 6. 
  
 Missbruket, Kunskapen, Vården. Missbruksutredningens forskningsbilaga. S. 
  
 7. 
  
 Transporter av frihetsberövade. Ju. 
  
 8. 
  
 Den framtida gymnasiesärskolan 
  
 – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. U. 
  
 9. 
  
 Barnen som samhället svek. 
  
 Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. S. 
  
 10. 
  
 Antidopning Sverige. 
  
 En ny väg för arbetet mot dopning. Ku. 
  
 11. 
  
 Långtidsutredningen 2011. Huvudbetänkande. Fi. 
  
 12. 
  
 Medfinansiering av transportinfrastruktur 
  
 – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. N. 
  
 13. 
  
 Uppföljning av signalspaningslagen. Fö. 
  
 14. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. M. 
  
 15. 
  
 Rehabiliteringsrådets slutbetänkande. S. 
  
 16. 
  
 Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? Ju. 
  
 17. 
  
 Förvar. Ju. 
  
 18. 
  
 Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. M. 
  
 19. 
  
 Tid för snabb flexibel inlärning. U. 
  
 20. 
  
 Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. Ju. 
  
 21. 
  
 Utrikesförvaltning i världsklass. UD. 
  
 22. 
  
 Spirit of Innovation. UD. 
  
 23. 
  
 Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. L. 
  
 24. 
  
 Sänkt restaurang- och cateringmoms. Fi. 
  
 25. 
  
 Utökat polissamarbete i Norden och EU. Ju. 
  
 26. 
  
 Studiemedel för gränslös kunskap. U. 
  
 27. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. N. 
  
 28. 
  
 Cirkulär migration och utveckling 
  
 – 
  
 förslag och framåtblick. Ju. 
  
 29. 
  
 Samlat, genomtänkt och uthålligt? 
  
 En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter  
 2006–2009. 
  + Lättläst + Daisy + Punktskrift. A. 
  
 30. 
  
 Med rätt att välja 
  
 – 
  
 flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. U. 
  
 31. 
  
 Staten som fastighetsägare och hyresgäst. S. 
  
 32. 
  
 En ny upphovsrättslag. Ju. 
  
 33. 
  
 Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa. U. 
  
 34. 
  
 Etappmål i miljömålssystemet. M. 
  
 35. 
  
 Bättre insatser vid missbruk och beroende 
  
 – 
  
 Individen, kunskapen och ansvaret. S. 
  
 36. 
  
 Forskning och utveckling samt försvarslogistik – i det reformerade försvaret. Fö. 
  
 37. 
  
 Rovdjurens bevarandestatus. M. 
  
 38. 
  
 Ett myndighetsgemensamt servicecenter. S. 
  
 39. 
  
 Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. Fi. 
  
 40. 
  
 Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. S. 
  
 41. 
  
 Alkoholservering på särskilda boenden. S. 
  
 42. 
  
 En reformerad domstolslagstiftning. Ju. 
  
 43. 
  
 Offentlig upphandling från eget företag?! 
  
 – 
  
 och vissa andra frågor. Fi. 
  
 44. 
  
 Fjärrvärme i konkurrens. N. 
  
 45. 
  
 Förundersökning 
  
 – 
  
 objektivitet, beslag, dokumentation m.m. Ju. 
  
 46. 
  
 FRANS 
  
 Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i Sverige. N. 
  
 47. 
  
 En samlad ekobrottsbekämpning. Ju. 
  
 48. 
  
 Vård efter behov och på lika villkor 
  
 – 
  
 en mänsklig rättighet. S. 
  
 49. 
  
 Medfinansiering av transportinfrastruktur 
  
 – 
  
 Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering. N. 
  
 50. 
  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
  
 Fud-program 
  2010. M. 
  
 51. 
  
 Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi, och samarbete för barnets skull. S. 
  
 52. 
  
 Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. A. 
  
 53. 
  
 Ny instansordning för  
  
 va-målen. 
  S. 
  
 54. 
  
 Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. A. 
  
 55. 
  
 Kommunaliserad hemsjukvård. S. 
  
 56. 
  
 Kunskap på djupet – kunskapsunderlag för havsplanering. M. 
  
 57. 
  
 En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. A. 
  
 58. 
  
 Skolans dokument – insyn och sekretess. U. 
  
 59. 
  
 Spara i goda tider 
  
 – 
  
 för en stabil kommunal verksamhet 
  
 + Bilagedel. Fi. 
  
 60. 
  
 Ett nationellt kunskapscentrum för arbetsmiljö 
  
 – behov och förutsättningar. A. 
  
 61. 
  
 Vanvård i social barnavård. Slutrapport. S. 
  
 62. 
  
 Underhållsansvaret för statens renskötselanläggningar. L. 
  
 63. 
  
 Framgångsrik företagshälsovård 
  
 – möjligheter och metoder. S. 
  
 64. 
  
 Asylsökande ensamkommande barn. En översyn av mottagandet. Ju. 
  
 65. 
  
 Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem – en kartläggning. S. 
  
 66. 
  
 Sveriges internationella engagemang på narkotikaområdet + Bilagor 4 och 5. S. 
  
 67. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – vägen till effektivare  
  
 e-förvaltning. 
  N. 
  
 Statens offentliga utredningar 2011 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Transporter av frihetsberövade. [7] 
 Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? [16] Förvar. [17] 
 Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter.  
 [20] 
  
 Utökat polissamarbete i Norden och EU. [25] Cirkulär migration och utveckling 
  
 – 
  
 förslag och framåtblick. [28] En ny upphovsrättslag. [32] 
  
 En reformerad domstolslagstiftning. [42] Förundersökning 
  
 – 
  
 objektivitet, beslag, dokumentation m.m. [45] 
  
 En samlad ekobrottsbekämpning. [47] 
 Asylsökande ensamkommande barn. En översyn av mottagandet. [64] 
 Utrikesdepartementet 
 Utrikesförvaltning i världsklass. [21] Spirit of Innovation. [22] 
 Försvarsdepartementet 
 Uppföljning av signalspaningslagen. [13] 
 Forskning och utveckling samt försvarslogistik 
 – i det reformerade försvaret. [36] 
 Socialdepartementet 
 Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. [3] 
 Missbruket, Kunskapen, Vården. Missbruksutredningens forskningsbilaga. [6] 
 Barnen som samhället svek. 
 Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. [9] 
 Rehabiliteringsrådets slutbetänkande. [15] Staten som fastighetsägare och hyresgäst. [31] 
 Bättre insatser vid missbruk och beroende – Individen, kunskapen och ansvaret. [35] 
 Ett myndighetsgemensamt servicecenter. [38] Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. [40] Alkoholservering på särskilda boenden. [41] 
 Vård efter behov och på lika villkor 
 – en mänsklig rättighet. [48] 
 Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull. [51] 
 Ny instansordning för  
 va-målen. 
  [53] Kommunaliserad hemsjukvård. [55] Vanvård i social barnavård. Slutrapport. [61] 
 Framgångsrik företagshälsovård 
 – möjligheter och metoder. [63] 
 Statens roll i framtidens vård- och omsorgssystem – en kartläggning. [65] 
 Sveriges internationella engagemang på narkotikaområdet + Bilagor 4 och 5. [66] 
 Finansdepartementet 
 Välfärdsstaten i arbete. 
 Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. [2] 
 Långtidsutredningen 2011. Huvudbetänkande. [11] 
 Sänkt restaurang- och cateringmoms. [24] 
 Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen + Bilagor. [39] 
 Offentlig upphandling från eget företag?! 
 – och vissa andra frågor. [43] 
 Spara i goda tider – för en stabil kommunal verksamhet + Bilagedel. [59] 
 Utbildningsdepartementet 
 Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. [1] 
 Den framtida gymnasiesärskolan 
 – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. [8] 
 Tid för snabb flexibel inlärning. [19] Studiemedel för gränslös kunskap. [26] 
  
 Med rätt att välja 
 – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp. [30] 
 Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa. [33] 
 Skolans dokument – insyn och sekretess. [58] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. [23] 
 Underhållsansvaret för statens renskötselanläggningar. [62] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 
 – geologin, barriärerna, alternativen. [14] Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. [18] Etappmål i miljömålssystemet. [34] Rovdjurens bevarandestatus. [37] 
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fudprogram 2010. [50]. 
 Kunskap på djupet 
 – kunskapsunderlag för havsplanering. [56] 
 Näringsdepartementet 
 Genomförande av EU:s regelverk om inre vattenvägar i svensk rätt. [4] 
 Medfinansiering av transportinfrastruktur 
 – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. [12] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. [27] 
 Fjärrvärme i konkurrens. [44] 
 FRANS 
 Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i Sverige. [46] 
 Medfinansiering av transportinfrastruktur 
 – Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfinansiering. [49] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – vägen till effektivare  
 e-förvaltning. 
  [67] 
 Kulturdepartementet 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Bemanningsdirektivets genomförande i Sverige. [5] 
 Samlat, genomtänkt och uthålligt? 
 En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter  
 2006–2009. 
  + Lättläst + Daisy + Punktskrift. [29] 
 Uppdragstagare i arbetslöshetsförsäkringen. [52] 
 Större ekonomisk trygghet för förtroendevalda. Rätt till ersättning vid arbetslöshet. [54] 
 En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner. [57] 
 Ett nationellt kunskapscentrum för arbetsmiljö 
 – behov och förutsättningar. [60] 
 Antidopning Sverige. 
 En ny väg för arbetet mot dopning. [10] 
  
 106 47 Stockholm Tel  
 08-598 
  191 90 Whitney  
 08-598 
  191 91 order.fritzes@nj.se www.fritzes.se 
 ISBN  
 978-91-38-23636-9 
  ISSN  
 0375-250X 
  
 Omslag: Munoz AB