sou 2024 1 d2 
  
 Nätt och jämnt 
  
 Likvärdighet och effektivitet i kommunsektorn 
  
 Del 2 Bilagor 
  
 Betänkande av Utjämningskommittén 2022 
  
 Stockholm 2024 
  
 SOU 2024:50 
  
 SOU och Ds finns på regeringen.se under Rättsliga dokument. 
  
 Svara på remiss – hur och varför 
  
 Statsrådsberedningen, SB PM 2021:1. 
  
 Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. 
  
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet 
  
 Omslag: Walker 
  
 Tryck och remisshantering: Walker, Stockholm 2024 
  
 ISBN  
 978-91-525-0968-5 
  (tryck) 
  
 ISBN  
 978-91-525-0969-2 
  (pdf) 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2024:50 
  
 Del 2 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2022:36........................................... 
  
 837 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2023:56........................................... 
  
 851 
  
 Bilaga 3 
  
 Kommittédirektiv 2024:17........................................... 
  
 855 
  
 Bilaga 4 Samlade effekter av kommitténs förslag ..................... 
  
 857 
  
 Bilaga 5 Riktade statsbidrag som föreslås inordnas 
  
 i det generella statsbidraget till kommunsektorn ....... 
  
 917 
  
 Bilaga 6 Den lokala tillväxtens bestämningsfaktorer ............... 
  
 925 
  
 Bilaga 7 
  
 Regressionsbaserad kostnadsutjämning...................... 
  
 979 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2022:36 
  
 En ändamålsenlig kommunalekonomisk utjämning 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 28 april 2022 
  
 Sammanfattning 
  
 En parlamentariskt sammansatt kommitté ges i uppdrag att göra en översyn av den kommunalekonomiska utjämningen. Syftet med upp- draget är att säkerställa att den kommunalekonomiska utjämningen ger kommuner och regioner likvärdiga ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla välfärd och annan kommunal service, trots skillna- der i skattekraft och strukturella förutsättningar. 
  
 Kommittén ska bl.a. 
  
 •analysera de variabler som ingår i inkomstutjämningen, 
  
 •analysera i vilken utsträckning kostnadsutjämningen för kommu- ner och regioner fångar upp skillnader i strukturella faktorer, 
  
 •analysera om strukturbidraget i dess nuvarande form skulle kunna avvecklas eller förändras, 
  
 •genomgående analysera en eventuell påverkan av utjämnings- systemet på utveckling och tillväxt, såväl positiv som negativ, 
  
 •analysera och utvärdera utjämningen av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS), och 
  
 •föreslå nödvändiga författningsändringar. 
  
 Uppdraget ska redovisas senast den 3 maj 2024. 
  
 837 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2024:50 
  
 Uppdraget att göra en översyn av det kommunalekonomiska utjämningssystemet 
  
 Systemet behöver utvecklas i takt med samhällsutvecklingen 
  
 Kommunerna och regionerna ansvarar för en stor del av den offent- liga verksamheten, såsom välfärdstjänster inom skola, omsorg samt hälso- och sjukvård. Alla kommuner respektive regioner har i princip samma uppdrag. Samtidigt skiljer sig förutsättningar och utmaningar åt mellan enskilda kommuner och regioner. Vissa kommuner och regioner måste hantera en minskande folkmängd medan andra kom- muners och regioners folkmängd växer kraftigt. Flera kommuner och regioner i norra Sverige står, som följd av flera företagsetableringar och expansioner, inför en genomgripande omställning med en förväntad mycket kraftig befolkningstillväxt. Kompetensförsörjning och arbets- kraftsbrist är en stor utmaning i många kommuner och regioner sam- tidigt som andelen arbetslösa varierar över landet. Likaså varierar be- folkningens socioekonomiska förutsättningar, t.ex. utbildningsbak- grund och inkomstnivåer. Även om kommuner och regioner får en särskild ersättning för mottagande av skyddsbehövande och deras anhöriga kan mottagandet innebära kostnader på längre sikt i form av t.ex. ett större behov av försörjningsstöd och andra kommunala insatser. Ansvaret för mottagandet har visserligen blivit mer jämnt fördelat sedan lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända in- vandrare för bosättning trädde i kraft. Trots det kan de mer långsiktiga konsekvenserna av mottagandet variera mellan olika kommuner. 
  
 Sverige ska ha en välfärd av god kvalitet i hela landet. Kommuner och regioner ska även erbjuda annan kommunal service till sina in- vånare. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet syftar till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och regi- oner att tillhandahålla välfärd och annan kommunal service. Meningen är att skillnader i kommunalskattesats inte ska bero på skillnader i skattekraft eller strukturella och opåverkbara faktorer. 
  
 Utjämningssystemet kompenserar mot denna bakgrund för skill- nader i skattekraft (inkomstutjämning) och för kostnadsskillnader som beror på strukturella faktorer, såsom bebyggelsestruktur och befolkningens ålderssammansättning (kostnadsutjämning). I utjäm- ningssystemet ingår därutöver strukturbidrag och införandebidrag, som vissa kommuner och regioner har rätt till. Det finns ett system för kommunerna och ett för regionerna, men systemen har samma 
  
 838 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 1 
  
 principiella uppbyggnad. I systemet finns en s.k. regleringspost som reglerar att de medel som riksdagen anvisar till systemet är i nivå med nettot av bidragen och avgifterna inom utjämningssystemet. Syste- met finansieras inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Målet för detta utgiftsområde är att skapa goda och likvärdiga ekono- miska förutsättningar för kommuner och regioner som bidrar till en effektiv kommunal verksamhet med hög kvalitet (prop. 2008/09:1 utg.omr. 25 avsnitt 2.3, bet. 2008/09:FiU3, rskr. 2008/09:150). 
  
 Utjämningssystemet regleras i lagen (2004:773) om kommunal- ekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommual- ekonomisk utjämning. Det nuvarande systemet för kommunaleko- nomisk utjämning infördes den 1 januari 2005. Vissa förändringar har därefter gjorts i utjämningssystemet. Den senaste breda översynen av systemet gjordes av Utjämningskommittén.08 (SOU 2011:39). De senaste ändringarna inom systemet, i kostnadsutjämningen, trädde i kraft den 1 januari 2020 (prop. 2019/20:11, bet. 2019/20:FiU18, rskr. 2019/20:41). 
  
 Riksrevisionen har granskat det kommunalekonomiska utjämnings- systemet och redogjort för sina iakttagelser och slutsatser i två gransk- ningsrapporter: Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer ut- jämning och bättre förvaltning (RiR 2019:29) och Tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen (RiR 2020:11). Riksrevisionen pekar i rapporterna på utvecklingsområden inom och kopplat till utjämningssystemet, bl.a. vad gäller kostnadsutjämningen och behov av en djupare förståelse för hur inkomstutjämningen påverkar tillväxtincitament på lokal nivå. 
  
 För att syftet med det kommunalekonomiska utjämningssystemet ska uppnås behöver systemet utvecklas i takt med samhällsutveck- lingen. Mot bakgrund av att det var länge sedan systemet sågs över i sin helhet finns det därför behov av en sådan översyn. 
  
 Inkomstutjämningen ska kompensera för skillnader i skattekraft 
  
 Systemet för inkomstutjämning kompenserar för skillnader i skatte- kraft mellan kommuner och mellan regioner. Inkomstutjämningen är långtgående och den del av det kommunalekonomiska utjämnings- systemet som bidrar mest till att skapa likvärdiga ekonomiska för- 
  
 839 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2024:50 
  
 utsättningar för kommuner och regioner. Huvuddelen av inkomst- utjämningen finansieras av staten. 
  
 Inkomstutjämningen utgår från skillnaden mellan kommunens eller regionens skatteunderlag och 115 procent av medelskatte- kraften i landet. De kommuner och regioner som har en skattekraft som är lägre än 115 procent av medelskattekraften i landet får ett inkomstutjämningsbidrag. De kommuner och regioner som har en skattekraft som är högre än 115 procent av medelskattekraften får betala en inkomstutjämningsavgift. 
  
 Storleken på bidraget eller avgiften bestäms genom att bidrags- respektive avgiftsunderlagen multipliceras med en länsvis skattesats. Den länsvisa skattesatsen utgår från medelskattesatsen i landet 2003, med en korrigering för skatteväxlingar sedan 1991 mellan kommu- nerna och regionerna i ett län till följd av verksamhetsöverföringar. Inkomstutjämningen är inte fullständig, utan en reducering av medel- skattesatsen görs med den s.k. kompensationsgraden i inkomst- utjämningen. Reduceringen är till för att minska risken för negativa marginaleffekter i systemet, dvs. en negativ nettoeffekt av föränd- ringar av skatteintäkterna och inkomstutjämningsbidraget eller in- komstutjämningsavgiften, som uppstår för en kommun om dess rela- tiva skattekraft ökar. Vid ändringar i systemet för inkomstutjämning bör risken för negativa marginaleffekter i möjligaste mån undvikas. 
  
 Bortsett från en ändring i kompensationsgraden för avgiftsbetal- ande kommuner och regioner 2014, som återställdes 2016, har inga förändringar i den länsvisa skattesatsen gjorts sedan inkomstutjäm- ningen i dess nuvarande form infördes. Det finns därför anledning att se över utformningen av den länsvisa skattesatsen. 
  
 I granskningsrapporten Tillväxthämmande incitament i den kom- munala utjämningen? (RiR 2020:11) pekar Riksrevisionen på att in- komstutjämningen, såsom den är utformad i Sverige, enligt ekono- misk teori kan ha negativa effekter på incitament för tillväxtfrämjande arbete i kommuner och regioner. Riksrevisionen framhåller också att det inom forskningen antas att för höga skatter påverkar skattekraftens utveckling negativt och att inkomstutjämningen kan påverka val av skattesats. I sin granskning kunde myndigheten inte finna belägg för att graden av utjämning i inkomstutjämningen påverkar tillväxten i skattekraften negativt. Riksrevisionen pekade i sin rapport på att en lägre grad av utjämning skulle innebära ökade inkomstskillnader mellan kommunerna, vilket i sig kan ha betydelse för tillväxten. Den 
  
 840 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 1 
  
 aspekten omfattades dock inte av granskningen. Även om Riksrevi- sionen inte kunde finna belägg för att inkomstutjämningen påverkar skattekraften negativt menade myndigheten att frågan borde analyseras vidare. Mot denna bakgrund behövs en djupare analys av arbetet med tillväxtfrågor i kommuner, och i regioner, och av hur utformningen av inkomstutjämningen eventuellt påverkar detta arbete. 
  
 Kommittén ska därför 
  
 •analysera de variabler som ingår i inkomstutjämningen och vid behov lämna förslag på uppdateringar och ändringar, 
  
 •undersöka om och i så fall hur utformningen av inkomstutjäm- ningen påverkar incitament att stimulera tillväxt i kommuner och regioner med olika strukturella förutsättningar, 
  
 •kartlägga och beskriva kunskapsläget vad gäller effekten av till- växtfrämjande arbete i kommuner och regioner med olika struk- turella förutsättningar, och 
  
 •föreslå nödvändiga författningsändringar. 
  
 Kostnadsutjämningen ska kompensera för strukturella behovs- och kostnadsskillnader 
  
 Syftet med kostnadsutjämningen är att kompensera för kostnads- skillnader som uppstår till följd av strukturella och opåverkbara fak- torer. Det handlar dels om behovsskillnader, t.ex. hur många barn eller äldre det finns i befolkningen och befolkningens socioekono- miska förutsättningar, dels om faktorer som påverkar kostnaden att producera service, såsom bebyggelsestruktur beträffande bl.a. avstånd och gleshet. 
  
 Kostnadsutjämningen består av ett antal delmodeller för kommu- nerna respektive för regionerna. I varje delmodell beräknas en stan- dardkostnad för respektive kommun och region. En kommuns eller regions standardkostnader summeras till en strukturkostnad. Om kommunens eller regionens strukturkostnad är högre än den genom- snittliga strukturkostnaden i landet får kommunen eller regionen ett kostnadsutjämningsbidrag som motsvarar mellanskillnaden. Om kommunens eller regionens strukturkostnad i stället är lägre än den genomsnittliga strukturkostnaden ska kommunen eller regionen be- tala en kostnadsutjämningsavgift. Kostnadsutjämningen är statsfinan- 
  
 841 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2024:50 
  
 siellt neutral, dvs. de bidrag som vissa kommuner respektive regioner får i systemet är lika stora som de avgifter som andra kommuner respektive regioner betalar i systemet. 
  
 Omfördelningen inom kostnadsutjämningen baseras på ett om- fattande underlag, i vilket en del uppdateras årligen, medan annat ligger fast tills vidare. Det finns därför behov av att med jämna mellan- rum se över och uppdatera systemet, i syfte att säkerställa dess aktualitet och träffsäkerhet. Den senaste översynen av systemet gjordes av Kostnadsutjämningsutredningen och redovisades i betänkandet Lite mer lika – Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting (SOU 2018:74). Översynen ledde till ändringar i systemet som trädde i kraft den 1 januari 2020. 
  
 Det finns, med hänsyn till att det gått mer än fem år sedan den senaste översynen av systemet initierades och till att utvecklings- behov lyfts fram av bl.a. Riksrevisionen, behov av en ny översyn. Översynen bör innefatta samtliga områden inom kostnadsutjäm- ningen, inklusive en utvärdering av de förändringar som trädde i kraft 2020. Den bör vidare innefatta ställningstaganden till om nya områden bör inkluderas i systemet för att strukturella behovs- och kostnads- skillnader ska beaktas på ett tillfredsställande sätt. Det finns vidare behov av en genomgång av antaganden och beräkningsunderlag för att säkerställa att de fortfarande är aktuella. 
  
 I delmodellerna för hälso- och sjukvård, förskola, förskoleklass och grundskola, gymnasieskola samt äldreomsorg har relativt omfat- tande beräkningar gjorts för att uppskatta merkostnader för gles be- byggelsestruktur. Dessa beräkningar uppdateras inte årligen utan ligger fast tills vidare. Ändringarna i kostnadsutjämningen som trädde i kraft den 1 januari 2020 innebar bl.a. en förstärkt utjämning utifrån gles bebyggelsestruktur. Dessa förändringar baserades dock främst på uppräkningar av redan befintliga antaganden och beräkningar. Det finns därför behov av en mer grundlig genomgång och uppdatering av de beräkningar och antaganden som ligger till grund för kompen- sationen för merkostnader för gles bebyggelsestruktur. 
  
 Ändringarna i kostnadsutjämningen som trädde i kraft den 1 januari 2020 innebar vidare att fler socioekonomiska faktorer, såsom utbild- nings- och inkomstnivå, infördes i kostnadsutjämningen. Föränd- ringen innebär bl.a. att medel omfördelas utifrån socioekonomiska förutsättningar i kostnadsutjämningen för skolväsendet inom del- modellerna för förskola och gymnasieskola. I delmodellen för för- 
  
 842 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 1 
  
 skoleklass och grundskola gjordes dock ingen förändring på grund av risk för dubbelkompensation mot bakgrund av det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklass och grundskola (prop. 2019/20:11 s. 26). Det finns anledning att analysera om socioekonomiska faktorer beaktas i tillräcklig grad i kostnads- utjämningen. Det är också viktigt att systemet i tillräcklig grad kom- penserar för eventuella långsiktiga och strukturella kostnader för flyktingmottagandet, vad gäller t.ex. försörjningsstöd, skola, hälso- och sjukvård m.m. 
  
 Systemet för kostnadsutjämning ska inte utjämna för kostnads- skillnader som beror på faktorer som kommuner och regioner kan på- verka, såsom service och ambitionsnivå, effektivitet eller skattesats. Systemet ska således inte utjämna för alla kostnadsskillnader. Det finns också exempel på områden där faktiska kostnadsskillnader inte har kunnat påvisas, t.ex. inom skolväsendet vad gäller socioekono- miska faktorer, men där utjämning utifrån strukturella faktorer ändå behövs för att kommuner och regioner ska ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar att kunna tillhandahålla en likvärdig service. Analyser av vilka faktorer som ska ingå i kostnadsutjämningen kan således inte enbart baseras på statistiska analyser utifrån faktiska kostnadsskill- nader. Det krävs även andra typer av studier, analyser och bedöm- ningar av vilka strukturella faktorer som kan påverka kostnader, och som därmed behöver beaktas i kostnadsutjämningen. 
  
 Kommittén ska därför 
  
 •analysera i vilken utsträckning kostnadsutjämningen för kommu- ner och regioner fångar upp skillnader i strukturella faktorer och vid behov föreslå ändringar i systemet, 
  
 •föreslå former för en förvaltning av beräkningsmodellerna för gles bebyggelsestruktur, 
  
 •analysera om systemet i tillräcklig grad kompenserar för socio- ekonomiska faktorer och vid behov föreslå ändringar, och 
  
 •föreslå nödvändiga författningsändringar. 
  
 843 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2024:50 
  
 Kan strukturbidraget avvecklas eller förändras? 
  
 Strukturbidrag betalas ut till vissa kommuner och regioner som kom- pensation för tidigare tillägg i vissa av de delmodeller som inte längre ingår i kostnadsutjämningen eller för stora intäktsminskningar till följd av förändringar av utjämningssystemet. Strukturbidraget beta- las ut som ett fast årligt belopp per invånare och räknas inte upp mellan åren. Strukturbidragets aktualitet och träffsäkerhet är därmed lägre än övriga delar av det kommunalekonomiska utjämningssyste- met. Systemet med strukturbidrag kan sägas innebära att tidigare för- ändringar av utjämningssystemet inte har genomförts fullt ut. Ut- gångspunkten bör vara att strukturella skillnader mellan kommuner och mellan regioner som leder till kostnadsskillnader bör kompen- seras för inom kostnadsutjämningen. 
  
 Kommittén ska därför 
  
 •analysera om strukturbidraget i dess nuvarande form skulle kunna avvecklas eller förändras, och 
  
 •föreslå nödvändiga författningsändringar. 
  
 Ändamålsenliga effekter vid kommun- och regionsammanläggningar 
  
 Frivilliga kommunsammanläggningar har pekats ut som en möjlig väg att hantera framtida utmaningar för kommuner, bl.a. av Kommun- utredningen (SOU 2020:8). Vid en kommunsammanläggning föränd- ras bidrag och avgifter från det kommunalekonomiska utjämnings- systemet, eftersom sammanläggningen leder till en förändrad struktur. Inom utjämningssystemet finns delar, t.ex. strukturbidraget och dess konstruktion, som kan innebära stora negativa förändringar vid sammanläggningar. Detta kan innebära att ekonomiska effekter på relativt kort sikt försvårar kommunsammanläggningar som lång- siktigt skulle vara ändamålsenliga. Det finns en bestämmelse i lagen om kommunalekonomisk utjämning som syftar till att kompensera kommuner för de negativa effekter som kan uppstå vid en samman- läggning. Regleringen innebär dock att i de fall en mindre kommun med ett stort bidrag per invånare slås samman med en avsevärt större kommun kan kompensationen bli alltför stor i förhållande till sam- manläggningens omfattning. Det finns vidare inga motsvarande be- stämmelser för regionerna. 
  
 844 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommunutredningen har för sin del konstaterat att den befint- liga utformningen av utjämningssystemet kan utgöra ett hinder mot frivilliga sammanläggningar av kommuner och regioner. 
  
 Kommittén ska därför 
  
 •bedöma om utjämningssystemets omfördelningseffekter vid sam- manläggningar av kommuner respektive regioner är ändamåls- enliga och vid behov föreslå förändringar av systemet, och 
  
 •föreslå nödvändiga författningsändringar. 
  
 En väl sammanhållen styrning med statsbidrag 
  
 Utöver det generella statsbidraget bidrar staten till finansieringen av de kommunala verksamheterna genom riktade statsbidrag. Stats- kontorets uppföljning av riktade statsbidrag visade att det 2020 fanns drygt 200 riktade statsbidrag, inklusive kostnadsersättningar, till kom- munsektorn (Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och regioner 2020). Det finns ett fortsatt behov av att staten ersätter kommuner och regioner för kostnader inom vissa områden och i viss utsträckning riktar statsbidrag till specifika områden med stora ut- vecklingsbehov. Generella statsbidrag bör dock vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn eftersom det möj- liggör anpassning efter lokala och regionala behov. 
  
 Det finns exempel på riktade statsbidrag som inte är tidsbegränsade och som betalas ut för att finansiera verksamhet som kommuner och regioner är skyldiga att tillhandahålla, såsom vissa av ersättningarna för flyktingmottagandet. Det finns också exempel på riktade stats- bidrag som fördelas utifrån strukturella faktorer som det kompen- seras för i det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Det kan finnas skäl till att bidrag betalas ut i form av riktade statsbidrag, t.ex. för att stimulera till utveckling inom specifika områden med stora utvecklingsbehov. Sådana bidrag finns bl.a. inom hälso- och sjukvårds- området, äldreomsorgen och skolområdet. Det är emellertid viktigt att den statliga styrningen med statsbidrag är väl sammanhållen och att det samlade utfallet av statsbidrag till enskilda kommuner och regioner innebär en effektiv fördelning av resurserna. Ett helhets- perspektiv bör beaktas vid valet mellan generella och riktade stats- bidrag, i syfte att underlätta för kommuner och regioner att planera och bedriva verksamhet på ett effektivt sätt. Det kan finnas bidrag 
  
 845 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2024:50 
  
 som det skulle vara mer effektivt att inordna i det generella stats- bidraget. En träffsäker kostnadsutjämning, som kompenserar kom- muner och regioner för merkostnader som följer av opåverkbara och strukturella faktorer, kan minska behovet av vissa riktade statsbidrag. 
  
 Vad gäller skolområdet bedömde Skolkommissionen i betänkan- det Samling för skolan (SOU 2017:35) att det generellt sett fördelas medel till skolan med för liten hänsyn till socioekonomiskt beting- ade skillnader i elevunderlaget. Kommissionen föreslog därför att ett sektorsbidrag för att nationellt finansiera skolan skulle utredas. Även i betänkandet En mer likvärdig skola (SOU 2020:28) föreslogs att frågan om ett större sektorsbidrag till skolan skulle utredas vidare. Ett större sektorsbidrag till en viss del av den kommunala skolverk- samheten, såsom de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och kommunal vuxenutbildning, skulle innebära behov av förändringar av det generella statsbidraget och utjämningssystemet. Det skulle också få konsekvenser för finansieringen av den kommunala sektorn i sin helhet. 
  
 Verksamheternas nettokostnader ligger till grund för omfördel- ningen inom flera av delmodellerna inom kostnadsutjämningen. Riktade statsbidrag har generellt sett en annan påverkan på nettokost- nader än vad generella statsbidrag har, och de kan därför ha en annan påverkan på omfördelningen inom kostnadsutjämningen. Det be- hövs mer kunskap om hur riktade statsbidrag, särskilt sådana som omfattar större belopp, kan påverka kostnadsutjämningen. 
  
 Kommittén ska därför 
  
 •föreslå vilka riktade statsbidrag som skulle kunna inordnas i det generella statsbidraget och vid behov föreslå de följdändringar i kostnadsutjämningen som skulle vara motiverade, 
  
 •beskriva vilka överväganden och principer som legat till grund förförslagen om vilka riktade statsbidrag som skulle kunna inord- nas i det generella statsbidraget, 
  
 •analysera vilka konsekvenser ett större sektorsbidrag till skolverk- samhet skulle få för det generella statsbidraget, utjämningssyste- met och för finansieringen av kommunsektorn i sin helhet, 
  
 •analysera vilka förändringar som är nödvändiga för att kunna in- föra ett större sektorsbidrag till skolverksamhet, 
  
 846 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 1 
  
 •analysera hur riktade statsbidrag kan påverka utfallet inom kost- nadsutjämningen, och 
  
 •föreslå nödvändiga författningsändringar. 
  
 Hur blir systemets samlade utfall? 
  
 Det är viktigt att alla delar i det kommunalekonomiska utjämnings- systemet är uppdaterade och träffsäkra, men det är det samlade ut- fallet som är avgörande för om systemet uppfyller sitt syfte att ge likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och för regio- ner. En översyn av utjämningssystemet i sin helhet bör därför även omfatta en analys av det samlade utfallet av systemets olika delar. 
  
 Huvudsyftet med det kommunalekonomiska utjämningssystemet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och regioner och därmed förutsättningar för en likvärdig kommunal service i hela landet. En långtgående utjämning är nödvändig för att detta syfte ska uppnås. När systemet utformas måste dock avväg- ningar göras för att i möjligaste mån undvika negativa effekter av systemet. Skatteintäkter utgör kommunsektorns största intäktskälla och utvecklingen av skatteunderlaget är därför av central betydelse för kommunsektorns förmåga att kunna tillhandahålla en god väl- färd och annan kommunal service framöver. Även utveckling, t.ex. i form av nya arbetssätt och effektivisering av verksamheter, är av stor betydelse. 
  
 För att syftet med utjämningssystemet ska uppfyllas och för dess legitimitet behöver systemet vara träffsäkert. Det är samtidigt önsk- värt att systemet inte upplevs som alltför komplext och svårförståeligt för kommuner, regioner och andra intressenter. Vidare bör inslag i systemet som riskerar att leda till kraftiga svängningar i utfall mellan åren för enskilda kommuner och regioner i möjligaste mån undvikas för att säkerställa goda planeringsförutsättningarna för dessa. 
  
 Kommittén ska därför 
  
 •utvärdera det samlade utfallet av det kommunalekonomiska utjäm- ningssystem som föreslås, 
  
 •lämna förslag till införanderegler om intäktsförändringarna med de föreslagna ändringarna blir stora, 
  
 847 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2024:50 
  
 •genomgående analysera en eventuell påverkan, såväl positiv som negativ, av systemet på utveckling och tillväxt och vid målkon- flikter mellan behovet av en långtgående utjämning och utveck- ling och tillväxt beskriva hur dessa hanterats, 
  
 •genomgående i sitt arbete göra avvägningar mellan träffsäkerhet och möjligheten att uppnå en ökad enkelhet, transparens och sta- bilitet i systemet och vid målkonflikter beskriva hur de har han- terats, 
  
 •tydligt redovisa de beräkningar och antaganden som ligger till grund för förslagen som lämnas i syfte att skapa transparens i systemet, och 
  
 •föreslå nödvändiga författningsändringar. 
  
 Uppdraget att göra en översyn av utjämningssystemet för  
 LSS-kostnader 
  
 Vid sidan av det kommunalekonomiska utjämningssystemet finns ett system för utjämning av kostnader för verksamhet enligt LSS. Systemet syftar till att ge kommunerna likvärdiga förutsättningar att bedriva verksamhet enligt lagen. Systemet för  
 LSS-utjämning 
  regle- ras i lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade och förordningen (2008:776) om utjäm- ning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade. Även systemet för  
 LSS-utjämning 
  är kopplat till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. 
  
 Systemet för  
 LSS-utjämning 
  liknar kostnadsutjämningen på så sätt att det utgår från en standardkostnad som räknats fram för varje en- skild kommun.  
 LSS-utjämningen 
  baseras dock på faktiskt antal LSS- insatser och verksamhetens personalkostnad i den enskilda kommunen. Detta avviker från den grundläggande principen i kostnadsutjäm- ningen att utjämningen ska baseras på strukturella och opåverkbara faktorer. På så sätt finns en större påverkbarhet inom  
 LSS-utjäm- 
  ningen än inom kostnadsutjämningen. Bakgrunden till  
 LSS-utjäm- 
  ningens utformning är att det inte gått att finna strukturella faktorer som förklarar skillnader i behov av, och därmed kostnader för, LSS- insatser. Samtidigt finns ett behov av utjämning av dessa kostnader, då de är omfattande och dessutom varierar stort mellan olika kom- 
  
 848 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 1 
  
 muner. Det sker ingen utjämning av kostnader för insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453) till personer med funktionsnedsättning. 
  
 Vissa underlag i beräkningen av utfall i  
 LSS-utjämningen 
  upp- dateras årligen, nämligen befolkningsuppgifter, uppgifter om antal beslut i kommunerna och genomsnittskostnader för vissa av insatserna som ingår i  
 LSS-utjämningen. 
  För andra insatser används särskilda fördelningsnycklar i beräkningen av genomsnittskostnad, och dessa fördelningsnycklar uppdateras inte. 
  
 Eftersom det är länge sedan systemet för  
 LSS-utjämning 
  ändrades eller uppdaterades finns behov av att se över systemet för att säker- ställa att det uppfyller sitt syfte att ge kommunerna likvärdiga förut- sättningar att bedriva verksamhet enligt LSS. 
  
 Kommittén ska därför 
  
 •analysera och utvärdera systemet för  
 LSS-utjämning 
  och vid behov föreslå ändringar, 
  
 •analysera hur påverkbarheten inom systemet skulle kunna minskas, 
  
 •vid behov ta fram nya beräkningar för utjämningen av kostnader inom systemet, alternativt uppdatera beräkningarna inom det be- fintliga systemet, 
  
 •om intäktsförändringarna med de föreslagna ändringarna blir stora, lämna förslag till införanderegler, och 
  
 •föreslå nödvändiga författningsändringar. 
  
 Konsekvensbeskrivningar 
  
 Vid utformningen av förslagen ska kommittén, utöver vad som fram- går av kommittéförordningen (1998:1474), särskilt belysa de kort- och långsiktiga konsekvenserna av de förslag som lämnas och de alternativa förslag som övervägts. I det ingår att beskriva de samhälls- ekonomiska konsekvenserna. De förslag som lämnas ska vara stats- finansiellt neutrala. 
  
 Kommittén ska beräkna utfallet för varje kommun och region av de föreslagna förändringarna i den kommunalekonomiska utjäm- ningen både avseende de enskilda delarna, inklusive varje enskild del- modell i kostnadsutjämningen, och sammantaget och i jämförelse med utfall i nuvarande system. 
  
 849 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2024:50 
  
 Om förslag till införanderegler lämnas ska även deras konsekven- ser för enskilda kommuner och regioner redovisas. De kostnader in- förandereglerna leder till ska finansieras inom ramen för systemen för kommunalekonomisk utjämning. 
  
 Om förslagen påverkar den kommunala självstyrelsen ska de sär- skilda överväganden som gjorts i enlighet med 14 kap. 3 § regerings- formen redovisas. 
  
 Kontakter och redovisning av uppdraget 
  
 Kommittén ska vara sammansatt med ledamöter som företräder de olika partier som har representation i riksdagen. 
  
 Kommittén ska föra en dialog med kommuner, regioner, rele- vanta statliga myndigheter, Sveriges Kommuner och Regioner och andra berörda intressenter. 
  
 Kommittén ska även följa arbetet i och ta del av erfarenheter från Huvudmannaskapsutredningen (S 2021:05), Utredningen om ett stat- ligt huvudmannaskap för skolan (U 2020:07) och andra eventuella utredningar som berörs av uppdraget. 
  
 De nordiska länderna har alla omfattande utjämningssystem med såväl likheter som skillnader jämfört med det svenska, och utform- ningen av dessa kan utgöra ett relevant kunskapsunderlag för kom- mitténs arbete. 
  
 Uppdraget ska redovisas senast den 3 maj 2024. 
  
 (Finansdepartementet) 
  
 850 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2023:56 
  
 Tilläggsdirektiv till 
  
 Utjämningskommittén (Fi 2022:03) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 20 april 2023 
  
 Ändring i uppdraget 
  
 Regeringen beslutade den 29 april 2022 kommittédirektiv om en ända- målsenlig kommunalekonomisk utjämning (dir. 2022:36). 
  
 Kommittén får nu även i uppdrag att föreslå åtgärder för att mot- verka höga och ökande skattesatser i kommuner och regioner, inklu- sive åtgärder för att minska risken för negativa bieffekter av inkomst- utjämningen på tillväxten. 
  
 Utredningstiden ligger fast. Uppdraget ska alltså redovisas senast den 3 maj 2024. 
  
 Uppdraget att föreslå åtgärder för att motverka höga och ökande skattesatser i kommuner och regioner 
  
 Den förväntade demografiska utvecklingen framöver innebär att antalet personer som inte är i arbetsför ålder ökar mer än antalet per- soner i arbetsför ålder. Det påverkar skatteunderlagets utveckling negativt samtidigt som det leder till ett ökat kostnadstryck på väl- färdstjänsterna. Denna utveckling innebär försämrade förutsättningar för kommunsektorns finansiering och det kan leda till kommunal- skattehöjningar. En skattehöjning ger ett ökat ekonomiskt utrymme i budgeten för den enskilda kommunen eller regionen på kort sikt, men innebär risk för en negativ påverkan på arbetskraftsutbudet och därmed risk för sammantaget negativa samhällsekonomiska effekter. 
  
 851 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2024:50 
  
 Det kommunalekonomiska utjämningssystemet syftar till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och regioner trots skillnader i skattekraft och strukturella förutsättningar som t.ex. åldersstruktur. Systemet spelar en viktig roll för att motverka att kommuner och regioner ska behöva ha en relativt hög skattesats på grund av strukturella och opåverkbara faktorer och därmed för att motverka stora skillnader i skattesats. Utjämningskommittén har i uppdrag att se över om utjämningssystemet uppfyller sitt syfte, och vid behov föreslå ändringar. Det kommunalekonomiska utjämnings- systemet ska dock inte utjämna för alla skillnader, t.ex. inte för på- verkbara faktorer såsom ambitionsnivå och effektivitet. En förmåga att driva verksamheter mer effektivt än andra kommuner respektive regioner kan skapa utrymme för en lägre skattesats, och en ineffek- tivt bedriven verksamhet kan leda till behov av en högre skattesats. För att motverka höga och ökande skattesatser kan det därför be- hövas ytterligare åtgärder riktade mot kommuner och regioner som syftar till att främja ett effektivt resursutnyttjande. 
  
 Utjämningskommittén ska enligt de ursprungliga direktiven under- söka om och i så fall hur utformningen av inkomstutjämningen på- verkar incitament att stimulera tillväxt i kommuner och regioner med olika strukturella förutsättningar, och genomgående i sitt arbete ana- lysera en eventuell påverkan av utjämningssystemet på utveckling och tillväxt. Bakgrunden till uppdraget är att inkomstutjämningen enligt ekonomisk teori kan vara tillväxthämmande, bl.a. genom att den kan leda till att skattesatser sätts högre eftersom den negativa effekten på arbetskraftsutbudet som inkomstskatten kan ge upphov till endast till mindre del drabbar den enskilda kommunen eller regionen. Mot bakgrund av de försämrade förutsättningarna för kommunsektorns finansiering framöver kan det finnas ett behov av åtgärder för att minska risken för negativa bieffekter av inkomstutjämningen på till- växten, t.ex. genom incitament som motverkar höjningar av skatte- satser. 
  
 Kommittén ska därför 
  
 •analysera orsakerna till skillnader i skattesatser mellan kommuner respektive mellan regioner, 
  
 •lämna förslag på åtgärder för att motverka höga och ökande skatte- satser i kommuner och regioner, inklusive åtgärder för att minska 
  
 852 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 2 
  
 risken för negativa bieffekter av inkomstutjämningen på tillväxten, och 
  
 •lämna nödvändiga författningsförslag. 
  
 Redovisning av uppdraget 
  
 Utredningstiden ligger fast. Uppdraget ska alltså redovisas senast den 3 maj 2024. 
  
 (Finansdepartementet) 
  
 853 
  
 Bilaga 3 
  
 Kommittédirektiv 2024:17 
  
 Tilläggsdirektiv till Utjämningskommittén (Fi 2022:03) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 8 februari 2024 
  
 Förlängd tid för uppdraget 
  
 Regeringen beslutade den 28 april 2022 kommittédirektiv om en ända- målsenlig kommunalekonomisk utjämning (dir. 2022:36). Uppdraget skulle enligt direktiven redovisas senast den 3 maj 2024. Genom till- läggsdirektiv som beslutades den 20 april 2023 (dir. 2023:56) utvid- gades uppdraget till att även omfatta åtgärder för att bl.a. motverka höga och ökande skattesatser. 
  
 Utredningstiden förlängs. Uppdraget ska i stället redovisas senast den 3 juli 2024. 
  
 (Finansdepartementet) 
  
 855 
  
 Bilaga 4 
  
 Samlade effekter av kommitténs förslag 
  
 I följande tabeller redovisas utfallet i utjämningssystemet för kommu- ner och regioner till följd av kommitténs förslag. Beräkningarna är gjorda i 2024 års nivå. Införandebidragen beräknas som att systemet skulle ha införts 2024. 
  
 Tabell 1 Effekter för kommuner, exkl. införandebidrag, utjämnings- året 2024 
  
 Tabell 2 Effekter för regioner, exkl. införandebidrag, utjämningsåret 2024 
  
 Tabell 3 Införandebidrag förändring och utfall för  
 LSS-utjämningen 
  utjämningsåren  
 2024–2029 
  
 Tabell 4 Införandebidrag och fast tillägg för kommuner utjämnings- åren  
 2024–2027 
  
 Tabell 5 Införandebidrag och fast tillägg för regioner utjämnings- åren  
 2024–2025 
  
 Tabell 6 Förändring kostnadsutjämning per delmodell för kommu- ner (ny indelning) 
  
 Tabell 7 Förändring kostnadsutjämning per delmodell för regioner (ny indelning) 
  
 857 
  
 Tabell 1 
  
 Effekter för kommuner, exkl. införandebidrag, utjämningsåret 2024 
  
 Kronor per invånare 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 14 654 
  
 607 
  
 2 951 
  
 -423 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 036 
  
 -440 
  
 Danderyd 
  
 -35 
  690 
  
 189 
  
 5 158 
  
 -1 
  426 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -28 
  101 
  
 -1 
  862 
  
 Ekerö 
  
 -5 
  248 
  
 420 
  
 3 738 
  
 -1 
  084 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 921 
  
 -1 
  289 
  
 Haninge 
  
 11 447 
  
 587 
  
 621 
  
 -1 
  569 
  
 702 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 201 
  
 -904 
  
 Huddinge 
  
 5 245 
  
 548 
  
 1 364 
  
 -739 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 9 040 
  
 -815 
  
 Järfälla 
  
 7 957 
  
 565 
  
 479 
  
 -968 
  
 241 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 11 108 
  
 -786 
  
 Lidingö 
  
 -20 
  631 
  
 303 
  
 3 205 
  
 -940 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -14 
  995 
  
 -1 
  261 
  
 Nacka 
  
 -8 
  206 
  
 398 
  
 1 453 
  
 -1 
  289 
  
 97 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -4 
  226 
  
 -1 
  419 
  
 Norrtälje 
  
 12 371 
  
 593 
  
 2 250 
  
 1 039 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 052 
  
 1 007 
  
 Nykvarn 
  
 5 023 
  
 547 
  
 -511 
  
 -3 
  072 
  
 1 527 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 8 470 
  
 -1 
  623 
  
 Nynäshamn 
  
 11 705 
  
 589 
  
 334 
  
 -465 
  
 53 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 14 523 
  
 -447 
  
 Salem 
  
 6 402 
  
 556 
  
 3 875 
  
 -1 
  044 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 708 
  
 -1 
  113 
  
 Sigtuna 
  
 12 483 
  
 594 
  
 3 239 
  
 -792 
  
 699 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 18 851 
  
 -124 
  
 Sollentuna 
  
 -5 
  389 
  
 419 
  
 2 136 
  
 -466 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -822 
  
 -672 
  
 Solna 
  
 -7 
  286 
  
 405 
  
 -7 
  755 
  
 149 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -12 
  610 
  
 -71 
  
 Stockholm 
  
 -6 
  820 
  
 407 
  
 -2 
  565 
  
 -1 
  425 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -6 
  954 
  
 -1 
  642 
  
 Sundbyberg 
  
 -438 
  
 456 
  
 -5 
  864 
  
 -1 
  228 
  
 936 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -2 
  935 
  
 -461 
  
 Södertälje 
  
 14 129 
  
 605 
  
 2 496 
  
 -255 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 055 
  
 -275 
  
 Tyresö 
  
 590 
  
 519 
  
 1 816 
  
 -978 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 4 837 
  
 -1 
  083 
  
 Täby 
  
 -10 
  961 
  
 376 
  
 1 022 
  
 -1 
  791 
  
 662 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -6 
  846 
  
 -1 
  377 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Upplands Väsby 
  
 9 888 
  
 577 
  
 1 035 
  
 -1 
  539 
  
 937 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 14 291 
  
 -649 
  
 Upplands-Bro 
  
 11 862 
  
 590 
  
 1 891 
  
 -1 
  877 
  
 821 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 005 
  
 -1 
  091 
  
 Vallentuna 
  
 1 601 
  
 526 
  
 677 
  
 -1 
  337 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 4 708 
  
 -1 
  436 
  
 Vaxholm 
  
 Cook 
  521 
  
 388 
  
 -332 
  
 -1 
  476 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -7 
  423 
  
 -1 
  713 
  
 Värmdö 
  
 -511 
  
 456 
  
 -1 
  330 
  
 -1 
  424 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 589 
  
 -1 
  593 
  
 Österåker 
  
 1 345 
  
 524 
  
 -498 
  
 -1 
  667 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 3 278 
  
 -1 
  767 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 11 309 
  
 589 
  
 475 
  
 Rogers 
  
 21 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 14 236 
  
 -274 
  
 Heby 
  
 16 916 
  
 623 
  
 2 932 
  
 773 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 279 
  
 772 
  
 Håbo 
  
 6 890 
  
 561 
  
 -3 
  806 
  
 -2 
  019 
  
 183 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 5 698 
  
 -1 
  900 
  
 Knivsta 
  
 4 482 
  
 546 
  
 -911 
  
 -2 
  636 
  
 780 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 6 782 
  
 -1 
  934 
  
 Tierp 
  
 16 083 
  
 618 
  
 4 593 
  
 1 667 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 23 107 
  
 1 661 
  
 Uppsala 
  
 9 475 
  
 577 
  
 -5 
  494 
  
 -1 
  267 
  
 317 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 6 729 
  
 -997 
  
 Älvkarleby 
  
 14 396 
  
 608 
  
 1 976 
  
 795 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 18 802 
  
 778 
  
 Östhammar 
  
 10 433 
  
 583 
  
 253 
  
 809 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 13 117 
  
 768 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 16 239 
  
 635 
  
 2 537 
  
 356 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 21 207 
  
 367 
  
 Flen 
  
 18 753 
  
 651 
  
 7 551 
  
 2 653 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 28 735 
  
 2 679 
  
 Gnesta 
  
 12 871 
  
 615 
  
 1 127 
  
 -84 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 16 429 
  
 -94 
  
 Katrineholm 
  
 16 284 
  
 636 
  
 4 063 
  
 1 426 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 778 
  
 1 437 
  
 Nyköping 
  
 12 876 
  
 615 
  
 2 945 
  
 778 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 18 252 
  
 768 
  
 Oxelösund 
  
 15 274 
  
 630 
  
 2 898 
  
 -40 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 602 
  
 -35 
  
 Strängnäs 
  
 9 202 
  
 593 
  
 -183 
  
 -650 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 11 450 
  
 -681 
  
 Trosa 
  
 6 927 
  
 580 
  
 -2 
  940 
  
 -1 
  553 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 6 417 
  
 -1 
  598 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Vingåker 
  
 18 687 
  
 650 
  
 5 058 
  
 1 994 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 26 176 
  
 2 019 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 14 001 
  
 601 
  
 904 
  
 1 238 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 336 
  
 1 215 
  
 Finspång 
  
 12 579 
  
 591 
  
 2 000 
  
 1 022 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 010 
  
 989 
  
 Kinda 
  
 13 856 
  
 600 
  
 4 695 
  
 571 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 981 
  
 546 
  
 Linköping 
  
 9 425 
  
 572 
  
 -3 
  956 
  
 -424 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 7 900 
  
 -477 
  
 Mjölby 
  
 12 242 
  
 590 
  
 -49 
  
 254 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 14 623 
  
 219 
  
 Motala 
  
 14 627 
  
 605 
  
 1 366 
  
 662 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 18 424 
  
 642 
  
 Norrköping 
  
 12 264 
  
 590 
  
 -424 
  
 -24 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 14 270 
  
 -59 
  
 Söderköping 
  
 12 253 
  
 589 
  
 768 
  
 938 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 452 
  
 903 
  
 Vadstena 
  
 10 224 
  
 577 
  
 661 
  
 1 225 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 13 316 
  
 1 177 
  
 Valdemarsvik 
  
 17 202 
  
 621 
  
 2 216 
  
 1 672 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 21 849 
  
 1 669 
  
 Brewer 
  
 15 107 
  
 608 
  
 5 917 
  
 863 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 23 455 
  
 846 
  
 Åtvidaberg 
  
 14 301 
  
 603 
  
 400 
  
 899 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 131 
  
 877 
  
 Ödeshög 
  
 15 672 
  
 611 
  
 3 992 
  
 2 500 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 095 
  
 2 486 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 14 254 
  
 607 
  
 1 568 
  
 1 071 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 18 252 
  
 1 053 
  
 Eksjö 
  
 13 832 
  
 604 
  
 3 354 
  
 1 666 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 617 
  
 1 645 
  
 Gislaved 
  
 12 220 
  
 595 
  
 2 545 
  
 1 405 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 195 
  
 1 375 
  
 Gnosjö 
  
 10 627 
  
 585 
  
 1 245 
  
 2 149 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 14 302 
  
 2 109 
  
 Habo 
  
 13 221 
  
 601 
  
 2 004 
  
 -1 
  017 
  
 207 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 862 
  
 -834 
  
 Jönköping 
  
 10 597 
  
 584 
  
 -2 
  904 
  
 30 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 10 124 
  
 -10 
  
 Meyer 
  
 16 097 
  
 618 
  
 -401 
  
 816 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 18 127 
  
 810 
  
 Nässjö 
  
 15 720 
  
 616 
  
 4 071 
  
 2 048 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 222 
  
 2 039 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Sävsjö 
  
 17 802 
  
 629 
  
 6 749 
  
 2 215 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 26 982 
  
 2 220 
  
 Tranås 
  
 15 626 
  
 616 
  
 2 421 
  
 517 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 477 
  
 508 
  
 Vaggeryd 
  
 12 663 
  
 597 
  
 733 
  
 525 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 827 
  
 498 
  
 Vetlanda 
  
 14 682 
  
 609 
  
 4 067 
  
 1 857 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 21 180 
  
 1 842 
  
 Värnamo 
  
 9 708 
  
 578 
  
 -136 
  
 1 164 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 003 
  
 1 118 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 17 570 
  
 641 
  
 6 114 
  
 2 121 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 26 115 
  
 2 137 
  
 Lessebo 
  
 19 922 
  
 656 
  
 8 872 
  
 2 701 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 31 224 
  
 2 732 
  
 Ljungby 
  
 13 615 
  
 617 
  
 1 602 
  
 2 073 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 648 
  
 2 066 
  
 Markaryd 
  
 17 475 
  
 641 
  
 3 952 
  
 2 108 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 23 858 
  
 2 124 
  
 Tingsryd 
  
 17 771 
  
 642 
  
 6 690 
  
 3 195 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 26 892 
  
 3 213 
  
 Uppvidinge 
  
 16 875 
  
 637 
  
 7 741 
  
 2 721 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 27 047 
  
 2 734 
  
 Växjö 
  
 12 775 
  
 612 
  
 -1 
  838 
  
 302 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 13 368 
  
 289 
  
 Älmhult 
  
 9 254 
  
 591 
  
 5 457 
  
 1 661 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 142 
  
 1 627 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 16 886 
  
 650 
  
 1 481 
  
 2 288 
  
 0 
  
 233 
  
 0 
  
 -75 
  
 -625 
  
 21 031 
  
 2 238 
  
 Emmaboda 
  
 16 778 
  
 649 
  
 6 126 
  
 2 403 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 25 335 
  
 2 427 
  
 Hultsfred 
  
 20 506 
  
 672 
  
 8 810 
  
 3 475 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 31 746 
  
 3 522 
  
 Högsby 
  
 21 783 
  
 679 
  
 10 739 
  
 2 361 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 34 953 
  
 2 415 
  
 Kalmar 
  
 12 650 
  
 625 
  
 -2 
  916 
  
 131 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 165 
  
 132 
  
 Mönsterås 
  
 15 108 
  
 639 
  
 3 262 
  
 2 050 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 801 
  
 2 065 
  
 Mörbylånga 
  
 15 124 
  
 640 
  
 122 
  
 832 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 677 
  
 848 
  
 Nybro 
  
 19 360 
  
 665 
  
 5 005 
  
 1 878 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 26 796 
  
 1 919 
  
 Oskarshamn 
  
 11 508 
  
 618 
  
 1 342 
  
 1 747 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 281 
  
 1 741 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Torsås 
  
 18 430 
  
 660 
  
 3 407 
  
 3 032 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 24 267 
  
 3 067 
  
 Vimmerby 
  
 15 390 
  
 641 
  
 1 689 
  
 1 507 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 510 
  
 1 523 
  
 Västervik 
  
 15 534 
  
 643 
  
 2 548 
  
 1 676 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 512 
  
 1 694 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 15 598 
  
 514 
  
 -980 
  
 1 726 
  
 0 
  
 1 192 
  
 0 
  
 -124 
  
 -625 
  
 18 241 
  
 1 492 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 13 116 
  
 599 
  
 -232 
  
 267 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 315 
  
 242 
  
 Karlskrona 
  
 11 166 
  
 587 
  
 -1 
  533 
  
 644 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 064 
  
 606 
  
 Olofström 
  
 14 498 
  
 608 
  
 3 242 
  
 1 883 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 171 
  
 1 866 
  
 Ronneby 
  
 17 407 
  
 626 
  
 5 606 
  
 1 310 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 25 444 
  
 1 311 
  
 Sölvesborg 
  
 12 214 
  
 594 
  
 -1 
  624 
  
 496 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 13 020 
  
 465 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 18 974 
  
 648 
  
 1 142 
  
 -333 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 547 
  
 -310 
  
 Bromölla 
  
 15 789 
  
 629 
  
 1 636 
  
 570 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 855 
  
 574 
  
 Burlöv 
  
 16 836 
  
 635 
  
 2 202 
  
 -389 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 21 469 
  
 -378 
  
 Båstad 
  
 8 097 
  
 583 
  
 726 
  
 526 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 11 253 
  
 484 
  
 Eslöv 
  
 13 838 
  
 618 
  
 1 267 
  
 127 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 535 
  
 120 
  
 Helsingborg 
  
 10 728 
  
 598 
  
 575 
  
 -62 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 13 734 
  
 -88 
  
 Hässleholm 
  
 16 281 
  
 631 
  
 2 134 
  
 669 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 846 
  
 676 
  
 Höganäs 
  
 8 536 
  
 585 
  
 -807 
  
 -256 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 10 160 
  
 -296 
  
 Hörby 
  
 14 386 
  
 620 
  
 213 
  
 246 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 030 
  
 242 
  
 Höör 
  
 13 619 
  
 616 
  
 -378 
  
 -374 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 671 
  
 -383 
  
 Klippan 
  
 17 435 
  
 639 
  
 879 
  
 725 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 744 
  
 739 
  
 Kristianstad 
  
 14 360 
  
 621 
  
 2 341 
  
 492 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 131 
  
 488 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Kävlinge 
  
 4 549 
  
 561 
  
 -603 
  
 -1 
  353 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 6 376 
  
 -1 
  417 
  
 Landskrona 
  
 16 626 
  
 634 
  
 1 710 
  
 458 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 767 
  
 467 
  
 Lomma 
  
 -6 
  943 
  
 426 
  
 2 206 
  
 -2 
  244 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -342 
  
 -625 
  
 -2 
  306 
  
 -2 
  784 
  
 Lund 
  
 10 150 
  
 595 
  
 -6 
  017 
  
 -812 
  
 368 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 6 932 
  
 -474 
  
 Malmö 
  
 15 644 
  
 628 
  
 641 
  
 -199 
  
 305 
  
 0 
  
 0 
  
 -32 
  
 -625 
  
 19 021 
  
 77 
  
 Osby 
  
 16 003 
  
 630 
  
 5 310 
  
 1 811 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 23 744 
  
 1 817 
  
 Perstorp 
  
 20 752 
  
 659 
  
 9 261 
  
 1 394 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 32 444 
  
 1 428 
  
 Simrishamn 
  
 13 636 
  
 616 
  
 1 578 
  
 1 144 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 645 
  
 1 135 
  
 Sjöbo 
  
 14 107 
  
 619 
  
 -1 
  020 
  
 451 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 517 
  
 445 
  
 Skurup 
  
 14 489 
  
 621 
  
 -1 
  730 
  
 -121 
  
 38 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 228 
  
 -86 
  
 Staffanstorp 
  
 7 823 
  
 581 
  
 1 501 
  
 -2 
  041 
  
 377 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 131 
  
 -1 
  708 
  
 Svalöv 
  
 15 152 
  
 625 
  
 804 
  
 581 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 18 387 
  
 581 
  
 Svedala 
  
 10 965 
  
 600 
  
 975 
  
 -1 
  616 
  
 80 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 14 451 
  
 -1 
  560 
  
 Tomelilla 
  
 17 990 
  
 642 
  
 2 038 
  
 422 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 459 
  
 439 
  
 Trelleborg 
  
 13 867 
  
 618 
  
 -556 
  
 -504 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 741 
  
 -511 
  
 Vellinge 
  
 -4 
  074 
  
 448 
  
 -592 
  
 -1 
  415 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -2 
  236 
  
 -1 
  592 
  
 Ystad 
  
 10 922 
  
 600 
  
 -1 
  945 
  
 -115 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 11 407 
  
 -140 
  
 Åstorp 
  
 19 324 
  
 650 
  
 3 324 
  
 -29 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 25 079 
  
 -4 
  
 Ängelholm 
  
 10 454 
  
 597 
  
 -871 
  
 -620 
  
 183 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 196 
  
 -465 
  
 Örkelljunga 
  
 17 793 
  
 641 
  
 2 633 
  
 988 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 856 
  
 1 004 
  
 Östra Göinge 
  
 18 896 
  
 648 
  
 6 604 
  
 1 239 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 27 931 
  
 1 263 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 14 285 
  
 611 
  
 638 
  
 891 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 353 
  
 877 
  
 Halmstad 
  
 12 340 
  
 598 
  
 -1 
  603 
  
 -109 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 13 168 
  
 -136 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Hylte 
  
 17 754 
  
 632 
  
 8 095 
  
 2 333 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 28 280 
  
 2 341 
  
 Kungsbacka 
  
 -991 
  
 458 
  
 -1 
  193 
  
 -1 
  208 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 247 
  
 -1 
  374 
  
 Laholm 
  
 15 123 
  
 616 
  
 -242 
  
 682 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 312 
  
 673 
  
 Varberg 
  
 10 224 
  
 585 
  
 -2 
  430 
  
 -115 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 10 225 
  
 -155 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 9 503 
  
 584 
  
 -194 
  
 -1 
  136 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 11 740 
  
 -1 
  177 
  
 Alingsås 
  
 10 354 
  
 589 
  
 140 
  
 -374 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 925 
  
 -409 
  
 Bengtsfors 
  
 18 245 
  
 637 
  
 7 843 
  
 3 210 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 28 519 
  
 3 223 
  
 Bollebygd 
  
 8 848 
  
 580 
  
 231 
  
 488 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 11 509 
  
 443 
  
 Borås 
  
 12 067 
  
 599 
  
 34 
  
 -263 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 14 532 
  
 -288 
  
 Rivera 
  
 18 327 
  
 638 
  
 5 150 
  
 239 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 25 908 
  
 253 
  
 Essunga 
  
 16 439 
  
 627 
  
 3 434 
  
 1 685 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 304 
  
 1 687 
  
 Falköping 
  
 15 751 
  
 622 
  
 5 001 
  
 1 441 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 23 183 
  
 1 438 
  
 Färgelanda 
  
 17 493 
  
 633 
  
 5 940 
  
 2 983 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 25 864 
  
 2 992 
  
 Grästorp 
  
 11 458 
  
 596 
  
 -27 
  
 877 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 13 862 
  
 848 
  
 Gullspång 
  
 19 318 
  
 644 
  
 6 823 
  
 3 703 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 28 572 
  
 3 723 
  
 Göteborg 
  
 6 061 
  
 563 
  
 -2 
  640 
  
 -298 
  
 272 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 6 124 
  
 -88 
  
 Götene 
  
 13 415 
  
 608 
  
 -202 
  
 1 250 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 643 
  
 1 233 
  
 Herrljunga 
  
 14 189 
  
 613 
  
 1 090 
  
 1 251 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 710 
  
 1 239 
  
 Hjo 
  
 14 464 
  
 614 
  
 399 
  
 555 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 294 
  
 545 
  
 Härryda 
  
 2 021 
  
 538 
  
 -149 
  
 -1 
  391 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 4 303 
  
 -1 
  477 
  
 Karlsborg 
  
 14 071 
  
 612 
  
 1 350 
  
 2 211 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 851 
  
 2 198 
  
 Kungälv 
  
 5 990 
  
 562 
  
 -1 
  114 
  
 -1 
  056 
  
 388 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 7 695 
  
 -731 
  
 Lerum 
  
 3 979 
  
 550 
  
 1 572 
  
 -1 
  203 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 7 982 
  
 -1 
  278 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Lidköping 
  
 10 633 
  
 591 
  
 -297 
  
 527 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 766 
  
 493 
  
 Lilla Edet 
  
 12 885 
  
 605 
  
 -490 
  
 -324 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 14 826 
  
 -344 
  
 Lysekil 
  
 10 566 
  
 590 
  
 2 257 
  
 1 048 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 254 
  
 1 014 
  
 Mariestad 
  
 13 572 
  
 609 
  
 244 
  
 1 112 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 16 247 
  
 1 096 
  
 Mark 
  
 13 650 
  
 610 
  
 1 782 
  
 983 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 863 
  
 968 
  
 Mellerud 
  
 19 615 
  
 646 
  
 6 503 
  
 2 800 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 28 549 
  
 2 821 
  
 Munkedal 
  
 16 602 
  
 627 
  
 4 406 
  
 1 968 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 23 439 
  
 1 971 
  
 Mölndal 
  
 506 
  
 526 
  
 -3 
  301 
  
 -572 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 -364 
  
 -671 
  
 Orust 
  
 10 900 
  
 592 
  
 -682 
  
 1 088 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 649 
  
 1 056 
  
 Partille 
  
 4 126 
  
 551 
  
 519 
  
 -637 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 7 075 
  
 -711 
  
 Skara 
  
 12 505 
  
 603 
  
 1 951 
  
 1 420 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 16 886 
  
 1 398 
  
 Skövde 
  
 9 748 
  
 585 
  
 -2 
  736 
  
 190 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 9 443 
  
 151 
  
 Sotenäs 
  
 7 040 
  
 569 
  
 -2 
  615 
  
 1 785 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 6 856 
  
 1 729 
  
 Stenungsund 
  
 3 786 
  
 549 
  
 -942 
  
 -933 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 5 275 
  
 -1 
  009 
  
 Strömstad 
  
 19 489 
  
 646 
  
 2 464 
  
 1 078 
  
 0 
  
 680 
  
 0 
  
 -103 
  
 -625 
  
 25 063 
  
 996 
  
 Svenljunga 
  
 16 331 
  
 626 
  
 2 812 
  
 889 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 21 574 
  
 890 
  
 Tanum 
  
 13 905 
  
 611 
  
 1 933 
  
 1 568 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 18 269 
  
 1 555 
  
 Tibro 
  
 17 219 
  
 632 
  
 2 888 
  
 1 360 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 537 
  
 1 367 
  
 Tidaholm 
  
 15 150 
  
 619 
  
 1 523 
  
 1 176 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 103 
  
 1 170 
  
 Tjörn 
  
 3 593 
  
 548 
  
 -1 
  645 
  
 78 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 4 379 
  
 1 
  
 Tranemo 
  
 13 018 
  
 605 
  
 2 448 
  
 1 591 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 897 
  
 1 572 
  
 Trollhättan 
  
 12 398 
  
 602 
  
 649 
  
 520 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 477 
  
 497 
  
 Töreboda 
  
 18 025 
  
 637 
  
 3 053 
  
 2 095 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 23 508 
  
 2 107 
  
 Uddevalla 
  
 12 261 
  
 601 
  
 1 944 
  
 170 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 16 636 
  
 147 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Ulricehamn 
  
 13 209 
  
 606 
  
 1 073 
  
 1 008 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 16 713 
  
 990 
  
 Vara 
  
 15 449 
  
 620 
  
 2 939 
  
 1 888 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 819 
  
 1 884 
  
 Vårgårda 
  
 14 430 
  
 614 
  
 2 256 
  
 842 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 117 
  
 831 
  
 Vänersborg 
  
 14 409 
  
 614 
  
 2 603 
  
 617 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 442 
  
 606 
  
 Åmål 
  
 17 899 
  
 636 
  
 6 381 
  
 2 669 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 26 711 
  
 2 680 
  
 Öckerö 
  
 3 872 
  
 549 
  
 -945 
  
 461 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 5 358 
  
 386 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 16 278 
  
 638 
  
 2 813 
  
 1 553 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 21 522 
  
 1 567 
  
 Eda 
  
 22 832 
  
 677 
  
 5 611 
  
 3 338 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -294 
  
 -625 
  
 30 873 
  
 3 096 
  
 Filipstad 
  
 20 891 
  
 665 
  
 10 136 
  
 2 533 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 33 458 
  
 2 573 
  
 Forshaga 
  
 16 893 
  
 642 
  
 1 720 
  
 819 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 21 043 
  
 836 
  
 Grums 
  
 16 352 
  
 638 
  
 2 631 
  
 1 897 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 21 414 
  
 1 910 
  
 Hagfors 
  
 18 169 
  
 650 
  
 4 710 
  
 1 566 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -263 
  
 -625 
  
 25 309 
  
 1 328 
  
 Hammarö 
  
 6 693 
  
 581 
  
 38 
  
 -1 
  093 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 9 161 
  
 -1 
  137 
  
 Karlstad 
  
 11 422 
  
 609 
  
 -4 
  218 
  
 -131 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 9 634 
  
 -147 
  
 Kil 
  
 15 356 
  
 632 
  
 2 607 
  
 730 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 394 
  
 737 
  
 Kristinehamn 
  
 17 149 
  
 644 
  
 1 701 
  
 1 132 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 21 280 
  
 1 151 
  
 Munkfors 
  
 21 392 
  
 668 
  
 9 582 
  
 3 744 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -316 
  
 -625 
  
 33 405 
  
 3 471 
  
 Storfors 
  
 14 542 
  
 627 
  
 3 431 
  
 2 949 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 404 
  
 2 952 
  
 Sunne 
  
 15 994 
  
 636 
  
 2 062 
  
 1 331 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 487 
  
 1 343 
  
 Säffle 
  
 18 677 
  
 652 
  
 6 065 
  
 2 683 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 27 173 
  
 2 710 
  
 Torsby 
  
 17 755 
  
 647 
  
 4 727 
  
 -383 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -13 
  
 -625 
  
 24 913 
  
 -374 
  
 Årjäng 
  
 22 824 
  
 677 
  
 4 079 
  
 874 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -4 
  
 -625 
  
 29 333 
  
 922 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 11 698 
  
 588 
  
 -171 
  
 1 215 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 13 958 
  
 1 178 
  
 Degerfors 
  
 15 592 
  
 612 
  
 2 964 
  
 1 457 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 987 
  
 1 444 
  
 Hallsberg 
  
 15 307 
  
 610 
  
 2 885 
  
 1 211 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 623 
  
 1 197 
  
 Hällefors 
  
 18 547 
  
 631 
  
 10 563 
  
 1 104 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -477 
  
 -625 
  
 31 541 
  
 633 
  
 Karlskoga 
  
 12 156 
  
 591 
  
 721 
  
 202 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 15 308 
  
 168 
  
 Kumla 
  
 14 097 
  
 602 
  
 -177 
  
 -379 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 16 351 
  
 -401 
  
 Laxå 
  
 16 179 
  
 616 
  
 6 893 
  
 3 915 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 25 503 
  
 3 907 
  
 Lekeberg 
  
 12 977 
  
 596 
  
 1 866 
  
 -291 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 274 
  
 -320 
  
 Lindesberg 
  
 14 341 
  
 605 
  
 2 549 
  
 1 252 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 320 
  
 1 232 
  
 Ljusnarsberg 
  
 18 187 
  
 629 
  
 6 924 
  
 355 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -353 
  
 -625 
  
 27 542 
  
 6 
  
 Gutierrez 
  
 13 275 
  
 598 
  
 2 339 
  
 1 171 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 18 045 
  
 1 144 
  
 Örebro 
  
 12 199 
  
 591 
  
 -2 
  300 
  
 -415 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 330 
  
 -449 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 14 948 
  
 635 
  
 417 
  
 618 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 795 
  
 628 
  
 Fagersta 
  
 15 881 
  
 640 
  
 6 625 
  
 1 516 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 24 937 
  
 1 531 
  
 Hallstahammar 
  
 16 012 
  
 641 
  
 1 209 
  
 -142 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -80 
  
 -625 
  
 19 652 
  
 -206 
  
 Kungsör 
  
 15 222 
  
 636 
  
 2 765 
  
 1 009 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 418 
  
 1 021 
  
 Köping 
  
 15 580 
  
 639 
  
 2 223 
  
 629 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 233 
  
 643 
  
 David 
  
 15 453 
  
 638 
  
 4 553 
  
 2 227 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 437 
  
 2 241 
  
 Sala 
  
 15 974 
  
 641 
  
 1 691 
  
 971 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 095 
  
 987 
  
 Skinnskatteberg 
  
 17 356 
  
 649 
  
 4 301 
  
 1 458 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -396 
  
 -625 
  
 24 088 
  
 1 087 
  
 Surahammar 
  
 15 118 
  
 636 
  
 1 481 
  
 1 126 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 030 
  
 1 138 
  
 Västerås 
  
 9 894 
  
 605 
  
 -615 
  
 -283 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 11 710 
  
 -302 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Dalarna län 
  
 Avesta 
  
 14 606 
  
 617 
  
 3 845 
  
 1 528 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 20 881 
  
 1 520 
  
 Borlänge 
  
 14 653 
  
 618 
  
 2 807 
  
 561 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 890 
  
 554 
  
 Falun 
  
 10 382 
  
 592 
  
 -11 
  
 601 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 12 801 
  
 568 
  
 Gagnef 
  
 15 070 
  
 621 
  
 2 229 
  
 1 301 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 19 729 
  
 1 297 
  
 Hedemora 
  
 16 069 
  
 627 
  
 4 157 
  
 2 496 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 656 
  
 2 498 
  
 Leksand 
  
 13 668 
  
 611 
  
 297 
  
 1 361 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 16 395 
  
 1 347 
  
 Ludvika 
  
 15 047 
  
 620 
  
 6 227 
  
 2 183 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -153 
  
 -625 
  
 23 704 
  
 2 025 
  
 Malung-Sälen 
  
 14 274 
  
 615 
  
 1 961 
  
 1 624 
  
 0 
  
 1 292 
  
 0 
  
 110 
  
 -625 
  
 19 957 
  
 1 724 
  
 Mora 
  
 14 228 
  
 615 
  
 656 
  
 90 
  
 0 
  
 65 
  
 0 
  
 -47 
  
 -625 
  
 17 379 
  
 33 
  
 Orsa 
  
 18 128 
  
 639 
  
 2 813 
  
 -624 
  
 0 
  
 170 
  
 0 
  
 -222 
  
 -625 
  
 23 541 
  
 -832 
  
 Rättvik 
  
 15 893 
  
 626 
  
 3 764 
  
 1 730 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 087 
  
 1 731 
  
 Smedjebacken 
  
 14 017 
  
 614 
  
 1 163 
  
 2 239 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -277 
  
 -625 
  
 17 610 
  
 1 951 
  
 Säter 
  
 13 706 
  
 612 
  
 743 
  
 1 073 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 16 879 
  
 1 060 
  
 Vansbro 
  
 18 055 
  
 639 
  
 6 515 
  
 1 258 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 27 000 
  
 1 272 
  
 Älvdalen 
  
 17 391 
  
 635 
  
 8 145 
  
 1 509 
  
 0 
  
 1 536 
  
 127 
  
 -498 
  
 -625 
  
 29 629 
  
 1 021 
  
 Leonard 
  
 Bollnäs 
  
 17 155 
  
 629 
  
 4 359 
  
 2 016 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -347 
  
 -625 
  
 23 944 
  
 1 673 
  
 Gävle 
  
 10 408 
  
 587 
  
 -943 
  
 187 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 11 896 
  
 150 
  
 Hofors 
  
 13 382 
  
 606 
  
 1 911 
  
 2 149 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 723 
  
 2 130 
  
 Hudiksvall 
  
 13 005 
  
 603 
  
 1 479 
  
 1 789 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 16 915 
  
 1 768 
  
 Ljusdal 
  
 16 819 
  
 627 
  
 4 818 
  
 1 707 
  
 0 
  
 168 
  
 0 
  
 -294 
  
 -625 
  
 24 236 
  
 1 415 
  
 Nordanstig 
  
 17 959 
  
 634 
  
 5 180 
  
 1 066 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 25 569 
  
 1 075 
  
 Ockelbo 
  
 16 117 
  
 622 
  
 4 694 
  
 1 104 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 23 242 
  
 1 101 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Ovanåker 
  
 17 919 
  
 633 
  
 4 513 
  
 1 293 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 24 863 
  
 1 301 
  
 Sandviken 
  
 12 216 
  
 598 
  
 3 165 
  
 1 517 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 812 
  
 1 490 
  
 Söderhamn 
  
 15 990 
  
 622 
  
 4 619 
  
 2 101 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 23 040 
  
 2 098 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 16 579 
  
 664 
  
 3 295 
  
 1 863 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 22 305 
  
 1 903 
  
 Kramfors 
  
 18 241 
  
 673 
  
 4 978 
  
 2 494 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -107 
  
 -625 
  
 25 650 
  
 2 436 
  
 Sollefteå 
  
 19 031 
  
 677 
  
 8 436 
  
 1 864 
  
 0 
  
 170 
  
 0 
  
 -301 
  
 -625 
  
 30 068 
  
 1 616 
  
 Sundsvall 
  
 9 835 
  
 625 
  
 -740 
  
 571 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 11 526 
  
 572 
  
 Fitzgerald 
  
 12 876 
  
 643 
  
 -928 
  
 830 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 14 378 
  
 848 
  
 Ånge 
  
 16 389 
  
 662 
  
 5 159 
  
 424 
  
 0 
  
 238 
  
 0 
  
 -86 
  
 -625 
  
 24 217 
  
 376 
  
 Örnsköldsvik 
  
 12 868 
  
 642 
  
 2 596 
  
 1 622 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 17 895 
  
 1 640 
  
 Jämtlands län 
  
 Hart 
  
 19 641 
  
 662 
  
 10 172 
  
 485 
  
 0 
  
 1 356 
  
 0 
  
 -33 
  
 -625 
  
 33 600 
  
 489 
  
 Bräcke 
  
 18 756 
  
 657 
  
 9 731 
  
 634 
  
 0 
  
 1 200 
  
 0 
  
 -118 
  
 -625 
  
 32 118 
  
 548 
  
 Härjedalen 
  
 16 094 
  
 641 
  
 4 941 
  
 1 786 
  
 0 
  
 2 165 
  
 0 
  
 61 
  
 -625 
  
 25 631 
  
 1 863 
  
 Krokom 
  
 15 768 
  
 639 
  
 6 308 
  
 714 
  
 0 
  
 639 
  
 0 
  
 -131 
  
 -625 
  
 25 146 
  
 598 
  
 Ragunda 
  
 19 645 
  
 662 
  
 12 034 
  
 669 
  
 0 
  
 271 
  
 0 
  
 -13 
  
 -625 
  
 34 380 
  
 693 
  
 Strömsund 
  
 18 301 
  
 655 
  
 11 065 
  
 1 424 
  
 0 
  
 1 528 
  
 0 
  
 -237 
  
 -625 
  
 33 324 
  
 1 217 
  
 Åre 
  
 14 771 
  
 634 
  
 -214 
  
 295 
  
 0 
  
 1 405 
  
 0 
  
 -107 
  
 -625 
  
 18 392 
  
 197 
  
 Östersund 
  
 13 042 
  
 624 
  
 -1 
  232 
  
 730 
  
 0 
  
 167 
  
 0 
  
 -174 
  
 -625 
  
 14 407 
  
 555 
  
 Västerbottens län 
  
 Hammond 
  
 20 125 
  
 674 
  
 13 945 
  
 3 126 
  
 0 
  
 186 
  
 0 
  
 -246 
  
 -625 
  
 36 686 
  
 2 929 
  
 Dorotea 
  
 17 155 
  
 656 
  
 18 929 
  
 4 436 
  
 0 
  
 2 226 
  
 0 
  
 61 
  
 -625 
  
 40 740 
  
 4 528 
  
 Lycksele 
  
 15 545 
  
 646 
  
 5 695 
  
 1 370 
  
 0 
  
 1 893 
  
 0 
  
 101 
  
 -625 
  
 25 564 
  
 1 493 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Malå 
  
 15 901 
  
 648 
  
 13 945 
  
 4 120 
  
 0 
  
 Nordmaling 
  
 16 776 
  
 654 
  
 5 157 
  
 246 
  
 0 
  
 Norsjö 
  
 17 362 
  
 657 
  
 9 919 
  
 1 620 
  
 0 
  
 Robertsfors 
  
 17 050 
  
 655 
  
 5 033 
  
 270 
  
 0 
  
 Skellefteå 
  
 11 283 
  
 622 
  
 402 
  
 1 858 
  
 1 037 
  
 Sorsele 
  
 18 302 
  
 662 
  
 13 762 
  
 849 
  
 0 
  
 Storuman 
  
 17 293 
  
 657 
  
 9 271 
  
 690 
  
 0 
  
 Umeå 
  
 11 151 
  
 621 
  
 -6 
  324 
  
 125 
  
 0 
  
 Vilhelmina 
  
 18 736 
  
 665 
  
 9 271 
  
 -634 
  
 0 
  
 Vindeln 
  
 18 586 
  
 664 
  
 9 482 
  
 277 
  
 0 
  
 Vännäs 
  
 15 300 
  
 645 
  
 2 446 
  
 758 
  
 0 
  
 Åsele 
  
 19 220 
  
 668 
  
 12 356 
  
 3 805 
  
 0 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 12 137 
  
 625 
  
 13 564 
  
 2 121 
  
 0 
  
 Arvidsjaur 
  
 13 554 
  
 632 
  
 6 941 
  
 -129 
  
 0 
  
 Boden 
  
 10 880 
  
 617 
  
 -699 
  
 1 355 
  
 0 
  
 Gällivare 
  
 289 
  
 529 
  
 2 375 
  
 811 
  
 0 
  
 Haparanda 
  
 18 432 
  
 661 
  
 6 929 
  
 1 728 
  
 0 
  
 Jokkmokk 
  
 12 678 
  
 628 
  
 7 986 
  
 2 246 
  
 0 
  
 Kalix 
  
 12 920 
  
 629 
  
 2 631 
  
 538 
  
 0 
  
 Kiruna 
  
 746 
  
 558 
  
 278 
  
 1 067 
  
 0 
  
 Luleå 
  
 7 579 
  
 598 
  
 -4 
  470 
  
 121 
  
 0 
  
 Pajala 
  
 15 402 
  
 644 
  
 12 313 
  
 -881 
  
 0 
  
 Piteå 
  
 9 948 
  
 612 
  
 -1 
  981 
  
 1 829 
  
 0 
  
 2 114 
  
 0 
  
 91 
  
 -625 
  
 34 391 
  
 4 235 
  
 186 
  
 0 
  
 -247 
  
 -625 
  
 24 549 
  
 28 
  
 1 423 
  
 0 
  
 56 
  
 -625 
  
 31 135 
  
 1 709 
  
 93 
  
 0 
  
 -289 
  
 -625 
  
 24 607 
  
 12 
  
 112 
  
 0 
  
 Cook 
  
 -625 
  
 15 265 
  
 2 884 
  
 2 299 
  
 0 
  
 63 
  
 -625 
  
 36 794 
  
 950 
  
 2 205 
  
 517 
  
 -431 
  
 -625 
  
 31 717 
  
 291 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -625 
  
 7 258 
  
 122 
  
 2 208 
  
 0 
  
 -174 
  
 -625 
  
 32 646 
  
 -768 
  
 266 
  
 0 
  
 -119 
  
 -625 
  
 30 765 
  
 197 
  
 0 
  
 0 
  
 -499 
  
 -625 
  
 20 177 
  
 280 
  
 2 136 
  
 0 
  
 104 
  
 -625 
  
 36 143 
  
 3 952 
  
 2 379 
  
 0 
  
 31 
  
 -625 
  
 30 511 
  
 2 152 
  
 2 133 
  
 0 
  
 -351 
  
 -625 
  
 25 059 
  
 -472 
  
 0 
  
 1 815 
  
 -500 
  
 -625 
  
 14 427 
  
 848 
  
 2 111 
  
 2 420 
  
 -411 
  
 -625 
  
 9 625 
  
 304 
  
 2 051 
  
 601 
  
 -415 
  
 -625 
  
 30 444 
  
 1 349 
  
 2 248 
  
 1 695 
  
 -421 
  
 -625 
  
 27 037 
  
 1 828 
  
 917 
  
 1 642 
  
 -459 
  
 -625 
  
 20 541 
  
 83 
  
 2 079 
  
 2 226 
  
 -441 
  
 -625 
  
 7 760 
  
 560 
  
 0 
  
 1 258 
  
 -500 
  
 -625 
  
 6 798 
  
 -406 
  
 2 342 
  
 1 652 
  
 -457 
  
 -625 
  
 34 139 
  
 -1 
  319 
  
 0 
  
 421 
  
 -500 
  
 -625 
  
 10 819 
  
 1 316 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Eftersläpning 
  
 Svagt 
  
 Del av fast 
  
 Reglerings- 
  
 Totalt 
  
 befolknings- 
  
 införande- 
  
 post 
  
 underlag 
  
 bidrag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag/ 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Älvsbyn 
  
 14 544 
  
 639 
  
 4 341 
  
 2 046 
  
 0 
  
 695 
  
 Sharp 
  
 -515 
  
 -625 
  
 22 952 
  
 1 545 
  
 Överkalix 
  
 16 473 
  
 650 
  
 11 984 
  
 1 356 
  
 0 
  
 1 121 
  
 1 800 
  
 -439 
  
 -625 
  
 33 809 
  
 943 
  
 Övertorneå 
  
 16 946 
  
 653 
  
 7 899 
  
 -1 
  149 
  
 0 
  
 2 074 
  
 2 208 
  
 -397 
  
 -625 
  
 31 558 
  
 -1 
  518 
  
 Tabell 2 
  
 Effekter för regioner, exkl. införandebidrag, utjämningsåret 2024 
  
 Kronor per invånare 
  
 Region 
  
 Inkomstutjämning 
  
 Kostnadsutjämning 
  
 Ersättning 
  
 Del av fast 
  
 Reglering- 
  
 Totalt 
  
 för efter- 
  
 införandebidrag 
  
 post 
  
 släpning 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förslag 
  
 Förändring 
  
 Stockholm 
  
 -1 
  126 
  
 172 
  
 -1 
  398 
  
 -403 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 -2 
  642 
  
 -1 
  078 
  
 Uppsala 
  
 5 942 
  
 1 012 
  
 -1 
  852 
  
 -1 
  061 
  
 48 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 4 020 
  
 -848 
  
 Södermanland 
  
 7 588 
  
 1 263 
  
 758 
  
 -150 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 8 228 
  
 266 
  
 Östergötland 
  
 7 105 
  
 1 146 
  
 -279 
  
 173 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 6 708 
  
 472 
  
 Jönköping 
  
 7 304 
  
 1 182 
  
 -215 
  
 -67 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 6 971 
  
 268 
  
 Kronoberg 
  
 7 588 
  
 1 256 
  
 101 
  
 96 
  
 0 
  
 0 
  
 -230 
  
 -847 
  
 7 571 
  
 275 
  
 Kalmar 
  
 7 481 
  
 1 284 
  
 2 581 
  
 405 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 9 944 
  
 842 
  
 Gotland 
  
 8 795 
  
 1 499 
  
 4 997 
  
 2 065 
  
 0 
  
 0 
  
 -1 
  426 
  
 -847 
  
 13 674 
  
 1 291 
  
 Blekinge 
  
 7 758 
  
 1 237 
  
 1 614 
  
 273 
  
 0 
  
 0 
  
 -501 
  
 -847 
  
 9 254 
  
 162 
  
 Skåne 
  
 6 915 
  
 1 163 
  
 -509 
  
 -5 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 6 288 
  
 311 
  
 Halland 
  
 5 328 
  
 939 
  
 -256 
  
 -102 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 4 954 
  
 -10 
  
 Västra Götaland 
  
 5 080 
  
 912 
  
 -231 
  
 245 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 4 731 
  
 310 
  
 Värmland 
  
 7 855 
  
 1 306 
  
 2 374 
  
 436 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 10 111 
  
 895 
  
 Örebro 
  
 7 876 
  
 1 246 
  
 356 
  
 189 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 8 114 
  
 588 
  
 Västmanland 
  
 6 288 
  
 1 107 
  
 183 
  
 -26 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 6 353 
  
 234 
  
 Dalarna 
  
 7 825 
  
 1 258 
  
 2 318 
  
 -97 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 10 025 
  
 314 
  
 Gävleborg 
  
 7 652 
  
 1 236 
  
 1 852 
  
 175 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 9 386 
  
 564 
  
 Västernorrland 
  
 5 811 
  
 1 090 
  
 2 077 
  
 368 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -847 
  
 7 770 
  
 611 
  
 Jämtland 
  
 7 674 
  
 1 296 
  
 3 948 
  
 1 728 
  
 0 
  
 0 
  
 -784 
  
 -847 
  
 11 504 
  
 1 393 
  
 Västerbotten 
  
 6 088 
  
 1 100 
  
 921 
  
 511 
  
 0 
  
 0 
  
 -242 
  
 -847 
  
 6 891 
  
 522 
  
 Norrbotten 
  
 4 362 
  
 850 
  
 3 246 
  
 269 
  
 0 
  
 402 
  
 -250 
  
 -847 
  
 7 892 
  
 21 
  
 Tabell 3 
  
 Införandebidrag förändring och utfall för  
 LSS-utjämningen 
  utjämningsåren  
 2024–2030 
  
 Kronor per invånare 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 822 
  
 390 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Danderyd 
  
 -787 
  
 -101 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ekerö 
  
 121 
  
 -653 
  
 539 
  
 193 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Haninge 
  
 -849 
  
 317 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Huddinge 
  
 -1 
  323 
  
 82 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Järfälla 
  
 -480 
  
 288 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lidingö 
  
 -1 
  
 572 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nacka 
  
 -1 
  459 
  
 -95 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Norrtälje 
  
 149 
  
 579 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nykvarn 
  
 -979 
  
 -429 
  
 315 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nynäshamn 
  
 -1 
  300 
  
 150 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Salem 
  
 -267 
  
 -215 
  
 101 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sigtuna 
  
 -1 
  227 
  
 -235 
  
 121 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sollentuna 
  
 -1 
  134 
  
 130 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Solna 
  
 -3 
  062 
  
 198 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Stockholm 
  
 -1 
  781 
  
 193 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sundbyberg 
  
 -2 
  787 
  
 18 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Södertälje 
  
 2 071 
  
 245 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tyresö 
  
 117 
  
 611 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Täby 
  
 -1 
  152 
  
 267 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Upplands Väsby 
  
 -113 
  
 -70 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Upplands-Bro 
  
 -1 
  682 
  
 -231 
  
 117 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vallentuna 
  
 -310 
  
 -168 
  
 54 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vaxholm 
  
 -1 
  972 
  
 276 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Värmdö 
  
 -1 
  177 
  
 382 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Österåker 
  
 -193 
  
 550 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 -273 
  
 -442 
  
 328 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Heby 
  
 652 
  
 673 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Håbo 
  
 -656 
  
 283 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Knivsta 
  
 -2 
  159 
  
 -65 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tierp 
  
 640 
  
 -660 
  
 546 
  
 200 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Uppsala 
  
 -223 
  
 61 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Älvkarleby 
  
 -1 
  109 
  
 434 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Östhammar 
  
 -412 
  
 267 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 99 
  
 146 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Flen 
  
 2 151 
  
 214 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gnesta 
  
 1 753 
  
 83 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Katrineholm 
  
 3 308 
  
 555 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nyköping 
  
 343 
  
 -499 
  
 385 
  
 39 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Oxelösund 
  
 -612 
  
 69 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Strängnäs 
  
 -1 
  507 
  
 -215 
  
 101 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Trosa 
  
 -2 
  392 
  
 -506 
  
 392 
  
 46 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vingåker 
  
 473 
  
 -205 
  
 91 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 186 
  
 -78 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Finspång 
  
 1 049 
  
 27 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kinda 
  
 525 
  
 772 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Linköping 
  
 214 
  
 588 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mjölby 
  
 283 
  
 -82 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Motala 
  
 843 
  
 -45 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Norrköping 
  
 1 359 
  
 280 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Söderköping 
  
 1 936 
  
 -226 
  
 112 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vadstena 
  
 143 
  
 77 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Valdemarsvik 
  
 522 
  
 -1 
  331 
  
 1 217 
  
 871 
  
 588 
  
 332 
  
 81 
  
 0 
  
 Brewer 
  
 -1 
  649 
  
 -208 
  
 94 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Åtvidaberg 
  
 928 
  
 796 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ödeshög 
  
 -531 
  
 -327 
  
 213 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 365 
  
 568 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Eksjö 
  
 4 183 
  
 1 047 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gislaved 
  
 -43 
  
 -567 
  
 453 
  
 107 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gnosjö 
  
 -1 
  285 
  
 -334 
  
 220 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Habo 
  
 -3 
  035 
  
 -408 
  
 294 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Jönköping 
  
 -200 
  
 -789 
  
 675 
  
 329 
  
 46 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Meyer 
  
 -622 
  
 366 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nässjö 
  
 1 852 
  
 -387 
  
 273 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sävsjö 
  
 1 504 
  
 168 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tranås 
  
 865 
  
 -602 
  
 488 
  
 142 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Vaggeryd 
  
 124 
  
 16 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vetlanda 
  
 343 
  
 -10 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Värnamo 
  
 1 161 
  
 -20 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 232 
  
 48 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lessebo 
  
 -583 
  
 -648 
  
 534 
  
 188 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ljungby 
  
 2 350 
  
 513 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Markaryd 
  
 1 054 
  
 61 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tingsryd 
  
 2 547 
  
 -39 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Uppvidinge 
  
 -967 
  
 -639 
  
 525 
  
 179 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Växjö 
  
 503 
  
 -118 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Älmhult 
  
 -104 
  
 344 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 -57 
  
 -752 
  
 638 
  
 292 
  
 9 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Emmaboda 
  
 1 302 
  
 -1 
  005 
  
 891 
  
 545 
  
 262 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 Hultsfred 
  
 3 267 
  
 -355 
  
 241 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högsby 
  
 -282 
  
 -1 
  637 
  
 1 523 
  
 1 177 
  
 894 
  
 638 
  
 387 
  
 137 
  
 Kalmar 
  
 2 274 
  
 98 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mönsterås 
  
 1 722 
  
 -236 
  
 122 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mörbylånga 
  
 961 
  
 -315 
  
 201 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nybro 
  
 1 913 
  
 -324 
  
 210 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Oskarshamn 
  
 48 
  
 -192 
  
 78 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Torsås 
  
 1 586 
  
 1 223 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vimmerby 
  
 1 400 
  
 -467 
  
 353 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Västervik 
  
 1 920 
  
 162 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 346 
  
 374 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 2 499 
  
 194 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlskrona 
  
 754 
  
 -917 
  
 803 
  
 457 
  
 174 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Richardson 
  
 1 600 
  
 -442 
  
 328 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ronneby 
  
 1 110 
  
 609 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sölvesborg 
  
 1 859 
  
 762 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 -1 
  152 
  
 969 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Bromölla 
  
 -610 
  
 -35 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Burlöv 
  
 -3 
  035 
  
 -37 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Båstad 
  
 -2 
  805 
  
 -480 
  
 366 
  
 20 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Eslöv 
  
 3 420 
  
 1 342 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Helsingborg 
  
 -1 
  218 
  
 -112 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hässleholm 
  
 1 141 
  
 33 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Höganäs 
  
 -373 
  
 758 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hörby 
  
 354 
  
 436 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Höör 
  
 -1 
  304 
  
 -139 
  
 25 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Klippan 
  
 -14 
  
 -584 
  
 470 
  
 124 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kristianstad 
  
 1 421 
  
 113 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kävlinge 
  
 -2 
  086 
  
 42 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Landskrona 
  
 -905 
  
 -374 
  
 260 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lomma 
  
 -2 
  669 
  
 -17 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lund 
  
 -115 
  
 -280 
  
 166 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Malmö 
  
 -1 
  081 
  
 -468 
  
 354 
  
 8 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Osby 
  
 -49 
  
 213 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Perstorp 
  
 -1 
  298 
  
 520 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Simrishamn 
  
 -278 
  
 -309 
  
 195 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sjöbo 
  
 -695 
  
 -504 
  
 390 
  
 44 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Skurup 
  
 -1 
  316 
  
 142 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Staffanstorp 
  
 -2 
  629 
  
 62 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Svalöv 
  
 -1 
  010 
  
 -103 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Svedala 
  
 -3 
  026 
  
 -109 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tomelilla 
  
 24 
  
 -317 
  
 203 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Trelleborg 
  
 0 
  
 511 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vellinge 
  
 -2 
  684 
  
 97 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ystad 
  
 503 
  
 154 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Åstorp 
  
 -1 
  765 
  
 774 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ängelholm 
  
 -445 
  
 -325 
  
 211 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Örkelljunga 
  
 -219 
  
 620 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Östra Göinge 
  
 1 846 
  
 593 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 324 
  
 -242 
  
 128 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Halmstad 
  
 -499 
  
 -665 
  
 551 
  
 205 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hylte 
  
 -1 
  066 
  
 -394 
  
 280 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungsbacka 
  
 -551 
  
 -358 
  
 244 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Laholm 
  
 -292 
  
 62 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Varberg 
  
 -902 
  
 -46 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 -232 
  
 -428 
  
 314 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Alingsås 
  
 1 749 
  
 71 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Bengtsfors 
  
 1 336 
  
 1 218 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Bollebygd 
  
 -906 
  
 -433 
  
 319 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Borås 
  
 -337 
  
 -233 
  
 119 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Dals-Ed 
  
 5 720 
  
 1 043 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Essunga 
  
 1 254 
  
 -432 
  
 318 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Falköping 
  
 1 187 
  
 631 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Färgelanda 
  
 -1 
  471 
  
 648 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Grästorp 
  
 1 961 
  
 -307 
  
 193 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gullspång 
  
 762 
  
 283 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Göteborg 
  
 -111 
  
 -679 
  
 565 
  
 219 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Götene 
  
 -1 
  538 
  
 -1 
  006 
  
 892 
  
 546 
  
 263 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 Herrljunga 
  
 -356 
  
 282 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hjo 
  
 423 
  
 1 280 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Härryda 
  
 -401 
  
 318 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlsborg 
  
 -2 
  026 
  
 -91 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungälv 
  
 -740 
  
 -870 
  
 756 
  
 410 
  
 127 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lerum 
  
 -1 
  151 
  
 56 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lidköping 
  
 1 032 
  
 196 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lilla Edet 
  
 -563 
  
 -451 
  
 337 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lysekil 
  
 1 556 
  
 -543 
  
 429 
  
 83 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mariestad 
  
 1 422 
  
 657 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mark 
  
 -114 
  
 -896 
  
 782 
  
 436 
  
 153 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Mellerud 
  
 3 918 
  
 1 019 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Munkedal 
  
 694 
  
 399 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mölndal 
  
 -252 
  
 -643 
  
 529 
  
 183 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Orust 
  
 -648 
  
 -309 
  
 195 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Partille 
  
 -273 
  
 417 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Skara 
  
 396 
  
 -124 
  
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Skövde 
  
 1 499 
  
 585 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sotenäs 
  
 -1 
  804 
  
 100 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Stenungsund 
  
 -93 
  
 51 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Strömstad 
  
 546 
  
 1 205 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Svenljunga 
  
 -1 
  275 
  
 -1 
  015 
  
 901 
  
 555 
  
 272 
  
 16 
  
 0 
  
 0 
  
 Tanum 
  
 -473 
  
 -472 
  
 358 
  
 12 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tibro 
  
 -431 
  
 602 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tidaholm 
  
 1 218 
  
 434 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tjörn 
  
 189 
  
 178 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tranemo 
  
 706 
  
 79 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Trollhättan 
  
 409 
  
 -231 
  
 117 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Töreboda 
  
 5 691 
  
 1 716 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Uddevalla 
  
 2 506 
  
 164 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ulricehamn 
  
 579 
  
 -348 
  
 234 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vara 
  
 1 855 
  
 697 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vårgårda 
  
 -828 
  
 -289 
  
 175 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vänersborg 
  
 1 270 
  
 -458 
  
 344 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Åmål 
  
 3 746 
  
 464 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Öckerö 
  
 -263 
  
 -753 
  
 639 
  
 293 
  
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 675 
  
 783 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Eda 
  
 1 556 
  
 843 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Filipstad 
  
 152 
  
 -327 
  
 213 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Forshaga 
  
 -59 
  
 -355 
  
 241 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Grums 
  
 1 722 
  
 1 320 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hagfors 
  
 872 
  
 -132 
  
 18 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hammarö 
  
 -155 
  
 -492 
  
 378 
  
 32 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlstad 
  
 -298 
  
 331 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kil 
  
 766 
  
 580 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kristinehamn 
  
 443 
  
 419 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Munkfors 
  
 3 299 
  
 367 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Storfors 
  
 -2 
  459 
  
 -893 
  
 779 
  
 433 
  
 150 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sunne 
  
 3 015 
  
 1 416 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Säffle 
  
 1 430 
  
 623 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Torsby 
  
 1 163 
  
 -223 
  
 109 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Årjäng 
  
 857 
  
 818 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 10 
  
 32 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Degerfors 
  
 1 175 
  
 252 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hallsberg 
  
 -1 
  002 
  
 -406 
  
 292 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hällefors 
  
 1 007 
  
 373 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlskoga 
  
 623 
  
 252 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kumla 
  
 1 199 
  
 -142 
  
 28 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Laxå 
  
 1 097 
  
 254 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Lekeberg 
  
 -17 
  
 -440 
  
 326 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lindesberg 
  
 2 975 
  
 545 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ljusnarsberg 
  
 -264 
  
 -2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gutierrez 
  
 2 104 
  
 1 190 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Örebro 
  
 1 343 
  
 -66 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 -297 
  
 38 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Fagersta 
  
 639 
  
 641 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hallstahammar 
  
 2 389 
  
 106 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungsör 
  
 4 424 
  
 136 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Köping 
  
 -659 
  
 -1 
  007 
  
 893 
  
 547 
  
 264 
  
 8 
  
 0 
  
 0 
  
 David 
  
 -1 
  720 
  
 -840 
  
 726 
  
 380 
  
 97 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sala 
  
 749 
  
 631 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Skinnskatteberg 
  
 -1 
  837 
  
 -458 
  
 344 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Surahammar 
  
 -2 
  098 
  
 -408 
  
 294 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Västerås 
  
 -537 
  
 243 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Dalarna län 
  
 Avesta 
  
 -417 
  
 -176 
  
 62 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Borlänge 
  
 985 
  
 -447 
  
 333 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Falun 
  
 20 
  
 -556 
  
 442 
  
 96 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gagnef 
  
 -425 
  
 -776 
  
 662 
  
 316 
  
 33 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hedemora 
  
 -405 
  
 -1 
  077 
  
 963 
  
 617 
  
 334 
  
 78 
  
 0 
  
 0 
  
 Leksand 
  
 -3 
  083 
  
 -487 
  
 373 
  
 27 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ludvika 
  
 1 431 
  
 620 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Malung-Sälen 
  
 -598 
  
 -378 
  
 264 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Mora 
  
 1 601 
  
 -367 
  
 253 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Orsa 
  
 -1 
  001 
  
 14 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Rättvik 
  
 205 
  
 -478 
  
 364 
  
 18 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Smedjebacken 
  
 -141 
  
 207 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Säter 
  
 -459 
  
 -56 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vansbro 
  
 2 016 
  
 1 021 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Älvdalen 
  
 -949 
  
 1 009 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Leonard 
  
 Bollnäs 
  
 1 867 
  
 1 190 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gävle 
  
 86 
  
 26 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hofors 
  
 182 
  
 -692 
  
 578 
  
 232 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hudiksvall 
  
 1 877 
  
 -99 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ljusdal 
  
 2 756 
  
 1 535 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nordanstig 
  
 -313 
  
 -214 
  
 100 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ockelbo 
  
 747 
  
 -50 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ovanåker 
  
 1 446 
  
 1 215 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sandviken 
  
 -798 
  
 426 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Söderhamn 
  
 1 918 
  
 505 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Västernorrlands 
  
 län 
  
 Härnösand 
  
 2 849 
  
 29 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kramfors 
  
 2 150 
  
 -167 
  
 53 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sollefteå 
  
 2 730 
  
 946 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sundsvall 
  
 -111 
  
 -262 
  
 148 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Fitzgerald 
  
 -496 
  
 460 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Ånge 
  
 1 305 
  
 843 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Örnsköldsvik 
  
 2 136 
  
 956 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Jämtlands län 
  
 Hart 
  
 1 085 
  
 -725 
  
 611 
  
 265 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Bräcke 
  
 -138 
  
 300 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Härjedalen 
  
 219 
  
 -240 
  
 126 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Krokom 
  
 -156 
  
 -874 
  
 760 
  
 414 
  
 131 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ragunda 
  
 -5 
  747 
  
 -169 
  
 55 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Strömsund 
  
 1 349 
  
 309 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Åre 
  
 -2 
  984 
  
 -132 
  
 18 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Östersund 
  
 6 367 
  
 -254 
  
 140 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Västerbottens län 
  
 Bjurholm 
  
 -2 
  475 
  
 2 376 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Dorotea 
  
 -1 
  227 
  
 -342 
  
 228 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lycksele 
  
 4 791 
  
 -310 
  
 196 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Malå 
  
 -823 
  
 1 972 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nordmaling 
  
 -485 
  
 -1 
  416 
  
 1 302 
  
 956 
  
 673 
  
 417 
  
 166 
  
 0 
  
 Norsjö 
  
 1 953 
  
 -470 
  
 356 
  
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Robertsfors 
  
 -1 
  336 
  
 -191 
  
 77 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Skellefteå 
  
 2 805 
  
 390 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sorsele 
  
 -1 
  342 
  
 230 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Storuman 
  
 45 
  
 956 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Umeå 
  
 1 729 
  
 90 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vilhelmina 
  
 3 208 
  
 -572 
  
 458 
  
 112 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vindeln 
  
 -237 
  
 -1 
  163 
  
 1 049 
  
 703 
  
 420 
  
 164 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Utfall 
  
 Förändring 
  
 Införandebidrag 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2028 
  
 2029 
  
 Finansiering 
  
 136 
  
 40 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Vännäs 
  
 3 849 
  
 -589 
  
 475 
  
 129 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Åsele 
  
 983 
  
 -825 
  
 711 
  
 365 
  
 82 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 -720 
  
 -255 
  
 141 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Arvidsjaur 
  
 1 941 
  
 444 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Boden 
  
 2 724 
  
 -328 
  
 214 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gällivare 
  
 -504 
  
 -1 
  192 
  
 1 078 
  
 732 
  
 449 
  
 193 
  
 0 
  
 0 
  
 Haparanda 
  
 4 538 
  
 1 689 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Jokkmokk 
  
 -1 
  790 
  
 112 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kalix 
  
 1 653 
  
 1 254 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kiruna 
  
 16 
  
 163 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Luleå 
  
 945 
  
 -38 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Pajala 
  
 1 001 
  
 854 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Piteå 
  
 1 083 
  
 395 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Älvsbyn 
  
 2 641 
  
 823 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Överkalix 
  
 1 255 
  
 -112 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Övertorneå 
  
 4 588 
  
 1 728 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tabell 4 
  
 Införandebidrag och fast tillägg för kommuner utjämningsåren  
 2024–2028 
  
 Kronor per invånare 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 -440 
  
 0 
  
 -466 
  
 787 
  
 133 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Danderyd 
  
 -1 
  862 
  
 387 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 202 
  
 0 
  
 0 
  
 Ekerö 
  
 -1 
  289 
  
 0 
  
 -1 
  314 
  
 1 635 
  
 981 
  
 552 
  
 171 
  
 215 
  
 155 
  
 61 
  
 Haninge 
  
 -904 
  
 0 
  
 -930 
  
 1 251 
  
 597 
  
 168 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Huddinge 
  
 -815 
  
 0 
  
 -841 
  
 1 162 
  
 508 
  
 79 
  
 0 
  
 19 
  
 0 
  
 0 
  
 Järfälla 
  
 -786 
  
 0 
  
 -812 
  
 1 133 
  
 479 
  
 50 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lidingö 
  
 -1 
  261 
  
 0 
  
 -1 
  287 
  
 1 608 
  
 954 
  
 525 
  
 144 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nacka 
  
 -1 
  419 
  
 0 
  
 -1 
  444 
  
 1 765 
  
 1 111 
  
 682 
  
 301 
  
 196 
  
 0 
  
 0 
  
 Norrtälje 
  
 1 007 
  
 0 
  
 982 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nykvarn 
  
 -1 
  623 
  
 148 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 215 
  
 124 
  
 0 
  
 Nynäshamn 
  
 -447 
  
 0 
  
 -473 
  
 794 
  
 140 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Salem 
  
 -1 
  113 
  
 0 
  
 -1 
  138 
  
 1 459 
  
 805 
  
 376 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Sigtuna 
  
 -124 
  
 0 
  
 -150 
  
 471 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Sollentuna 
  
 -672 
  
 0 
  
 -697 
  
 1 018 
  
 364 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Solna 
  
 -71 
  
 0 
  
 -96 
  
 417 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Stockholm 
  
 -1 
  642 
  
 168 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sundbyberg 
  
 -461 
  
 0 
  
 -486 
  
 807 
  
 153 
  
 0 
  
 0 
  
 83 
  
 0 
  
 0 
  
 Södertälje 
  
 -275 
  
 0 
  
 -301 
  
 622 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tyresö 
  
 -1 
  083 
  
 0 
  
 -1 
  109 
  
 1 430 
  
 776 
  
 347 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Täby 
  
 -1 
  377 
  
 0 
  
 -1 
  403 
  
 1 724 
  
 1 070 
  
 641 
  
 260 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Upplands Väsby 
  
 -649 
  
 0 
  
 -675 
  
 996 
  
 342 
  
 0 
  
 0 
  
 171 
  
 0 
  
 0 
  
 Upplands-Bro 
  
 -1 
  091 
  
 0 
  
 -1 
  116 
  
 1 437 
  
 783 
  
 354 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Vallentuna 
  
 -1 
  436 
  
 0 
  
 -1 
  462 
  
 1 783 
  
 1 129 
  
 700 
  
 319 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Vaxholm 
  
 -1 
  713 
  
 239 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Värmdö 
  
 -1 
  593 
  
 119 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Österåker 
  
 -1 
  767 
  
 293 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 -274 
  
 0 
  
 -300 
  
 621 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 104 
  
 0 
  
 Heby 
  
 772 
  
 0 
  
 746 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Håbo 
  
 -1 
  900 
  
 425 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Knivsta 
  
 -1 
  934 
  
 460 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 166 
  
 0 
  
 0 
  
 Tierp 
  
 1 661 
  
 0 
  
 1 635 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Uppsala 
  
 -997 
  
 0 
  
 -1 
  023 
  
 1 344 
  
 690 
  
 261 
  
 0 
  
 40 
  
 0 
  
 0 
  
 Älvkarleby 
  
 778 
  
 0 
  
 752 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Östhammar 
  
 768 
  
 0 
  
 742 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 367 
  
 0 
  
 341 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Flen 
  
 2 679 
  
 0 
  
 2 654 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gnesta 
  
 -94 
  
 0 
  
 -119 
  
 440 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 18 
  
 0 
  
 0 
  
 Katrineholm 
  
 1 437 
  
 0 
  
 1 412 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nyköping 
  
 768 
  
 0 
  
 743 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Oxelösund 
  
 -35 
  
 0 
  
 -60 
  
 381 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 32 
  
 0 
  
 0 
  
 Strängnäs 
  
 -681 
  
 0 
  
 -707 
  
 1 028 
  
 374 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Trosa 
  
 -1 
  598 
  
 123 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 215 
  
 155 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Vingåker 
  
 2 019 
  
 0 
  
 1 994 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 1 215 
  
 0 
  
 1 189 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Finspång 
  
 989 
  
 0 
  
 963 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kinda 
  
 546 
  
 0 
  
 521 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Linköping 
  
 -477 
  
 0 
  
 -502 
  
 823 
  
 169 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mjölby 
  
 219 
  
 0 
  
 193 
  
 128 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 183 
  
 0 
  
 0 
  
 Motala 
  
 642 
  
 0 
  
 617 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Norrköping 
  
 -59 
  
 0 
  
 -85 
  
 406 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Söderköping 
  
 903 
  
 0 
  
 877 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vadstena 
  
 1 177 
  
 0 
  
 1 152 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Valdemarsvik 
  
 1 669 
  
 0 
  
 1 643 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Brewer 
  
 846 
  
 0 
  
 821 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Åtvidaberg 
  
 877 
  
 0 
  
 851 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ödeshög 
  
 2 486 
  
 0 
  
 2 461 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 1 053 
  
 0 
  
 1 027 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Eksjö 
  
 1 645 
  
 0 
  
 1 620 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gislaved 
  
 1 375 
  
 0 
  
 1 350 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gnosjö 
  
 2 109 
  
 0 
  
 2 083 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Habo 
  
 -834 
  
 0 
  
 -859 
  
 1 180 
  
 526 
  
 97 
  
 0 
  
 215 
  
 103 
  
 0 
  
 Jönköping 
  
 -10 
  
 0 
  
 -36 
  
 357 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Meyer 
  
 810 
  
 0 
  
 784 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nässjö 
  
 2 039 
  
 0 
  
 2 014 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Sävsjö 
  
 2 220 
  
 0 
  
 2 194 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tranås 
  
 508 
  
 0 
  
 482 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 53 
  
 0 
  
 0 
  
 Vaggeryd 
  
 498 
  
 0 
  
 472 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vetlanda 
  
 1 842 
  
 0 
  
 1 816 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Värnamo 
  
 1 118 
  
 0 
  
 1 092 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 2 137 
  
 0 
  
 2 112 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lessebo 
  
 2 732 
  
 0 
  
 2 706 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ljungby 
  
 2 066 
  
 0 
  
 2 040 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Markaryd 
  
 2 124 
  
 0 
  
 2 099 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tingsryd 
  
 3 213 
  
 0 
  
 3 187 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Uppvidinge 
  
 2 734 
  
 0 
  
 2 708 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Växjö 
  
 289 
  
 0 
  
 264 
  
 57 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Älmhult 
  
 1 627 
  
 0 
  
 1 602 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 2 238 
  
 0 
  
 2 213 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Emmaboda 
  
 2 427 
  
 0 
  
 2 402 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hultsfred 
  
 3 522 
  
 0 
  
 3 497 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högsby 
  
 2 415 
  
 0 
  
 2 390 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kalmar 
  
 132 
  
 0 
  
 106 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 Mönsterås 
  
 2 065 
  
 0 
  
 2 039 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mörbylånga 
  
 848 
  
 0 
  
 822 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nybro 
  
 1 919 
  
 0 
  
 1 893 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Oskarshamn 
  
 1 741 
  
 0 
  
 1 715 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Torsås 
  
 3 067 
  
 0 
  
 3 041 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vimmerby 
  
 1 523 
  
 0 
  
 1 498 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Västervik 
  
 1 694 
  
 0 
  
 1 668 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 1 492 
  
 0 
  
 1 466 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 242 
  
 0 
  
 216 
  
 105 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlskrona 
  
 606 
  
 0 
  
 581 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Richardson 
  
 1 866 
  
 0 
  
 1 841 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ronneby 
  
 1 311 
  
 0 
  
 1 286 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sölvesborg 
  
 465 
  
 0 
  
 439 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Skåne län 
  
 0 
  
 -26 
  
 Bjuv 
  
 -310 
  
 0 
  
 -335 
  
 656 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Bromölla 
  
 574 
  
 0 
  
 548 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Burlöv 
  
 -378 
  
 0 
  
 -404 
  
 725 
  
 71 
  
 0 
  
 0 
  
 138 
  
 0 
  
 0 
  
 Båstad 
  
 484 
  
 0 
  
 458 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 77 
  
 0 
  
 0 
  
 Eslöv 
  
 120 
  
 0 
  
 94 
  
 227 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Helsingborg 
  
 -88 
  
 0 
  
 -114 
  
 435 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 213 
  
 0 
  
 0 
  
 Hässleholm 
  
 676 
  
 0 
  
 650 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Höganäs 
  
 -296 
  
 0 
  
 -321 
  
 642 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hörby 
  
 242 
  
 0 
  
 216 
  
 105 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Patrick 
  
 -383 
  
 0 
  
 -409 
  
 730 
  
 76 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Klippan 
  
 739 
  
 0 
  
 713 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kristianstad 
  
 488 
  
 0 
  
 462 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Kävlinge 
  
 -1 
  417 
  
 0 
  
 -1 
  443 
  
 1 764 
  
 1 110 
  
 681 
  
 300 
  
 59 
  
 0 
  
 0 
  
 Landskrona 
  
 467 
  
 0 
  
 442 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 94 
  
 0 
  
 0 
  
 Lomma 
  
 -2 
  784 
  
 1 310 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 118 
  
 0 
  
 0 
  
 Lund 
  
 -474 
  
 0 
  
 -499 
  
 820 
  
 166 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Malmö 
  
 77 
  
 0 
  
 52 
  
 269 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Osby 
  
 1 817 
  
 0 
  
 1 791 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Perstorp 
  
 1 428 
  
 0 
  
 1 403 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Simrishamn 
  
 1 135 
  
 0 
  
 1 110 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sjöbo 
  
 445 
  
 0 
  
 419 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 116 
  
 0 
  
 0 
  
 Skurup 
  
 -86 
  
 0 
  
 -112 
  
 433 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Staffanstorp 
  
 -1 
  708 
  
 234 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 39 
  
 0 
  
 0 
  
 Svalöv 
  
 581 
  
 0 
  
 556 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Svedala 
  
 -1 
  560 
  
 86 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 210 
  
 0 
  
 0 
  
 Tomelilla 
  
 439 
  
 0 
  
 414 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 122 
  
 0 
  
 0 
  
 Trelleborg 
  
 -511 
  
 0 
  
 -537 
  
 858 
  
 204 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vellinge 
  
 -1 
  592 
  
 117 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 Ystad 
  
 -140 
  
 0 
  
 -165 
  
 486 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Åstorp 
  
 -4 
  
 0 
  
 -29 
  
 350 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ängelholm 
  
 -465 
  
 0 
  
 -491 
  
 812 
  
 158 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 20 
  
 0 
  
 Örkelljunga 
  
 1 004 
  
 0 
  
 978 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Östra Göinge 
  
 1 263 
  
 0 
  
 1 237 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 877 
  
 0 
  
 851 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Halmstad 
  
 -136 
  
 0 
  
 -161 
  
 482 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Hylte 
  
 2 341 
  
 0 
  
 2 315 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungsbacka 
  
 -1 
  374 
  
 0 
  
 -1 
  400 
  
 1 721 
  
 1 067 
  
 638 
  
 257 
  
 215 
  
 53 
  
 0 
  
 Laholm 
  
 673 
  
 0 
  
 648 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Varberg 
  
 -155 
  
 0 
  
 -180 
  
 501 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 147 
  
 0 
  
 0 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 -1 
  177 
  
 0 
  
 -1 
  202 
  
 1 523 
  
 869 
  
 440 
  
 59 
  
 215 
  
 123 
  
 0 
  
 Alingsås 
  
 -409 
  
 0 
  
 -435 
  
 756 
  
 102 
  
 0 
  
 0 
  
 30 
  
 0 
  
 0 
  
 Bengtsfors 
  
 3 223 
  
 0 
  
 3 197 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Bollebygd 
  
 443 
  
 0 
  
 417 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 118 
  
 0 
  
 0 
  
 Borås 
  
 -288 
  
 0 
  
 -314 
  
 635 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Dals-Ed 
  
 253 
  
 0 
  
 227 
  
 94 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Essunga 
  
 1 687 
  
 0 
  
 1 662 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Falköping 
  
 1 438 
  
 0 
  
 1 413 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Färgelanda 
  
 2 992 
  
 0 
  
 2 966 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Grästorp 
  
 848 
  
 0 
  
 823 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gullspång 
  
 3 723 
  
 0 
  
 3 697 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Göteborg 
  
 -88 
  
 0 
  
 -113 
  
 434 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Götene 
  
 1 233 
  
 0 
  
 1 207 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Herrljunga 
  
 1 239 
  
 0 
  
 1 214 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hjo 
  
 545 
  
 0 
  
 519 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Härryda 
  
 -1 
  477 
  
 3 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlsborg 
  
 2 198 
  
 0 
  
 2 172 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungälv 
  
 -731 
  
 0 
  
 -756 
  
 1 077 
  
 423 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 155 
  
 145 
  
 Lerum 
  
 -1 
  278 
  
 0 
  
 -1 
  303 
  
 1 624 
  
 970 
  
 541 
  
 160 
  
 45 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Lidköping 
  
 493 
  
 0 
  
 467 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lilla Edet 
  
 -344 
  
 0 
  
 -369 
  
 690 
  
 36 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 146 
  
 0 
  
 Lysekil 
  
 1 014 
  
 0 
  
 988 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mariestad 
  
 1 096 
  
 0 
  
 1 071 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mark 
  
 968 
  
 0 
  
 943 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mellerud 
  
 2 821 
  
 0 
  
 2 796 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Munkedal 
  
 1 971 
  
 0 
  
 1 945 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mölndal 
  
 -671 
  
 0 
  
 -696 
  
 1 017 
  
 363 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 155 
  
 0 
  
 Orust 
  
 1 056 
  
 0 
  
 1 030 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Partille 
  
 -711 
  
 0 
  
 -737 
  
 1 058 
  
 404 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Skara 
  
 1 398 
  
 0 
  
 1 373 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Skövde 
  
 151 
  
 0 
  
 125 
  
 196 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sotenäs 
  
 1 729 
  
 0 
  
 1 704 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Stenungsund 
  
 -1 
  009 
  
 0 
  
 -1 
  034 
  
 1 355 
  
 701 
  
 272 
  
 0 
  
 50 
  
 0 
  
 0 
  
 Strömstad 
  
 996 
  
 0 
  
 971 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Svenljunga 
  
 890 
  
 0 
  
 865 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tanum 
  
 1 555 
  
 0 
  
 1 529 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tibro 
  
 1 367 
  
 0 
  
 1 342 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tidaholm 
  
 1 170 
  
 0 
  
 1 145 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tjörn 
  
 1 
  
 0 
  
 -24 
  
 345 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Tranemo 
  
 1 572 
  
 0 
  
 1 546 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Trollhättan 
  
 497 
  
 0 
  
 471 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 64 
  
 0 
  
 0 
  
 Töreboda 
  
 2 107 
  
 0 
  
 2 081 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Uddevalla 
  
 147 
  
 0 
  
 121 
  
 200 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Ulricehamn 
  
 990 
  
 0 
  
 964 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vara 
  
 1 884 
  
 0 
  
 1 858 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vårgårda 
  
 831 
  
 0 
  
 806 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vänersborg 
  
 606 
  
 0 
  
 581 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Åmål 
  
 2 680 
  
 0 
  
 2 655 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Öckerö 
  
 386 
  
 0 
  
 360 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 176 
  
 0 
  
 0 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 1 567 
  
 0 
  
 1 541 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Eda 
  
 3 096 
  
 0 
  
 3 071 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Filipstad 
  
 2 573 
  
 0 
  
 2 548 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Forshaga 
  
 836 
  
 0 
  
 811 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Grums 
  
 1 910 
  
 0 
  
 1 885 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hagfors 
  
 1 328 
  
 0 
  
 1 302 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hammarö 
  
 -1 
  137 
  
 0 
  
 -1 
  163 
  
 1 484 
  
 830 
  
 401 
  
 20 
  
 215 
  
 155 
  
 0 
  
 Karlstad 
  
 -147 
  
 0 
  
 -173 
  
 494 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kil 
  
 737 
  
 0 
  
 712 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kristinehamn 
  
 1 151 
  
 0 
  
 1 125 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Munkfors 
  
 3 471 
  
 0 
  
 3 446 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Storfors 
  
 2 952 
  
 0 
  
 2 926 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sunne 
  
 1 343 
  
 0 
  
 1 317 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Säffle 
  
 2 710 
  
 0 
  
 2 685 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Torsby 
  
 -374 
  
 0 
  
 -399 
  
 720 
  
 66 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Årjäng 
  
 922 
  
 0 
  
 897 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 1 178 
  
 0 
  
 1 153 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Degerfors 
  
 1 444 
  
 0 
  
 1 419 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hallsberg 
  
 1 197 
  
 0 
  
 1 171 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hällefors 
  
 633 
  
 0 
  
 608 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlskoga 
  
 168 
  
 0 
  
 143 
  
 178 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kumla 
  
 -401 
  
 0 
  
 -427 
  
 748 
  
 94 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Laxå 
  
 3 907 
  
 0 
  
 3 881 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lekeberg 
  
 -320 
  
 0 
  
 -345 
  
 666 
  
 12 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 135 
  
 0 
  
 Lindesberg 
  
 1 232 
  
 0 
  
 1 207 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ljusnarsberg 
  
 6 
  
 0 
  
 -19 
  
 340 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 0 
  
 0 
  
 Gutierrez 
  
 1 144 
  
 0 
  
 1 119 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Örebro 
  
 -449 
  
 0 
  
 -474 
  
 795 
  
 141 
  
 0 
  
 0 
  
 167 
  
 0 
  
 0 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 628 
  
 0 
  
 602 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Fagersta 
  
 1 531 
  
 0 
  
 1 506 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hallstahammar 
  
 -206 
  
 0 
  
 -231 
  
 552 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungsör 
  
 1 021 
  
 0 
  
 995 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Köping 
  
 643 
  
 0 
  
 618 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 David 
  
 2 241 
  
 0 
  
 2 215 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sala 
  
 987 
  
 0 
  
 961 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Skinnskatteberg 
  
 1 087 
  
 0 
  
 1 061 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Surahammar 
  
 1 138 
  
 0 
  
 1 112 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Västerås 
  
 -302 
  
 0 
  
 -328 
  
 649 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Dalarna län 
  
 Avesta 
  
 1 520 
  
 0 
  
 1 495 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Borlänge 
  
 554 
  
 0 
  
 529 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 Falun 
  
 568 
  
 0 
  
 543 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gagnef 
  
 1 297 
  
 0 
  
 1 272 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hedemora 
  
 2 498 
  
 0 
  
 2 473 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Leksand 
  
 1 347 
  
 0 
  
 1 322 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ludvika 
  
 2 025 
  
 0 
  
 2 000 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Malung-Sälen 
  
 1 724 
  
 0 
  
 1 699 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mora 
  
 33 
  
 0 
  
 8 
  
 313 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Orsa 
  
 -832 
  
 0 
  
 -857 
  
 1 178 
  
 524 
  
 95 
  
 0 
  
 87 
  
 0 
  
 0 
  
 Rättvik 
  
 1 731 
  
 0 
  
 1 706 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Smedjebacken 
  
 1 951 
  
 0 
  
 1 926 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Säter 
  
 1 060 
  
 0 
  
 1 035 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Vansbro 
  
 1 272 
  
 0 
  
 1 247 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Älvdalen 
  
 1 021 
  
 0 
  
 996 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Leonard 
  
 Bollnäs 
  
 1 673 
  
 0 
  
 1 647 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gävle 
  
 150 
  
 0 
  
 124 
  
 197 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 75 
  
 0 
  
 0 
  
 Hofors 
  
 2 130 
  
 0 
  
 2 104 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Hudiksvall 
  
 1 768 
  
 0 
  
 1 742 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ljusdal 
  
 1 415 
  
 0 
  
 1 390 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nordanstig 
  
 1 075 
  
 0 
  
 1 050 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ockelbo 
  
 1 101 
  
 0 
  
 1 076 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Ovanåker 
  
 1 301 
  
 0 
  
 1 276 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sandviken 
  
 1 490 
  
 0 
  
 1 465 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Söderhamn 
  
 2 098 
  
 0 
  
 2 073 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 1 903 
  
 0 
  
 1 877 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kramfors 
  
 2 436 
  
 0 
  
 2 410 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sollefteå 
  
 1 616 
  
 0 
  
 1 590 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sundsvall 
  
 572 
  
 0 
  
 546 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Fitzgerald 
  
 848 
  
 0 
  
 822 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ånge 
  
 376 
  
 0 
  
 350 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Örnsköldsvik 
  
 1 640 
  
 0 
  
 1 614 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Jämtlands län 
  
 Hart 
  
 489 
  
 0 
  
 464 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 72 
  
 0 
  
 0 
  
 Bräcke 
  
 548 
  
 0 
  
 523 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Härjedalen 
  
 1 863 
  
 0 
  
 1 838 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Krokom 
  
 598 
  
 0 
  
 572 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ragunda 
  
 693 
  
 0 
  
 668 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Strömsund 
  
 1 217 
  
 0 
  
 1 191 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Åre 
  
 197 
  
 0 
  
 171 
  
 150 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Östersund 
  
 555 
  
 0 
  
 529 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 8 
  
 0 
  
 0 
  
 Västerbottens län 
  
 Hammond 
  
 2 929 
  
 0 
  
 2 903 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Dorotea 
  
 4 528 
  
 0 
  
 4 503 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lycksele 
  
 1 493 
  
 0 
  
 1 467 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Malå 
  
 4 235 
  
 0 
  
 4 209 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Nordmaling 
  
 28 
  
 0 
  
 2 
  
 319 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Norsjö 
  
 1 709 
  
 0 
  
 1 683 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Robertsfors 
  
 12 
  
 0 
  
 -14 
  
 335 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Skellefteå 
  
 2 884 
  
 0 
  
 2 858 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Sorsele 
  
 950 
  
 0 
  
 924 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Storuman 
  
 291 
  
 0 
  
 266 
  
 55 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Umeå 
  
 122 
  
 0 
  
 96 
  
 225 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 0 
  
 0 
  
 Vilhelmina 
  
 -768 
  
 0 
  
 -793 
  
 1 114 
  
 460 
  
 31 
  
 0 
  
 215 
  
 155 
  
 0 
  
 Vindeln 
  
 197 
  
 0 
  
 172 
  
 149 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Vännäs 
  
 280 
  
 0 
  
 254 
  
 67 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Åsele 
  
 3 952 
  
 0 
  
 3 927 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 2 152 
  
 0 
  
 2 127 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Arvidsjaur 
  
 -472 
  
 0 
  
 -498 
  
 819 
  
 165 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Boden 
  
 848 
  
 0 
  
 822 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Gällivare 
  
 304 
  
 0 
  
 278 
  
 43 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 215 
  
 0 
  
 0 
  
 Haparanda 
  
 1 349 
  
 0 
  
 1 324 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Jokkmokk 
  
 1 828 
  
 0 
  
 1 802 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kalix 
  
 83 
  
 0 
  
 58 
  
 263 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kiruna 
  
 560 
  
 0 
  
 534 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Luleå 
  
 -406 
  
 0 
  
 -431 
  
 752 
  
 98 
  
 0 
  
 0 
  
 139 
  
 0 
  
 0 
  
 Pajala 
  
 -1 
  319 
  
 0 
  
 -1 
  344 
  
 1 665 
  
 1 011 
  
 582 
  
 201 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Piteå 
  
 1 316 
  
 0 
  
 1 291 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kommun 
  
 Total förändring 
  
 Fast införande- 
  
 Total förändring 
  
 Införandebidrag del 1 
  
 Införandebidrag del 2 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 2027 
  
 2024 
  
 2025 
  
 2026 
  
 Finansiering 
  
 26 
  
 621 
  
 267 
  
 138 
  
 57 
  
 65 
  
 5 
  
 1 
  
 Älvsbyn 
  
 1 545 
  
 0 
  
 1 520 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Överkalix 
  
 943 
  
 0 
  
 917 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Övertorneå 
  
 -1 
  518 
  
 43 
  
 -1 
  500 
  
 1 821 
  
 1 167 
  
 738 
  
 357 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 SOU 2024:50Bilaga 4 
  
 Tabell 5 Införandebidrag och fast tillägg för regioner utjämningsåren  
 2024–2025 
  
 Kronor per invånare 
  
 Region 
  
 Total 
  
 Fast 
  
 Total 
  
 Införandebidrag 
  
 förändring 
  
 införande- 
  
 förändring 
  
 bidrag 
  
 efter fast inf. 
  
 År 
  
 2024 
  
 2025 
  
 Finansiering 
  
 110 
  
 189 
  
 93 
  
 Stockholm 
  
 -1 
  078 
  
 438 
  
 -750 
  
 689 
  
 343 
  
 Uppsala 
  
 -848 
  
 208 
  
 -750 
  
 689 
  
 343 
  
 Södermanland 
  
 266 
  
 0 
  
 156 
  
 0 
  
 0 
  
 Östergötland 
  
 472 
  
 0 
  
 362 
  
 0 
  
 0 
  
 Jönköping 
  
 268 
  
 0 
  
 158 
  
 0 
  
 0 
  
 Kronoberg 
  
 275 
  
 0 
  
 165 
  
 0 
  
 0 
  
 Kalmar 
  
 842 
  
 0 
  
 732 
  
 0 
  
 0 
  
 Gotland 
  
 1 291 
  
 0 
  
 1 181 
  
 0 
  
 0 
  
 Blekinge 
  
 162 
  
 0 
  
 52 
  
 0 
  
 0 
  
 Skåne 
  
 311 
  
 0 
  
 201 
  
 0 
  
 0 
  
 Halland 
  
 -10 
  
 0 
  
 -120 
  
 59 
  
 0 
  
 Västra Götaland 
  
 310 
  
 0 
  
 200 
  
 0 
  
 0 
  
 Värmland 
  
 895 
  
 0 
  
 785 
  
 0 
  
 0 
  
 Örebro 
  
 588 
  
 0 
  
 478 
  
 0 
  
 0 
  
 Västmanland 
  
 234 
  
 0 
  
 124 
  
 0 
  
 0 
  
 Dalarna 
  
 314 
  
 0 
  
 204 
  
 0 
  
 0 
  
 Gävleborg 
  
 564 
  
 0 
  
 454 
  
 0 
  
 0 
  
 Västernorrland 
  
 611 
  
 0 
  
 501 
  
 0 
  
 0 
  
 Jämtland 
  
 1 393 
  
 0 
  
 1 283 
  
 0 
  
 0 
  
 Västerbotten 
  
 522 
  
 0 
  
 412 
  
 0 
  
 0 
  
 Norrbotten 
  
 22 
  
 0 
  
 -88 
  
 27 
  
 0 
  
 901 
  
 Tabell 6 Förändring kostnadsutjämning per delmodell för kommuner (ny indelning) 
  
 Kronor per invånare 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 -222 
  
 404 
  
 -71 
  
 14 
  
 -253 
  
 -292 
  
 6 
  
 56 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -423 
  
 Danderyd 
  
 -130 
  
 Mason 
  
 -142 
  
 -8 
  
 -416 
  
 -98 
  
 6 
  
 228 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  426 
  
 Ekerö 
  
 -69 
  
 -255 
  
 -258 
  
 -3 
  
 -190 
  
 -196 
  
 6 
  
 -54 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  084 
  
 Haninge 
  
 -257 
  
 -129 
  
 -78 
  
 6 
  
 -293 
  
 -156 
  
 6 
  
 -24 
  
 -1 
  
 -537 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  569 
  
 Huddinge 
  
 -181 
  
 -131 
  
 -45 
  
 3 
  
 -305 
  
 -216 
  
 6 
  
 195 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -739 
  
 Järfälla 
  
 -236 
  
 -57 
  
 -229 
  
 11 
  
 -195 
  
 -308 
  
 6 
  
 222 
  
 -1 
  
 -74 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -968 
  
 Lidingö 
  
 -1 
  
 -373 
  
 -196 
  
 -7 
  
 -222 
  
 -114 
  
 6 
  
 32 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -940 
  
 Nacka 
  
 -96 
  
 -436 
  
 -236 
  
 -3 
  
 -396 
  
 -180 
  
 6 
  
 117 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  289 
  
 Norrtälje 
  
 78 
  
 500 
  
 -46 
  
 -3 
  
 237 
  
 288 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 1 039 
  
 Nykvarn 
  
 -313 
  
 -828 
  
 -64 
  
 -8 
  
 -283 
  
 -204 
  
 6 
  
 94 
  
 -1 
  
 -1 
  363 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -3 
  072 
  
 Nynäshamn 
  
 -85 
  
 -51 
  
 -106 
  
 0 
  
 38 
  
 -144 
  
 6 
  
 -58 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -465 
  
 Salem 
  
 -362 
  
 -305 
  
 126 
  
 -4 
  
 -157 
  
 -384 
  
 6 
  
 101 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  044 
  
 Sigtuna 
  
 -75 
  
 145 
  
 -85 
  
 10 
  
 20 
  
 -166 
  
 6 
  
 Cook 
  
 -1 
  
 -530 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -792 
  
 Sollentuna 
  
 -104 
  
 -106 
  
 -113 
  
 3 
  
 -193 
  
 -202 
  
 6 
  
 308 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -466 
  
 Solna 
  
 269 
  
 128 
  
 -201 
  
 2 
  
 -238 
  
 -82 
  
 6 
  
 330 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 149 
  
 Stockholm 
  
 253 
  
 135 
  
 -170 
  
 0 
  
 -996 
  
 -286 
  
 6 
  
 -301 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  425 
  
 Sundbyberg 
  
 -92 
  
 147 
  
 -216 
  
 3 
  
 -12 
  
 -189 
  
 6 
  
 32 
  
 -1 
  
 -799 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  228 
  
 Södertälje 
  
 47 
  
 307 
  
 5 
  
 4 
  
 -427 
  
 -182 
  
 6 
  
 51 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -255 
  
 Tyresö 
  
 -194 
  
 -395 
  
 -52 
  
 -5 
  
 -110 
  
 -211 
  
 6 
  
 48 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -978 
  
 Täby 
  
 -92 
  
 -482 
  
 -84 
  
 -3 
  
 -354 
  
 -258 
  
 6 
  
 92 
  
 -1 
  
 -508 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  791 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Upplands Väsby 
  
 -162 
  
 -140 
  
 -136 
  
 7 
  
 -12 
  
 -351 
  
 6 
  
 128 
  
 -1 
  
 -772 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  539 
  
 Upplands-Bro 
  
 -367 
  
 -234 
  
 -420 
  
 9 
  
 37 
  
 -179 
  
 6 
  
 30 
  
 -1 
  
 -652 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  877 
  
 Vallentuna 
  
 -296 
  
 -575 
  
 -125 
  
 -3 
  
 -123 
  
 -102 
  
 6 
  
 -54 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  337 
  
 Vaxholm 
  
 -238 
  
 -342 
  
 -191 
  
 -3 
  
 -207 
  
 -382 
  
 6 
  
 -54 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  476 
  
 Värmdö 
  
 -117 
  
 -303 
  
 -234 
  
 -3 
  
 -345 
  
 -317 
  
 6 
  
 -46 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  424 
  
 Österåker 
  
 -159 
  
 -895 
  
 -152 
  
 -4 
  
 -262 
  
 -109 
  
 6 
  
 -27 
  
 -1 
  
 43 
  
 -3 
  
 -104 
  
 -1 
  667 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 -248 
  
 -3 
  
 -219 
  
 3 
  
 11 
  
 140 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 -18 
  
 -259 
  
 Heby 
  
 -150 
  
 320 
  
 65 
  
 2 
  
 262 
  
 332 
  
 6 
  
 45 
  
 -102 
  
 43 
  
 -31 
  
 -18 
  
 774 
  
 Håbo 
  
 -266 
  
 -874 
  
 -172 
  
 -6 
  
 -405 
  
 -234 
  
 6 
  
 -7 
  
 -1 
  
 -24 
  
 -18 
  
 -18 
  
 -2 
  019 
  
 Knivsta 
  
 -391 
  
 -1 
  021 
  
 -307 
  
 0 
  
 -114 
  
 -216 
  
 6 
  
 61 
  
 -1 
  
 -616 
  
 -18 
  
 -18 
  
 -2 
  635 
  
 Tierp 
  
 -203 
  
 505 
  
 399 
  
 6 
  
 451 
  
 385 
  
 6 
  
 17 
  
 108 
  
 43 
  
 -31 
  
 -18 
  
 1 668 
  
 Uppsala 
  
 110 
  
 -377 
  
 -268 
  
 6 
  
 -276 
  
 -237 
  
 6 
  
 -31 
  
 -1 
  
 -163 
  
 -18 
  
 -18 
  
 -1 
  267 
  
 Älvkarleby 
  
 -392 
  
 215 
  
 366 
  
 2 
  
 354 
  
 235 
  
 6 
  
 17 
  
 -1 
  
 43 
  
 -31 
  
 -18 
  
 796 
  
 Östhammar 
  
 -207 
  
 635 
  
 146 
  
 -2 
  
 104 
  
 118 
  
 6 
  
 17 
  
 -1 
  
 43 
  
 -31 
  
 -18 
  
 810 
  
 Södermanlands 
  
 län 
  
 Eskilstuna 
  
 -93 
  
 -46 
  
 -104 
  
 26 
  
 443 
  
 116 
  
 6 
  
 -30 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 15 
  
 356 
  
 Flen 
  
 -135 
  
 1 075 
  
 306 
  
 26 
  
 469 
  
 403 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 468 
  
 -18 
  
 10 
  
 2 654 
  
 Gnesta 
  
 -357 
  
 18 
  
 207 
  
 -3 
  
 159 
  
 -203 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 21 
  
 -83 
  
 Katrineholm 
  
 -86 
  
 578 
  
 -215 
  
 12 
  
 628 
  
 426 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 9 
  
 1 427 
  
 Nyköping 
  
 -32 
  
 238 
  
 -155 
  
 9 
  
 461 
  
 147 
  
 6 
  
 60 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 21 
  
 779 
  
 Oxelösund 
  
 -293 
  
 -201 
  
 -156 
  
 12 
  
 548 
  
 -43 
  
 6 
  
 66 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 -2 
  
 -39 
  
 Strängnäs 
  
 -152 
  
 -354 
  
 -93 
  
 0 
  
 61 
  
 -199 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 13 
  
 -649 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Trosa 
  
 -289 
  
 -803 
  
 -99 
  
 -4 
  
 -86 
  
 -368 
  
 6 
  
 58 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 9 
  
 -1 
  552 
  
 Vingåker 
  
 -9 
  
 508 
  
 271 
  
 9 
  
 685 
  
 322 
  
 95 
  
 45 
  
 -1 
  
 68 
  
 -18 
  
 20 
  
 1 995 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 98 
  
 176 
  
 280 
  
 -3 
  
 356 
  
 335 
  
 -46 
  
 45 
  
 -136 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 1 238 
  
 Finspång 
  
 -45 
  
 254 
  
 149 
  
 12 
  
 78 
  
 392 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 1 023 
  
 Kinda 
  
 -50 
  
 124 
  
 472 
  
 3 
  
 75 
  
 28 
  
 -105 
  
 45 
  
 -151 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 572 
  
 Linköping 
  
 144 
  
 -269 
  
 -189 
  
 6 
  
 -121 
  
 -102 
  
 6 
  
 -30 
  
 -1 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 -423 
  
 Mjölby 
  
 -23 
  
 -472 
  
 199 
  
 -2 
  
 256 
  
 114 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 255 
  
 Motala 
  
 -112 
  
 -2 
  
 -54 
  
 -1 
  
 566 
  
 83 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 663 
  
 Norrköping 
  
 31 
  
 -241 
  
 -36 
  
 8 
  
 59 
  
 32 
  
 6 
  
 -14 
  
 -1 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 -23 
  
 Söderköping 
  
 -213 
  
 278 
  
 418 
  
 -2 
  
 247 
  
 28 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 939 
  
 Vadstena 
  
 45 
  
 9 
  
 126 
  
 -1 
  
 707 
  
 265 
  
 -103 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 1 225 
  
 Valdemarsvik 
  
 119 
  
 330 
  
 500 
  
 0 
  
 118 
  
 240 
  
 -58 
  
 45 
  
 9 
  
 279 
  
 20 
  
 70 
  
 1 672 
  
 Brewer 
  
 -29 
  
 373 
  
 360 
  
 0 
  
 405 
  
 -220 
  
 -197 
  
 45 
  
 -4 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 864 
  
 Åtvidaberg 
  
 -73 
  
 27 
  
 458 
  
 0 
  
 51 
  
 254 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 900 
  
 Ödeshög 
  
 -27 
  
 601 
  
 627 
  
 -1 
  
 399 
  
 864 
  
 -13 
  
 49 
  
 -132 
  
 43 
  
 20 
  
 70 
  
 2 500 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 45 
  
 81 
  
 386 
  
 0 
  
 364 
  
 211 
  
 -66 
  
 45 
  
 -180 
  
 43 
  
 45 
  
 97 
  
 1 072 
  
 Eksjö 
  
 39 
  
 170 
  
 495 
  
 8 
  
 560 
  
 172 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 33 
  
 97 
  
 1 667 
  
 Gislaved 
  
 -35 
  
 466 
  
 461 
  
 10 
  
 -1 
  
 269 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 97 
  
 1 405 
  
 Gnosjö 
  
 32 
  
 386 
  
 633 
  
 10 
  
 186 
  
 443 
  
 86 
  
 45 
  
 -1 
  
 187 
  
 45 
  
 97 
  
 2 149 
  
 Habo 
  
 -100 
  
 -1 
  028 
  
 211 
  
 -1 
  
 98 
  
 -351 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 -39 
  
 45 
  
 97 
  
 -1 
  017 
  
 Jönköping 
  
 111 
  
 -375 
  
 66 
  
 2 
  
 -16 
  
 52 
  
 6 
  
 0 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 97 
  
 30 
  
 Meyer 
  
 -222 
  
 -55 
  
 569 
  
 -6 
  
 355 
  
 48 
  
 -102 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 97 
  
 816 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Nässjö 
  
 -83 
  
 743 
  
 248 
  
 10 
  
 587 
  
 321 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 33 
  
 97 
  
 2 049 
  
 Sävsjö 
  
 2 
  
 610 
  
 536 
  
 3 
  
 425 
  
 417 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 33 
  
 97 
  
 2 216 
  
 Tranås 
  
 -199 
  
 -248 
  
 105 
  
 2 
  
 470 
  
 152 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 97 
  
 517 
  
 Vaggeryd 
  
 -112 
  
 -166 
  
 520 
  
 -2 
  
 22 
  
 28 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 97 
  
 525 
  
 Vetlanda 
  
 -90 
  
 620 
  
 449 
  
 4 
  
 304 
  
 335 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 97 
  
 1 857 
  
 Värnamo 
  
 64 
  
 294 
  
 277 
  
 -1 
  
 116 
  
 179 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 97 
  
 1 164 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 -155 
  
 673 
  
 556 
  
 7 
  
 395 
  
 388 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 119 
  
 2 121 
  
 Lessebo 
  
 -177 
  
 939 
  
 330 
  
 23 
  
 605 
  
 379 
  
 102 
  
 45 
  
 -1 
  
 292 
  
 45 
  
 119 
  
 2 701 
  
 Ljungby 
  
 74 
  
 599 
  
 282 
  
 1 
  
 488 
  
 372 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 119 
  
 2 073 
  
 Markaryd 
  
 -43 
  
 458 
  
 339 
  
 19 
  
 419 
  
 659 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 119 
  
 2 108 
  
 Tingsryd 
  
 153 
  
 747 
  
 498 
  
 6 
  
 660 
  
 837 
  
 100 
  
 45 
  
 -58 
  
 43 
  
 45 
  
 119 
  
 3 195 
  
 Uppvidinge 
  
 -59 
  
 1 564 
  
 388 
  
 14 
  
 99 
  
 476 
  
 -25 
  
 45 
  
 15 
  
 43 
  
 45 
  
 119 
  
 2 722 
  
 Växjö 
  
 74 
  
 -179 
  
 138 
  
 2 
  
 85 
  
 8 
  
 6 
  
 -38 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 119 
  
 302 
  
 Älmhult 
  
 295 
  
 495 
  
 402 
  
 24 
  
 65 
  
 123 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 45 
  
 119 
  
 1 661 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 116 
  
 331 
  
 352 
  
 -7 
  
 615 
  
 518 
  
 130 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 58 
  
 88 
  
 2 288 
  
 Emmaboda 
  
 -100 
  
 952 
  
 443 
  
 12 
  
 460 
  
 206 
  
 93 
  
 45 
  
 103 
  
 43 
  
 58 
  
 88 
  
 2 403 
  
 Hultsfred 
  
 11 
  
 1 239 
  
 366 
  
 0 
  
 636 
  
 643 
  
 6 
  
 45 
  
 122 
  
 274 
  
 45 
  
 88 
  
 3 475 
  
 Högsby 
  
 -567 
  
 1 386 
  
 123 
  
 34 
  
 418 
  
 167 
  
 -296 
  
 45 
  
 -51 
  
 972 
  
 45 
  
 88 
  
 2 363 
  
 Kalmar 
  
 112 
  
 -420 
  
 33 
  
 -3 
  
 185 
  
 64 
  
 6 
  
 -34 
  
 -1 
  
 43 
  
 58 
  
 88 
  
 131 
  
 Mönsterås 
  
 -13 
  
 385 
  
 449 
  
 7 
  
 539 
  
 444 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 58 
  
 88 
  
 2 050 
  
 Mörbylånga 
  
 -207 
  
 208 
  
 440 
  
 -3 
  
 246 
  
 -91 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 58 
  
 88 
  
 832 
  
 Nybro 
  
 -50 
  
 585 
  
 139 
  
 0 
  
 695 
  
 270 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 58 
  
 88 
  
 1 878 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Oskarshamn 
  
 45 
  
 376 
  
 365 
  
 3 
  
 376 
  
 343 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 58 
  
 88 
  
 1 747 
  
 Torsås 
  
 66 
  
 490 
  
 661 
  
 -3 
  
 868 
  
 760 
  
 -43 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 58 
  
 88 
  
 3 032 
  
 Vimmerby 
  
 -112 
  
 351 
  
 540 
  
 1 
  
 193 
  
 183 
  
 6 
  
 45 
  
 124 
  
 43 
  
 45 
  
 88 
  
 1 507 
  
 Västervik 
  
 157 
  
 417 
  
 210 
  
 -1 
  
 401 
  
 253 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 58 
  
 88 
  
 1 676 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 121 
  
 466 
  
 405 
  
 -1 
  
 113 
  
 89 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 136 
  
 304 
  
 1 726 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 -23 
  
 -298 
  
 -42 
  
 3 
  
 479 
  
 59 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 78 
  
 267 
  
 Karlskrona 
  
 88 
  
 119 
  
 97 
  
 -1 
  
 90 
  
 245 
  
 6 
  
 -38 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 78 
  
 644 
  
 Richardson 
  
 -135 
  
 329 
  
 487 
  
 5 
  
 746 
  
 307 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 98 
  
 -81 
  
 78 
  
 1 883 
  
 Ronneby 
  
 -192 
  
 503 
  
 243 
  
 9 
  
 359 
  
 299 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 78 
  
 1 310 
  
 Sölvesborg 
  
 -171 
  
 -64 
  
 253 
  
 -4 
  
 292 
  
 101 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 78 
  
 496 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 -246 
  
 -52 
  
 -250 
  
 6 
  
 293 
  
 -25 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 -333 
  
 Bromölla 
  
 -154 
  
 -30 
  
 246 
  
 8 
  
 445 
  
 112 
  
 6 
  
 47 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 570 
  
 Burlöv 
  
 -268 
  
 26 
  
 -132 
  
 -6 
  
 225 
  
 -188 
  
 6 
  
 52 
  
 -1 
  
 43 
  
 -76 
  
 -70 
  
 -389 
  
 Båstad 
  
 75 
  
 11 
  
 101 
  
 -1 
  
 201 
  
 198 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 526 
  
 Eslöv 
  
 -131 
  
 3 
  
 -23 
  
 -2 
  
 231 
  
 103 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -76 
  
 -70 
  
 127 
  
 Helsingborg 
  
 50 
  
 126 
  
 -127 
  
 3 
  
 66 
  
 -109 
  
 6 
  
 33 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 -62 
  
 Hässleholm 
  
 26 
  
 154 
  
 90 
  
 6 
  
 195 
  
 257 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 669 
  
 Höganäs 
  
 64 
  
 -410 
  
 53 
  
 -5 
  
 79 
  
 9 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -68 
  
 -70 
  
 -255 
  
 Hörby 
  
 -245 
  
 -170 
  
 300 
  
 -3 
  
 301 
  
 122 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 246 
  
 Höör 
  
 -111 
  
 -570 
  
 85 
  
 -4 
  
 266 
  
 14 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -76 
  
 -70 
  
 -374 
  
 Klippan 
  
 -272 
  
 180 
  
 81 
  
 -2 
  
 475 
  
 322 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 725 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Kristianstad 
  
 14 
  
 97 
  
 -10 
  
 4 
  
 420 
  
 106 
  
 6 
  
 -35 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 492 
  
 Kävlinge 
  
 -316 
  
 -709 
  
 -167 
  
 -4 
  
 68 
  
 -103 
  
 6 
  
 -24 
  
 -1 
  
 43 
  
 -76 
  
 -70 
  
 -1 
  353 
  
 Landskrona 
  
 22 
  
 131 
  
 -103 
  
 -4 
  
 523 
  
 -125 
  
 6 
  
 105 
  
 -1 
  
 43 
  
 -68 
  
 -70 
  
 459 
  
 Lomma 
  
 -420 
  
 -987 
  
 -107 
  
 -4 
  
 -235 
  
 -460 
  
 6 
  
 55 
  
 -1 
  
 43 
  
 -64 
  
 -70 
  
 -2 
  243 
  
 Lund 
  
 8 
  
 -128 
  
 -226 
  
 2 
  
 -52 
  
 -308 
  
 6 
  
 Cook 
  
 -1 
  
 43 
  
 -76 
  
 -70 
  
 -812 
  
 Malmö 
  
 66 
  
 386 
  
 -135 
  
 -29 
  
 3 
  
 -207 
  
 6 
  
 -17 
  
 -1 
  
 -136 
  
 -64 
  
 -70 
  
 -198 
  
 Osby 
  
 -36 
  
 520 
  
 608 
  
 4 
  
 262 
  
 525 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -94 
  
 -70 
  
 1 812 
  
 Perstorp 
  
 -373 
  
 369 
  
 535 
  
 32 
  
 889 
  
 192 
  
 -186 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 1 394 
  
 Simrishamn 
  
 90 
  
 110 
  
 142 
  
 0 
  
 548 
  
 313 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 1 144 
  
 Sjöbo 
  
 -283 
  
 -53 
  
 209 
  
 -1 
  
 356 
  
 282 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 451 
  
 Skurup 
  
 -265 
  
 -235 
  
 376 
  
 -13 
  
 97 
  
 75 
  
 6 
  
 -58 
  
 -1 
  
 43 
  
 -76 
  
 -70 
  
 -121 
  
 Staffanstorp 
  
 -291 
  
 -1 
  023 
  
 -150 
  
 -7 
  
 -37 
  
 -150 
  
 6 
  
 -35 
  
 -1 
  
 -208 
  
 -76 
  
 -70 
  
 -2 
  041 
  
 Svalöv 
  
 -267 
  
 233 
  
 203 
  
 -2 
  
 147 
  
 326 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 581 
  
 Svedala 
  
 -398 
  
 -1 
  109 
  
 242 
  
 -11 
  
 -30 
  
 -156 
  
 6 
  
 -56 
  
 -1 
  
 43 
  
 -76 
  
 -70 
  
 -1 
  616 
  
 Tomelilla 
  
 -278 
  
 78 
  
 88 
  
 3 
  
 567 
  
 23 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 422 
  
 Trelleborg 
  
 -118 
  
 -314 
  
 -89 
  
 -8 
  
 114 
  
 67 
  
 6 
  
 -58 
  
 -1 
  
 43 
  
 -76 
  
 -70 
  
 -504 
  
 Vellinge 
  
 68 
  
 -799 
  
 77 
  
 -10 
  
 -459 
  
 -160 
  
 6 
  
 -46 
  
 -1 
  
 43 
  
 -64 
  
 -70 
  
 -1 
  414 
  
 Ystad 
  
 146 
  
 -499 
  
 -29 
  
 -4 
  
 348 
  
 -18 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 -115 
  
 Åstorp 
  
 -262 
  
 28 
  
 168 
  
 10 
  
 143 
  
 -84 
  
 6 
  
 72 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 -29 
  
 Ängelholm 
  
 -19 
  
 -695 
  
 -36 
  
 0 
  
 156 
  
 78 
  
 6 
  
 60 
  
 -1 
  
 -18 
  
 -81 
  
 -70 
  
 -620 
  
 Örkelljunga 
  
 -141 
  
 235 
  
 122 
  
 -11 
  
 488 
  
 367 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -94 
  
 -70 
  
 989 
  
 Östra Göinge 
  
 -219 
  
 768 
  
 405 
  
 8 
  
 321 
  
 15 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -81 
  
 -70 
  
 1 239 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 94 
  
 112 
  
 149 
  
 0 
  
 217 
  
 166 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 54 
  
 6 
  
 891 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Halmstad 
  
 85 
  
 -279 
  
 -60 
  
 3 
  
 59 
  
 -10 
  
 6 
  
 -15 
  
 -1 
  
 43 
  
 54 
  
 6 
  
 -109 
  
 Hylte 
  
 -118 
  
 1 037 
  
 285 
  
 Cook 
  
 -13 
  
 551 
  
 97 
  
 45 
  
 -50 
  
 461 
  
 42 
  
 6 
  
 2 334 
  
 Kungsbacka 
  
 -36 
  
 -828 
  
 -11 
  
 -3 
  
 -264 
  
 -149 
  
 6 
  
 -34 
  
 -1 
  
 43 
  
 62 
  
 6 
  
 -1 
  208 
  
 Laholm 
  
 35 
  
 120 
  
 276 
  
 -2 
  
 101 
  
 -1 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 54 
  
 6 
  
 682 
  
 Varberg 
  
 105 
  
 -478 
  
 74 
  
 -2 
  
 15 
  
 2 
  
 6 
  
 61 
  
 -1 
  
 43 
  
 54 
  
 6 
  
 -115 
  
 Västra 
  
 Götalands län 
  
 Ale 
  
 -199 
  
 -728 
  
 -139 
  
 -6 
  
 49 
  
 -62 
  
 6 
  
 -21 
  
 -1 
  
 43 
  
 -75 
  
 -3 
  
 -1 
  136 
  
 Alingsås 
  
 -30 
  
 -554 
  
 -92 
  
 -1 
  
 310 
  
 81 
  
 6 
  
 -58 
  
 -1 
  
 43 
  
 -75 
  
 -3 
  
 -374 
  
 Bengtsfors 
  
 57 
  
 706 
  
 496 
  
 -13 
  
 632 
  
 700 
  
 114 
  
 45 
  
 -28 
  
 463 
  
 42 
  
 -3 
  
 3 211 
  
 Bollebygd 
  
 -94 
  
 -91 
  
 288 
  
 -3 
  
 344 
  
 1 
  
 6 
  
 -44 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 488 
  
 Borås 
  
 0 
  
 -194 
  
 -345 
  
 6 
  
 127 
  
 69 
  
 6 
  
 -12 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 -263 
  
 Rivera 
  
 -370 
  
 116 
  
 229 
  
 -10 
  
 347 
  
 4 
  
 -332 
  
 45 
  
 74 
  
 100 
  
 42 
  
 -3 
  
 240 
  
 Essunga 
  
 -189 
  
 570 
  
 138 
  
 -2 
  
 356 
  
 720 
  
 -33 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 1 686 
  
 Falköping 
  
 -198 
  
 392 
  
 188 
  
 7 
  
 511 
  
 410 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 1 442 
  
 Färgelanda 
  
 49 
  
 987 
  
 525 
  
 -6 
  
 815 
  
 675 
  
 -32 
  
 45 
  
 -156 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 2 984 
  
 Grästorp 
  
 -110 
  
 -150 
  
 393 
  
 -6 
  
 398 
  
 284 
  
 -57 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 878 
  
 Gullspång 
  
 159 
  
 1 303 
  
 -125 
  
 4 
  
 953 
  
 1 276 
  
 8 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 3 704 
  
 Göteborg 
  
 212 
  
 253 
  
 -150 
  
 4 
  
 -417 
  
 -165 
  
 6 
  
 -18 
  
 -1 
  
 43 
  
 -62 
  
 -3 
  
 -298 
  
 Götene 
  
 -145 
  
 309 
  
 250 
  
 -8 
  
 364 
  
 349 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 1 251 
  
 Herrljunga 
  
 -92 
  
 194 
  
 195 
  
 -5 
  
 562 
  
 185 
  
 87 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 1 252 
  
 Hjo 
  
 -169 
  
 -316 
  
 298 
  
 -3 
  
 513 
  
 101 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 556 
  
 Härryda 
  
 -276 
  
 -945 
  
 -139 
  
 -1 
  
 -15 
  
 -13 
  
 6 
  
 14 
  
 -1 
  
 43 
  
 -62 
  
 -3 
  
 -1 
  391 
  
 Karlsborg 
  
 75 
  
 283 
  
 584 
  
 0 
  
 506 
  
 698 
  
 -60 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 2 212 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Kungälv 
  
 -152 
  
 -660 
  
 -86 
  
 -1 
  
 71 
  
 94 
  
 6 
  
 -39 
  
 -1 
  
 -224 
  
 -62 
  
 -3 
  
 -1 
  056 
  
 Lerum 
  
 -103 
  
 -929 
  
 -154 
  
 -3 
  
 -22 
  
 17 
  
 6 
  
 7 
  
 -1 
  
 43 
  
 -62 
  
 -3 
  
 -1 
  203 
  
 Lidköping 
  
 32 
  
 -207 
  
 16 
  
 -1 
  
 426 
  
 130 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 528 
  
 Lilla Edet 
  
 -143 
  
 -396 
  
 43 
  
 -8 
  
 363 
  
 -95 
  
 6 
  
 -58 
  
 -1 
  
 43 
  
 -75 
  
 -3 
  
 -324 
  
 Lysekil 
  
 -53 
  
 -166 
  
 170 
  
 -2 
  
 690 
  
 108 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 200 
  
 54 
  
 -3 
  
 1 048 
  
 Mariestad 
  
 52 
  
 38 
  
 124 
  
 -3 
  
 663 
  
 107 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 1 113 
  
 Miller 
  
 -123 
  
 93 
  
 245 
  
 -2 
  
 361 
  
 278 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 984 
  
 Mellerud 
  
 127 
  
 1 037 
  
 124 
  
 7 
  
 597 
  
 685 
  
 98 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 2 801 
  
 Munkedal 
  
 -154 
  
 290 
  
 402 
  
 -10 
  
 464 
  
 765 
  
 86 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 1 969 
  
 Mölndal 
  
 -82 
  
 -413 
  
 -164 
  
 -4 
  
 -2 
  
 -41 
  
 6 
  
 150 
  
 -1 
  
 43 
  
 -62 
  
 -3 
  
 -572 
  
 Orust 
  
 47 
  
 383 
  
 233 
  
 -4 
  
 428 
  
 -143 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 54 
  
 -3 
  
 1 088 
  
 Partille 
  
 -194 
  
 -494 
  
 -100 
  
 -2 
  
 124 
  
 -74 
  
 6 
  
 119 
  
 -1 
  
 43 
  
 -62 
  
 -3 
  
 -637 
  
 Skara 
  
 -36 
  
 159 
  
 418 
  
 2 
  
 676 
  
 70 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 1 421 
  
 Skövde 
  
 160 
  
 -484 
  
 5 
  
 0 
  
 244 
  
 134 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 191 
  
 Sotenäs 
  
 325 
  
 441 
  
 40 
  
 -22 
  
 362 
  
 495 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 54 
  
 -3 
  
 1 785 
  
 Stenungsund 
  
 -42 
  
 -634 
  
 -112 
  
 -2 
  
 171 
  
 -266 
  
 6 
  
 -32 
  
 -1 
  
 43 
  
 -62 
  
 -3 
  
 -933 
  
 Strömstad 
  
 -347 
  
 830 
  
 213 
  
 -176 
  
 460 
  
 -46 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 54 
  
 -3 
  
 1 078 
  
 Svenljunga 
  
 -202 
  
 593 
  
 106 
  
 1 
  
 363 
  
 36 
  
 95 
  
 45 
  
 -229 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 890 
  
 Tanum 
  
 74 
  
 503 
  
 282 
  
 -14 
  
 203 
  
 239 
  
 6 
  
 45 
  
 136 
  
 43 
  
 54 
  
 -3 
  
 1 568 
  
 Tibro 
  
 -139 
  
 -254 
  
 961 
  
 3 
  
 518 
  
 140 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 1 361 
  
 Tidaholm 
  
 -152 
  
 -11 
  
 239 
  
 -3 
  
 780 
  
 192 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 1 177 
  
 Tjörn 
  
 5 
  
 39 
  
 208 
  
 -5 
  
 -26 
  
 -179 
  
 6 
  
 53 
  
 -1 
  
 43 
  
 -62 
  
 -3 
  
 78 
  
 Tranemo 
  
 124 
  
 534 
  
 365 
  
 -2 
  
 195 
  
 258 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 28 
  
 -3 
  
 1 592 
  
 Trollhättan 
  
 6 
  
 -55 
  
 -74 
  
 0 
  
 505 
  
 -22 
  
 6 
  
 74 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 521 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Töreboda 
  
 -104 
  
 352 
  
 487 
  
 1 
  
 855 
  
 315 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 101 
  
 42 
  
 -3 
  
 2 096 
  
 Uddevalla 
  
 -96 
  
 -398 
  
 -115 
  
 1 
  
 614 
  
 -11 
  
 6 
  
 76 
  
 -1 
  
 43 
  
 54 
  
 -3 
  
 170 
  
 Ulricehamn 
  
 46 
  
 183 
  
 263 
  
 -3 
  
 171 
  
 231 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 28 
  
 -3 
  
 1 009 
  
 Vara 
  
 -110 
  
 557 
  
 385 
  
 0 
  
 499 
  
 426 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 1 889 
  
 Vårgårda 
  
 -101 
  
 15 
  
 332 
  
 4 
  
 321 
  
 138 
  
 6 
  
 47 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 843 
  
 Vänersborg 
  
 -153 
  
 -147 
  
 -110 
  
 -6 
  
 689 
  
 213 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 42 
  
 -3 
  
 618 
  
 Åmål 
  
 -78 
  
 287 
  
 709 
  
 -1 
  
 904 
  
 434 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 326 
  
 42 
  
 -3 
  
 2 670 
  
 Öckerö 
  
 -86 
  
 595 
  
 98 
  
 -6 
  
 71 
  
 -226 
  
 6 
  
 31 
  
 -1 
  
 43 
  
 -62 
  
 -3 
  
 461 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 -59 
  
 138 
  
 178 
  
 -19 
  
 671 
  
 606 
  
 6 
  
 -66 
  
 -1 
  
 43 
  
 22 
  
 36 
  
 1 554 
  
 Eda 
  
 -273 
  
 1 026 
  
 554 
  
 -202 
  
 1 360 
  
 718 
  
 140 
  
 -66 
  
 -18 
  
 43 
  
 22 
  
 36 
  
 3 339 
  
 Filipstad 
  
 -247 
  
 1 085 
  
 -288 
  
 39 
  
 843 
  
 806 
  
 -94 
  
 -66 
  
 34 
  
 367 
  
 22 
  
 36 
  
 2 535 
  
 Forshaga 
  
 -180 
  
 -334 
  
 258 
  
 -5 
  
 653 
  
 389 
  
 6 
  
 -66 
  
 -1 
  
 43 
  
 22 
  
 36 
  
 820 
  
 Grums 
  
 -71 
  
 515 
  
 409 
  
 -14 
  
 545 
  
 462 
  
 6 
  
 -66 
  
 -1 
  
 43 
  
 34 
  
 36 
  
 1 898 
  
 Hagfors 
  
 19 
  
 781 
  
 79 
  
 -2 
  
 789 
  
 444 
  
 -102 
  
 -66 
  
 93 
  
 -512 
  
 9 
  
 36 
  
 1 566 
  
 Hammarö 
  
 -306 
  
 -1 
  070 
  
 110 
  
 -4 
  
 269 
  
 -130 
  
 6 
  
 -66 
  
 -1 
  
 43 
  
 22 
  
 36 
  
 -1 
  092 
  
 Karlstad 
  
 123 
  
 -373 
  
 -72 
  
 -2 
  
 180 
  
 39 
  
 6 
  
 -130 
  
 -1 
  
 43 
  
 22 
  
 36 
  
 -129 
  
 Kil 
  
 -109 
  
 -122 
  
 329 
  
 -6 
  
 373 
  
 227 
  
 6 
  
 -66 
  
 -1 
  
 43 
  
 22 
  
 36 
  
 731 
  
 Kristinehamn 
  
 -106 
  
 209 
  
 -38 
  
 -4 
  
 681 
  
 293 
  
 6 
  
 -66 
  
 -1 
  
 102 
  
 22 
  
 36 
  
 1 133 
  
 Munkfors 
  
 258 
  
 267 
  
 461 
  
 -10 
  
 917 
  
 1 822 
  
 -4 
  
 -66 
  
 -1 
  
 43 
  
 22 
  
 36 
  
 3 744 
  
 Storfors 
  
 99 
  
 650 
  
 835 
  
 8 
  
 635 
  
 1 070 
  
 65 
  
 -66 
  
 -120 
  
 -284 
  
 22 
  
 36 
  
 2 950 
  
 Sunne 
  
 -2 
  
 336 
  
 226 
  
 -8 
  
 476 
  
 283 
  
 6 
  
 -66 
  
 -19 
  
 43 
  
 22 
  
 36 
  
 1 332 
  
 Säffle 
  
 -134 
  
 457 
  
 601 
  
 -5 
  
 924 
  
 704 
  
 6 
  
 -66 
  
 -72 
  
 199 
  
 34 
  
 36 
  
 2 684 
  
 Torsby 
  
 -231 
  
 417 
  
 -26 
  
 -24 
  
 249 
  
 -312 
  
 -43 
  
 -66 
  
 187 
  
 -577 
  
 9 
  
 36 
  
 -383 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Årjäng 
  
 -356 
  
 510 
  
 340 
  
 -138 
  
 559 
  
 57 
  
 -58 
  
 -66 
  
 -71 
  
 43 
  
 22 
  
 36 
  
 876 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 -134 
  
 247 
  
 535 
  
 2 
  
 311 
  
 102 
  
 6 
  
 45 
  
 64 
  
 43 
  
 -43 
  
 38 
  
 1 215 
  
 Degerfors 
  
 -238 
  
 443 
  
 -269 
  
 10 
  
 986 
  
 438 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -43 
  
 38 
  
 1 457 
  
 Hallsberg 
  
 -242 
  
 550 
  
 188 
  
 -1 
  
 296 
  
 308 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 38 
  
 1 212 
  
 Hällefors 
  
 -333 
  
 798 
  
 -51 
  
 9 
  
 613 
  
 336 
  
 -388 
  
 45 
  
 -118 
  
 200 
  
 -43 
  
 38 
  
 1 105 
  
 Karlskoga 
  
 -41 
  
 -140 
  
 -275 
  
 1 
  
 522 
  
 36 
  
 6 
  
 57 
  
 -1 
  
 43 
  
 -43 
  
 38 
  
 202 
  
 Kumla 
  
 -182 
  
 -421 
  
 -61 
  
 -2 
  
 327 
  
 -160 
  
 6 
  
 53 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 38 
  
 -378 
  
 Laxå 
  
 124 
  
 1 427 
  
 439 
  
 6 
  
 1 022 
  
 918 
  
 -15 
  
 45 
  
 -113 
  
 43 
  
 -18 
  
 38 
  
 3 916 
  
 Lekeberg 
  
 -336 
  
 -39 
  
 227 
  
 -5 
  
 -1 
  
 -148 
  
 -95 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 38 
  
 -290 
  
 Lindesberg 
  
 -158 
  
 493 
  
 389 
  
 5 
  
 521 
  
 -85 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -43 
  
 38 
  
 1 252 
  
 Ljusnarsberg 
  
 -420 
  
 -81 
  
 34 
  
 5 
  
 398 
  
 632 
  
 -326 
  
 45 
  
 -17 
  
 93 
  
 -43 
  
 38 
  
 356 
  
 Gutierrez 
  
 6 
  
 207 
  
 279 
  
 0 
  
 374 
  
 218 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -43 
  
 38 
  
 1 171 
  
 Örebro 
  
 48 
  
 -304 
  
 -216 
  
 3 
  
 154 
  
 -153 
  
 6 
  
 -14 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 38 
  
 -415 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 -107 
  
 -63 
  
 377 
  
 4 
  
 250 
  
 59 
  
 6 
  
 50 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 19 
  
 619 
  
 Fagersta 
  
 -252 
  
 395 
  
 767 
  
 13 
  
 483 
  
 37 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -31 
  
 12 
  
 1 517 
  
 Hallstahammar 
  
 -192 
  
 -376 
  
 240 
  
 Cook 
  
 26 
  
 79 
  
 6 
  
 47 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 14 
  
 -141 
  
 Kungsör 
  
 -72 
  
 212 
  
 215 
  
 9 
  
 542 
  
 -4 
  
 6 
  
 64 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 14 
  
 1 010 
  
 Köping 
  
 -196 
  
 33 
  
 -144 
  
 8 
  
 522 
  
 313 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 19 
  
 630 
  
 David 
  
 -257 
  
 203 
  
 386 
  
 -8 
  
 1 176 
  
 533 
  
 -68 
  
 45 
  
 51 
  
 178 
  
 -31 
  
 20 
  
 2 228 
  
 Sala 
  
 -123 
  
 247 
  
 118 
  
 -1 
  
 430 
  
 216 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -31 
  
 23 
  
 972 
  
 Skinnskatteberg 
  
 -201 
  
 821 
  
 217 
  
 -7 
  
 -54 
  
 857 
  
 -273 
  
 45 
  
 4 
  
 43 
  
 -18 
  
 27 
  
 1 459 
  
 Surahammar 
  
 -311 
  
 705 
  
 142 
  
 -5 
  
 -40 
  
 542 
  
 6 
  
 45 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 19 
  
 1 127 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Västerås 
  
 -4 
  
 -101 
  
 -176 
  
 8 
  
 45 
  
 -125 
  
 6 
  
 -6 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 47 
  
 -283 
  
 Dalarna län 
  
 Avesta 
  
 -156 
  
 429 
  
 -14 
  
 5 
  
 606 
  
 309 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 43 
  
 238 
  
 31 
  
 1 529 
  
 Borlänge 
  
 -123 
  
 49 
  
 -229 
  
 9 
  
 463 
  
 23 
  
 6 
  
 66 
  
 -1 
  
 43 
  
 224 
  
 31 
  
 561 
  
 Falun 
  
 59 
  
 -37 
  
 181 
  
 -2 
  
 208 
  
 -64 
  
 6 
  
 -47 
  
 -1 
  
 43 
  
 224 
  
 31 
  
 601 
  
 Gagnef 
  
 -261 
  
 402 
  
 411 
  
 -1 
  
 175 
  
 133 
  
 94 
  
 34 
  
 16 
  
 43 
  
 224 
  
 31 
  
 1 301 
  
 Hedemora 
  
 72 
  
 622 
  
 299 
  
 4 
  
 706 
  
 444 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 43 
  
 238 
  
 31 
  
 2 497 
  
 Leksand 
  
 158 
  
 134 
  
 466 
  
 -1 
  
 259 
  
 97 
  
 6 
  
 34 
  
 -90 
  
 43 
  
 224 
  
 31 
  
 1 361 
  
 Ludvika 
  
 -51 
  
 830 
  
 194 
  
 3 
  
 532 
  
 284 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 97 
  
 224 
  
 31 
  
 2 183 
  
 Malung-Sälen 
  
 -131 
  
 704 
  
 295 
  
 -21 
  
 43 
  
 337 
  
 -29 
  
 34 
  
 122 
  
 43 
  
 199 
  
 31 
  
 1 625 
  
 Mora 
  
 -183 
  
 24 
  
 156 
  
 -7 
  
 -77 
  
 30 
  
 -186 
  
 34 
  
 3 
  
 43 
  
 224 
  
 31 
  
 90 
  
 Orsa 
  
 -592 
  
 147 
  
 -21 
  
 -6 
  
 -137 
  
 -40 
  
 -398 
  
 34 
  
 93 
  
 43 
  
 224 
  
 31 
  
 -624 
  
 Rättvik 
  
 -147 
  
 341 
  
 333 
  
 -5 
  
 192 
  
 775 
  
 -94 
  
 34 
  
 5 
  
 43 
  
 224 
  
 31 
  
 1 730 
  
 Smedjebacken 
  
 -203 
  
 474 
  
 465 
  
 -5 
  
 671 
  
 622 
  
 6 
  
 34 
  
 -123 
  
 43 
  
 224 
  
 31 
  
 2 239 
  
 Säter 
  
 -178 
  
 176 
  
 521 
  
 -1 
  
 295 
  
 -89 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 43 
  
 238 
  
 31 
  
 1 074 
  
 Vansbro 
  
 -183 
  
 1 098 
  
 -207 
  
 -1 
  
 156 
  
 343 
  
 -319 
  
 34 
  
 41 
  
 43 
  
 224 
  
 31 
  
 1 258 
  
 Älvdalen 
  
 -383 
  
 933 
  
 724 
  
 -10 
  
 -32 
  
 -164 
  
 -187 
  
 34 
  
 324 
  
 43 
  
 199 
  
 31 
  
 1 510 
  
 Leonard 
  
 Bollnäs 
  
 -90 
  
 172 
  
 302 
  
 8 
  
 786 
  
 614 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 43 
  
 44 
  
 98 
  
 2 016 
  
 Gävle 
  
 -14 
  
 -215 
  
 -106 
  
 11 
  
 176 
  
 142 
  
 6 
  
 -8 
  
 -1 
  
 43 
  
 57 
  
 98 
  
 189 
  
 Hofors 
  
 -88 
  
 472 
  
 182 
  
 12 
  
 421 
  
 824 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 43 
  
 146 
  
 98 
  
 2 149 
  
 Hudiksvall 
  
 53 
  
 303 
  
 317 
  
 -2 
  
 456 
  
 438 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 43 
  
 44 
  
 98 
  
 1 789 
  
 Ljusdal 
  
 -144 
  
 391 
  
 425 
  
 -8 
  
 451 
  
 347 
  
 -186 
  
 34 
  
 125 
  
 43 
  
 134 
  
 98 
  
 1 707 
  
 Nordanstig 
  
 -147 
  
 458 
  
 293 
  
 1 
  
 451 
  
 -177 
  
 -25 
  
 34 
  
 -5 
  
 43 
  
 44 
  
 98 
  
 1 066 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Ockelbo 
  
 -286 
  
 494 
  
 297 
  
 21 
  
 306 
  
 394 
  
 -345 
  
 34 
  
 -5 
  
 43 
  
 57 
  
 98 
  
 1 105 
  
 Ovanåker 
  
 -194 
  
 41 
  
 443 
  
 -7 
  
 295 
  
 562 
  
 -186 
  
 34 
  
 33 
  
 43 
  
 134 
  
 98 
  
 1 293 
  
 Sandviken 
  
 -84 
  
 509 
  
 262 
  
 18 
  
 400 
  
 177 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 43 
  
 57 
  
 98 
  
 1 518 
  
 Söderhamn 
  
 -109 
  
 515 
  
 105 
  
 7 
  
 871 
  
 483 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 48 
  
 44 
  
 98 
  
 2 101 
  
 Västernorrlands 
  
 län 
  
 Härnösand 
  
 -14 
  
 544 
  
 97 
  
 12 
  
 590 
  
 403 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 43 
  
 34 
  
 116 
  
 1 864 
  
 Kramfors 
  
 -49 
  
 439 
  
 521 
  
 9 
  
 539 
  
 789 
  
 6 
  
 34 
  
 6 
  
 55 
  
 34 
  
 112 
  
 2 495 
  
 Sollefteå 
  
 -238 
  
 588 
  
 228 
  
 0 
  
 481 
  
 652 
  
 -186 
  
 34 
  
 151 
  
 -102 
  
 124 
  
 135 
  
 1 865 
  
 Sundsvall 
  
 54 
  
 -137 
  
 138 
  
 -2 
  
 97 
  
 222 
  
 6 
  
 -47 
  
 -1 
  
 43 
  
 34 
  
 165 
  
 572 
  
 Fitzgerald 
  
 -284 
  
 -204 
  
 387 
  
 -4 
  
 293 
  
 427 
  
 6 
  
 34 
  
 -1 
  
 43 
  
 34 
  
 100 
  
 831 
  
 Ånge 
  
 -145 
  
 -28 
  
 395 
  
 -4 
  
 120 
  
 129 
  
 -52 
  
 34 
  
 64 
  
 -342 
  
 124 
  
 132 
  
 426 
  
 Örnsköldsvik 
  
 80 
  
 244 
  
 250 
  
 1 
  
 368 
  
 571 
  
 6 
  
 -47 
  
 -78 
  
 43 
  
 34 
  
 151 
  
 1 623 
  
 Jämtlands län 
  
 Hart 
  
 -373 
  
 503 
  
 622 
  
 2 
  
 237 
  
 -1 
  080 
  
 -228 
  
 188 
  
 290 
  
 43 
  
 124 
  
 160 
  
 486 
  
 Bräcke 
  
 -235 
  
 355 
  
 308 
  
 7 
  
 366 
  
 -111 
  
 -199 
  
 188 
  
 172 
  
 -498 
  
 124 
  
 160 
  
 636 
  
 Härjedalen 
  
 -20 
  
 383 
  
 610 
  
 -3 
  
 102 
  
 226 
  
 131 
  
 108 
  
 -61 
  
 43 
  
 110 
  
 160 
  
 1 787 
  
 Krokom 
  
 -439 
  
 372 
  
 587 
  
 -3 
  
 132 
  
 -411 
  
 -89 
  
 188 
  
 66 
  
 43 
  
 110 
  
 160 
  
 715 
  
 Ragunda 
  
 -339 
  
 819 
  
 344 
  
 1 
  
 293 
  
 -325 
  
 -174 
  
 188 
  
 -298 
  
 -122 
  
 124 
  
 160 
  
 670 
  
 Strömsund 
  
 -263 
  
 685 
  
 344 
  
 1 
  
 457 
  
 -70 
  
 37 
  
 188 
  
 331 
  
 -554 
  
 110 
  
 160 
  
 1 425 
  
 Åre 
  
 -121 
  
 208 
  
 329 
  
 -14 
  
 -91 
  
 -645 
  
 -43 
  
 188 
  
 186 
  
 43 
  
 98 
  
 160 
  
 296 
  
 Östersund 
  
 33 
  
 -368 
  
 123 
  
 -1 
  
 411 
  
 94 
  
 6 
  
 108 
  
 -1 
  
 43 
  
 124 
  
 160 
  
 731 
  
 Västerbottens län 
  
 Hammond 
  
 -6 
  
 838 
  
 20 
  
 4 
  
 211 
  
 1 394 
  
 -63 
  
 188 
  
 135 
  
 244 
  
 -32 
  
 195 
  
 3 127 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Dorotea 
  
 59 
  
 1 410 
  
 594 
  
 -3 
  
 918 
  
 2 014 
  
 9 
  
 188 
  
 -46 
  
 -1 
  000 
  
 58 
  
 236 
  
 4 436 
  
 Lycksele 
  
 -202 
  
 255 
  
 572 
  
 -3 
  
 277 
  
 130 
  
 -186 
  
 188 
  
 112 
  
 43 
  
 58 
  
 128 
  
 1 371 
  
 Malå 
  
 239 
  
 1 777 
  
 710 
  
 15 
  
 374 
  
 1 349 
  
 -134 
  
 188 
  
 -234 
  
 -374 
  
 45 
  
 167 
  
 4 121 
  
 Nordmaling 
  
 -299 
  
 322 
  
 362 
  
 2 
  
 -48 
  
 -32 
  
 -345 
  
 188 
  
 -79 
  
 43 
  
 -18 
  
 152 
  
 247 
  
 Norsjö 
  
 -42 
  
 708 
  
 335 
  
 0 
  
 483 
  
 630 
  
 -168 
  
 188 
  
 -300 
  
 -404 
  
 45 
  
 147 
  
 1 621 
  
 Robertsfors 
  
 -205 
  
 847 
  
 153 
  
 -2 
  
 -35 
  
 -521 
  
 -291 
  
 188 
  
 -17 
  
 43 
  
 -32 
  
 144 
  
 271 
  
 Skellefteå 
  
 97 
  
 434 
  
 380 
  
 -3 
  
 213 
  
 557 
  
 6 
  
 108 
  
 -128 
  
 43 
  
 -32 
  
 184 
  
 1 859 
  
 Sorsele 
  
 1 
  
 309 
  
 -273 
  
 7 
  
 486 
  
 284 
  
 216 
  
 188 
  
 435 
  
 -1 
  124 
  
 33 
  
 288 
  
 849 
  
 Storuman 
  
 -229 
  
 767 
  
 117 
  
 -7 
  
 178 
  
 -263 
  
 1 
  
 188 
  
 -3 
  
 -315 
  
 19 
  
 238 
  
 690 
  
 Umeå 
  
 174 
  
 -393 
  
 46 
  
 -1 
  
 -42 
  
 -8 
  
 6 
  
 108 
  
 -1 
  
 43 
  
 -18 
  
 212 
  
 126 
  
 Vilhelmina 
  
 -436 
  
 -10 
  
 272 
  
 -8 
  
 218 
  
 -338 
  
 -259 
  
 188 
  
 -59 
  
 -474 
  
 45 
  
 229 
  
 -633 
  
 Vindeln 
  
 -261 
  
 458 
  
 -123 
  
 -3 
  
 229 
  
 -316 
  
 -212 
  
 188 
  
 150 
  
 43 
  
 -44 
  
 170 
  
 277 
  
 Vännäs 
  
 -80 
  
 -136 
  
 419 
  
 -3 
  
 178 
  
 59 
  
 6 
  
 188 
  
 -1 
  
 43 
  
 -32 
  
 118 
  
 759 
  
 Åsele 
  
 -16 
  
 2 114 
  
 217 
  
 -14 
  
 232 
  
 1 408 
  
 130 
  
 108 
  
 105 
  
 -747 
  
 58 
  
 213 
  
 3 806 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 -92 
  
 896 
  
 460 
  
 -12 
  
 60 
  
 922 
  
 263 
  
 188 
  
 662 
  
 -1 
  481 
  
 33 
  
 223 
  
 2 121 
  
 Parker 
  
 -383 
  
 197 
  
 125 
  
 -7 
  
 231 
  
 -48 
  
 -339 
  
 188 
  
 -153 
  
 -141 
  
 45 
  
 158 
  
 -128 
  
 Boden 
  
 51 
  
 141 
  
 196 
  
 -6 
  
 273 
  
 429 
  
 6 
  
 188 
  
 -96 
  
 43 
  
 -44 
  
 174 
  
 1 355 
  
 Gällivare 
  
 -114 
  
 455 
  
 481 
  
 -4 
  
 20 
  
 117 
  
 -186 
  
 188 
  
 236 
  
 -483 
  
 7 
  
 97 
  
 812 
  
 Haparanda 
  
 50 
  
 1 140 
  
 95 
  
 -39 
  
 138 
  
 354 
  
 100 
  
 188 
  
 -96 
  
 -256 
  
 -44 
  
 98 
  
 1 729 
  
 Jokkmokk 
  
 1 
  
 805 
  
 344 
  
 1 
  
 210 
  
 291 
  
 -168 
  
 188 
  
 467 
  
 -104 
  
 19 
  
 194 
  
 2 247 
  
 Kalix 
  
 -86 
  
 264 
  
 226 
  
 -5 
  
 104 
  
 547 
  
 -186 
  
 188 
  
 -139 
  
 -403 
  
 -44 
  
 73 
  
 538 
  
 Kiruna 
  
 -411 
  
 770 
  
 317 
  
 2 
  
 -594 
  
 350 
  
 -186 
  
 188 
  
 384 
  
 122 
  
 7 
  
 121 
  
 1 068 
  
 Luleå 
  
 102 
  
 -318 
  
 104 
  
 -2 
  
 -48 
  
 29 
  
 6 
  
 108 
  
 -1 
  
 43 
  
 -44 
  
 143 
  
 121 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kommunal 
  
 Individ- 
  
 Äldre- 
  
 Politisk 
  
 Henderson och 
  
 Räddnings- 
  
 Befolknings- 
  
 Fastig- 
  
 Kollek- 
  
 Totalt 
  
 verksamhet 
  
 klass och 
  
 skola 
  
 vuxen- 
  
 och 
  
 omsorg 
  
 verk- 
  
 vägar 
  
 tjänst 
  
 minskning 
  
 heter 
  
 tivtrafik 
  
 och 
  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 familje- 
  
 samhet 
  
 skolbarn- 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 Pajala 
  
 -361 
  
 370 
  
 540 
  
 3 
  
 -51 
  
 -1 
  173 
  
 -79 
  
 188 
  
 21 
  
 -533 
  
 33 
  
 162 
  
 -881 
  
 Piteå 
  
 32 
  
 82 
  
 337 
  
 -3 
  
 404 
  
 585 
  
 6 
  
 188 
  
 92 
  
 43 
  
 -32 
  
 96 
  
 1 830 
  
 Älvsbyn 
  
 -131 
  
 269 
  
 250 
  
 -3 
  
 408 
  
 994 
  
 -66 
  
 188 
  
 -17 
  
 104 
  
 -44 
  
 96 
  
 2 047 
  
 Överkalix 
  
 17 
  
 848 
  
 -94 
  
 7 
  
 238 
  
 908 
  
 -52 
  
 188 
  
 -122 
  
 -760 
  
 45 
  
 134 
  
 1 356 
  
 Övertorneå 
  
 110 
  
 766 
  
 -185 
  
 -8 
  
 -49 
  
 -518 
  
 -64 
  
 188 
  
 -238 
  
 -1 
  329 
  
 45 
  
 135 
  
 -1 
  148 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2024:50 
  
 Tabell 7 Förändring kostnadsutjämning per delmodell för regioner (ny indelning) 
  
 Kronor per invånare 
  
 Region 
  
 Standardkostnad 
  
 Struktur- 
  
 Utgår 
  
 Totalt 
  
 kostnad 
  
 Hälso- och 
  
 Kollektiv- 
  
 Befolkning- 
  
 sjukvård 
  
 trafik 
  
 förändringar 
  
 Stockholm 
  
 -83 
  
 -141 
  
 -224 
  
 -179 
  
 -404 
  
 Uppsala 
  
 -631 
  
 -6 
  
 -637 
  
 -424 
  
 -1 
  062 
  
 Södermanland 
  
 -259 
  
 27 
  
 -232 
  
 82 
  
 -151 
  
 Östergötland 
  
 9 
  
 82 
  
 91 
  
 82 
  
 172 
  
 Jönköping 
  
 -258 
  
 109 
  
 -149 
  
 82 
  
 -68 
  
 Kronoberg 
  
 -117 
  
 131 
  
 14 
  
 82 
  
 95 
  
 Kalmar 
  
 223 
  
 100 
  
 323 
  
 82 
  
 404 
  
 Gotland 
  
 1 667 
  
 316 
  
 1 983 
  
 82 
  
 2 064 
  
 Blekinge 
  
 101 
  
 90 
  
 191 
  
 82 
  
 272 
  
 Skåne 
  
 -29 
  
 -58 
  
 -87 
  
 82 
  
 -6 
  
 Halland 
  
 -140 
  
 18 
  
 -122 
  
 20 
  
 -103 
  
 Västra Götaland 
  
 154 
  
 9 
  
 163 
  
 82 
  
 244 
  
 Värmland 
  
 306 
  
 48 
  
 354 
  
 82 
  
 435 
  
 Örebro 
  
 57 
  
 50 
  
 107 
  
 82 
  
 188 
  
 Västmanland 
  
 -154 
  
 46 
  
 -108 
  
 82 
  
 -27 
  
 Dalarna 
  
 -222 
  
 43 
  
 -179 
  
 82 
  
 -98 
  
 Gävleborg 
  
 -17 
  
 110 
  
 93 
  
 82 
  
 174 
  
 Västernorrland 
  
 129 
  
 157 
  
 286 
  
 82 
  
 367 
  
 Jämtland 
  
 1 474 
  
 172 
  
 1 646 
  
 82 
  
 1 727 
  
 Västerbotten 
  
 223 
  
 206 
  
 429 
  
 82 
  
 510 
  
 Norrbotten 
  
 47 
  
 140 
  
 187 
  
 82 
  
 268 
  
 916 
  
 Bilaga 5 
  
 Riktade statsbidrag som föreslås inordnas i det generella statsbidraget till kommunsektorn 
  
 Läsanvisning 
  
 Denna bilaga innehåller en kortfattad genomgång av de riktade stats- bidrag som kommittén har föreslagit ska inordnas i det generella statsbidraget till kommunsektorn. Till grund för förslagen ligger 
  
 •dels resonemang om vilka principer som bör gälla för använd- ningen av riktade statsbidrag (se avsnitt 4.2.4 i betänkandet), 
  
 •dels resonemang om vilka praktiska överväganden som bör beaktas vid generalisering riktade statsbidrag (se avsnitt 4.4.1 i betänk- andet). 
  
 För mer detaljerade resonemang hänvisas till dessa avsnitt. 
  
 De föreslagna bidragen har delats upp efter utgiftsområde och presenteras i storleksordning. De belopp som ligger till grund för storleken är de belopp som ingår som permanenta medel i respektive statsbidrag budgetåret 2024. 
  
 917 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2024:50 
  
 Utgiftsområde 9 (hälsovård, sjukvård och social omsorg) 
  
 Statsbidrag till utrustning för elektronisk kommunikation (inkl. samordningsmedel) – 20,5 mnkr 
  
 Detta bidrag syftar till att stimulera regionerna att tillhandahålla ut- rustning för elektronisk kommunikation till döva eller gravt hörsel- skadade personer och personer med dövblindhet, talskada eller språk- störning. Redan i dag sker utbetalningen automatiskt och fördelningen speglar av allt att döma den fördelning som skulle ske om bidraget inordnades i utjämningen. Därmed finns det inga starka skäl som talar för att det bör kvarstå som riktat. Den 28 juni 2025 träder vidare även tillgänglighetsdirektivet i kraft. Lagen syftar till att öka tillgänglig- heten till produkter och tjänster, däribland elektronisk kommunika- tion, framför allt för personer med funktionsnedsättning, vilket även det talar för generalisering. I förslaget ligger även att statsbidraget för samordning av regionernas arbete med elektronisk kommunikation generaliseras. Om behov av samordning finns bör det kunna lösas inom sektorn. 
  
 Statsbidrag för utveckling av den prehospitala vården av patienter med psykisk ohälsa m.m. – 35 mnkr 
  
 Detta bidrag fördelas till regioner för att bland annat stimulera in- rättandet av psykiatriambulanser. Det är ett litet statsbidrag vars eko- nomiska betydelse för regionerna är liten. Det finns, enligt kommittén, inga starka skäl som talar för att regionerna inte skulle ha incitament eller kapacitet att driva den här typen av projekt utan finansiering i form av ett riktat statsbidrag. 
  
 Statsbidrag för att stödja ökad förskrivning av fysisk aktivitet på recept – 66 mnkr 
  
 Detta bidrag fördelas till regionerna för att stimulera en ökad för- skrivning av fysisk aktivitet på recept. Bidraget fördelas efter befolk- ningsandel och kommer därmed inte leda till svåra omfördelnings- effekter vid en generalisering. Vilken förskrivningspraxis som råder borde rimligen vara en fråga för behandlande vårdgivare. Ett riktat statsbidrag borde, enligt kommittén, inte vara en förutsättning för 
  
 918 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 5 
  
 en ökad förskrivning av fysisk aktivitet på recept om vårdgivarna ser behov av det. 
  
 Statsbidrag för rådgivning och annat stöd i LSS – 94,5 mnkr 
  
 Statsbidraget kom till för att kompensera regionerna för ökade kost- nader som antogs uppstå med anledning av LSS som trädde i kraft 1994. Bidraget utgör en transferering utan krav på motprestation och betalas ut till regionerna utifrån befolkningsandel och bör därmed, enligt kommitténs bedömning, kunna generaliseras utan svårigheter. 
  
 Statsbidrag för att förebygga ofrivillig ensamhet bland äldre – 100 mnkr 
  
 Detta statsbidrag fördelas till kommuner för att bland annat kunna starta, förbättra eller utöka arbetet med så kallade hälsosamtal med äldre och informera om vilka aktiviteter i kommunal eller annan regi som finns att tillgå. Bidraget fördelas efter andelen invånare över 80 år, som inte har hemtjänst eller bor på särskilt boende. En olycklig – och säkerligen inte avsedd – effekt av denna fördelningsnyckel är att bidraget gynnar kommuner som har haft en låg ambition i äldreom- sorgen. En generalisering av resurserna skulle därmed göra fördel- ningen mer rättvis. Vi kan inte se att kommunerna inte skulle ha in- citament eller kapacitet att genomföra dessa insatser utan det riktade statsbidraget. 
  
 Statsbidrag till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för vissa personer med psykiska funktionsnedsättningar – 100 mnkr 
  
 Detta statsbidrag syftar till att kommunerna ska kunna bygga upp och utveckla arbetet med personligt ombud för personer med psykisk funktionsnedsättning. Verksamhet med personliga ombud är frivilliga för kommunerna. Under 2021 fanns det 318 heltidstjänster som för- delade sig på 245 kommuner. Verksamheten borde kunna bedrivas och finansieras utan statsbidrag om kommunerna ser ett behov av den. 
  
 919 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2024:50 
  
 Statsbidrag för stärkt föräldraskapsstöd (allmän del) – 197 mnkr 
  
 Detta är ett statsbidrag som fördelas i lika stora delar till kommuner och regioner för att bidra till en ökad och jämlik tillgång till för- äldraskapsstöd i hela landet. Fördelningsnyckeln är baserad på andelen barn i kommunerna respektive regionerna i förhållande till det totala antalet barn. Bidraget låg på UO25 fram till 2023, då det flyttades till UO9 för att tydliggöra bidragets ändamål, säkerställa att medlen an- vänds för att öka tillgängligheten till föräldraskapsstöd och för att förbättra förutsättningarna för uppföljning. Kommittén kan dock inte se några starka skäl till varför ett allmänt stöd av det här slaget nöd- vändigtvis måste ha formen av ett riktat statsbidrag. 
  
 Stöd för habiliteringsersättning (daglig verksamhet) – 350 mnkr 
  
 Detta bidrag går till kommunerna för att införa, bibehålla eller höja en låg dagpenning till dem som deltar i daglig verksamhet. Det är tänkbart att frånvaron av ett riktat bidrag för detta ändamål kan leda till minskad dagersättning med tanke på den resurssvaga målgruppen. Det skulle dock, om regering och riksdag ser det som önskvärt, kunna motverkas av en lagstadgad rätt till ersättning vid generalisering. Vid generalisering finns  
 LSS-utjämningen 
  som mekanism för omfördel- ning av resurser, vilket gör att de omfördelningseffekter som riskerar att uppstå bedöms vara acceptabla. 
  
 Statsbidrag för att säkerställa en god vård och omsorg om äldre – 4 mdkr 
  
 Detta bidrag ges för en bred äldreomsorgssatsning utifrån lokalt identi- fierade behov. Bidraget påminner redan nu om ett generellt bidrag, fast riktat till en viss verksamhet, nämligen äldreomsorgen. Statsbi- draget bör därmed ha goda förutsättningar att generaliseras. En gene- ralisering skulle sannolikt ge en bättre fördelning av medlen eftersom kostnadsutjämningens modell för äldreomsorg inte bara tar hänsyn till skillnader i antalet äldre mellan olika kommuner, utan även andra strukturella skillnader. Ett argument mot generalisering är att stats- bidraget tillkom som en reaktion på de brister som uppdagades i äldreomsorgen under pandemin. Ett visst stimulansbehov har således 
  
 920 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 5 
  
 identifierats. Samtidigt förefaller det ytterst osannolikt att resurserna inte skulle att komma äldreomsorgen till del om bidraget generali- seras med tanke på de mycket stora behov som kommunerna står inför framöver. 
  
 921 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2024:50 
  
 Utgiftsområde 16 (utbildning och universitetsforskning) 
  
 Statsbidrag för att utveckla språk- och matematikundervisning (f.d. läslyftet) – 38 mnkr 
  
 Detta bidrag fördelas till huvudmän inom skolan för att frigöra tid för förskollärare inom förskolan samt förskollärare och lärare inom förskoleklass och lågstadiet att handleda kollegor som deltar i kom- petensutveckling inom språk- och matematikundervisning. Insatsen består i sin tur av moduler som finns fritt att tillgå på Skolverkets hemsida. Bidraget bedöms vara möjligt att generalisera med tanke på att huvudmännen redan har ett ansvar för det systematiska kvali- tetsarbetet i sin verksamhet och samt för lärares kompetensutveckling. Huvudmännen bör, enligt kommitténs uppfattning, själva kunna defi- niera och finansiera den verksamhetsmässiga kompetensutveckling som de är i behov av. 
  
 Statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds – 79 mnkr 
  
 Detta statsbidrag fördelas till kommuner för att stimulera barnomsorg under kvällar, nätter och helger. För att få del av statsbidraget krävs att kommunen erbjuder minst 30 timmar per barn och månad. Enligt skollagen ska kommuner ”sträva efter” att erbjuda barnomsorg på kvällar, nätter och helger, men någon skarpare reglering än så finns inte. Om det råder stora skillnader i behov mellan olika kommuner kan det vara en invändning mot generalisering. Kommittén har dock svårt att se att detta skulle vara fallet. Givet statsbidragets ringa storlek i förhållande till vad det sannolikt kostar att tillhandahålla verksamheten bedömer kommittén vidare att stimulanseffekten av statsbidraget är liten. 
  
 Statsbidrag för personalkostnader för akutskolor, speciallärare och elevhälsan (del som rör akutskolor) – 100 mnkr 
  
 Detta bidrag fördelas till huvudmän för att ersätta personalkostnader för akutskolor i grundskolan. Akutskola är en organisatorisk lösning som är knuten till en skolenhet för att elever tillfälligt ska få utbild- ning utanför den egna skolenheten. Bidraget fördelas enligt ansökan 
  
 922 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 5 
  
 i dag. Samtidigt är det, enligt kommitténs bedömning, troligt att alla kommuner, mer eller mindre, har behov av insatser för att åstad- komma en trygg och säker studiemiljö för sina elever. Formerna för detta kan – och rimligen även bör – se olika ut för olika kommuner. Därför är det tveksamt med ett riktat statsbidrag som är knutet till en specifik organisatorisk lösning. 
  
 Statsbidrag för personalkostnader för akutskolor, speciallärare och elevhälsan (del som rör elevhälsa) – 150 mnkr 
  
 Detta bidrag fördelas till huvudmän för att stimulera personalför- stärkningar inom elevhälsa. Resurserna är till del prestationsrelaterade eftersom bidraget är villkorat med att personaltätheten ska öka, vilket går förlorat om statsbidraget generaliseras. Möjligheten att öka perso- naltätheten kan dock variera över kommunerna. Vidare kan behovet personalförstärkningar se olika ut i olika kommuner. Det är således bättre att kommunerna, utifrån lokala behov, får göra egna avväg- ningar av hur resurserna gör bäst nytta. 
  
 Statsbidrag för anställning av lärarassistenter – 500 mnkr 
  
 Detta statsbidrag fördelas till huvudmän för att stimulera anställningar av lärarassistenter i syfte att avlasta lärare. Kommittén menar dock att de lokala behoven av anställningar kan skilja sig mellan olika kom- muner. Rent principiellt bör också frågan om vilka anställningsbeslut som huvudmännen fattar vara upp till dem själva. Bidraget fördelas efter elevantal, vilket talar för att bara mindre omfördelningseffekter uppstår om det generaliseras. 
  
 Statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet (2001:160) – 1,6 mdkr 
  
 Detta statsbidrag fördelas till kommuner för att stimulera tillämp- ningen av maxtaxan inom förskola och fritidshem. Alla kommuner har under lång tid tillämpat maxtaxan. Statsbidragets stimulerande effekt kan därmed ha varit viktig i den initiala fasen, men är det knappast nu när maxtaxan är så etablerad. En kommun som avviker från tillämp- 
  
 923 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2024:50 
  
 ningen kommer säkerligen att möta negativ feedback från medbor- garna, vilket i sin tur borde borga för en fortsatt stark tillämpning även efter generalisering. En generalisering kan också kombineras med att maxtaxan lagfästs, vilket kommittén anser att regeringen bör överväga. 
  
 Statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder i förskolan – 2,8 mdkr 
  
 Detta bidrag fördelas till kommuner för en lång rad kvalitetshöjande åtgärder i förskolan, till exempel insatser i strävan mot att barn- grupperna ska ha en storlek som överensstämmer med Skolverkets riktmärke för barngruppernas storlek. Bidraget fördelas redan i dag i stor utsträckning efter standardkostnaden i kostnadsutjämningen delmodell för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. Bidraget framstår därför som tämligen oproblematiskt att generalisera. 
  
 924 
  
 Bilaga 6 
  
 Den lokala tillväxtens bestämningsfaktorer 
  
 2023-12-11 
  
 Lovisa Persson1 
  
 Högskolan Kristianstad och Institutet för Näringslivsforskning (IFN) 
  
 Underlagsrapport till Utjämningskommittén 2022 
  
 1Jag vill tacka Miller, Hayes och Hansen för kommentarer. Kvarstående och tillkommande felaktigheter och missbedömningar är helt och hållet mina. 
  
 1 
  
 925 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 Innehållsförteckning 
  
 1 Introduktion................................................................................................................................... 
  
 3 
  
 1.1 
  
 Rapportens frågor och upplägg ........................................................................................... 
  
 5 
  
 1.2 
  
 Inkomstutjämningen i korthet .............................................................................................. 
  
 6 
  
 1.3 
  
 Inkomstutjämningens betydelse .......................................................................................... 
  
 7 
  
 2 Teoretiska förklaringsmodeller ................................................................................................. 
  
 10 
  
 2.1 
  
 Tillväxthämmande effekter enligt teorin ........................................................................... 
  
 10 
  
 2.1.1 All lokal tillväxt är inte nationell tillväxt ..................................................................... 
  
 11 
  
 2.2 
  
 Inkomstutjämningens effekter på skattesatser ................................................................. 
  
 13 
  
 3 Inkomstutjämningens effekter på tillväxt................................................................................. 
  
 15 
  
 3.1 
  
 Stimulerar statsbidrag kommunal konsumtion och lokal tillväxt? ................................. 
  
 16 
  
 4 Kommunalt tillväxtarbete .......................................................................................................... 
  
 18 
  
 4.1 
  
 Vad räknas som kommunala tillväxtfrämjande åtgärder?............................................... 
  
 19 
  
 4.1.1 Perspektiv på lokal tillväxtpolitik................................................................................. 
  
 20 
  
 4.1.2 Regionala perspektiv på lokal tillväxtpolitik............................................................... 
  
 22 
  
 4.2 
  
 Kommunal arbetsmarknadspolitik..................................................................................... 
  
 23 
  
 4.2.1 Sammanfattning av empiriska resultat ...................................................................... 
  
 24 
  
 4.2.2 Kostnader för arbetsmarknadsåtgärder ..................................................................... 
  
 25 
  
 4.2.3 Inkomstutjämningens incitamentseffekter................................................................. 
  
 31 
  
 5 Skattekraftens samvariation ...................................................................................................... 
  
 34 
  
 5.1 
  
 Sammanfattning av empiriska resultat ............................................................................. 
  
 34 
  
 5.2 
  
 Data och beskrivning........................................................................................................... 
  
 36 
  
 5.2.1 Variabeldefinitioner och specifikationer..................................................................... 
  
 36 
  
 5.2.2 Beskrivning.................................................................................................................... 
  
 38 
  
 5.3 
  
 Skattekraftens nivå .............................................................................................................. 
  
 42 
  
 5.3.1 Gruppvis analys och enkla regressioner .................................................................... 
  
 42 
  
 5.3.2 Fullständig modell........................................................................................................ 
  
 44 
  
 5.4 
  
 Förändring i skattekraften................................................................................................... 
  
 46 
  
 5.4.1 Fullständig modell........................................................................................................ 
  
 46 
  
 6 Slutsatser..................................................................................................................................... 
  
 48 
  
 Referenser ...................................................................................................................................... 
  
 50 
  
 Appendix ........................................................................................................................................ 
  
 53 
  
 2 
  
 926 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 1 Introduktion 
  
 Den kommunala inkomstutjämningens potentiella negativa effekter för den lokala tillväxten har utretts vid ett flertal tillfällen (Riksrevisionen 2020; SOU 2011:39; Lloyd och Rattsö 2010; Contreras och Smith 2010; Siverbo 2005). Ett mått på lokal tillväxt är tillväxten i den kommunala skattekraften, vilken definieras som beskattningsbar inkomst per invånare som är bosatt i kommunen. Den kommunala skattekraften är föremål för långtgående utjämning inom det kommunala inkomstutjämningssystemet. Den långtgående utjämningen i kommunernas skattekraft motiveras utifrån att kommunerna annars skulle ha alltför olika förutsättningar att finansiera och leverera de offentliga tjänster som ingår i det kommunala uppdraget. 
  
 I föregående utredningar, och i direktiven till nuvarande utredning, uppmärksammas den försvagning i incitamenten att utöka skattekraften som enligt nationalekonomisk teori uppstår när ökningarna inte tillfaller kommunen själv utan jämnas ut över kommunsektorn. Som inkomstutjämningssystemet numera är utformat innebär en ökning i den egna skattekraften, för de flesta kommuner, att det generella statsbidraget minskar i en nästan motsvarande grad. Marginaleffekten från ökningar i den egna skattekraften är därmed nära noll. Om kommuner inte får behålla avkastningen från kostsamma satsningar för ökad skattekraft finns det en risk att satsningarna blir färre. Eftersom all nationell tillväxt nödvändigtvis måste ske i en kommun eller flera kan ett minskat tillväxtarbete lokalt innebära minskad tillväxt på nationell nivå. Dessutom förutspår nationalekonomisk teori att en långtgående inkomstutjämning kan få konsekvensen att skattesatserna sätts högre än vad som är samhällsoptimalt då inkomstutjämning innebär att effektivitetsförlusterna från hög beskattning övervältras på andra kommuner. 
  
 Två statliga mål; (1) utjämning av ekonomiska förutsättningar i kommunsektorn och (2) en hög nationell tillväxt, kommer alltså potentiellt sett i konflikt via inkomstutjämningen. Smart (1998) har jämfört denna teoretiska avvägning inom federalistiska system med den klassiska avvägningen mellan jämlikhet och effektivitet i utformningen av skattesystem. Av de två målen är det utjämningsmålet som utjämningssystemet syftar till att uppnå, medan de möjliga negativa konsekvenserna för uppfyllandet av tillväxtmålet är en bieffekt. Eftersom det finns tillförlitliga data på var individer bor och vad de har för inkomster är det förhållandevis enkelt att med hjälp av mer eller mindre långtgående kompensationsgrader tillse att alla kommuner uppnår liknande nivå på (den justerade) skattekraften. Kvarstående skillnader i förutsättningar och behov adresseras av andra delar av utjämningssystemet, exempelvis kostnadsutjämningen. Inom kostnadsutjämningen är det dock inte lika enkelt att uppnå träffsäkerhet, och kostnadsutjämningen är – med alla dess olika delmodeller – dessutom betydligt mer svårbegriplig. Inkomstutjämningen är i jämförelse enklare att förstå eftersom det endast handlar om utjämning i en dimension, och uppfyllelsen av utjämning i finansieringsmöjligheter framgår mer tydligt. Huruvida tillväxtmålet äventyras via den långtgående utjämningen har dock varit svårare att fastställa empiriskt. 
  
 Den senaste statliga utredningen om inkomstutjämningen genomfördes av 2008 års Utjämningskommitté. Gällande inkomstutjämningens konsekvenser för den lokala tillväxten drog man i slutbetänkandet (SOU 2011:39) slutsatsen att det inte går att fastställa att inkomstutjämningssystemet har tillväxthämmande effekter. Vidare betonade man att enskilda kommuners tillväxt snarare är beroende av vilken arbetsmarknadsregion (s k  
 LA-region, 
  ”Lokal arbetsmarknadsregion”) de befinner sig i. En  
 LA-region 
  består av kommuner som är så pass ekonomiskt integrerade att regionen som helhet kan ses som självförsörjande gällande arbetskraft. 
  
 3 
  
 927 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 I en underlagsrapport till utredningen, skriven av Contreras och Smith (2010), visas hur den enskilda kommunens utveckling avgörs av arbetsmarknadsregionens storlek. Av deras analys framgår att kommuner som ingår i stora arbetsmarknadsregioner (storstadsregioner) gynnats av att regionens kärnkommuner (storstäderna) sedan  
 1970-talet 
  dominerat i termer av ekonomisk tillväxt och befolkningstillväxt. Storstädernas framgångssaga kan i sin tur förklaras av att de erbjuder agglomerationsfördelar för distanskänsliga tjänster, dvs tjänster där kostnaderna vid försäljning ökar kraftigt när avståndet mellan företag och kunder blir större. Storstäderna är därför attraktiva för företag, arbetstagare och konsumenter, som där möter ett stort utbud av arbetssökande, arbetsplatser och konsumtionsmöjligheter. Dessutom är en hög skattekraft i vissa kranskommuner ett resultat av en attraktiv boendemiljö, och av närheten till de stora kärnkommunernas utbud i termer av konsumtion och arbetstillfällen. 
  
 2008 års utjämningskommitté drog alltså slutsatsen att det saknades belägg för att inkomstutjämningen är tillväxthämmande. I betänkandet fastslås att bidragen från inkomstutjämningen snarare kan medverka till att upprätthålla det lokala tjänsteutbudet i de mindre  
 LA-regionerna. 
  Om minskade utjämningsavgifter motsvaras av minskade bidrag skulle ett möjligt svar i de berörda kommunerna nämligen kunna vara att kompensera intäktsbortfallet med höjda skattesatser. Konsekvensen blir att invånarna får mindre pengar kvar i plånboken att spendera, vilket får negativa konsekvenser för den lokalt förankrade tjänstekonomin. Kommittén tillade att andra verktyg än förändringar i inkomstutjämningen bör användas för att stimulera ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Kommittén föreslog därmed att inkomstutjämningen i stora drag skulle lämnas intakt.2 
  
 Riksrevisionens granskning från 2020 drog liknande slutsatser som SOU 2011:39 gällande inkomstutjämningens tillväxthämmande effekter. Enligt Riksrevisionen (2020) saknas det ”… evidens för huruvida graden av utjämning påverkar skattekraftens tillväxt negativt.” (Riksrevisionen 2020, s 42). I rapporten använde Riksrevisionen avancerade ekonometriska metoder för att utvärdera tre förändringar som skett i inkomstutjämningssystemet mellan åren 2001 och 2014. Kvaliteten och ambitionsnivån i de empiriska undersökningarna kan nära nog likställas med akademiska studier. I slutändan lyckas emellertid inte Riksrevisionen dra några entydiga slutsatser om inkomstutjämningens konsekvenser för den lokala tillväxten på grund av kvarstående metodologiska utmaningar. Utöver de specifika utmaningar som infunnit sig vid studiet av de tre förändringarna, innebär det en övergripande utmaning att ekonomisk tillväxt sker gradvis över en längre tidsperiod. Under längre tidsperioder kan andra reformer genomföras som också får konsekvenser för tillväxten, vilket gör att inkomstutjämningssystemets effekter blir svåra att urskilja. En rimlig bedömning utifrån Riksrevisionens rapport är att möjligheterna, att med hjälp av avancerade kvantitativa metoder, isolera effekterna från inkomstutjämningen verkar vara uttömda. Även om det inte helt går att utesluta att det skulle kunna finnas ytterligare empiriska strategier som ännu inte har provats, kommer utgångspunkten i denna rapport snarare vara att bygga vidare på Riksrevisionens slutsatser, och därmed också följa deras uppmaning att i stället ”…fördjupa sig i hur det lokala tillväxtarbetet fungerar och i vilka mekanismer som ligger bakom den lokala tillväxten.” (Riksrevisionen 2020, s 7). 
  
 2 Utredningen föreslog dock att den garanterade skattekraften skulle höjas från 110 till 115 procent av medelskattekraften för dåvarande landstingen, och att det fanns skäl för att justera de länsvisa skattesatserna. 
  
 4 
  
 928 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 1.1 Rapportens frågor och upplägg 
  
 Denna rapport försöker besvara frågan om inkomstutjämningens roll för den lokala tillväxten med hjälp av andra angreppssätt än de som har som mål att isolera kausala effekter av inkomstutjämningssystemet. 
  
 I avsnitt 2 presenteras teoretiska resonemang som är relevanta för frågan om inkomstutjämningens roll för lokal tillväxt och kommunala skattesatser. Följande frågor diskuteras i avsnittet: 
  
 •På vilket sätt kan inkomstutjämningssystem vara hämmande för den lokala tillväxten? 
  
 Green sammanfaller lokal tillväxt med nationell tillväxt? 
  
 •Hur påverkar inkomstutjämningen de kommunala skattesatserna? 
  
 I avsnitt 3 diskuteras vilken empirisk evidens som finns gällande inkomstutjämningens tillväxthämmande effekter i Sverige och de utvärderingssvårigheter som uppstått. Avsnittet avslutas med en diskussion om möjliga konsekvenser för den lokala tillväxten om minskad utjämning innebär minskade statsbidrag till vissa kommuner. Följande frågor diskuteras i avsnittet: 
  
 •Vad säger empirin om inkomstutjämningssystemets effekter i Sverige? 
  
 •Varför är det metodologiskt svårt att studera inkomstutjämningens effekter? 
  
 •Vilka effekter får minskade statsbidrag på den lokala tillväxten? 
  
 I avsnitt 4 konkretiseras diskussionen om kommuners arbete med lokal tillväxt och en särskild djupdykning görs i kommunal arbetsmarknadspolitik. Följande frågor diskuteras i avsnittet: 
  
 •Hur bidrar kommunerna till den nationella tillväxten? 
  
 •Vilka perspektiv finns på kommuners satsningar på lokal tillväxt? 
  
 •Vilka kommunspecifika faktorer samvarierar med kommunalt engagemang på det arbetsmarknadspolitiska området? 
  
 I avsnitt 5 presenteras en kvantitativ analys över vilka kommunspecifika faktorer som samvarierar med en hög skattekraft. Om vi hoppas kunna uppnå högre skattekraft via mindre utjämning måste det vara möjligt för kommunerna att påverka den egna skattekraften. Syftet med detta avsnitt är att ge ett underlag för att diskutera huruvida faktorer som samvarierar med hög skattekraft är påverkansbara för kommunerna. 
  
 Frågor som diskuteras i dessa avsnitt är framför allt följande: 
  
 •Vilka kommunspecifika faktorer samvarierar med skattekraftens nivå? 
  
 •Vilka kommunspecifika faktorer samvarierar med förändringar i skattekraften? 
  
 I rapporten används teoretiska resonemang, tidigare empiri och egna kvantitativa analyser för att besvara frågeställningarna ovan. Inkomstutjämningssystemets effekter för lokal tillväxt är en komplex fråga som är svår att studera empiriskt. Denna rapport bidrar därför i strikt mening inte med någon ny empirisk evidens gällande inkomstutjämningssystemets kausala effekter på lokal tillväxt. I stället belyses frågan med hjälp av en mängd olika angreppssätt, frågeställningar och perspektiv som sammantaget kan utgöra ett underlag för beslutsfattande i frågan. 
  
 5 
  
 929 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 1.2 Inkomstutjämningen i korthet 
  
 Det nuvarande systemet för inkomstutjämning fick sin huvudsakliga utformning 2005 då systemet gick från att vara självfinansierat – utjämningsbidragen finansierades av avgifter från andra kommuner – till att väsentligen finansieras av det generella statsbidraget (Prop. 2003/04:155). Detta skedde genom en höjning av skattekraftens referensnivå från 100 till 115 procent av medelskattekraften. En av anledningarna bakom förändringen var att många kommuner betalade avgifter till inkomstutjämningssystemet samtidigt som de mottog generella bidrag (Statskontoret 2017). I och med att referensnivån i inkomstutjämningen höjdes från 100 till 115 procent blev det mer tydligt att de flesta kommuner var nettobidragstagare inräknat det generella statsbidraget. Även om marginaleffekten är densamma kan det finnas en psykologisk skillnad mellan att få ett minskat bidrag och att få en ökad avgift (Riksrevisionen 2020). Den kraftiga minskningen i antalet avgiftskommuner väntades också stärka systemets legitimitet (Prop. 2003/04:155). År 2022 var det 15 kommuner som hade en medelskattekraft över 115 procent och som därmed betalade en avgift till inkomstutjämningssystemet. 
  
 Det nuvarande systemet för inkomstutjämning är inte symmetriskt i utjämningen för bidragstagande och avgiftsbetalande kommuner. Det blir därför tydligast om beräkningarna av bidrag och avgifter visas separat. 
  
 är bidrag  
  
 = 0,95 ×  × 1,15 × ̅−     
  
 Formeln för beräkning av bidrag per invånare är som följer: 
  
 Stone 
  
 per invånare 
  
 för kommun̅ 
  
 Stone 
  
 den 
  
 (1) 
  
 Där 
  
 , 
  
 är 
  
 normerade skattesatsen, 
  
 är 
  
 medelskattekraften (genomsnittlig beskattningsbar inkomst i kronor per invånare i riket) och 
  
 är 
  
 skattekraften i kommun 
  
 = 0,85 ×  × 1,15 × ̅−     
  
 I formlerna framgår att 
  
 Formeln för beräkning 
  
 av avgift per invånare är som följer: 
  
 . 
  
 målet för utjämningen̅är att alla kommuner 
  
 (2) 
  
 ska ha en justerad skattekraft 
  
 som ligger nära 115 procent av medelskattekraften, den s k ”referensnivån”. Vidare framgår att kompensationsgraden är större för bidragstagande kommuner än för avgiftsbetalande kommuner. I korthet ska avgiftsbetalande kommuner betala en avgift som motsvarar 85 procent av skattekraften som överstiger 115 procent av medelskattekraften. Bidragstagande kommuner får ett bidrag som 
  
 motsvarar 95 procent av skattekraften 
  
 som 
  
 understiger 115 procent av medelskattekraften. 
  
  −, 
  
 0,85̅ 
  
 Utjämningen är långtgående men inte total. En avgiftskommun som upplever en ökning i den egna 
  
  − 0,95̅ 
  
 , där 
  
 är den egna skattesatsen. En bidragskommun får i 
  
 skattekraften får behålla 
  
 stället behålla ( 
  
 se beräkning 
  
 i ruta 1. Den negativa marginaleffekten från 
  
 inkomstutjämningen är således större för bidragskommuner än för avgiftskommuner. En anledning till att införa olika marginaleffekter för kommuner på olika sidor av referensnivån kan vara att det finns en psykologisk kostnad förenad med ökade avgifter relativt minskade bidrag; och att minskad utjämning för avgiftskommuner 
 ̅ på så sätt stärker systemets legitimitet. 
  
 Den normerade skattesatsen är en skattesats som fastställs av staten på länsnivå och som bland annat baseras på historisk genomsnittlig kommunalskatt (Riksrevisionen 2020). Fördelen med att använda en på förhand bestämd skattesats för att beräkna utjämningsbidraget är att kommunerna då inte kan få ett högre bidrag om de höjer den egna skattesatsen (allt annat lika). Ett scenario där 
  
 6 
  
 930 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 utjämningsbidragets storlek beror på den egna skattesatsen innebär att lokala skattehöjningar belönas med statliga subventioner, och detta är också anledningen till att ett system baserat på egna skattesatser övergavs till fördel för normerade skattesatser (Lloyd och Rattsö 2010). 
  
 Nackdelen med att använda en normerad skattesats är att bidragskommuner, med särskilt låga skattesatser (under 95 procent av den normerade skattesatsen3) får negativa marginaleffekter; alltså upplever de en minskning i totala intäkter när den egna skattekraften ökar. Från beräkningarna ovan framgår även att risken för negativa marginaleffekter ökar om kompensationsgraden ökar. Kommuner som har negativa marginaleffekter har ibland benämnts som s k ”Pomperipossakommuner”. En förändring år 2001 syftade till att justera utjämningen så att denna negativa marginaleffekt dämpades. Förändringen var dock så pass komplex att det enligt Riksrevisionen (2020) är svårt dra några slutsatser om hur Pomperipossakommunernas incitament påverkades. Utjämningsåret 2022 var det sex kommuner som hade negativa marginaleffekter, mer om detta i avsnitt 4.2.3. 
  
 Ruta 1 Beräkning av marginaleffekt från förändring i egna skattekraften 
  
 =  
  
 (3) 
  
 Bidragskommunen :s egna skatteintäkter per invånare kan uttryckas som: 
  
 , där 
  
 är den egna skattesatsen och 
  
 är den egna genomsnittliga skattekraften. 
  
 = 0,95 × ̅× 1,15 × ̅−     
  
 Kommunens utjämningsbidrag per invånare kan uttryckas som: 
  
 (4) 
  
 Summan av egna skatteintäkter och inkomstutjämningsbidrag per invånare kan således 
  
 =  
  
 +  
  
 =  
  
  + 0,95 × ̅× 1,15 × ̅−     
  
 uttryckas som: 
  
 (5) 
  
 derivera uttryck 
  
 Förändringen i 
  
 med avseende på en förändring i den egna skattekraften erhålles genom att 
  
 (5) med avseende på : 
  
  =  − 0,95 
  
 (6) 
  
 1.3 Inkomstutjämningens betydelse 
  
 Inkomstutjämningsbidraget är en betydelsefull finansieringskälla för många kommuner. I figur 1 visas fördelningen i andelen (uttryckt i procent)  
 inkomstutjämningsbidrag(-avgift) 
  i förhållande till summan av egna skatteintäkter och generella statsbidrag och utjämning. Bidragskommunerna har positiva värden, medan de 15 kommuner som betalar en avgift till inkomstutjämningssystemet har negativa värden. Den kommun med högst bidrag mottar 29 procent i utjämningsbidrag i förhållande till egna skatteintäkter och generella statsbidrag och utjämning (totala intäkter), medan kommunen med högst avgift betalar 46 procent i förhållande till totala intäkter. Motsvarande andelar för 
  
 3Normerad skattesats multiplicerat med kompensationsgraden (0,95̅) benämns som ”länsvis skattesats”. 
  
 7 
  
 931 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 kostnadsutjämningsbidraget är 15 procent för kommunen med högst bidrag och 16 procent för kommunen med högst avgift. Inkomstutjämningsbidraget är således mer ekonomiskt betydelsefullt för många kommuner än kostnadsutjämningsbidraget. Den främsta anledningen är att det generella statsbidraget sedan 2005 är inbakat i inkomstutjämningsbidraget. År 2022 uppgick den del av inkomstutjämningen som finansieras av staten till 77 miljarder, medan avgiftskommunerna bidrog med 11 miljarder; alltså uppgick inkomstutjämningsbidraget till sammanlagt 88 miljarder.4 
  
 Figur 1 Inkomstutjämningens betydelse i förhållande till egna skatteintäkter och generella statsbidrag och utjämning, 2022 
  
 100 
  
 80 
  
 kommuner 
  
 60 
  
 Antal 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 -50 
  
 -25 
  
 0 
  
 25 
  
 50 
  
 Procent av egna skatteintäkter och statsbidrag 
  
 Anmärkning: Data avser 2022. Inkomstutjämningsbidraget/avgiften har relaterats till summan av egna skatteintäkter och generella statsbidrag och utjämning. Värde saknas för Tomelilla kommun, 289 kommuner. 
  
 Källa: SCB, kommunernas räkenskapssammandrag och utjämningens utfall. 
  
 I tabell 1 visas andelen intäkter från inkomstutjämningen fördelat på kommungrupp enligt Tillväxtanalys kommunindelning. Tillväxtanalys använder en kommunindelning som tar hänsyn till kommunens egen tätortsgrad och närheten till större städer, se ruta 2 för definitioner. Den kommungrupp som sticker ut i tabell 1 är storstadskommunerna, där andelen intäkter från inkomstutjämningen endast är 2,1 procent. Avståndet till täta kommuner (NS: nära större stad) med 15 procent är stor. Den kommungrupp som har störst andel intäkter från inkomstutjämningssystemet är landsbygdskommuner (A: avlägset belägna) med 20 procent. Tabell 1 visar att inkomstutjämningen har stor betydelse för alla typer av kommuner som inte är storstadskommuner. Medelvärdena döljer dock en stor variation, framför allt i storstadskommuner, som har en standardavvikelse på 17 procentenheter. Gruppen storstadskommuner rymmer så vitt skilda kommuner som Burlöv (25 procent), Malmö (21 procent) och Botkyrka (20 procent) å ena sidan; och Danderyd  
 (-46 
  procent), Lidingö  
 (-28 
  procent) och Täby  
 (-19 
  procent) å andra sidan. 
  
 4Siffrorna har beräknats med hjälp av SCB:s tabell ”Kommunalekonomisk utjämning för kommuner 2022”. 
  
 8 
  
 932 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 Tabell 1 Andel inkomstutjämning av totala intäkter efter kommungrupp, 2022 
  
 KOMMUNGRUPP 
  
 MEDELVÄRDE 
  
 STANDARDAVVIKELSE 
  
 ANTAL 
  
 Storstadskommuner 
  
 2,1 
  
 17 
  
 26 
  
 Täta kommuner (NS) 
  
 15 
  
 6,5 
  
 87 
  
 Täta kommuner (A) 
  
 16 
  
 5,9 
  
 29 
  
 Landsbygdskommuner (NS) 
  
 18 
  
 5,0 
  
 79 
  
 Landsbygdskommuner (A) 
  
 20 
  
 4,0 
  
 53 
  
 Landsbygdskommuner (MA) 
  
 17 
  
 2,6 
  
 15 
  
 Riket totalt 
  
 16 
  
 8,5 
  
 289 
  
 Anmärkning: Tabellen visar oviktat medelvärde för sex kommungrupper enligt Tillväxtanalys (2021 års version), se också Tillväxtverket (2023). Värde saknas för Tomelilla kommun. 
  
 Källa: SCB, kommunernas räkenskapssammandrag och utjämningens utfall. 
  
 Ruta 2 Kommungruppsindelning 
  
 Storstadskommuner: Mer än 80 procent av befolkningen bor i urbana områden och har tillsammans med angränsande kommuner en samlad folkmängd på minst 500 000 invånare. 
  
 Täta kommuner nära större stad (NS): Mer än 50 procent av befolkningen bor i urbana områden. Majoriteten av kommunens befolkning har mindre än 45 minuters resväg med bil till en tätort med minst 50 000 invånare. 
  
 Täta kommuner avlägset belägna (A): Mer än 50 procent av befolkningen bor i urbana områden. Majoriteten av kommunens befolkning har mer än 45 minuters resväg med bil till en tätort med minst 50 000 invånare. 
  
 Landsbygdskommuner nära större stad (NS): Mer än 50 procent av befolkningen bor i rurala områden. Majoriteten av kommunens befolkning har mindre än 45 minuters resväg med bil till en tätort med minst 50 000 invånare. 
  
 Landsbygdskommuner avlägset belägna (A): Mer än 50 procent av befolkningen bor i rurala områden. Majoriteten av kommunens befolkning har mer än 45 minuters resväg med bil till en tätort med minst 50 000 invånare. 
  
 Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna (MA): Hela befolkningen bor i rurala områden. Hela befolkningen har mer än 90 minuters resväg med bil till en tätort med minst 50 000 invånare. 
  
 Källa: Tillväxtverket (2023) 
  
 9 
  
 933 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 2 Teoretiska förklaringsmodeller 
  
 I detta avsnitt redogörs först för inkomstutjämningssystemets förväntade effekter på lokal tillväxt via minskade marginaleffekter i förhållande till den egna skattekraften. I efterföljande avsnitt behandlas inkomstutjämningens förväntade effekter på skattesatser. Avsnittet utgår ifrån etablerad nationalekonomisk teori om inkomstutjämningssystemens välfärdseffekter. 
  
 2.1 Tillväxthämmande effekter enligt teorin 
  
 Det primära syftet med utjämningssystemet är att jämna ut förutsättningarna att finansiera och leverera offentliga tjänster på kommunal nivå. I direktiven till denna utredning formuleras exempelvis att: ”Sverige ska ha en välfärd av god kvalitet i hela landet” (Dir 2022:36, s 2). Inkomstutjämningssystemet bidrar till att uppfylla detta likvärdighetsmål genom att kompensera för skillnader i kommunernas skattekraft (beskattningsbar inkomst per invånare). Eftersom utjämningen är långtgående (se avsnitt 1.2) kan det konstateras att inkomstutjämningssystemet bidrar till uppfyllandet av målet om utjämning i förutsättningar.5 Även om inkomstutjämningen troligen också bidrar till ett jämnare utfall i termer av välfärdstjänsters kvantitet och kvalitet vet vi inte hur stark denna utjämnande kraft är i förhållande till motverkande krafter såsom skillnader i ambitionsnivå och effektivitet. 
  
 Ett annat mål för staten är att uppnå en hög nationell ekonomisk tillväxt. Den neoklassiska tillväxtteorin beskriver hur ekonomisk tillväxt kommer till stånd när produktionsfaktorerna arbete och kapital ökar i mängd (ökning i arbetade timmar för arbetskraft och maskiner) och/eller när deras produktivitet ökar (mer produktion per arbetad timme för arbetskraft och maskiner)6. En ökning i den samlade produktiviteten i arbete och kapital (total faktorproduktivitet) brukar benämnas som ”teknisk utveckling”. I själva verket består den tekniska utvecklingen av nya idéer, innovationer, uppfinningar och arbetssätt – det samlade ”kunskapskapitalet” (Fregert 2021) – som bidrar till att fler varor och tjänster kan produceras med samma mängd produktionsfaktorer. Ständig utökning av kunskapskapitalet möjliggör tillväxt på lång sikt. Enligt den endogena tillväxtteorin är det investeringar i humankapital, dvs forskning och utbildning, som stärker kunskapskapitalet och som därmed bidrar till att upprätthålla en hög takt i den tekniska utvecklingen (Hall 1988; Romer 1990). För att investeringarna i humankapital ska kunna omvandlas till produktivitetshöjande innovationer 
  
 –och för att innovationernas potential ska kunna realiseras – krävs enligt den institutionella teorin gynnsamma institutioner i termer av exempelvis stark äganderätt, patentlagstiftning, låg korruption och social tillit (North 1989; Acemoglu m fl 2001). 
  
 Vidare kommer produktionsfaktorerna enligt antagandet om vinstmaximering och perfekt konkurrens i den neoklassiska teorin att bli kompenserade i enlighet med deras marginella produktivitet.7 Detta betyder att arbetarnas löneinkomster ökar i takt med att de blir mer produktiva. I svensk kontext innebär en ökad produktivitet och ökade löner att kommunernas skattekraft ökar. Om skattekraften ökar, och skattesatsen ligger kvar på samma nivå, kommer befolkningen i kommunen att kunna konsumera mer av både den kommunala och den privata varan. En ökad 
  
 5 Inkomstutjämningen är inte den enda komponenten som bidrar till att utjämna förutsättningarna i kommunsektorn. 
  
 7 
  
  = , ,  
  
 Inom utjämningssystemet finns även kostnadsutjämningen och strukturbidraget. 
  
 6 
  
 Produktionsfunktionen kan uttryckas i generell form: 
  
 , där är nationell produktion, 
  
 är total 
  
 Alltså:  
  
 ,,, 
  
 är mängden kapital och 
  
 är mängden arbetade timmar, se Sims (1957). 
  
 faktorproduktivitet, 
  
  = 
  
 där vänstersidan anger reallönen och högersidan anger arbetarnas marginalprodukt. 
  
 10 
  
 934 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 skattekraft leder således till en välfärdsförbättring för kommunens invånare i termer av förbättrade konsumtionsmöjligheter. 
  
 När ett inkomstutjämningssystem likt det svenska införs kommer ökningar i skattekraften att jämnas ut i hela kommunsektorn. Detta betyder att det inte längre möjligt att öka konsumtionen av den kommunala varan via ökad skattekraft i enlighet med vad som beskrivs i föregående avsnitt. I sammanhanget brukar man tala om att marginaleffekten – effekten på skatteintäkterna från förändringar i den egna skattekraften – försvagas kraftigt via inkomstutjämningen. Denna försvagade marginaleffekt leder i sin tur till en försvagning i incitamenten hos kommunpolitiker att vidta åtgärder för en ökad skattekraft (Dahlby 2002). Ett centralt och realistiskt antagande i sammanhanget är att åtgärder för ökad skattekraft är kostsamma vid tillfället då de genomförs. Exempel på kostsamma åtgärder som kan bidra till ökad skattekraft är: investeringar i utbildning, utbyggd infrastruktur, arbetsmarknadspolitik och olika stödfunktioner till det lokala näringslivet. En förutsättning för att kommuner ska vilja vidta sådana åtgärder är att det finns möjlighet att få avkastning på dessa åtgärder. När avkastningen i termer av ökad skattekraft uteblir riskerar även åtgärderna att utebli. Den teoretiska prediktionen är att den lokala tillväxten blir lägre än den hade varit utan inkomstutjämningssystem. 
  
 Två tillägg bör dock göras till bilden ovan. För det första har kommunpolitiker (trots inkomstutjämningssystem) vissa incitament att höja kommuninvånarnas skattekraft eftersom en högre skattekraft ger befolkningen möjligheter till ökad privat konsumtion vid samma nivå på skattesatsen – och även en förbättrad utgångspunkt att finansiera en ökad konsumtion av den kommunala varan med skattehöjningar. En högre skattekraft ger alltså även under inkomstutjämningssystem en högre lokal välfärd, även om välfärdseffekten är mer begränsad och utan direkt förbindelse till den kommunala budgeten. För det andra kommer en ökad skattekraft att tillfalla kommunen i den grad medelskattekraften ökar. Det är endast avvikelser från tillväxten i medelskattekraften som jämnas ut, se avsnitt 1.2. 
  
 2.1.1 All lokal tillväxt är inte nationell tillväxt 
  
 Även om den förenklade teoretiska synen i föregående avsnitt är en rimlig teoretisk ingång i diskussionen om inkomstutjämningens effekter på lokal tillväxt behöver den ändå nyanseras. Exempelvis: Om inkomstutjämningen bidrar till att den lokala tillväxten i termer av ökad skattekraft blir lägre än vad den annars hade varit – kommer detta innebära att tillväxten också blir lägre från ett nationellt perspektiv? I detta avsnitt undersöks olika kanaler genom vilka det kommunala skatteunderlaget kan öka, vilka kanaler som ger både lokal och nationell tillväxt och hur inkomstutjämningen påverkar de olika kanalerna. Syftet är att tydliggöra på vilka olika sätt en ökning i skatteunderlaget kan komma till stånd, och hur mer eller mindre önskvärda dessa sätt är från ett nationellt perspektiv. I vad som följer presenteras inte någon fullständig teoretisk modell, utan endast ett konceptuellt resonemang. 
  
 Modeller för lokalt beslutsfattande utgår ofta ifrån den s k medianväljarmodellen, där det är medianväljarens preferenser för privat konsumtion respektive kommunalt tillhandahållna tjänster som avgör storleken på det kommunala åtagandet (Downs 1957). I medianväljarmodellen är mängden privat respektive kommunal konsumtion, och skattesatsen, beslutsvariabler (endogena variabler). Kommunens representanter – om de är motiverade av att vinna val – föreslår och 
  
 11 
  
 935 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 implementerar medianväljarens föredragna mix av privat och kommunal konsumtion. Om medianväljaren vill ha relativt sett mer av den kommunalt tillhandahållna tjänsten kommer de kommunala representanterna att föreslå en politik med högre skattesats. För en uppställning av medianväljarmodellen, och hur den kan användas för att studera effekter av olika typer av statsbidrag, se Lloyd och Rattsö (2010). 
  
 Implicit i frågeställningen om inkomstutjämningssystemets incitamentseffekter är att kommunen har möjlighet att påverka skatteunderlaget genom investeringar i tillväxtfrämjande åtgärder. Därför kan det utifrån våra syften vara belysande att fokusera på skatteunderlaget som beslutsvariabel. Vår utgångspunkt är därför en kommunrepresentant som vill maximera skatteunderlaget. Notera att det är skatteunderlaget (totala beskattningsbara inkomster), och inte skattekraften (beskattningsbar inkomst per invånare) som är beslutsvariabeln. Anledningen till detta är att vi vill tillåta befolkningsökning som tillväxtmål. Detta kan vara en rimlig utgångspunkt om det finns stordriftsfördelar i kommunal produktion. Dessutom visar det sig att befolkningsökning är ett prioriterat tillväxtmål i många kommuner, se avsnitt 4. 
  
 En kommunrepresentant som vill öka skatteunderlaget har huvudsakligen tre kanaler att överväga; 
  
 (1)Befolkningsökning via inflyttning 
  
 (2)Förbättrad inkomstmässig sammansättning i befolkningen 
  
 (3)Produktivitetshöjande investeringar 
  
 Från ett nationellt perspektiv är det endast den tredje och sista kanalen – produktivitetshöjande investeringar – som bidrar till ökad nationell tillväxt. En investering som höjer produktiviteten i en kommun bidrar nämligen positivt till den nationella produktiviteten och därmed till den nationella tillväxten. De andra två kanalerna riskerar att utvecklas till ett nollsummespel mellan kommuner. Den första kanalen – befolkningsökning via inflyttning – sker på bekostnad av utflyttning från andra kommuner, så länge den inte sker som en konsekvens av inflyttning från utlandet.8 Den andra kanalen – förbättrad sammansättning i befolkningen – innebär att man attraherar höginkomsttagare som då inte bor och bidrar till att finansiera service i andra kommuner9. En övergripande insikt är alltså att all nationell tillväxt nödvändigtvis måste ske i en eller flera kommuner, men att all lokal tillväxt inte blir till nationell tillväxt. 
  
 I ett system med långtgående utjämning av skattekraften (beskattningsbar inkomst per invånare) kommer incitamenten att höja skatteunderlaget via produktivitetshöjande investeringar vara försvagade. Detta är en negativ risk från ett nationellt perspektiv eftersom kommunerna då skulle kunna minska sitt bidrag till den nationella tillväxten. Samtidigt är incitamenten att konkurrera med andra kommuner om en bättre sammansättning i befolkningen också försvagade. En sådan konkurrens, skulle enligt resonemanget i kommande avsnitt 2.2 kunna vara skadlig om det leder till för låga skattesatser eller för låg ambitionsnivå i sociala insatser. I ett system med långtgående utjämning kvarstår dock incitament att utöka befolkningen, och dessutom ökar skatteunderlaget då i samma utsträckning oavsett vilken typ av invånare som flyttar in. Enligt resonemanget i kommande avsnitt 2.2 skulle konkurrens om befolkning kunna vara gynnsam om hotet om utflyttning pressar kommunala beslutsfattare till att effektivisera verksamheter. 
  
 8Notera att invånare som flyttar kan öka sin produktivitet via förbättrad matchning eller agglomerationsfördelar, vilket också diskuteras senare i uppsatsen. 
  
 9I det här enkla resonemanget abstraherar vi från kostnadssidan och från kostnadsutjämningen. 
  
 12 
  
 936 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 2.2 Inkomstutjämningens effekter på skattesatser 
  
 En ytterligare aspekt av inkomstutjämningen som bidrar till minskad samhällseffektivitet är övervältringen av skattesatsens snedvridande effekter. Inom nationalekonomisk teori snedvrider skatter på arbete valet mellan arbete och fritid på så sätt att fritid blir relativt sett mer attraktivt och arbetsutbudet dämpas. För att hitta skattens optimala nivå behöver dessa effektivitetsförluster vägas gentemot fördelarna med skatten10. Inom ett inkomstutjämningssystem behöver emellertid inte en enskild kommun bära hela kostnaden när den egna (höga) skattesatsen dämpar arbetsutbudet och minskar skattekraften eftersom den minskade skattekraften kompenseras. Resultatet kan då bli att skattesatserna sätts för högt (Smart 1998; Borge och Rattsö 2015). I den utsträckning högre skattesatser ger ett minskat arbetsutbud och en lägre tillväxt kan inkomstutjämningens konsekvenser för tillväxten därför också vara indirekta (via höjda skattesatser). 
  
 De ovan föreslagna följderna (lägre skattekraft och högre skattesatser) av långtgående inkomstutjämning är etablerade teoretiska utgångspunkter. På teoretisk grund kan det dock konstateras att det också finns effektivitetsförluster som skulle kunna uppstå i frånvaro av ett inkomstutjämningssystem. Minskad inkomstutjämning bidrar nämligen till att öka konkurrensen mellan kommuner om rörliga invånare. Konkurrens om rörliga invånare är inte nödvändigtvis välfärdshöjande från ett nationellt perspektiv. En invånare som flyttar mellan kommuner kommer nämligen inte ge något direkt bidrag till den nationella tillväxten eftersom konkurrensen mellan kommuner kan utvecklas till ett nollsummespel. I värsta fall kan konkurrensen bli välfärdssänkande om kommunerna försöker attrahera höginkomsttagare genom att sätta låga skatter; s k skattekonkurrens (tax competition). Resultatet av skattekonkurrens blir att skatterna i genomsnitt sätts för lågt snarare än för högt, och att utbudet av den kommunala varan därmed blir för lågt. 
  
 Att det finns risk för skattekonkurrens konstaterades av Hayes (1972) i samband med att han diskuterade svårigheterna för lokalsamhällen att bedriva fördelningspolitik. Hayes (1972) konstaterade att det skulle vara svårt för ett enskilt lokalsamhälle att bedriva en omfördelande politik eftersom detta skulle skrämma bort höginkomsttagare, som då hellre vill bosätta sig i angränsande lågskattekommuner. Samtidigt skulle det finnas incitament för låginkomsttagare att flytta till högskattekommunen och ta del av omfördelningen. Resultatet blir en ond cirkel som visserligen bidrar till en jämnare inkomstfördelning, men som också leder till att genomsnittliga inkomster minskar i högskattekommunen, vilket kan innebära att målen med den kommunala servicen inte kan uppnås eller att kommunen måste börja sänka skatten för att locka tillbaka höginkomsttagarna. 
  
 Möjligheten att bedriva fördelningspolitik i lokalsamhällen beror på hur rörlig befolkningen är, vilket i sin tur beror på lokalsamhällenas storlek. Ju mindre lokalsamhällen, desto större rörlighet och desto sämre möjligheter att bedriva fördelningspolitik. Kommunernas tillhandahållande av skattefinansierade välfärdstjänster är en del av Sveriges fördelningspolitik. Som komplement till omfördelning av inkomster via socialförsäkringar och försörjningsstöd tillhandahålls ett likvärdigt utbud av välfärdstjänster (commodity egalitarianism). Finansieringen av välfärdstjänster har omfördelande inslag eftersom skatteintäkterna finansierar tjänster som låginkomsttagare inte hade haft utrymme att finansiera privat (Bergh 2022, s 33). Även om kommunens välfärdstjänster till övervägande del är universella – också höginkomsttagare tar del av skattefinansierad skola, vård och omsorg – kan behoven ändå variera mellan grupper i viss mån. Exempelvis kan höginkomsttagare 
  
 10Fördelarna med skatten kan exempelvis vara: uppfyllelse av fördelningsmål eller finansiering av tjänster som har positiva externaliteter. 
  
 13 
  
 937 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 invånare ha mindre behov av stöd i skolan eller hjälp av socialtjänsten, och höginkomsttagare kan därmed vara intresserade av att välja lågskattekommuner för att slippa bidra till andra befolkningsgruppers större behov.11 Sammantaget innebär den omfördelning som sker via kommunernas tillhandahållande av skattefinansierade välfärdstjänster att det rent teoretiskt finns incitament till skattekonkurrens mellan svenska kommuner. Med inkomstutjämning bromsas dock den negativa spiral som skulle kunna uppstå i ett scenario med skattekonkurrens eftersom utbytet mellan låg- och höginkomsttagare inte påverkar skattekraften. 
  
 Konkurrens om invånare kan dock vara fruktbart om konkurrensen stimulerar till effektivitetshöjande åtgärder, s k ”jämförande konkurrens” (yardstick competition) (Shleifer 1985; Hill och Jackson 1995). Enligt denna teori jämför kommuninvånare vilken service som erbjuds i andra kommuner (och till vilken kostnad) med den service som ges (och till vilken kostnad) i den egna kommunen. Om service- eller effektivitetsnivån visar sig vara högre i grannkommunen kan invånare utkräva ansvar genom att antingen  
 ”flytta-med-fötterna” 
  (exit) eller genom att rösta bort kommunpolitikerna (voice). För att förhindra valförlust eller utflyttning kommer kommunala beslutsfattare således att jämföra sig med närliggande kommuner för att inte avvika negativt, vilket i förlängningen kan leda till en högre kvalitet och/eller lägre kostnad i det egna kommunala utbudet. Under antagandet att det finns stordriftsfördelar i produktionen av kommunal service kommer det trots inkomstutjämning att finnas incitament att attrahera nya invånare. Skillnaden gentemot scenariot utan inkomstutjämningssystem är att alla nya invånare bidrar med samma skatteintäkter. 
  
 Det är viktigt att betona hur svårt det är att fastställa om ett inkomstutjämningssystem är välfärdshöjande eller välfärdssänkande i förhållande till nivån på skattesatser. Visserligen finner Smart (2007) att inkomstutjämning leder till högre skattesatser i Kanada, medan Murillo (2006) finner detsamma i Tyskland. Samtidigt är det svårt att bedöma om detta inneburit att skattesatserna blivit ”för höga”. Exempelvis finner  
 Esteller-Moré 
  och  
 Solé-Ollé 
  (2002) evidens för att inkomstutjämningen leder till högre skattesatser i kanadensiska kommuner, men samtidigt ser de också tecken på att inkomstutjämningen dämpar den skadliga skattekonkurrensen. De kan inte dra några slutsatser om inkomstutjämningens välfärdsekonomiska nettokonsekvenser eftersom de inte kan fastställa vilken nivå på skattesatserna som är optimal. I en studie på svenska förhållanden finner Rodriguez och Pham (2008) viss evidens för att skattekonkurrens förekommer mellan svenska kommuner. De finner vidare att skattekonkurrensen minskade efter 1996 års statsbidragsreform, vilket skulle kunna återspegla den dämpande effekten på skattekonkurrens av utjämningssystem. Inte heller Rodriguez och Pham (2008) drar några slutsatser om huruvida ökad utjämning var välfärdshöjande i förhållande till nivån på skattesatser eftersom detta kräver att en optimal skattenivå kan fastställas. 
  
 11En relaterad form av skadlig konkurrens med rörliga invånare är välfärdskonkurrens  
 (race-to-the-bottom), 
  vilket innefattar åtstramningar inom social omsorg och annat stöd som syftar till att avskräcka individer som kan tänkas komma i behov av sådana åtgärder (Dahlberg m fl 2009). Riksnormer eller kostnadsutjämningssystem motverkar dessa tendenser. 
  
 14 
  
 938 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 3 Inkomstutjämningens effekter på tillväxt 
  
 Frågan om inkomstutjämningens effekter på lokal tillväxt har utretts ett flertal gånger tidigare (Riksrevisionen 2020; SOU 2011:39; Lloyd och Rattsö 2010; Contreras och Smith 2010; Siverbo 2005). Samtidigt råder det brist på akademiska studier12. Riksrevisionens (2020) senaste granskning kan sägas ha delvis åtgärdat denna brist genom användandet av kvantitativa empiriska metoder som har hög trovärdighet inom det nationalekonomiska fältet. Men trots användandet av sofistikerad ekonometri är det svårt att dra entydiga slutsatser om inkomstutjämningens effekter. Svaret på frågan: ”Vilken effekt har inkomstutjämningen på kommunernas skattekraft?” kräver nämligen variation i systemet. Systemet för inkomstutjämning har dock varit på plats i nuvarande huvudsakliga form sedan 1996 (Prop 1995/96:64). Även om inte heller förändringar över tid uppfyller ett experimentellt ideal är det åtminstone mer realistiskt än ett upplägg där olika delar av landet randomiserats till olika kompensationsgrader. Eftersom sådan variation nu inte finns får vi i stället studera smärre förändringar inom befintligt övergripande system. I detta avseende nyttjar Riksrevisionen tre regelförändringar: 2001 års förändring för ”Pomperipossakommunerna”, 2005 års sänkning av kompensationsgraden och 2014 års sänkning av kompensationsgraden. 
  
 Riksrevisionens slutsatser efter att ha studerat effekterna av de tre ovan nämnda förändringarna är att evidens om kompensationsgradens effekter på skattekraften saknas. Anledningen är att det återstår metodologiska problem. De ökningar i skattekraften som observerades i kommuner där kompensationsgraden sänkts går inte att med kvantitativa metoder för effektutvärdering härleda till just förändringen i kompensationsgraden. Detta beror enligt Riksrevisionen delvis på att de kommuner som påverkades av förändringarna sticker ut jämfört med övriga kommuner, vilket är särskilt tydligt i fallet med 2014 års förändring som endast riktade sig till kommuner med särskilt hög skattekraft. Andra metodologiska svårigheter i utvärderingen av de tre förändringarna är som följer: förändringen år 2001 var så pass komplex att det är svårt att uppskatta förväntade effekter, för förändringen 2005 är det svårt att hitta jämförbara kontrollgrupper och förändringen 2014 påverkade endast sex kommuner och var i kraft i endast två år. 
  
 De empiriska utmaningarna som uppstår vid utvärderingar av inkomstutjämningens effekter på lokal tillväxt är svåra att övervinna. Det handlar inte bara om utmaningar relaterade till de specifika förändringar som studeras i Riksrevisionens rapport. Det handlar också om att ekonomisk tillväxt till stora delar sker gradvis över en längre tidsperiod. Med andra ord tar det tid för investeringar i utbildning, infrastruktur, företagsstöd och innovationer att få genomslag på produktivitet och inkomster. För att kunna observera ekonomisk tillväxt som en konsekvens av inkomstutjämningen behöver vi studera effekterna över en längre tidsperiod. Samtidigt uppstår då ett utvärderingsproblem eftersom andra reformer genomförs och andra händelser inträffar som också får konsekvenser för tillväxten, vilket gör att inkomstutjämningssystemets effekter blir svåra att urskilja. 
  
 12Baretti m fl (2002) finner att inkomstutjämning har negativa effekter på skatteindrivningen i de tyska länderna. 
  
 15 
  
 939 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 3.1 Stimulerar statsbidrag kommunal konsumtion och lokal tillväxt? 
  
 I detta avsnitt vänder vi på frågan om inkomstutjämningens effekter på lokal tillväxt; är det snarare så att inkomstutjämningen möjliggör lokal tillväxt? Om inkomstutjämningsbidragen inte längre tilldelas kommuner baserat på skattekraft, utan som ett generellt statsbidrag baserat på invånarantal, kommer detta att innebära betydande intäktsminskningar i många kommuner om inga extra resurser tillförs. Vad skulle detta kunna innebära för satsningar på lokal tillväxt i de berörda kommunerna? 
  
 I medianväljarmodellen kan lokala politiker välja att sänka skatten när det generella statsbidraget ökar så att en del av intäktsökningen kan användas för att öka konsumtionen av den privata varan. Eftersom medianväljaren i den grundläggande modellen lägger ihop den privata och den kommunala budgetrestriktionen, kommer vi att observera samma effekt på skatten oavsett om det är de kommunala intäkterna som ökar (via det generella statsbidraget) eller om det är invånarnas privata inkomster (skattekraften) som ökar. Det observerades dock i den tidiga empiriska litteraturen om statsbidragens effekter, att en ökning i statsbidrag vanligen ledde till en större ökning i kommunal konsumtion än motsvarande ökning i privat inkomst (Lloyd och Rattsö 2010). Detta fenomen fick samlingsnamnet ”flugpapperseffekten” (Flypaper effect, Graham och Torres 1995); dvs ”pengar fastnar där de initialt hamnar”.13 Empirisk forskning på svenska och finska data har bekräftat att en ökning i generella statsbidrag leder till stora ökningar i kommunal konsumtion, men obefintliga effekter på skattesatser (Dahlberg m fl 2008; Nilsson 2009), och att konsumtionen ökat som mest inom de utgiftsområden som är frivilliga åtaganden, exempelvis infrastruktur och fritid (Dahlberg m fl 2008). En ökning i statsbidrag leder dock inte till motsvarande positiv förändring i kommunal sysselsättning förutom för de som arbetar med administrativt stöd (Lundqvist m fl 2014). 
  
 Flugpapperseffekten vid minskningar av statsbidragen innebär att kommunerna minskar konsumtionen av den kommunala varan i större uträckning än vad som skulle ha varit fallet om privata inkomster minskade.14 Om storleken på flugpapperseffekten motsvarar vad som uppmätts för ökade statsbidrag i Sverige och Finland ovan, kan vi förvänta oss minskningar i kommunal konsumtion som motsvarar nästan hela minskningen i statsbidrag, och det finns dessutom en risk att det är kommunens frivilliga åtaganden som minskar mest, där näringslivsfrämjande insatser och kommunal arbetsmarknadspolitik ingår. Ett svar på bidragsminskningar som är symmetriskt med bidragsökningar är dock inte självklart. Ett alternativ är att kommunen i stället svarar med att höja skatten för att upprätthålla nivån på den kommunala konsumtionen. Det finns inga studier på svenska förhållanden som studerar effekten av minskade statsbidrag, men Hernandez m fl (2022) studerar italienska kommuners svar på minskade statsbidrag och finner att kommunerna till övervägande del väljer att stabilisera intäkterna genom att höja den lokala fastighetsskatten. Jones och Anderson (2023) finner dock att minskade statsbidrag ledde till minskade löneutgifter i franska kommuner. 
  
 Hur effekten av minskade statsbidrag skulle kunna se ut i Sverige är svårt att förutsäga på basis av den begränsade internationella evidensen. Vidare är det oundvikligen så att minskade statsbidrag som en konsekvens av minskad utjämning också sammanfaller med ökade marginaleffekter i förhållande till den egna skattekraften. En ökad marginaleffekt kan innebära att engagemanget inom 
  
 13 Anledningen till att de ökade intäkterna från statsbidrag fastnar i den kommunala budgeten kan vara att medianväljaren har olika ”mentala konton” för den privata och kommunala budgeten eller att kommunala tjänstemän har egna incitament att utöka den kommunala budgeten. 
  
 14En sådan ”symmetrisk” flugpapperseffekt skulle framför allt vara trolig om flugpapperseffekten beror på att medianväljaren har olika mentala konton. Däremot är den mindre trolig om flugpapperseffekten beror på tjänstemännens incitament att maximera den kommunala budgeten. 
  
 16 
  
 940 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 tillväxtfrämjande insatser ökar, enligt resonemanget i avsnitt 2.1, medan den negativa inkomsteffekten kan innebära att engagemanget minskar enligt resonemanget ovan. Gällande effekten på skattesatsen kan den negativa inkomsteffekten innebära att skattesatserna höjs relativt sett mycket i de kommuner som får en relativt stor minskning i statsbidrag. Detta skulle kunna innebära att skillnaderna mellan kommuners skattesatser blir ännu större än vad de redan är idag (Melin 2022). Den ökade marginaleffekten kan å andra sidan innebära en ökad skattekonkurrens med lägre skattesatser som följd. Det är svårt att uttala sig om vilka av dessa effekter som dominerar. 
  
 Kan statsbidrag ha direkta effekter på den lokala tillväxten? Effekten kan vara positiv om kommunerna som en konsekvens av ökade statsbidrag satsar mer resurser på tillväxtfrämjande åtgärder, mer om detta i avsnitt 4. Kommunal konsumtion kan även stimulera tillväxt i det privata näringslivet genom att anställda i välfärden använder sina inkomster för att köpa tjänster från det lokala näringslivet. Vidare kan kommunen erbjuda välfärdstjänster av god kvalitet så att det är attraktivt för individer att bosätta sig i kommunen och erbjuda sin arbetskraft till näringslivet i närområdet. Denna kommunala stimulans (”crowding in”) skulle kunna vara som mest betydande i mer avlägsna områden (Lloyd och Rattsö 2010). Samtidigt går det inte att utesluta att kommunal konsumtion också kan tränga ut näringslivsverksamhet, om de konkurrerar om kompetenser, eller om kommunen ger sig företräde till att bedriva näringsverksamhet på attraktiva platser (”crowding out”). Hart och Rattsö (2007) studerar om en förändring i det norska statsbidragssystemet till kommunerna gett några effekter på lokal tillväxt i termer av total sysselsättning, befolkningstillväxt och privat inkomst. De finner inga effekter i fråga om dessa tre utfall. Det är svårt att dra övergripande slutsatser om statsbidragens effekter på lokal tillväxt eftersom den empiriska litteraturen är begränsad. Det är också svårt att fastställa en förväntad effekt eftersom in- och undanträngningseffekterna kan neutralisera varandra. 
  
 I Contreras och Smith (2010) genomförs en simulering av lokala sysselsättningseffekter från att avskaffa avgifterna i inkomstutjämningssystemet och minska bidragen i samma utsträckning. I simuleringen sker en motsvarande minskning i hushållens disponibla inkomst när inkomstutjämningsbidraget minskar eftersom skatten måste höjas för att upprätthålla nivån på den kommunala konsumtionen. När hushållens disponibla inkomst minskar kan de konsumera mindre av s k ”hushållstjänster” i närområdet. Eftersom dessa hushållstjänster är distanskänsliga kommer en stor del av denna konsumtionsminskning att drabba den lokala ekonomin. Resultatet av simuleringen visar att minskningen i inkomstutjämningsbidrag kan ha betydande effekter på sysselsättningen i hushållstjänstesektorn i framför allt små regioner, och i kranskommuner utanför storstadsregionerna. Det bör dock tilläggas att man i simuleringen har antagit att minskningen i statsbidragen stabiliseras helt av höjda skattesatser. Enligt vad som diskuterats ovan är detta inte ett självklart svar på minskade statsbidrag. Simuleringen tar alltså inte hänsyn till att kommunen också kan välja att minska den kommunala konsumtionen, och den tar inte heller hänsyn till förändrade marginaleffekter. En sådan modell skulle dock vara mycket komplex. 
  
 17 
  
 941 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 4 Kommunalt tillväxtarbete 
  
 I denna rapport definieras tillväxt i enlighet med den neoklassiska tillväxtmodellen som presenterades i avsnitt 2.1, där en ökad mängd produktionsfaktorer (arbete och kapital) eller ökad produktivitet (via teknisk utveckling) är förknippad med högre produktion.15 Hur långsiktig ekonomisk tillväxt kommer till stånd förklaras i sin tur av den endogena tillväxtteorin, där investeringar i humankapital ses som centrala för att nya teknologier och arbetssätt ska kunna utvecklas; och av den institutionella teorin, där formella och informella institutioner utgör förutsättningarna för att potentialen i nya teknologier och arbetssätt ska kunna realiseras. 
  
 I avsnitt 2.1.1 diskuterades också att all nationell tillväxt sker i en kommun eller flera, men att all tillväxt som sker i en kommun inte motsvaras av nationell tillväxt.16 Om kommunens strategiska planverksamhet bidrar till att helt nya företag etableras är detta gynnsamt från ett nationellt perspektiv. Om en kommun tillhandahåller vuxenutbildningar som bidrar till att stärka individers produktivitet är detta nationellt önskvärt oavsett var denna individ senare bosätter sig eller skaffar sig en sysselsättning. En individ kan också bli mer produktiv om den bosätter sig i en kommun nära en arbetsmarknad som bättre matchar dess kompetenser. Men om en högproduktiv individ bosätter sig i en kommun som tillfredsställer dess preferenser för boende och serviceutbud bidrar detta till lokal tillväxt i den valda kommunen, men betydelsen för nationell tillväxt är begränsad. 
  
 Att kommunerna kan ha en annorlunda uppfattning om tillväxt än vad som avses från ett nationellt perspektiv indikeras av enkätsvar som presenteras i bilaga 2 i Riksrevisionen (2020). På frågan om vad begreppet ”lokal tillväxt” innefattar svarade 40 procent att den allra viktigaste aspekten av ”lokal tillväxt” var ”fler invånare”; följt av ”fler arbetstillfällen”, som rangordnades högst av 20 procent. ”Fler företag” rangordnades högst av 18 procent av kommunerna, medan 12 procent rankade ”ökad utbildningsnivå” högst, och lägst andel (8 procent) rankade ”ökad skattekraft” högst. Kommunerna lägger alltså störst vikt vid de tillväxtmål som får genomslagskraft på det totala skatteunderlaget, medan de lägger mindre vikt vid ökad skattekraft, som jämnas ut via inkomstutjämningssystemet. Hur kommunerna hade svarat i frånvaro av inkomstutjämning går tyvärr inte att uttala sig om. Notera också att kommunerna rangordnar den aspekt av lokal tillväxt – hög utbildningsnivå – som har tydligast koppling till produktivitetstillväxt, lågt. 
  
 När vi ställer oss frågan om huruvida inkomstutjämningen är tillväxthämmande är det framför allt den aggregerade nationella tillväxten som är av intresse från ett statligt utredningsperspektiv17. Och från ett nationellt perspektiv vore det otillfredsställande om kommunerna investerar mindre i sådant som främjar ökad produktivitet som en följd av inkomstutjämningen. I detta avsnitt görs ett försök att beskriva vilka typer av tillväxtfrämjande uppgifter som kommunerna ägnar sig åt. I kommande avsnitt 4.1 presenteras en kortfattad genomgång av kommunala åtgärder som är tillväxtfrämjande. I underavsnitten diskuteras olika perspektiv på begreppet lokal tillväxt. I avsnitt 4.2. görs en fördjupning i kommunal arbetsmarknadspolitik, som är ett exempel på en tillväxtfrämjande åtgärd med potential att vara produktivitetshöjande på ett sätt som är gynnsamt både lokalt och nationellt. 
  
 15Ett bredare perspektiv på tillväxt som inkluderar hållbarhet och arbetsvillkor finns i handlingsplanen Agenda 2030. 
  
 16Tillväxt sker givetvis inte bara som en konsekvens av lokala beslut, utan även som en konsekvens av nationella beslut som påverkar alla kommuner i liknande utsträckning. 
  
 17Staten kan också ha specifika tillväxtmål för vissa regioner. Ett exempel är de gröna industrisatsningarna i Norrland, där skälen är relaterade till klimatomställning. 
  
 18 
  
 942 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 4.1 Vad räknas som kommunala tillväxtfrämjande åtgärder? 
  
 De svenska kommunernas verksamheter har stor betydelse för den nationella tillväxten. Expansionen av grundutbildningen lyfts ofta fram som en förklaring18 till hur Sverige kunde utvecklas från ett fattigt bondesamhälle på mitten av  
 1800-talet 
  till dagens industrialiserade och högteknologiska land, där befolkningen åtnjuter högt välstånd (Rodriguez och Sims 2022). Då var det kyrkan och prästerskapet som lade grunden för humankapitalackumulationen, via fokus på läskunnighet av religiösa texter (Sandberg 1979), idag är det kommunerna som lägger grunden via tillhandahållandet av förskola, grundskola och gymnasieskola19. Det positiva sambandet mellan det samlade humankapitalet och tillväxt är i fokus för den s k endogena tillväxtteorin (Hall 1988; Romer 1990). Humankapital avser i dessa modeller de samlade åren av formell utbildning och praktisk erfarenhet. Eftersom humankapital är gynnsamt för samhället i stort (utöver de fördelar som tillfaller de individer som utbildar sig), via högre produktivitet och uppfinningsrikedom, riskerar investeringar i humankapital att bli för låga om individer själva bestämmer investeringsnivån (Kennedy 1990). Att finansiera (och tillhandahålla) utbildning är således en viktig uppgift för den skattefinansierade offentliga sektorn. 
  
 Även kommunernas omsorgsverksamhet är av betydelse för den nationella tillväxten. I Porter (2002) beskrivs hur utbyggnaden av barnomsorgen i Sverige under 1960- och  
 70-talet 
  syftade till att öka det kvinnliga arbetskraftsdeltagandet och därmed åtgärda den arbetskraftsbrist som rådde. Tillhandahållandet av barnomsorg, äldreomsorg och stöd till funktionsvarierade möjliggör alltså för närstående familjemedlemmar att i stället erbjuda sin arbetskraft på marknaden, vilket främjar specialisering och produktivitet. Dagens förskola är dock mer än omsorg och lek. Sedan 1998 har förskolan en läroplan, och pedagogisk kompetens har uppvärderats via förskollärarlegitimationen. En bred tvärvetenskaplig litteratur har studerat betydelsen av ”tidiga insatser” för att utveckla barns kognitiva och  
 socio-emotionella 
  färdigheter (se exempelvis King m fl 2010). 
  
 Bland de obligatoriska kommunala uppgifterna finner vi även ansvaret för grundläggande infrastruktur såsom vatten, avlopp, renhållning och avfallshantering; och för planläggning, markexploatering och bostadsförsörjning. Investeringar i grundläggande infrastruktur utökar den totala kapitalstocken, samtidigt som den bidrar till ökad produktivitet i företagens kapital (Aschauer 1989)20. I fråga om de gröna industrisatsningarna i norr är uppskalningen av denna grundläggande infrastruktur av stor vikt för att kunna lösa rekryteringen: dvs att människor ska kunna flytta till kommunerna där de nya industrierna etableras (Landsbygds- och infrastrukturdepartementet 2023). 
  
 Bland frivilliga uppgifter som kan ha betydelse för den lokala tillväxten finner vi ”Näringslivsfrämjande åtgärder”, som består av samverkan, information och stöd till verksamma och nystartade företag i kommunen. Vi finner även den kommunala arbetsmarknadspolitiken, i vilken det görs en djupdykning i avsnitt 4.2. Motiven till denna djupdykning är att kommunal arbetsmarknadspolitik kan främja lokal och nationell tillväxt via produktivitetshöjande insatser såsom arbetsmarknadsutbildningar, coachning och andra arbetslivsförberedande aktiviteter, och den har dessutom potential att ge utdelning i termer av ökad skattekraft relativt omgående. 
  
 18Andra förklaringar som lyfts fram är: Storbritanniens industrialisering, naturtillgångar i form av skog och malm, frånvaron av krig och närvaron av tillväxtbefrämjande institutioner, framför allt en stark äganderätt, se Walker (2022). 
  
 Hughes (2021) finner att grundskoleexpansionen under  
 1950–60-talen 
  gav ökad benägenhet att utbilda sig, främst hos barn med lågutbildade föräldrar. Inkomsteffekten var svagt positiv oavsett föräldrarnas utbildningsnivå. 
  
 Campbell och Parker (2022) finner att en omfördelning av kommunens kostnader till infrastruktur och barnomsorg gynnar kommuninvånarnas inkomster, medan en omfördelning till utbildning missgynnar. 
  
 19 
  
 943 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 4.1.1 Perspektiv på lokal tillväxtpolitik 
  
 Synen på lokal tillväxtpolitik har inte varit entydigt positiv. Framför allt är det de kommunala åtgärder som varit inriktade på att främja det egna näringslivet, eller på att marknadsföra kommunen externt för att bland annat uppnå befolkningstillväxt, som varit utsatt för viss kritik. I detta avsnitt redogörs för perspektiv på lokal tillväxtpolitik i forskning och debatt. Här görs inga anspråk på att göra en heltäckande litteraturöversikt om lokal tillväxtpolitik. För den som är intresserad av att fördjupa sig rekommenderas i stället översikterna i Johnston och Ingram (2021), Walker och Owens (2019), Mörk m fl (2019), Riksrevisionen (2020) och Siverbo (2005). 
  
 Enligt Dickson (2004) sågs kommunernas växande engagemang på det näringslivspolitiska området under  
 1980-talet 
  med viss skepsis från statens sida. Oron bottnade i att ett eventuellt kommunalt stöd till det lokala näringslivet skulle hålla tillbaka strukturomvandlingen och försämra näringslivets internationella konkurrenskraft. Från ett nationellt perspektiv fanns intresse av att hålla högt tempo i strukturomvandlingen; arbetskraften som frigjordes när lågproduktiva företag tvingades lägga ned sin verksamhet kunde i stället få jobb i de högproduktiva företagen.21 Om lågproduktiva företag fick fortsätta sin verksamhet som en konsekvens av gynnande insatser på lokal nivå skulle den nationella ekonomiska tillväxten kunna bli lägre. 
  
 Trots denna inledande skepsis har kommunernas betydelse för den nationella näringslivspolitiska strategin ökat, och statens inställning har också blivit mer positiv. Trenden återfinns på det internationella planet och bygger på idéer, i enlighet med decentraliseringsteorin, om att kommuner har informationsfördelar i förhållande till lokalsamhällets behov och förutsättningar (Johnston och Ingram 2021). Att syssla med "näringslivsfrämjande insatser” är inte obligatoriskt för de svenska kommunerna. Däremot är det en obligatorisk uppgift för regionerna att arbeta med ”regional utveckling”. I detta ansvar ingår att samordna insatser för att genomföra regionens tillväxtstrategi. Regionerna har också ansvar för att följa upp tillväxtarbetet och redovisa till regeringen. Ett konkret område som är av betydelse från ett regionalt utvecklingsperspektiv, och där regionerna också har det övergripande ansvaret, är kollektivtrafiken. 
  
 De kommunala utmaningarna på det näringslivspolitiska området beskriver Johnston och Ingram (2021) som bestående av att: hantera dialoger med näringslivet i syfte att bygga förståelse för de lokala effekterna av den globala strukturomvandlingen, mobilisera resurser för att kunna anpassa lokala verksamheter till effekterna av strukturomvandlingen och utveckla sektorsövergripande strategier med hänsyn till näringslivsfrågor. Johnston och Ingram (2021) beskriver vidare att kommunernas näringslivsarbete organisatoriskt tar sig uttryck i form av näringslivsfunktioner och näringslivsansvariga. Rent praktiskt kännetecknas kommunernas näringslivsarbete i stor utsträckning av ”dialoger” inom nätverk där berörda aktörer ingår, men också av genomförande av projekt som finansieras av tillfälliga resurser från bland annat EU. 
  
 En fråga som har ställts i forskningen om lokal tillväxt är huruvida befolkningstillväxt är ett lämpligt mål för kommuner. I Syssner (2014) konstateras att nära hälften av Sveriges kommuner – trots strategier för befolkningstillväxt – fortsätter att minska. Med andra ord är det är svårt för kommuner att motverka de demografiska och strukturella trender (exempelvis åldrandet, minskade födelsetal och urbaniseringen) som ligger bakom en minskande befolkningsstorlek. Tillväxtnormen utgör här ett hinder mot en mer realistisk lokal anpassningspolitik, där insikten om den demografiska 
  
 21Målet om en ”solidarisk lönepolitik” inom  
 Rehn-Meidner-modellen 
  var tänkt att resultera i ett högt generellt löneläge med ett högt omvandlingstryck som konsekvens (Fregert 2021). 
  
 20 
  
 944 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 tillbakagången öppnar för en nedskalning av viss kommunal verksamhet för att frigöra resurser till andra verksamheter. 
  
 I Hart och Owens (2019) konstateras vidare att kommunernas satsningar på s k ”platsmarknadsföring” kan utvecklas till ett nollsummespel, eller ännu värre, resultera i negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Kommunal platsmarknadsföring kan definieras som åtgärder och investeringar som ämnar att förbättra bilden av kommunen externt. Förhoppningen är att ett stärkt varumärke ska locka till sig nya invånare, företagande eller turism. I Walker och Owens (2019) lyfts byggandet av idrotts- och evenemangsarenor upp som problematiskt eftersom bristen på regional koordinering mellan kommuner kan leda till överetablering. Forskningen om lokal platsmarknadsföring beskrivs i Walker och Anderson (2019) som till övervägande del byggandes på studier av framgångsrika fall. Därför är det svårt att dra slutsatser om effekterna av den här typen av lokal tillväxtpolitik. 
  
 Ett perspektiv på lokal tillväxt är att betrakta välfärdsuppdraget och tillväxtuppdraget som integrerade verksamheter.22 Ett sådant perspektiv är förenligt med den genomgång som presenteras i föregående avsnitt, och även med budskapet i Bergh och Owens (2019), där den lokala tillväxtpolitiken beskrivs som fruktbar om den påverkar andra kommuner positivt. Ett exempel på en sådan s k ”komplementaritet” är när en kommun finansierar en kvalitativ grundutbildning för individer som sedan flyttar till andra kommuner som erbjuder bättre möjligheter att förverkliga deras produktivitet på arbetsmarknaden. Walker och Byrd (2022) visar exempelvis hur glesbygden i stor utsträckning utbildar arbetskraft som senare flyttar till storstäder. Att skolan är av hög kvalitet i hela landet är därmed av vikt även för storstäderna. Resultatet i Peterson och Parker (2022), att en minskad andel i kommunbudgeten som spenderas på utbildning ger minskade inkomster för kommunens invånare, kan delvis tolkas i ljuset av denna insikt; att utgifter för grundutbildning är en investering som inte garanterar avkastning för den enskilda kommunen. 
  
 På frågan om befolkningstillväxt är ett lämpligt mål för kommuner är svaret ”ja” om det innebär att kommunen satsar mer på kompletterande verksamheter eller om konkurrenssituationen som uppstår är samhällsekonomiskt gynnsam. En gynnsam konkurrens kan ske inom ramarna för teorin om ”jämförande konkurrens”, enligt vilken kommuninvånare jämför effektiviteten mellan olika kommuner i syfte att flytta till den mer effektiva kommunen, se avsnitt 2.2. Som ett avslutande perspektiv kan nämnas kommunernas roll för att bygga de institutioner som enligt den institutionella teorin främjar ekonomisk tillväxt (North 1989; Acemoglu m fl 2001). Enligt denna teori är faktorer såsom: effektiv byråkrati, rättssamhälle, väldefinierade äganderätter och låg korruption centrala för ekonomisk tillväxt. Med tanke på den mängd olika myndighetsutövningsuppdrag som ligger inom kommunens ansvarsområde finns det även utifrån detta perspektiv en tillväxtfrämjande roll för kommunen att spela (Walker och Erlingsson 2019). Enligt ett integrerat perspektiv är alltså de åtgärder som (enligt räkenskapssammandraget) klassas som ”näringslivsfrämjande” av begränsad betydelse för den nationella tillväxten i förhållande till att bedriva verksamheter såsom utbildning, vård och omsorg med hög kvalitet; eller att handlägga planläggnings- eller markexploateringsärenden effektivt och utan korruption. 
  
 22Enligt Johnston och Ingram (2022) blir strategier där tillväxtuppdraget integreras i den bredare kommunala verksamheten (och med hållbarhetsperspektivet) mer vanliga. Ett exempel är att man i forskningen kunnat identifiera planeringen av gymnasieskolan som en central komponent i kommunernas näringslivsarbete på grund av dess betydelse för den lokala kompetensförsörjningen. 
  
 21 
  
 945 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 4.1.2 Regionala perspektiv på lokal tillväxtpolitik 
  
 I föregående avsnitt konstaterades att det är regionerna snarare än kommunerna som har tillväxtpolitik som obligatorisk uppgift. Vidare drog den föregående statliga utredningen av inkomstutjämningssystemet slutsatsen att tillväxten borde analyseras från ett regionalt perspektiv. I betänkandet betonades att enskilda kommuners tillväxt är beroende av vilken arbetsmarknadsregion  
 (LA-region) 
  de befinner sig i. En  
 LA-region 
  består av kommuner som är så pass ekonomiskt integrerade att regionen som helhet kan ses som självförsörjande gällande arbetskraft (SCB 2023). En  
 LA-region 
  består i regel av en kommun som är s k ”kärnkommun” och dess omgivande ”kranskommuner” som är sammankopplade via gemensamma nätverk för transport och infrastruktur.23 Vanligtvis är daglönesumman (inkomster för de som arbetar i kommunen) högre än nattlönesumman (inkomster för de som bor i kommunen) i kärnkommunen, medan det omvända är fallet för kranskommunerna. Ett exempel är Malmöregionen, där kvoten mellan daglönesumma och nattlönesumma är 0,36 för kranskommunerna Vellinge och Lomma, medan den är 1,35 för kärnkommunen Malmö (SOU 2011:39, s 63). De höga inkomster som invånare i Vellinge och Lomma erhåller har alltså sitt ursprung till stor del från arbete i Malmö. Från ett inkomstutjämningsperspektiv – och dess möjliga effekter på lokal tillväxt – blir detta högst relevant, då näringslivsutvecklingen i en kommun har stor betydelse för skattekraftstillväxten i en närliggande kommun. Vid en jämförelse av inkomstutjämningsavgifter och inkomstutjämningsbidrag inom Malmöregionen framgår även att de totala avgifter som betalas av avgiftskommuner i stort sett är på samma nivå (något mindre) som de totala bidrag bidragskommunerna mottar. Liknande förhållande gäller för Stockholmsregionen. 
  
 I underlagsrapporten skriven av Contreras och Smith (2010) visas hur den enskilda kommunens utveckling avgörs av den funktionella arbetsmarknadsregionens storlek i termer av befolkning, total lönesumma och lön per invånare. Av deras analys framgår att kommuner som ingår i stora arbetsmarknadsregioner (storstadsregionerna) gynnats av att storstäderna sedan 1970- talet dominerat i termer av ekonomisk tillväxt och befolkningstillväxt. Storstädernas framgångssaga kan i sin tur förklaras av agglomerationsfördelar för distanskänsliga tjänster, vilket gör storstäderna attraktiva för både företag, arbetstagare och konsumenter. Distanskänsliga tjänster kräver direktkontakt för att kunna levereras. Transaktionskostnaderna för att kunna leverera dessa tjänster ökar kraftigt när avståndet mellan köpare och säljare ökar. Individer som bor i kranskommunerna till dessa storstäder har tillgång till ett större utbud av tjänstekonsumtion, men också till ett bredare utbud av arbetstillfällen i branscher som har jämförelsevis hög produktivitet. När de stora regionerna växer ökar agglomerationsfördelarna och produktiviteten, vilket stimulerar individer till att bosätta sig i regionen och företag till att etablera sig eller expandera, vilket i sin tur bidrar till att regionen växer ytterligare och agglomerationsfördelarna stärks ytterligare. Processen är positivt självförstärkande för de stora regionerna, och negativt självförstärkande för de små regionerna, och får den konsekvensen att lönesumman växer som snabbast i de stora regionerna. Med avseende på de över tiden ackumulerande effekterna av regionförstoring, och på tjänstenäringarnas ökade betydelse för den ekonomiska tillväxten, kan storstadsregionernas dominans betecknas som strukturell. Vidare kan vissa kranskommuners höga nattlönesumma till viss del tillskrivas deras närhet till storstädernas högproduktiva arbetstillfällen och kvaliteten på boendemiljön. 
  
 23Ett antal kommuner i Norrland är dock ensamma i sin  
 LA-region. 
  
 22 
  
 946 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 4.2 Kommunal arbetsmarknadspolitik 
  
 Arbetslöshet för med sig stora samhällsekonomiska förluster, och särskilt den arbetslöshet som är långvarig och som kan resultera i ett behov av grundläggande försörjningsstöd, s k ”ekonomiskt bistånd”. Långvarig arbetslöshet innebär givetvis störst förluster för den som är arbetslös, vilken upplever en sänkt materiell levnadsstandard via de lägre inkomsterna och en försämrad livskvalitet som en konsekvens av att inte få bidra till samhällets utveckling i önskad utsträckning eller få vara en del av det sociala sammanhang som en arbetsplats utgör. Men arbetslöshet för också med sig kostnader för samhället i stort då tillväxten blir lägre än den annars hade varit, och då utgifterna för  
 A-kassa 
  och försörjningsstöd blir högre. 
  
 För att minska kostnaderna från arbetslöshet kan en aktiv arbetsmarknadspolitik föras. I Sverige bedrivs aktiv arbetsmarknadspolitik främst på statlig nivå, på initiativ av riksdag och regering, och i Arbetsförmedlingens regi. Kommunerna har dock varit aktiva på arbetsmarknadspolitikens område sedan åtminstone  
 1970–80-talen 
  (Smith och Carpenter 2017). Enligt enkäten Kommunal arbetsmarknadsstatistik (KAS) deltog nästan 90 000 individer i kommunala arbetsmarknadsåtgärder år 2021.24 Denna siffra kan jämföras med de ca 191 000 individer som i december 2021 deltog i ett arbetsmarknadsprogram i Arbetsförmedlingens regi.25 Enligt räkenskapssammandraget var kommunernas bruttokostnader inom posten arbetsmarknadsåtgärder cirka 11 miljarder år 2021. Som jämförelse uppgick kostnaderna för ekonomiskt bistånd till ca 15 miljarder samma år. Som andel av totala verksamhetskostnader utgjorde kostnader för arbetsmarknadsåtgärder ca 1,5 procent. Det kommunala engagemanget på det arbetsmarknadspolitiska området är frivilligt, vilket får konsekvensen att variationen i termer av kostnader och aktivitetsgrad (antal personer i insatser i förhållande till befolkningen) är stor (Smith och Carpenter 2017; Ulmestig 2020). 
  
 Enligt Howe m fl (2019) är de vanligaste typerna av aktiviteter inom den kommunala arbetsmarknadspolitiken jobbsök, praktik och kommunala arbetsmarknadsanställningar. De kommunala arbetsmarknadsanställningarna är en typ av insats som det inte finns någon direkt motsvarighet till i den statliga arbetsmarknadspolitiken – detta eftersom kommunen också är arbetsgivare inom en mängd olika verksamhetsområden. Med hjälp av tidsbegränsade anställningar kan kommunen minska de egna kostnaderna för ekonomiskt bistånd (lönen kan i vissa fall vara subventionerad av Arbetsförmedlingen) samtidigt som individens produktivitet förhoppningsvis stärks via den praktiska erfarenheten. En slutsats i Forslund m fl (2019), som också bekräftar andra studiers slutsatser, är att deltagarna i kommunernas arbetsmarknadspolitiska program står längre ifrån arbetsmarknaden än deltagarna i Arbetsförmedlingens insatser. Individerna i kommunernas insatser fick exempelvis i större utsträckning ekonomiskt bistånd. 
  
 En anledning till att kommuner är aktiva inom arbetsmarknadspolitiken kan vara att de har god kännedom om lokala förhållanden och behov, och att de därför kan anpassa kompetenshöjande insatsers innehåll och dimensioner efter dessa. Det finns således teoretiska argument för varför just kommuner skulle kunna bedriva en effektiv arbetsmarknadspolitik. Huruvida kommuners arbetsmarknadspolitik är effektiv i realiteten måste emellertid undersökas empiriskt. Exempel på studier som funnit att kommunal arbetsmarknadspolitik kan vara effektiv är Lloyd m fl (2020) som finner att en insats i Göteborgs stad som riktas till lågutbildade flyktingar ger positiva effekter 
  
 24Värden saknas för 37 kommuner. Data från KAS är hämtad från Jones och avser variabeln ”Deltagare i kommunala arbetsmarknadsåtgärder, antal”. För 2022 saknas värden för 59 kommuner, därför har värden för 2021 föredragits. 
  
 25Data är hämtad från Arbetsförmedlingen: ”Arbetssökande  
 1996–2023-04 
  - Riket”, kolumn ”Arbetslösa i program”.  
 https://arbetsformedlingen.se/statistik/sok-statistik/tidigare-statistik. 
  
 23 
  
 947 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 på sysselsättning. Lloyd m fl (2020) drar slutsatsen att det framför allt är intensiteten i programmet och möjligheten för arbetsgivaren att formulera förväntningar och behov som bidragit till de positiva effekterna. Mörk m fl (2021) studerar effekterna av arbetsmarknadsanställningar i Stockholms stad. Målgruppen är individer som har svag arbetsmarknadsanknytning och individer som mottar ekonomiskt bistånd. Resultaten visar att sannolikheten att både under och efter insatsen ta emot ekonomiskt bistånd minskade hos de som deltog i insatsen. Sannolikheten att vara sysselsatt efter att insatsen avslutats ökade för deltagarna i alla insatser förutom för ”Stockholmsvärdarna”, som hade mindre kvalificerade arbetsuppgifter. 
  
 Om den kommunala arbetsmarknadspolitiken är effektiv kommer den även att vara tillväxtfrämjande. När en individ kommer i arbete ökar mängden arbetade timmar totalt sett i ekonomin. En praktikplats eller arbetsmarknadsanställning i kommunal verksamhet, och deltagande i olika typer av utbildningar och stöd, kan leda till att individers produktivitet ökar, vilket främjar tillväxt och leder till ökade inkomster för individen. Vi konstaterade i avsnitt 1.2 att inkomstutjämningen enligt nationalekonomisk teori får den konsekvensen att incitamenten till att ägna sig åt tillväxtfrämjande insatser försvagas. Detta skulle kunna innebära att kommunerna ägnar sig mindre åt verksamheter som potentiellt sett skulle kunna bidra positivt till den nationella tillväxten, exempelvis arbetsmarknadspolitik. Å andra sidan finns trots detta incitament att genom arbetsmarknadspolitik minska kommunens kostnader för ekonomiskt bistånd. Huruvida kommunernas arbetsmarknadspolitiska åtgärder hade varit mer omfattande eller mer effektiva om utdelningen hade varit dubbel (både minskade kostnader för ekonomiskt bistånd och ökade skatteintäkter) är tyvärr en svårbesvarad fråga, eftersom den likt andra frågeställningar gällande inkomstutjämningssystemets effekter kräver att vi studerar förändringar i systemet, se avsnitt 3 för en mer uttömmande redogörelse över utvärderingssvårigheterna. 
  
 Trots utmaningarna görs i detta avsnitt ett försök att empiriskt belysa betydelsen av kommunala förutsättningar och behov, och inkomstutjämningens marginaleffekter, för kommunernas engagemang på det arbetsmarknadspolitiska området. Det kommunala engagemanget fångas av kommunens kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I kommande avsnitt 4.2.1 sammanfattas slutsatserna från den empiriska analysen som sedan presenteras i mer detalj i efterkommande avsnitt. I avsnitt 4.2.2. analyseras betydelsen av förutsättningar och behov för kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder med hjälp av regressionsanalys, och i avsnittet 4.2.3. adderas inkomstutjämningens incitamentseffekter. 
  
 4.2.1 Sammanfattning av empiriska resultat 
  
 Den övergripande slutsatsen från den empiriska analysen i de två efterföljande avsnitten är att kommunernas engagemang på det arbetsmarknadspolitiska området samvarierar positivt med behoven av ett sådant engagemang i termer av arbetslöshet eller mottagande av ekonomiskt bistånd. Det är alltså de kommuner som har antingen hög arbetslöshet eller stor andel med ekonomiskt bistånd som också har höga kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta gäller även om vi kontrollerar för en mängd kommunvariabler som fångar strukturella förutsättningar, exempelvis befolkningsstorlek, befolkningstäthet, utbildningsnivå och skattekraft. Ett annat robust resultat är att kommuner med högre skattesats uppvisar högre kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta skulle kunna återspegla politiska preferenser för en högre ambitionsnivå i kommunal verksamhet i stort. Variabler som fångar strukturella förutsättningar uppvisar däremot inget 
  
 24 
  
 948 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 samband med kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder efter kontroll för övriga 
  
 kommunvariabler. 
  
 Även marginaleffekternas roll studeras; ju större marginaleffekt desto större effekt på intäkterna när 
  
 den egna skattekraften ökar, och desto mer satsningar på arbetsmarknadspolitik förväntar vi oss. 
  
 Trots inkomstutjämningssystem finns det viss variation i marginaleffekter mellan svenska 
  
 kommuner. I en regressionsmodell med alla kontrollvariabler inkluderade visar det sig dock att 
  
 marginaleffekten inte påvisar något samband med kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 
  
 Marginaleffekten och kommunalskatten är dock så pass starkt korrelerade att det kanske inte finns 
  
 så mycket meningsfull variation kvar att studera när båda dessa inkluderas i en regression. Dessa 
  
 resultat ska därför tolkas med stor försiktighet. 
  
 Resultaten ger visst stöd för att det är kommuner med större behov av arbetsmarknadsåtgärder som 
  
 satsar mer resurser på detta område, snarare än att det är marginaleffekten eller goda strukturella 
  
 förutsättningar som styr. Dessa resultat är i linje med resultaten i Siverbo (2005) där 
  
 inkomstutjämningens marginaleffekt inte påvisade någon betydelse för satsningar på 
  
 näringslivsfrämjande åtgärder. I stället var det glesbygd, befolkningsminskning och hög arbetslöshet 
  
 som var relaterade till mer omfattande satsningar. Resultaten i denna rapport, liksom i Siverbo 
  
 (2005) tyder på att det är andra faktorer än inkomstutjämningssystemet som påverkar hur 
  
 kommunerna väljer att satsa inom olika områden som potentiellt sett skulle kunna ge avkastning i 
  
 form av högre skattekraft. Möjligen skulle detta kunna tyda på att kommuner satsar på 
  
 tillväxtfrämjande insatser i den mån de behövs, trots de försvagande incitament som 
  
 inkomstutjämningen innebär. 
  
 Det är viktigt att tillägga att resultaten i kommande avsnitt visar betingade samband och inte kausala 
  
 samband. De betingande sambanden gäller i sin tur endast i ett system med långtgående utjämning. 
  
 Hur sambanden hade sett ut utan utjämning går inte att uttala sig om. Dessutom finns det ingen 
  
 kvalitetsvariabel att inkludera, vilket betyder att det inte är möjligt att utesluta att höga kostnader för 
  
 arbetsmarknadspolitiska åtgärder drivs av låg effektivitet. Vidare, om sambandet mellan 
  
 arbetslöshet/biståndstagande och kostnader drivs av kvantitativa anpassningar i åtgärder som är av 
  
 låg kvalitet är resultatet mindre anmärkningsvärt. Särskilt i ljuset av den forskning (Mörk m fl 2021; 
  
 Lloyd m fl 2020) som visat att intensitet och kvalitet i insatserna är av betydelse. 
  
 För den som är intresserad av den empiriska analysen i detalj följer nu två avsnitt med deskriptiv 
  
 analys och regressionsanalyser som ligger till grund för slutsatserna ovan. 
  
 4.2.2 Kostnader för arbetsmarknadsåtgärder 
  
 Syftet med detta avsnitt är att undersöka hur kommunernas engagemang på arbetsmarknadspolitiska 
  
 området utvecklats över tid och vilka kommunala egenskaper som samvarierar med detta 
  
 engagemang. Kostnadsbegreppet som används är nettokostnader, vilket innebär att kommunala 
  
 kostnader som är finansierade med intäkter från externa aktörer är borttagna. En 
  
 arbetsmarknadspolitisk åtgärd som kommunen utför på uppdrag av Arbetsförmedlingen, och som 
  
 de får ekonomisk kompensation för, inkluderas inte. Nettokostnaderna avser alltså de kostnader som 
  
 kommunen måste täcka med hjälp av egna skatteintäkter och generella statsbidrag (inklusive 
  
 utjämning). I kostnaderna för arbetsmarknadsåtgärder inkluderas kostnader och intäkter för 
  
 kommunens sysselsättningsfrämjande insatser, exempelvis personal på arbetsmarknadsenheter och 
  
 25 
  
 949 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 kostnader för arbetssökande som deltar i åtgärder eller som fått kommunala anställningar i syfte att motverka arbetslöshet. 
  
 Figur 2 Nettokostnader i jämförbara verksamheter,  
 2000–2022 
  
 SEK 
  
 1500 
  
 invånare, 
  
 1000 
  
 Nettokostnader per 
  
 500 
  
 0 
  
 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 2020 2022 
  
 Arbetsmarknad 
  
 Fritid 
  
 Kultur 
  
 Politisk verkisamhet 
  
 Ekonomiskt bistånd 
  
 Anmärkning: Antalet observationer per år varierar mellan 286 och 287 på grund av bortfall. 2018 års priser. Mediankommunernas kostnader. Källa: Kolada, kommunernas räkenskapssammandrag. 
  
 För att kunna jämföra kostnadsutvecklingen med andra kommunala verksamheter på liknande kostnadsnivå visas i figur 2 utvecklingen i mediankostnaden för arbetsmarknadsåtgärder tillsammans mediankostnaderna för fritid, kultur, ekonomiskt bistånd och politisk verksamhet. Av de verksamheter som visas i figuren ligger arbetsmarknadsåtgärder på lägst kostnadsnivå. I termer av förändring är det utvecklingen inom ekonomiskt bistånd som varit svagast mellan 2000 och 2022 (18 procent). Utvecklingen inom övriga verksamheter är: kultur (20 procent), politisk verksamhet (22 procent) och fritid (50 procent). Med en utveckling på 29 procent i mediankostnaden är såldes arbetsmarknadsområdet det kostnadsområde som utvecklats näst starkast bland de verksamheter som visas i figur 2. Jämförelser med utvecklingen i kommunens kärnverksamheter är svår eftersom det till stor del är demografin som styrkostnadsutvecklingen inom dessa, och kostnadsnivån är dessutom betydligt högre, men för helhetens skull är utvecklingen inom dessa områden som följer: grundskola (26 procent), äldre och funktionshindrade (44 procent) och förskola (118 procent). 
  
 Låt oss nu studera skillnader mellan olika kommungrupper med avseende på deras kostnader för arbetsmarknadsåtgärder år 2022. I tabell 2 visas medelvärden för kostnader och även för arbetslöshet och mottagande av ekonomiskt bistånd avseende år 202126. Från tabellen framgår att de lägsta kostnaderna för arbetsmarknadsåtgärder finns i storstadskommuner på i genomsnitt 348 kr per invånare. Arbetslösheten i åldrarna  
 16–64 
  är i storstadskommunerna 7,65 procent, vilket inte är särskilt lågt då tre kommuntyper har en lägre arbetslöshet. Det är dock ovanligt att storstäderna uppmäter en så pass hög (relativ) notering på arbetslösheten. Åtminstone sedan 2010 och till och 
  
 26Anledningen till att 2021 används för övriga variabler är att den kommande regressionsanalysen använder laggade värden för bakgrundsvariablerna, alltså värden från 2021. 
  
 26 
  
 950 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 med 2018 hade storstadskommunerna den lägsta arbetslösheten; den näst lägsta 2019. Den höga noteringen 2021 kan vara relaterad till de specifika förutsättningar som rådde under pandemin. I övrigt är ungdomsarbetslösheten lägst, andelen med ekonomiskt bistånd lägst och kostnaderna för ekonomiskt bistånd låga i storstadskommunerna. Den kommungruppen med näst lägst kostnader för arbetsmarknadsåtgärder är landsbygdskommuner (MA). I denna kommungrupp är kostnaderna för ekonomiskt bistånd lägst, arbetslösheten i åldrarna  
 16–64 
  lägst, ungdomsarbetslösheten låg och andelen individer med ekonomiskt bistånd är också låg. 
  
 Den andra sidan av myntet får vi om vi tittar på den kommungrupp med högst kostnader för arbetsmarknadsåtgärder, nämligen landsbygdskommuner (A) på i genomsnitt 675 kr per invånare. Dessa kommuner har en arbetslöshet i åldrarna  
 16–64 
  på i genomsnitt 7,74 procent, vilket är den högsta noteringen. Dessutom redovisar de den högsta ungdomsarbetslösheten, den högsta andelen med ekonomiskt bistånd och de högsta kostnaderna för ekonomiskt bistånd. Sammantaget ger tabell 2 en bild av att det finns ett samband mellan kostnader för arbetsmarknadsåtgärder och behovet av sådana, och enligt detta samband är det kommuner med större behov av arbetsmarknadsåtgärder – via högre arbetslöshet och mer utbrett biståndstagande – också har högre kostnader. 
  
 Tabell 2 Arbetsmarknadsåtgärder, arbetslöshet och ekonomiskt bistånd, 2022 
  
 Kommungrupp 
  
 Nettokostnader 
  
 Arbetslöshet 
  
 Arbetslöshet 
  
 Ekonomiskt 
  
 Kostnad ek. 
  
 Arbetsmarknads- 
  
 16–64 
  år 
  
 18–24 
  år 
  
 bistånd 18+ 
  
 bistånd kr 
  
 åtgärder 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 inv.  
 0–64 
  år 
  
 Storstadskommuner 
  
 348 
  
 7,65 
  
 5,49 
  
 2,08 
  
 1397 
  
 Täta kommuner (NS) 
  
 555 
  
 7,71 
  
 7,57 
  
 2,94 
  
 1770 
  
 Täta kommuner (A) 
  
 574 
  
 7,45 
  
 7,85 
  
 2,70 
  
 1636 
  
 Landsbygdskommuner (NS) 
  
 524 
  
 6,71 
  
 7,31 
  
 2,63 
  
 1585 
  
 Landsbygdskommuner (A) 
  
 675 
  
 7,74 
  
 8,01 
  
 3,22 
  
 1962 
  
 Landsbygdskommuner (MA) 
  
 429 
  
 5,89 
  
 6,96 
  
 2,29 
  
 1300 
  
 Anmärkning: Kostnader för arbetsmarknadsåtgärder avser 2022, och resten av variablerna avser 2021. Antalet kommuner är 287 p g a saknade värden och borttagande av Gotland. Antalet kommer per grupp är (ovanifrån och ned): 26, 87, 29, 78, 52 och 15. Löpande priser. Tillväxtanalys kommuntypsindelning från 2021. 
  
 Källa: Kolada, kommunernas räkenskapssammandrag 
  
 För att ta reda på mer om sambandet mellan kommuners egenskaper och behov å ena sidan, och kostnader för arbetsmarknadsåtgärder å andra sidan, presenteras i tabell 3 ett antal enkla regressioner där kostnader för arbetsmarknadsåtgärder är utfallsvariabeln. Variablerna som anges i första kolumnen används som beskrivande variabler i åtta separata regressioner. Om vi har en modell i åtanke där behov eller förutsättningar styr över kostnaderna, vore det rimligt att mäta de beskrivande variablerna innan kostnaderna. Därför mäts kostnaderna 2022, medan övriga variabler mäts 2021. 
  
 Resultaten från tabell 3 återspeglar vad som tidigare visades i tabell 2, nämligen att storstadskommuner har lägre kostnader för arbetsmarknadsåtgärder. Resultaten visar vidare att en högre andel med eftergymnasial utbildning och en högre skattekraft är associerade med lägre kostnader. En högre skattesats, en högre andel arbetslösa i åldrarna  
 16–64 
  år och en högre andel med ekonomiskt bistånd är associerade med högre kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Alla dessa koefficienter är statistiskt signifikanta på  
 1-procentsnivån27. 
  Störst förklaringsgrad (R2) i förhållande till variationen i kostnader har andelen med ekonomiskt bistånd (18,4 procent). 
  
 27Att ett resultat är statistiskt signifikant betyder att resultatet inte kan förklaras av slumpen. 
  
 27 
  
 951 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 Koefficienten på denna variabel tolkas på följande sätt: en ökning i andelen med ekonomiskt bistånd med 1 procentenhet är associerad med en ökning i kostnaderna för arbetsmarknadsåtgärder med 119 kronor per invånare. I tabellen ses även ett positivt samband med befolkningsstorlek och negativt samband med befolkningstäthet, men dessa variabler är inte statistiskt signifikanta på 1- procentsnivån likt övriga variabler. 
  
 Tabell 3 Enkla samband med kostnader för arbetsmarknadsåtgärder, 2022 
  
 (1) 
  
 (2) 
  
 (3) 
  
 (4) 
  
 (5) 
  
 (6) 
  
 (7) 
  
 (8) 
  
 Befolkning,  
 1000-tal 
  
 0,03 
  
 Befolkningstäthet 
  
 -0,06* 
  
 Storstadskommun 
  
 -217** 
  
 Eftergymnasial utbildning, % 
  
 -11,5** 
  
 Skattekraft kr/inv  
 1000-tal 
  
 -4,39** 
  
 Kommunal skattesats % 
  
 83,3** 
  
 Arbetslösa  
 16–64 
  år, % 
  
 57,3** 
  
 Ekonomisk bistånd 18+ år, % 
  
 119** 
  
 Konstant 
  
 544 
  
 555 
  
 564 
  
 891 
  
 1460 
  
 -1258 
  
 126 
  
 216 
  
 Observationer 
  
 287 
  
 287 
  
 287 
  
 287 
  
 287 
  
 287 
  
 287 
  
 287 
  
 R2 
  
 0,000 
  
 0,015 
  
 0,039 
  
 0,104 
  
 0,153 
  
 0,103 
  
 0,174 
  
 0,184 
  
 Anmärkning: Kostnader för arbetsmarknadsåtgärder avser 2022, och resten av variablerna avser 2021. Utfallsvariabeln är nettokostnader för arbetsmarknadsåtgärder. Antalet kommuner är 287 p g a saknade värden och borttagande av Gotland, som också är en region. Robusta standardfel. *p 
  
 Källa: Kolada, kommunernas räkenskapssammandrag, SCB:s statistikdatabas. 
  
 Hur ska vi kunna bedöma storlekarna på koefficienterna i tabell 3? Ett vanligt sätt att bedöma koefficientstorlekar är att använda sig av standardavvikelser.28 En ökning i andelen med ekonomiskt bistånd med en standardavvikelse (1,14 procentenheter) ger en ökning i kostnader med 136 kr per invånare, vilket motsvarar 43 procent av en standardavvikelse i kostnader, se tabell A1 i Appendix. Givet koefficienten på arbetslösa  
 16–64 
  år är en ökning med en standardavvikelse i arbetslösheten i dessa åldrar associerad med en ökning i kostnader med 132 kr per invånare, vilket motsvarar 42 procent av en standardavvikelse i kostnader.29 
  
 Sambanden i tabell 3 tyder på att arbetslöshet och andelen med ekonomiskt bistånd spelar roll för kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, men dessa samband kan vara uppkomna som en följd av samband med utelämnade bakomliggande variabler. Exempelvis kan det vara kommunens utbildningsnivå eller dess demografiska struktur som påverkar både kostnader och arbetsmarknadsförhållanden. För att ta reda på om sambanden mellan kommunens behov och kostnader är robusta inkluderas således en mängd variabler i samma regression. Variablerna är utvalda för att efterlikna regressionsanalysen i Smith och Carpenter (2017) – som där genomfördes för åren 2002, 2006, 2010 och 2015.30 Trots de många variablerna kan koefficienterna 
  
 28Standardavvikelsen är (grovt förklarat) den genomsnittliga avvikelsen från medelvärdet. 
  
 29Huruvida en koefficient är stor eller inte bör egentligen bedömas utifrån tidigare litteratur. Om det inte finns någon etablerad litteratur att jämföra med kan följande tumregler användas:  
 0–20 
  procent (ingen effekt),  
 20–50 
  procent (liten effekt),  
 50–80 
  procent (måttlig effekt),  
 80–100 
  procent (stor effekt), se Cohen (1969). 
  
 30Variabeln ”Storstadskommun” inkluderar i Smith och Carpenter (2017) endast de tre storstäderna Stockholm, Göteborg och Malmö. Jag har dock valt att inkludera de 26 kommuner som ingår i definitionen av kommungruppen storstadskommuner som används i denna rapport. Det blir inga större skillnader i resultaten om i stället endast de tre storstäderna inkluderas. Smith och Carpenter (2017) studerar också skillnader i antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program enligt data från KAS, men skippas här på grund av det stora antalet saknade 
  
 28 
  
 952 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 inte tolkas som orsakssamband eftersom det kan finnas fler observerade eller  
 icke-observerade 
  variabler som inte inkluderas i regressionen men som också påverkar kostnaderna. Vi är dock mer benägna att dra slutsatser om arbetslöshetens och biståndstagandets betydelse om sambanden består efter de befintliga variablerna inkluderats. 
  
 Tabell 4 Betingade samband med kostnader för arbetsmarknadsåtgärder, 2022 
  
 (1) 
  
 (2) 
  
 (3) 
  
 (4) 
  
 Befolkning,  
 1000-tal 
  
 0,268* 
  
 0,234 
  
 0,227 
  
 0,212 
  
 Befolkningstäthet 
  
 0,019 
  
 0,020 
  
 0,021 
  
 0,010 
  
 Storstadskommun 
  
 -90,14 
  
 -96,48 
  
 -88,41 
  
 -96,45 
  
 Befolkningsförändring (5 år) 
  
 1,521 
  
 1,426 
  
 2,945 
  
 2,708 
  
 Ålder  
 20–34 
  år, % 
  
 15,82* 
  
 15,38* 
  
 15,21* 
  
 14,84 
  
 Ålder  
 35–49 
  år, % 
  
 -9,537 
  
 -6,834 
  
 -7,442 
  
 -11,35 
  
 Ålder  
 50–64 
  år, % 
  
 61,04* 
  
 69,90* 
  
 67,77* 
  
 58,90* 
  
 Utrikesfödd, % 
  
 3,596 
  
 11,39** 
  
 6,137 
  
 7,345 
  
 Gymnasial utbildning, % 
  
 -17,73* 
  
 -15,30 
  
 -14,24 
  
 -15,47 
  
 Eftergymnasial utbildning, % 
  
 -8,237 
  
 -4,894 
  
 -5,134 
  
 -4,706 
  
 Utbildning saknas 
  
 -20,08 
  
 -34,66 
  
 -23,43 
  
 -13,69 
  
 Skattekraft kr/inv  
 1000-tal 
  
 -1,263 
  
 -1,957* 
  
 -1,373 
  
 -1,288 
  
 Kommunal skattesats % 
  
 68,74** 
  
 62,82** 
  
 65,77** 
  
 59,53** 
  
 Ohälsotal, dagar 
  
 0,288 
  
 0,547 
  
 -0,014 
  
 0,086 
  
 Arbetslösa  
 16–64 
  år, % 
  
 37,36** 
  
 -- 
  
 23,55 
  
 4,004 
  
 Arbetslösa  
 18–24 
  år, % 
  
 -- 
  
 -- 
  
 -- 
  
 22,11 
  
 Ekonomisk bistånd 18+ år, % 
  
 -- 
  
 59,95** 
  
 39,29 
  
 -3,640 
  
 Kostnad ek. bistånd kr/inv  
 0–64 
  år 
  
 -- 
  
 -- 
  
 -- 
  
 0,076 
  
 Konstant 
  
 -1130 
  
 -1273 
  
 -1497 
  
 -1158 
  
 Observationer 
  
 287 
  
 287 
  
 287 
  
 287 
  
 Justerat R2 
  
 0,275 
  
 0,276 
  
 0,281 
  
 0,287 
  
 Anmärkning: Kostnader för arbetsmarknadsåtgärder avser 2022, och resten av variablerna avser 2021. Antalet kommuner är 287 p g a saknade värden och borttagande av Gotland, som också är en region. Utfallsvariabeln är nettokostnader för arbetsmarknadsåtgärder enligt räkenskapssammandraget. Robusta standardfel. Resultaten ändras inte substantiellt om befolkning och befolkningstäthet ersätts med logversioner. *p 
  
 Källa: Kolada, Kommunernas räkenskapssammandrag, SCB:s statistikdatabas, Folkhälsomyndigheten. 
  
 I Smith och Carpenter (2017) presenteras endast resultaten då alla variabler inkluderas, se kolumn 4 i tabell 4. Liksom Smith och Carpenter (2017) finner jag då att varken arbetslöshet, andelen individer med ekonomiskt bistånd eller kostnaderna för ekonomiskt bistånd uppvisar något statistiskt säkerställt samband med kostnaderna för arbetsmarknadsåtgärder.31 Tolkningen av koefficienterna blir dock mer begränsad när flera variabler som på olika sätt speglar behovet av arbetsmarknadsåtgärder inkluderas i samma regression. 
  
 värden för 2022 (59 kommuner). Kostnadsmåttet är bredare och fångar upp fler aktiviteter än variabeln som mäter antalet deltagare. 
  
 31VW finner visserligen vissa statistiskt signifikanta resultat under 2002 och 2005 som går i förväntad riktning, under 2005 har exempelvis både arbetslöshet  
 16–64 
  år och andelen individer med ekonomiskt bistånd statistiskt säkerställda positiva samband med kostnader för arbetsmarknadsåtgärder, men dessa samband försvinner för åren 2010 och 2015, se tabell 1 i VW. 
  
 29 
  
 953 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 Tolkningen av koefficienten ”Kostnad ek. bistånd kr/inv  
 0–64 
  år” i kolumn 4 är exempelvis: sambandet mellan kostnader för arbetsmarknadsåtgärder och kostnader för ekonomiskt bistånd givet nivån på arbetslöshet, ungdomsarbetslöshet och andelen individer som har ekonomiskt bistånd. Den variation som återstår är exempelvis den variation som uppstår till följd av att kommuner har olika kostsam administration av ekonomiskt bistånd eller olika ambitionsnivåer i fråga om vilka tillfälliga utgifter hushållen kan söka bistånd för. Detta kan vara ett intressant samband, men det säger inte så mycket om betydelsen av situationen på arbetsmarknaden och den sociala situationen i stort. 
  
 Omvänt är tolkningen av koefficienten ”Arbetslösa  
 16–64 
  år, %” i kolumn 4: sambandet mellan kostnader för arbetsmarknadsåtgärder och arbetslöshet givet nivån på ungdomsarbetslösheten, användandet av ekonomiskt bistånd och kostnaderna för dessa. Kvarstår gör då exempelvis variationen i arbetslöshet som uppkommer som ett resultat av konjunkturvariationer, då individer inte varit arbetslösa tillräckligt länge för att ansöka om ekonomiskt bistånd, eller arbetslöshet som består av individer som inte söker ekonomiskt bistånd utan i stället förlitar sig på försörjning från släkt och vänner. Även denna variation kan vara intressant, men den fångar endast upp en liten del av det övergripande kommunala behovet av arbetsmarknadsåtgärder. 
  
 Utöver den fullständiga regressionsmodellen i kolumn 4 presenteras därför i kolumn 1 och 2 regressioner där antingen arbetslöshet  
 16–64 
  år eller andelen med ekonomiskt bistånd inkluderas. I kolumn 3 inkluderas båda variabler. Tolkningen av koefficienterna i framför allt kolumn 1 och 2, men också till viss del kolumn 3, är intressanta för våra deskriptiva syften eftersom dessa koefficienter fångar tillståndet på arbetsmarknaden och behovet av ekonomiskt bistånd i stort från två olika håll. 
  
 I kolumn 1 framgår att den positiva koefficienten på arbetslöshet  
 16–64 
  år är statistiskt signifikant på  
 1-procentsnivån. 
  Storleken är mindre än i tabell 3 och motsvarar en ökning med 27 procent av en standardavvikelse i kostnaderna. I kolumn 2 är andelen med ekonomiskt bistånd statistiskt signifikant på  
 1-procentsnivån. 
  Storleken motsvarar 22 procent av en standardavvikelse i kostnaderna. I kolumn 3 inkluderas både andelen arbetslösa  
 16–64 
  år och andelen med ekonomiskt bistånd. Koefficienten på arbetslösheten fångar arbetslöshet som kan tänkas vara mer kortvarig och konjunkturberoende, eller arbetslösa som väljer att förlita sig på andra försörjningskällor än ekonomiskt bistånd. Koefficienten på andelen med ekonomiskt bistånd fångar biståndstagande där arbetslöshet inte utgör försörjningshinder, vilket är fallet för de som har missbruksproblem eller andra psykiska åkommor som försvårar arbetsmarknadsetablering32. Koefficienterna är fortsatt positiva men mindre i storlek, och ej heller statistiskt signifikanta på  
 10-procentsnivån.33 
  
 Koefficienterna på kommunskattesatsen är statistiskt signifikanta på  
 1-procentsnivån 
  i alla kolumner. Den positiva koefficienten kan återspegla de politiska preferenser för en högre ambitionsnivå i kommunal verksamhet i stort som kan finnas i högskattekommuner eftersom andra kommunspecifika variabler fångar demografiska och arbetsmarknadsmässiga behov. En annan möjlighet som inte kan uteslutas är att en hög kommunalskattesats leder till minskad förvärvsgrad, vilken ger ett större behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 
  
 32 Enligt Smith och Carpenter (2017) är de 50 procent av biståndstagarna som har arbetslöshet som försörjningshinder i mediankommunen. 
  
 33Koefficienterna är ”nästan” signifikanta på  
 10-procentsnivån 
  då  
 p-värdena 
  (0,115 och 0,111) ligger precis över 0,1. 
  
 30 
  
 954 
  
 SOU 2024:50Bilaga 6 
  
 4.2.3 Inkomstutjämningens incitamentseffekter 
  
 Inkomstutjämningssystemet dämpar kraftigt effekterna från en ökning i den egna skattekraften. För en handfull kommuner är marginaleffekten till och med negativ. Marginaleffekten för bidragskommuner kan uttryckas som följer (i absoluta tal): 
  
  =  − 0,95̅ 
  
 (7) 
  
 Där är totala intäkter per invånare (egna skatteintäkter och intäkter från inkomstutjämningen), 
  
 är den egna skattekraften, 
  
 är den kommunala skattesatsen och är den normerade 
  
 skattesatsen. 
  
 Marginaleffekten blir negativ om 
  
 . Enligt utjämningen för 2022 var det sex kommuner 
  
 Stone 
  
 marginaleffekter; deras totala intäkter minskade alltså som en följd av en ökning 
  
 som hade negativa 
  
 i den egna skattekraften. Den övergripande innebörden av den långtgående utjämningen är dock framför allt att marginaleffekterna är låga i hela kommunsektorn. 
  
 Figur 3 Fördelning av marginaleffekter i procent, 2022 
  
 80 
  
 60 
  
 kommuner 40 
  
 Antal 
  
 20 
  
 0 
  
 -.1 
  
 -.05 
  
 0 
  
 .05 
  
 .1 
  
 .15 
  
 .2 
  
 Marginaleffekt i % från ökning i skattekraft 
  
 Anmärkning: Marginaleffekten i procent. 290 kommuner. 
  
 Källa: SCB, utjämningens utfall och egna beräkningar. 
  
 Fördelningen av marginaleffekter i hela kommunsektorn för 2022 visas i figur 3. Figuren visar att den lägsta marginaleffekten är  
 -0,12 
  procent medan den högsta marginaleffekten är 0,20 procent. Mediankommunen möter en marginaleffekt på 0,08 procent, vilket betyder att en ökning i den egna skattekraften med 1 procent ökar intäkterna med 0,08 procent. Om det inte hade funnits någon inkomstutjämning hade intäkterna ökat med 1 procent. Oavsett om marginaleffekten är strikt negativ eller ej är den alltså betydligt mindre än den hade varit utan inkomstutjämning. 
  
 En central fråga är hur dessa låga (eller ibland negativa marginaleffekter) påverkar kommunernas incitament att engagera sig i tillväxtfrämjande aktiviteter. I figur 4 visas därför sambandet mellan marginaleffekten och kostnader för arbetsmarknadsåtgärder. Prickarna visar enskilda observationer och linjen visar det estimerade linjära sambandet, som är positivt. Ett positivt samband betyder att ju högre marginaleffekt desto högre är kostnaderna för arbetsmarknadsåtgärder. Detta samband är det förväntade eftersom kommuner som får högre avkastning för sina tillväxtfrämjande åtgärder i termer av ökade skatteintäkter också är de som satsar mer på sådana åtgärder. 
  
 31 
  
 955 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 Figur 4 Arbetsmarknadsåtgärder och marginaleffekt, 2022 
  
 perinvånare, SEK 
  
 2000 
  
 1000 1500 
  
 Nettokostnader 
  
 0 500 
  
 -.1 
  
 -.05 
  
 0 
  
 .05 
  
 .1 
  
 .15 
  
 .2 
  
 Marginaleffekt i % från ökning i skattekraft 
  
 Anm: Marginaleffekten i procent. 290 kommuner. 
  
 Källa: Kolada, SCB, utjämningens utfall och egna beräkningar. 
  
 Sambandet i ovanstående figur kan dock återspegla samband mellan bakomliggande variabler. En bakomliggande variabel i detta fall är kommunens skattesats, då denna samvarierar med både marginaleffekten och kostnadsnivån. Att kommunens skattesats samvarierar positivt med kostnader visades i tabell 4. Förklaringen bakom sambandet kan vara att kommuner med högre skattesats har preferenser för en högre ambitionsnivå i kommunal service generellt. Samtidigt innebär en högre skattesats också en större marginaleffekt i enlighet med ekvation (7). 
  
 I tabell 5 visas i kolumn 1 en enkel regression där den positiva koefficienten på marginaleffekten är statistiskt signifikant på  
 1-procentsnivån. 
  När skattesatsen läggs till i regressionen i kolumn 2 ser vi att koefficienten på marginaleffekten blir negativ och den statistiska signifikansen försvinner. I kolumn 3, när vi inkluderar alla variabler, ser vi att koefficienten på marginaleffekten är mindre negativ och fortsatt statistiskt  
 icke-signifikant. 
  Resultaten från kolumn 2 och 3 tyder på att sambandet mellan marginaleffekten och kostnader i kolumn 1 återspeglade skattesatsens betydelse för marginaleffektens storlek, snarare än att marginaleffektens incitamentseffekter i sig skulle ha betydelse för kostnadsnivån. Samtidigt bör man ha i åtanke att marginaleffekten och kommunalskatten är så pass starkt korrelerade att det kanske inte finns så mycket meningsfull variation kvar att studera. Resultaten i detta avsnitt ska därför tolkas med stor försiktighet. 
  
 32 
  
 956 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 Tabell 5 Marginaleffektens betydelse för arbetsmarknadsåtgärder, 2022 
  
 (1) 
  
 (2) 
  
 (3) 
  
 Collins 
  
 1352** 
  
 -835,3 
  
 -156,9 
  
 Befolkning,  
 1000-tal 
  
 -- 
  
 -- 
  
 0,209 
  
 Befolkningstäthet 
  
 -- 
  
 -- 
  
 0,012 
  
 Storstadskommun 
  
 -- 
  
 -- 
  
 -97,91 
  
 Befolkningsförändring (5 år) 
  
 -- 
  
 -- 
  
 2,662 
  
 Ålder  
 20–34 
  år, % 
  
 -- 
  
 -- 
  
 14,98 
  
 Ålder  
 35–49 
  år, % 
  
 -- 
  
 -- 
  
 -11,45 
  
 Ålder  
 50–64 
  år, % 
  
 -- 
  
 -- 
  
 59,05* 
  
 Utrikesfödd, % 
  
 -- 
  
 -- 
  
 7,329 
  
 Gymnasial utbildning, % 
  
 -- 
  
 -- 
  
 -16,18 
  
 Eftergymnasial utbildning, % 
  
 -- 
  
 -- 
  
 -5,306 
  
 Utbildning saknas 
  
 -- 
  
 -- 
  
 -14,54 
  
 Skattekraft kr/inv  
 1000-tal 
  
 -- 
  
 -- 
  
 -1,170 
  
 Kommunal skattesats % 
  
 -- 
  
 98,42** 
  
 63,92* 
  
 Ohälsotal, dagar 
  
 -- 
  
 -- 
  
 0,000 
  
 Arbetslösa  
 16–64 
  år, % 
  
 -- 
  
 -- 
  
 3,587 
  
 Arbetslösa  
 18–24 
  år, % 
  
 -- 
  
 -- 
  
 22,163 
  
 Ekonomisk bistånd 18+ år, % 
  
 -- 
  
 -- 
  
 -3,389 
  
 Kostnad ek. bistånd kr/inv  
 0–64 
  år 
  
 -- 
  
 -- 
  
 0,076 
  
 Konstant 
  
 440,6 
  
 -1521 
  
 -1210 
  
 Observationer 
  
 287 
  
 287 
  
 287 
  
 (Justerat) R2 
  
 0,02 
  
 0,102 
  
 0,284 
  
 Anm: Kostnader för arbetsmarknadsåtgärder avser 2022, och resten av variablerna avser 2021. Antalet kommuner är 287 p g a saknade värden och borttagande av Gotland, som också är en region. Utfallsvariabeln är nettokostnader för arbetsmarknadsåtgärder enligt räkenskapssammandraget. Robusta standardfel. Resultaten ändras inte substantiellt om befolkning och befolkningstäthet ersätts med logversioner. *p 
  
 Källa: Kolada, Kommunernas räkenskapssammandrag, SCB:s statistikdatabas, Folkhälsomyndigheten. 
  
 33 
  
 957 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 5 Skattekraftens samvariation 
  
 I detta avsnitt analyseras skattekraftens samvariation med andra kommunvariabler i nivå och förändring på kommunnivå. Syftet är att tillhandahålla ett underlag för att diskutera vilka möjligheter kommunerna har att påverka skattekraften, och därmed om stärkta incitament att påverka skattekraften kan ge effekter. Denna rapport instämmer i huvudsak med analysen i Contreras och Smith (2010), att tillväxtens bestämningsfaktorer framträder som tydligast när vi anlägger ett regionalt perspektiv. I den empiriska analys som följer används trots detta kommunen som observationsenhet eftersom det är kommunens skattekraft som är föremål för utjämning. I regressionerna inkluderas variabler som fångar näringslivsstruktur, utbildningsnivå, demografi och övriga variabler (ex befolkningsstorlek och befolkningstäthet). 
  
 Det går inte att på basis av den empiriska analysen i detta avsnitt dra slutsatser om inkomstutjämningens kausala effekter. Regressionerna kan dock utgöra ett stöd för att diskutera vilka faktorer som bestämmer skattekraften på kommunal nivå, och därmed även för att bedöma om det finns möjligheter att minskad utjämning skulle kunna leda till ökad lokal och nationell tillväxt. I strikt mening är regressionerna dock endast informativa om vad som samvarierar med skattekraften i ett system med långtgående inkomstutjämning, inte i ett system utan inkomstutjämning. 
  
 5.1 Sammanfattning av empiriska resultat 
  
 Av regressionerna i kommande avsnitt framkommer att kommuner skiljer sig åt i termer av näringslivsstruktur och utbildningsgrad, och att dessa skillnader samvarierar med skillnader i nivån på skattekraften. Det är framför allt andelarna förvärvsarbetande i de konstruerade näringskategorierna ”finans”, ”kultur” och ”tillverkning” som är positivt korrelerade med skattekraften. Även andelen med eftergymnasial utbildning och andelen förvärvsarbetande är positivt korrelerade med skattekraften. Följaktligen visar resultaten från regressionerna att ju högre andelar förvärvsarbetande inom ”finans”, ”kultur” och ”tillverkning” desto högre skattekraft, och desto högre andel med eftergymnasial utbildning, och som förvärvsarbetar överhuvudtaget, desto högre skattekraft. Den demografiska sammansättningen förklarar en lägre andel av variationen i skattekraft än näringslivsstruktur och utbildningsgrad. 
  
 Gällande förändringar i skattekraften över en tioårsperiod uppvisar återigen näringskategorierna ”finans”, ”kultur” och ”tillverkning” positiv samvariation med skattekraften; således, ju större ökningar i andelen förvärvsarbetande i dessa tre kategorier, desto större ökningar i skattekraften. Även förändringen i andelen med eftergymnasial utbildning är positivt korrelerad med skattekraften över en tioårsperiod. Resultaten för de demografiska variablerna var mer svårtolkade i nivåregressionen på grund av samlokaliseringseffekter, men i förändringsregressionen framgår det tydligare hur en försämrad demografisk struktur (utifrån ett arbetskraftsperspektiv) samvarierar negativt med skattekraften. Resultaten av förändringsregressionen visar även att en ökning i andelen utrikesfödda samvarierar negativt med skattekraften, och att en ökning i befolkningstäthet samvarierar positivt. Koefficienten på förvärvsgraden är positiv även i förändringar, men den statistiska signifikansen är svagare än den var i nivåregressionen. 
  
 Frågan är vad dessa resultat säger oss gällande kommunernas möjligheter att påverka den egna skattekraften. Kommunerna skiljer sig uppenbarligen åt i termer av näringslivsstruktur och utbildningsnivå; i vissa kommuner är exempelvis andelen i nattbefolkningen som arbetar inom 
  
 34 
  
 958 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 ”finans” eller ”tillverkning” hög, och andelen med eftergymnasial utbildning hög, vilket enligt resultaten torde innebära en högre skattekraftsnivå. Anledningen till att branscher och individer med högre utbildningsnivå samlokaliserar sig kan vara att det finns agglomerationsfördelar, dvs fördelar som kommer från att företag och arbetstagare inom samma bransch är geografiskt samlade. Dessa fördelar kan bestå av minskade transportkostnader, ökad konkurrens bland leverantörer och specialisering. Agglomerationsfördelar finns i både tillverkningsindustrin och i den kunskapsintensiva servicesektorn. För individer som jobbar i serviceyrken med höga utbildningskrav är det exempelvis viktigt att stärka sitt humankapital genom att ha tillgång till andra högutbildade individer. Samlokalisering av individer med kunskapsintensiva yrken har också positiva överspillningseffekter då idéer och innovationer lättare kan uppkomma och spridas (Glaser 2010; Allen och Maré 2001). 
  
 Branschstrukturer förändras i ett medelfristigt eller långsiktigt perspektiv. Påverkan på lokal nivå kan visserligen vara omfattande, men oftast har förändringarna sitt ursprung i strukturomvandlingar, som i sin tur drivs av teknikutveckling och en ökad internationell handel; samhällstrender som till stor del ligger utanför kommunens kontroll. Eliasson m fl (2021) konstaterar exempelvis att den största sysselsättningstillväxten under de senaste par decennierna skett i den s k exponerade tjänstesektorn, den delen av tjänstesektorn som är exportorienterad. Sektorn består av konsultverksamheter inom exempelvis data och teknik, vilka kräver en hög utbildningsnivå. Den exponerade tjänstesektorn är koncentrerad till stora regioner där en stor andel högutbildade bor. 
  
 Även om de globala trenderna är svåra att styra över, har det kommunala beslutsfattandet givetvis betydelse. Enligt diskussionen i avsnitt 4.1.1 kan kommunens näringslivspolitik syfta till att hantera effekterna av den globala strukturomvandlingen och anpassa de lokala verksamheterna därefter (Johnston och Ingram 2021). Ett aktuellt exempel som kan illustrera kommunernas roll är de gröna industrisatsningarna i Norrland, där en handfull kommuner blivit centralpunkter för Sveriges bidrag till klimatomställningen. Dessa kommuners kapacitet att hantera befolkningstillväxt kan vara avgörande för att säkra arbetskraft till dessa industrier. På mer övergripande nivå kan kommuner också försöka öka förvärvsgraden med hjälp av kommunal arbetsmarknadspolitik. Förvärvsgraden varierar positivt med skattekraften även då andra kommunvariabler kontrollerats för, framför allt i nivåregressionen. Om kommunens arbetsmarknadspolitik bidrar till att förbättra matchningen eller skifta förväntningar hos både arbetsgivare och arbetstagarens så att en matchning kan ske, skulle detta kunna ge utdelning på den enskilda kommunens skattekraft och produktion på ett omedelbart sätt, åtminstone i jämförelse med andra åtgärder för ökad tillväxt. Många övriga kommunala åtgärder för ökad tillväxt som är av nationell betydelse, exempelvis satsningar på grundutbildning, ger inte omedelbar eller exklusiv utdelning för den enskilda kommunen, utan är komplementära mellan kommuner, vilket vi har diskuterat i avsnitt 4.1. Att kommunernas verksamheter är av stor vikt för den nationella tillväxten är en insikt som kvarstår. Däremot kan kommuner ha svårt att styra över skattekraftstillväxten inom gränserna för den egna kommunen. Att exempelvis börja konkurrera med storstäderna om särpositionen som nationellt finans- eller myndighetscentra är knappast rimligt. Stora delar av skillnaderna i kommunernas skattekraft drivs trots allt av den särskilda näringsstruktur som finns i storstäderna och vilka som bor i deras kranskommuner. 
  
 35 
  
 959 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 5.2 Data och beskrivning 
  
 I detta avsnitt presenteras den data som i avsnitt 5.3 och 5.4 används för att analysera skattekraftens samvariation med ett antal kommunvariabler. Avsnittet inleds med en presentation av variabeldefinitioner och fortsätter med en variabelbeskrivning. Eftersom analysen berör skattekraftens samvariation både i nivå och förändring presenteras beskrivningar av variablerna i både nivå och förändring. 
  
 5.2.1 Variabeldefinitioner och specifikationer 
  
 Värdet på skattekraften som används är skattekraften uppmätt två år framåt. Anledningen är att skattekraftsuppgifterna för år t baseras på taxerade uppgifter för år  
 t-2. 
  Med förflyttningen av data i tiden kommer skattekraftsdata att bättre motsvara den period då inkomsterna tjänades in. 
  
 I regressionerna över skattekraftens samvariation inkluderas variablerna först gruppvis och slutligen inkluderas alla i en fullständig modell. De fyra variabelgrupperna är som följer: 
  
 •Näringslivsstruktur: andelen i nattbefolkningen som förvärvsarbetar i olika näringar. 
  
 •Utbildning: andelen i nattbefolkningen med olika utbildningsnivåer. 
  
 •Demografi: andelen i nattbefolkningen i olika åldrar. 
  
 •Övriga variabler: andelen utrikesfödda, befolkningsstorlek och  
 -täthet 
  och förvärvsgrad 
  
 Tabell 6 Variabeldefinitioner för näringslivsstruktur 
  
 VARIABEL 
  
 AVDELNINGAR I SNI2007 
  
 Jordbruk 
  
 Jordbruk, skogsbruk och fiske (A) 
  
 Tillverkning 
  
 Utvinning av mineral (B); Tillverkning (C); Försörjning av el, gas, värme och kyla 
  
 (D); Vattenförsörjning; avloppsrening, avfallshantering och sanering (E); Transport 
  
 och magasinering (H) 
  
 Handel 
  
 Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar (G); Hotell- och 
  
 restaurangverksamhet (I) 
  
 Finans 
  
 Finans- och försäkringsverksamhet (K); Verksamhet inom juridik, ekonomi, 
  
 vetenskap och teknik (M); Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra 
  
 stödtjänster (N) 
  
 Bygg 
  
 Byggverksamhet (F); Fastighetsverksamhet (L) 
  
 Välfärd 
  
 Offentlig förvaltning och försvar, obligatorisk socialförsäkring (O); Utbildning (P); 
  
 Vård och omsorg; sociala tjänster (Q) 
  
 Kultur 
  
 Informations- och kommunikationsverksamhet (J); Kultur, nöje och fritid (R) 
  
 Annan serviceverksamhet (S); Förvärvsarbete i hushåll (T); Verksamhet vid 
  
 internationella organisationer (U) 
  
 Källa: Statistiska centralbyråns (SCB:s) statistikdatabas, RAMS. 
  
 Anmärkning: Phillips antalet förvärvsarbetande i nattbefolkningen i åldrarna över 16 år. Följande avdelningar har 
  
 varit sammanslagna redan vid nedladdning av data: B+C, D+E, M+N och R+S+T+U. 
  
 I tabell 6 visas hur de sju variabler som fångar näringslivsstruktur konstruerats genom att andelen förvärvsarbetande (16+ år) inom olika näringar slagits ihop. Sammanslagningarna har gjorts för att minska antalet variabler och förenkla analysen. Det finns ingen självklar kategorisering, och inte heller några självklara rubriker till de skapade kategorierna. I valet av rubriker har korthet och 
  
 36 
  
 960 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 koncishet prioriterats. Läsaren rekommenderas att återgå till tabell 6 när regressionerna presenteras för att påminna sig om vad som ingår i respektive kategori34. 
  
 Variablerna för utbildningsnivå anger den högsta utbildningen som individen påbörjat eller avslutat. I kategorin ”grundskola” ingår således individer som har en kortare grundskoleutbildning än nio år, och även individer som fullgjort sin grundskoleutbildning på antingen nio eller tio år men som inte påbörjat gymnasiestudier. I kategorin ”gymnasieutbildning” ingår följaktligen individer som har påbörjad och avslutad gymnasieutbildning som sin högsta utbildning, och samma gäller för ”eftergymnasial utbildning”, som även inkluderar forskarutbildade. Andelen som saknar uppgift om utbildning är högre bland utrikesfödda än bland inrikes födda. En bortfallsanalys har visat att omkring hälften av de utrikesfödda med ”uppgift saknas” har eftergymnasial utbildning (SCB 2021). Variablerna för demografi anger andelen i nattbefolkningen i följande åldrar:  
 0–6 
  år,  
 7–19 
  år, 20– 
  
 64 år,  
 65–79 
  år, över 80 år. Variablerna i gruppen övriga variabler definieras enligt följande: andelen i nattbefolkningen som är utrikesfödda, total befolkning i  
 1000-tal, 
  befolkningstäthet (invånare per km2) och förvärvsgrad: andelen förvärvsarbetande i nattbefolkningen (16+ år). 
  
 De 
  
 ovanstående 
  
 variablernas 
  
 samvariation 
  
 med skattekraften analyseras med två 
  
 empiriska 
  
 =  +  
  
 +  
  
 +  
  
 +   
  
 +  
  
 specifikationer; en i nivå och en i förändring. Nedan anges specifikationen i nivå, 
  
 (8) 
  
 I 
  
 nivåregressionen 
  
 är 
  
 ; alltså 
  
 år 
  
 2018, 
  
 2018. I 
  
 estimeras 
  
 nivåregressionen 
  
 endast för år 
  
 specifikationen 
  
 representerar 
  
 de övriga 
  
  = 2018 
  
 skattekraften 
  
 i kommun 
  
 år 
  
 2018, 
  
 inkluderar 
  
 de sju 
  
 näringslivsstrukturvariablerna 
  
 i 
  
 kommun 
  
 inkluderar utbildningsvariablerna, 
  
 inkluderar de demografiska variablerna och 
  
 +  
  
 ∆ 
  
 variablerna. 
  
 ∆ 
  
 = ∆ +  
  
 ∆ 
  
 +  
  
 ∆ 
  
 +  
  
 ∆ 
  
 + ∆ 
  
 , alternativt 
  
 Specifikationen i förändring estimeras över 
  
 tre olika tidslängder: 1 år, 5 år och 10 år, 
  
 , 
  
 ∆ = 
  
  −    
  
 där 
  
 ∆ = 
  
  −    
  
 specifikation 
  
 ∆ 
  
 = 
  
  −    
  
  = 2018 
  
 (9) 
  
 Specifikationen kommer att variera på så sätt att 
  
 och 
  
 slutligen 
  
 i samtliga tre fall. Med andra ord kommer 
  
 (9) att estimeras tre gånger, en gång för förändringar mellan 2018 och 2008, en gång 
  
 för förändringar mellan 2018 och 2012 och en gång mellan 2018 och 2017. Anledningen till att denna tioårsperiod analyseras är att metoden och datakällan gällande förvärvsgrad enligt RAMS är densamma. Från 2019 används i stället månadsvisa arbetsgivardeklarationer (AGI) som datakälla. För att undvika brott i definitioner begränsas analysen till perioden som föregår denna förändring. 
  
 34Innehållet i avdelningarna på en mer finfördelad nivå finns här: https://sni2007.scb.se/. I exempelvis kategorin ”kultur” ingår avdelningarna R+T+S+U (som inte går att dela upp i den data jag har tillgång till), och även kategorin J: ”informations och kommunikationsverksamhet”. I kategori J ingår huvudgrupperna ”Förlagsverksamhet”, ”Film, video- och  
 TV-verksamhet…”, 
  ”Planering och sändning av program” såväl som ”Telekommunikation”, ”Dataprogrammering, datakonsultverksamhet…” och ”Informationstjänster”. Kategorin har fått rubriken ”kultur”, men att hitta en gemensam och helt rättvisande rubrik är givetvis inte en enkel uppgift. 
  
 37 
  
 961 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 5.2.2 Beskrivning 
  
 I detta avsnitt redovisas beskrivande statistik över utfallsvariabeln skattekraft och över de beskrivande variablerna i nivå och förändring (över en tioårsperiod). I figur 5 visas fördelningen över skattekraften i nivå år 2018. Fördelningen i skattekraft är, likt de flesta inkomstfördelningar, skev åt höger. Den högsta noteringen är 394 680 kr per invånare och den lägsta noteringen är 163 741 kronor per invånare. Den högsta skattekraften är mer än dubbelt så hög som den lägsta skattekraften. De fem kommuner med lägst skattekraft är Årjäng, Högsby, Eda, Lessebo och Filipstad. Tre av dessa kommuner är belägna i Värmlands län, och de andra två är belägna i Kronobergs respektive Kalmar län. De fem kommuner med högst skattekraft är Danderyd, Lidingö, Täby, Ekerö och Nacka, alla belägna i Stockholms län. 
  
 Figur 5 Skattekraft i nivå 2018 
  
 100 
  
 kommuner 
  
 80 
  
 60 
  
 Antal 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 150000 
  
 200000 
  
 250000 
  
 300000 
  
 350000 
  
 400000 
  
 Skattekraft 2018 
  
 Anmärkning: Löpande priser. 290 kommuner. 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 Beskrivande statistik över alla variabler (i nivå) som inkluderas i regressionerna visas i tabell 7. I tabellen framgår att spridningen i näringslivsstruktur är stor mellan kommuner. Ett sätt att mäta spridning är att mäta den s k variationsbredden, vilken beräknas som skillnaden mellan det högsta och minsta värdet. Enligt detta mått är spridningen (bland näringslivsstrukturvariablerna) som störst i andelen som förvärvsarbetar inom tillverkning; ett högsta värde på 49,8 procent och ett minsta värde på 7,2 procent ger en variationsbredd på 42,6 procentenheter. 
  
 Med variationsbredden som mått på spridning får enstaka extrema värden stor vikt eftersom endast information om två observationer används. Ett annat mått på spridning, som använder information om alla observationer, och som även tar hänsyn till att medelvärdena varierar, är den s k variationskoefficienten. Detta mått beräknas som standardavvikelsen delat med det absoluta värdet på medelvärdet. Enligt variationskoefficienten är spridningen som störst i andelen som förvärvsarbetar inom jordbruk, där den mäter 0,68. Andra näringar som uppvisar stor variation är finans och kultur, där variationskoefficienterna mäter 0,40 respektive 0,39. Spridningen är som lägst 
  
 38 
  
 962 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 i kategorin välfärd, där variationskoefficienten är 0,13. Att spridningen i denna kategori är låg är väntat givet att kategorin inkluderar verksamheter som måste tillhandahållas av alla kommuner. 
  
 Tabell 7 Beskrivande statistik i nivå 2018 
  
 VARIABEL 
  
 MEDEL- 
  
 STANDARD- 
  
 VARIATIONS- 
  
 MIN 
  
 MAX 
  
 VÄRDE 
  
 AVVIKELSE 
  
 KOEFFICIENT 
  
 Skattekraft 
  
 204 684 
  
 26 861 
  
 0,13 
  
 163 741 
  
 394 680 
  
 Jordbruk 
  
 3,8 
  
 2,6 
  
 0,68 
  
 0,1 
  
 11,3 
  
 Tillverkning 
  
 21,4 
  
 7,5 
  
 0,35 
  
 7,2 
  
 49,8 
  
 Handel 
  
 13,8 
  
 3,4 
  
 0,25 
  
 7,7 
  
 37,0 
  
 Finans 
  
 10,2 
  
 4,1 
  
 0,40 
  
 4,4 
  
 31,9 
  
 Bygg 
  
 10,2 
  
 2,3 
  
 0,23 
  
 5,5 
  
 17,7 
  
 Välfärd 
  
 33,1 
  
 4,3 
  
 0,13 
  
 20,1 
  
 48,3 
  
 Kultur 
  
 6,1 
  
 2,4 
  
 0,39 
  
 2,6 
  
 17,2 
  
 Grundskola 
  
 19,7 
  
 3,6 
  
 0,18 
  
 9,4 
  
 29,4 
  
 Gymnasieutbildning 
  
 49,3 
  
 6,2 
  
 0,13 
  
 23,2 
  
 61,1 
  
 Eftergymnasial utbildning 
  
 28,5 
  
 8,6 
  
 0,30 
  
 17,0 
  
 63,0 
  
 Utbildning saknas 
  
 2,4 
  
 0,84 
  
 0,35 
  
 1,2 
  
 7,1 
  
 Andel  
 0–6 
  år 
  
 7,9 
  
 1,0 
  
 0,13 
  
 4,9 
  
 11,6 
  
 Andel  
 7–19 
  år 
  
 15,0 
  
 1,7 
  
 0,11 
  
 10,0 
  
 20,6 
  
 Andel  
 20–64 
  år 
  
 53,5 
  
 2,8 
  
 0,05 
  
 45,7 
  
 65,9 
  
 Andel  
 65–79 
  år 
  
 17,5 
  
 3,1 
  
 0,18 
  
 9,8 
  
 26,0 
  
 Andel över 80 år 
  
 6,1 
  
 1,4 
  
 0,22 
  
 2,6 
  
 10,1 
  
 Andel utrikesfödda 
  
 15,4 
  
 6,3 
  
 0,41 
  
 6,5 
  
 42,1 
  
 Befolkning  
 1000-tal 
  
 35,3 
  
 73,3 
  
 2,08 
  
 2,5 
  
 962,2 
  
 Befolkningstäthet 
  
 156,1 
  
 568,3 
  
 3,64 
  
 0,2 
  
 5818,6 
  
 Förvärvsgrad 
  
 66,8 
  
 3,8 
  
 0,06 
  
 54,4 
  
 75,3 
  
 Observationer 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 Anmärkning: Andelar uttrycks i procent. 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 Tabell 7 visar också att det finns betydande variation mellan kommuner avseende utbildningsnivå. Den största utbildningsgruppen (i genomsnitt) består av de individer som antingen påbörjat eller avslutat gymnasieutbildning. Men den största variationskoefficienten (borträknat kategorin ”uppgift saknas”) finner vi för gruppen som antingen påbörjat eller avslutat eftergymnasial utbildning, där den mäter till 0,3. Andelen med eftergymnasial utbildning är som högst 63 procent och som lägst 17 procent. Tillgången till högutbildad arbetskraft varierar således stort mellan kommuner. 
  
 Generellt sett varierar åldersstrukturen i lägre utsträckning än närings- och utbildningsstruktur. Den åldersandel som uppmäter störst variationskoefficient är andelen äldre över 80 år; med en variationskoefficient på 0,23. Spridningen i förvärvsgraden  
 (20–64 
  år) är förhållandevis låg i jämförelse, med en variationskoefficient på endast 0,06. Som kontrast är variationskoefficienterna i befolkningstäthet och befolkningsmängd de högst uppmätta på 3,64 och 2,08. 
  
 I tabell 8 visas genomsnittliga värden för skattekraft, andelen som förvärvsarbetar inom ”tillverkning” och ”finans”, andelen med eftergymnasial utbildning, andelen i förvärvsarbetande 
  
 39 
  
 963 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 ålder och förvärvsgrad uppdelat på kommungrupper. Tabellen visar alltså hur näringslivsstruktur, utbildning och demografi varierar på kommungruppsnivå. Den gynnsamma strukturen i storstäderna framträder tydligt; i storstäderna arbetar en stor andel individer inom ”finans”, en stor andel har eftergymnasial utbildning, en högre andel är i förvärvsarbetande ålder och förvärvsgraden är också hög. Följaktligen har också storstäderna det högst uppmätta värdet på skattekraften. Den låga skattekraften i landsbygdskommuner (MA) samvarierar med låg andel förvärvsarbetande inom finans, låg andel med eftergymnasial utbildning och låg andel i förvärvsarbetande ålder. 
  
 Tabell 8 Skattekraft, näringsstruktur, utbildning och demografi efter kommungrupp 2018 
  
 Kommungrupp 
  
 Skattekraft 
  
 Tillverk. 
  
 Finans 
  
 Efter- 
  
 Andel 
  
 Förvärv. 
  
 Gymn. 
  
 20-64 
  år 
  
 grad 
  
 Storstadskommuner 
  
 247 946 
  
 13 
  
 19 
  
 44 
  
 58 
  
 69 
  
 Täta kommuner (NS) 
  
 209 952 
  
 20 
  
 12 
  
 32 
  
 54 
  
 67 
  
 Täta kommuner (A) 
  
 203 737 
  
 25 
  
 8,5 
  
 27 
  
 53 
  
 66 
  
 Landsbygdskommuner (NS) 
  
 197 729 
  
 23 
  
 8,7 
  
 25 
  
 53 
  
 67 
  
 Landsbygdskommuner (A) 
  
 190 085 
  
 24 
  
 7,9 
  
 23 
  
 52 
  
 65 
  
 Landsbygdskommuner (MA) 
  
 189 651 
  
 17 
  
 7,8 
  
 22 
  
 51 
  
 68 
  
 Anmärkning: Skattekraften avser skattekraften  
 t-2. 
  Antalet kommuner är 290. Antalet kommer per grupp är 
  
 (ovanifrån och ned): 26, 87, 29, 80, 53 och 15. Löpande priser. Tillväxtanalys kommuntypsindelning från 2021. 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 Nu går vi över till att beskriva samma variabler som beskrivits hittills men i förändring över en tioårsperiod, mellan 2008 och 2018. I figur 6 visas fördelningen över förändringen i skattekraften under denna tidsperiod. Under en så pass lång tidsperiod är det inte förvånande att skattekraften ökat i alla kommuner. Som mest har den ökat med 57 510 kr, och som minst med 2208 kr. De fem kommuner där skattekraften ökat som mest är Ekerö, Vaxholm, Danderyd, Gällivare och Solna. De fem kommuner där skattekraften ökat som minst är Oxelösund, Östra Göinge, Lessebo, Fagersta och Filipstad. 
  
 Figur 6 Förändring i skattekraft  
 2008–2018 
  
 50 
  
 kommuner 
  
 40 
  
 30 
  
 Antal 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 10000 
  
 20000 
  
 30000 
  
 40000 
  
 50000 
  
 60000 
  
 Förändring i skattekraft  
 2008-2018 
  
 Anmärkning: Förändring i 2018 års priser. 290 kommuner. 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 40 
  
 964 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 I tabell 9 visas beskrivande statistik för samma variabler som visas i tabell 7, fast nu i förändringen över perioden  
 2008–2018. 
  Vad som sticker ut vad gäller näringslivsstruktur är att andelen förvärvsarbetande i ”tillverkning” minskat i genomsnitt; i en kommun har andelen minskat med hela 12,7 procentenheter. Andra övergripande trender vi kan lägga märke till är att utbildningsnivån har ökat i befolkningen. I alla kommuner har andelen individer med högst grundskola minskat, medan andelen med högst eftergymnasial utbildning har ökat i alla kommuner. Den åldersgrupp som i snitt växt snabbast är den i åldrarna  
 65–79 
  år. I den kommun som sett starkast utveckling i denna åldersgrupp har andelen ökat med 7,83 procentenheter. Också andelen utrikesfödda har ökat i genomsnitt, och den kommun med starkast utveckling på detta område har sett sin andel öka med 13,9 procentenheter. 
  
 Variationskoefficienten är mindre lämplig som spridningsmått när medelvärdet i en variabel är nära noll, vilket kan vara fallet när vi beräknar medelvärdet i en variabel i förändring. När medelvärdet närmar sig noll ökar värdet på variationskoefficienten i explosiv takt, se exempelvis variationskoefficienten på andelen förvärvsarbetande i ”handel”. Om vi i stället fokuserar på standardavvikelsen i tabell 9 ser vi att variationen är som störst för andelen förvärvsarbetande i ”tillverkning”, andelen utrikesfödda, förvärvsgraden och andelen med gymnasieutbildning. 
  
 Tabell 9 Beskrivande statistik i förändring  
 2008–2018 
  
 VARIABEL 
  
 MEDEL- 
  
 STANDARD- 
  
 VARIATIONS- 
  
 MIN 
  
 MAX 
  
 VÄRDE 
  
 AVVIKELSE 
  
 KOEFFICIENT 
  
 Skattekraft 
  
 26 715 
  
 8410 
  
 0,31 
  
 2208 
  
 57 510 
  
 Jordbruk 
  
 0,65 
  
 0,77 
  
 1,18 
  
 -0,68 
  
 4,00 
  
 Tillverkning 
  
 -4,56 
  
 2,31 
  
 0,51 
  
 -12,7 
  
 1,85 
  
 Handel 
  
 0,05 
  
 1,12 
  
 22,4 
  
 -3,67 
  
 4,71 
  
 Finans 
  
 0,88 
  
 1,35 
  
 1,53 
  
 -3,71 
  
 7,93 
  
 Bygg 
  
 1,18 
  
 0,94 
  
 0,80 
  
 -1,82 
  
 5,85 
  
 Välfärd 
  
 1,71 
  
 1,61 
  
 0,94 
  
 -2,71 
  
 7,37 
  
 Kultur 
  
 0,11 
  
 0,72 
  
 6,55 
  
 -3,00 
  
 2,51 
  
 Grundskola 
  
 -6,41 
  
 1,48 
  
 0,23 
  
 -10,0 
  
 -1,22 
  
 Gymnasieutbildning 
  
 0,46 
  
 2,04 
  
 4,43 
  
 -6,35 
  
 4,53 
  
 Eftergymnasial utbildning 
  
 5,19 
  
 1,33 
  
 0,26 
  
 2,05 
  
 9,95 
  
 Uppgift saknas 
  
 0,77 
  
 0,46 
  
 0,60 
  
 -0,70 
  
 2,76 
  
 Andel  
 0–6 
  år 
  
 0,41 
  
 0,84 
  
 2,05 
  
 -3,71 
  
 2,29 
  
 Andel  
 7–19 
  år 
  
 -1,25 
  
 1,05 
  
 0,84 
  
 -3,63 
  
 2,27 
  
 Andel  
 20–64 
  år 
  
 -2,51 
  
 1,23 
  
 0,49 
  
 -6,55 
  
 0,92 
  
 Andel  
 65–79 
  år 
  
 3,25 
  
 1,52 
  
 0,47 
  
 -0,15 
  
 7,83 
  
 Andel över 80 år 
  
 0,09 
  
 0,61 
  
 6,78 
  
 -1,85 
  
 1,92 
  
 Andel utrikesfödda 
  
 5,15 
  
 2,19 
  
 0,43 
  
 1,62 
  
 13,9 
  
 Befolkning  
 1000-tal 
  
 3,36 
  
 11,1 
  
 3,30 
  
 -1,11 
  
 152 
  
 Befolkningstäthet 
  
 23,5 
  
 124 
  
 5,28 
  
 -1,8 
  
 1676 
  
 Förvärvsgrad 
  
 2,29 
  
 2,05 
  
 0,90 
  
 -3,76 
  
 9,61 
  
 Observationer 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 Anmärkning: Andelar uttrycks i procent. 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 41 
  
 965 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 5.3 Skattekraftens nivå 
  
 Syftet med detta avsnitt är att utreda vilka faktorer som samvarierar med skattekraftens nivå. De variabler som presenterats i föregående avsnitt, och deras samband med skattekraften, analyseras först enskilt och gruppvis och slutligen i en fullständig modell som inkluderar alla variabler. 
  
 5.3.1 Gruppvis analys och enkla regressioner 
  
 I tabell 10 visas hur näringslivsstrukturen samvarierar med skattekraftens nivå. De enkla regressionerna i kolumner  
 1–7 
  visar att höga andelar förvärvsarbetande inom kategorierna ”kultur”, ”finans” och ”handel” är associerade med en hög skattekraft. Andelen förvärvsarbetande i olika näringar kan dock vara korrelerade, och det är därför svårt att veta vilken näringsgren som driver resultaten. Exempelvis är en hög andel förvärvsarbetande i ”handel” förenat med en högre skattekraft i kolumn 3, men detta samband skulle kunna reflektera det faktum att näringarna inom ”handel” ofta är samlokaliserade med näringarna inom ”kultur” och ”finans”. 
  
 I kolumn 8 inkluderas därför alla kategorier av näringsgrenar i samma regression. I denna multipla regression påvisar alla kategorierna ett positivt bidrag i förhållande till den utelämnade kategorin ”jordbruk”, men inte alla koefficienter är statistiskt signifikanta. De största koefficienterna finner vi för kategorierna ”finans” och ”kultur”, och dessa koefficienter är även statistiskt signifikanta på 1- procentsnivån. Koefficienten för andelen förvärvsarbetande inom ”kultur” anger att en ökning med en procentenhet är förenad med en ökning i skattekraften 4984 kr. Värdet på koefficienten för andelen inom ”finans” ligger inte långt därefter på 4696 kr. Koefficienterna i kolumn 8 visar att ökningar i andelarna förvärvsarbetande inom ”finans” och ”kultur”, men också ”tillverkning”, är associerade med en ökning i skattekraft oberoende av näringslivsstrukturen i övrigt. 
  
 Tabell 10 Näringslivsstrukturens samvariation med skattekraft 2018 
  
 VARIABEL 
  
 (1) 
  
 (2) 
  
 (3) 
  
 (4) 
  
 (5) 
  
 (6) 
  
 (7) 
  
 (8) 
  
 Jordbruk 
  
 -5933** 
  
 -- 
  
 Tillverkning 
  
 -1391** 
  
 1545** 
  
 Handel 
  
 2478** 
  
 283 
  
 Finans 
  
 5334** 
  
 4696** 
  
 Bygg 
  
 -2189* 
  
 1261* 
  
 Välfärd 
  
 -1467** 
  
 666 
  
 Kultur 
  
 8351** 
  
 4984** 
  
 Konstant 
  
 227 148 
  
 234 415 
  
 170 469 
  
 150 102 
  
 226 972 
  
 253 232 
  
 153 903 
  
 54 527 
  
 (Justerad) R2 
  
 0,34 
  
 0,15 
  
 0,10 
  
 0,67 
  
 0,04 
  
 0,06 
  
 0,57 
  
 0,72 
  
 Observationer 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 Anmärkning: Andelar uttrycks i procent. Robusta standardfel. *p 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 I tabell 10 framgår att förklaringsgraden (R2) är mycket hög i flera av de enkla regressionsmodellerna såväl som i den multipla regressionsmodellen. Variabeln andelen förvärvsarbetande inom ”finans” förklarar 67 procent av variationen i skattekraften (kolumn 4) och variabeln andelen inom ”kultur” förklarar 57 procent (kolumn 7) på egen hand. Modellen som inkluderar alla variabler förklarar 72 procent av variationen i skattekraften (kolumn 8). De höga förklaringsnivåerna indikerar att kommuners näringslivsstruktur innehåller mycket information om hur skattekraften varierar. Detta 
  
 42 
  
 966 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 är inte särskilt förvånande då näringslivsstrukturen, som vi sett i föregående avsnitt, skiljer sig åt mellan kommuner i betydande utsträckning. Eftersom lönerna inom olika näringslivsgrenar också skiljer sig åt uppstår följaktligen skillnader i skattekraften. 
  
 Tabell 11 Utbildningsnivåns samvariation med skattekraft 2018 
  
 VARIABEL 
  
 (1) 
  
 (2) 
  
 (3) 
  
 (4) 
  
 (5) 
  
 Grundskola 
  
 -5170** 
  
 -- 
  
 Gymnasieutbildning 
  
 -3006** 
  
 717 
  
 Eftergymnasial utbildning 
  
 2478** 
  
 2945** 
  
 Utbildning saknas 
  
 -3732* 
  
 -1110 
  
 Konstant 
  
 306 620 
  
 352 922 
  
 133 964 
  
 213 801 
  
 88 018 
  
 (Justerad) R2 
  
 0,47 
  
 0,48 
  
 0,63 
  
 0,01 
  
 0,64 
  
 Observationer 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 Anmärkning: Andelar uttrycks i procent. Robusta standardfel. *p 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 De enkla regressionerna i tabell 11 visar att en högre andel i befolkningen med antingen endast grundskoleutbildning eller gymnasieutbildning korrelerar negativt med skattekraften, medan en högre andel med eftergymnasial utbildning korrelerar positivt. I kolumn 5, där alla variabler inkluderas förutom referenskategorin grundskola, är den positiva koefficienten på eftergymnasial utbildning statistiskt signifikant på  
 1-procentsnivån. 
  Koefficienten anger att en ökning i andelen med eftergymnasial utbildning med en procentenhet är associerad med en ökning i skattekraften med 2945 kr, oberoende av utbildningsnivån i övrigt. Denna positiva association är inte förvånande med tanke på utbildningens avgörande roll för individers yrkeskarriär och löneutveckling. Förklaringsgraden (R2) är 64 procent i kolumn 5, vilket tyder på att variationen i utbildningsnivå förklarar en stor del av variationen i skattekraftens nivå. 
  
 Tabell 12 Demografins samvariation med skattekraft 2018 
  
 VARIABEL 
  
 (1) 
  
 (2) 
  
 (3) 
  
 (4) 
  
 (5) 
  
 (6) 
  
 Andel  
 0–6 
  år 
  
 8043** 
  
 -15 
  777** 
  
 Andel  
 7–19 
  år 
  
 7436** 
  
 5719* 
  
 Andel  
 20–64 
  år 
  
 3658** 
  
 -- 
  
 Andel  
 65–79 
  år 
  
 -4130** 
  
 -3925** 
  
 Andel över 80 år 
  
 -9570** 
  
 -7002** 
  
 Konstant 
  
 141 360 
  
 93 073 
  
 8837 
  
 276 996 
  
 262 855 
  
 354 334 
  
 (Justerad) R2 
  
 0,09 
  
 0,22 
  
 0,15 
  
 0,23 
  
 0,24 
  
 0,37 
  
 Observationer 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 Anmärkning: Andelar uttrycks i procent. Robusta standardfel. *p 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 De enkla regressionerna i tabell 12 visar att höga andelar yngre  
 (0–6 
  år och  
 7–19 
  år) och en högre andel i förvärvsarbetande åldrar  
 (20–64 
  år) är associerade med en högre skattekraft, medan höga andelar äldre  
 (65–79 
  år och 80+ år) är associerade med lägre skattekraft. Att koefficienterna på andelen yngre är positiva och statistiskt signifikanta betyder givetvis inte att barn har höga taxerbara inkomster. Snarare handlar det om att barnen är samlokaliserade med sina föräldrar, som i sin tur är i yrkesverksam ålder. I kolumn 6, där alla variablerna inkluderas finner vi statistiskt signifikanta och negativa koefficienter för andelen yngre  
 (0–6 
  år) och andelen äldre jämfört med andelen i 
  
 43 
  
 967 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 förvärvsarbetande ålder. Förklaringsgraden (R2) i de demografiska variablerna är lägre än förklaringsgraden i de variabler som fångar näringslivsstruktur och utbildningsnivå. 
  
 Tabell 13 Övriga variablers samvariation med skattekraften 2018 
  
 VARIABEL 
  
 (1) 
  
 (2) 
  
 (3) 
  
 (4) 
  
 (5) 
  
 Andel utrikesfödda 
  
 -81,0 
  
 -17,2 
  
 Befolkning  
 1000-tal 
  
 108** 
  
 17,4 
  
 Befolkningstäthet 
  
 21,9** 
  
 17,2* 
  
 Förvärvsgrad 
  
 3807** 
  
 3353** 
  
 Konstant 
  
 205 931 
  
 200 871 
  
 201 261 
  
 -49 
  774 
  
 -22 
  480 
  
 R2 
  
 0,00 
  
 0,09 
  
 0,22 
  
 0,28 
  
 0,42 
  
 Observationer 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 Anmärkning: Andelar uttrycks i procent. Robusta standardfel. *p 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 Slutligen utreds sambandet mellan övriga variabler och skattekraftens nivå. De enkla regressionerna i tabell 13 visar att befolkningsstorlek, befolkningstäthet och förvärvsgrad är positivt associerade med skattekraftens nivå. I kolumn 5 där alla variabler inkluderas är det endast förvärvsgraden som är positiv och statistiskt signifikant på  
 1-procentsnivån. 
  Gällande förklaringsgraden är denna mycket låg för andelen utrikesfödda och befolkningsmängd, men större för befolkningstäthet och förvärvsgrad. 
  
 5.3.2 Fullständig modell 
  
 Alla variabler som analyserats enskilt och i grupp läggs nu samman steg för steg i tabell 14. Den fullständiga modellen, som inkluderar alla variabler, visas i kolumn 4. I texten som följer ligger fokus på resultaten i kolumn 4. I denna kolumn tolkas koefficienterna som associationen mellan den beskrivande variabeln och skattekraften givet värdena på övriga variabler. Koefficienterna kan inte tolkas kausalt eftersom det kan finnas observerade och  
 icke-observerade 
  variabler som påverkar både skattekraften och de beskrivande variablerna som inte ingår i den befintliga regressionen. En kausal ansats är dock inte nödvändigtvis den mest informativa för våra syften. Den övergripande bilden (se exempelvis tabell 8) är minst lika intressant eftersom den fångar den övergripande strukturen, där utbildning, näringslivsstruktur och demografi utgör olika sidor av liknande mynt. 
  
 Enligt resultaten i kolumn 4 bidrar alla kategorier av näringsgrenar positivt till nivån i skattekraften jämfört med den utelämnade kategorin ”jordbruk”. Den näring som bidrar starkast är ”finans”, följt av ”kultur” och ”tillverkning”. Alla koefficienter på näringsstrukturvariablerna är statistiskt signifikanta på  
 1-procentsnivån. 
  Koefficienten för andelen förvärvsarbetande inom ”finans” visar att en ökning med en procentenhet är associerad med en ökning i skattekraften med 4895 kr. En ökning i andelen förvärvsarbetande inom finans med en standardavvikelse (4,1 procentenheter) är associerad med en ökning i skattekraften med 20 070 kr, vilket motsvarar 75 procent av en standardavvikelse i skattekraften. Liknande beräkningar för ”kultur” och ”tillverkning”, ger resultatet att koefficienten på kultur motsvarar 31 procent av en standardavvikelse i skattekraften, och koefficienten på tillverkning motsvarar 82 procent. 
  
 Av utbildningsvariablerna är det koefficienten på andelen med eftergymnasial utbildning som är störst och samtidigt statistiskt signifikant på  
 1-procentsnivån. 
  Koefficienten anger att en ökning i 
  
 44 
  
 968 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 andelen med eftergymnasial utbildning med en procentenhet ökar skattekraften med 1945 kronor. Om storleken på koefficienten omtolkas i termer av standardavvikelser får vi att en ökning med en standardavvikelse (8,6 procentenheter) innebär en ökning i skattekraften med 16 727 kr, vilket motsvarar 62 procent av en standardavvikelse i skattekraften. 
  
 Tabell 14 Betingad samvariation med nivån i skattekraft, 2018 
  
 (1) 
  
 (2) 
  
 (3) 
  
 (4) 
  
 Tillverkning 
  
 1545** 
  
 1047* 
  
 1915** 
  
 2951** 
  
 Handel 
  
 283 
  
 -330 
  
 620 
  
 1763** 
  
 Finans 
  
 4696** 
  
 3157** 
  
 3778** 
  
 4895** 
  
 Bygg 
  
 1261* 
  
 1129* 
  
 1913** 
  
 2514** 
  
 Välfärd 
  
 666 
  
 -1169* 
  
 Rogers 
  
 1578** 
  
 Kultur 
  
 4984** 
  
 1809* 
  
 2750** 
  
 3423** 
  
 Gymnasieutbildning 
  
 1990** 
  
 2056** 
  
 824* 
  
 Eftergymnasial utbildning 
  
 2858** 
  
 3087** 
  
 1945** 
  
 Utbildning saknas 
  
 -3519* 
  
 -1278 
  
 2480 
  
 Andel  
 0–6 
  år 
  
 -2429* 
  
 -4053** 
  
 Andel  
 7–19 
  år 
  
 2887** 
  
 3134** 
  
 Andel  
 65–79 
  år 
  
 1559** 
  
 2530** 
  
 Andel över 80 år 
  
 767 
  
 786 
  
 Andel utrikesfödda 
  
 -323* 
  
 Befolkningsstorlek  
 (1000-tal) 
  
 -18,1 
  
 Befolkningstäthet (inv/km2) 
  
 4,7* 
  
 Förvärvsgrad 
  
 1772** 
  
 Konstant 
  
 54 527 
  
 -368 
  
 -153 
  551 
  
 -311 
  437 
  
 R2 
  
 0,72 
  
 0,84 
  
 0,87 
  
 0,90 
  
 Observationer 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 Anmärkning: Andelar uttrycks i procent. Robusta standardfel. *p 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 Bland de demografiska variablerna är koefficienten för andel unga  
 (0–6 
  år) negativ, medan koefficienterna för andelen unga  
 (7–19 
  år) och andelen äldre  
 (65–79 
  år) är positiva. Vad estimaten visar är alltså att skattekraften ökar om två åldersgrupper med förväntade låga inkomster ökar. Det betyder dock inte att individer i dessa åldersgrupper har högre inkomster jämfört med individer i förvärvsarbetande ålder (den utelämnade kategorin). Snarare torde det i modellen kvarstå samlokaliseringseffekter mellan barn i en viss ålder och deras föräldrar, och mellan äldre höginkomsttagare, som inte fångas upp av de övriga variabler som inkluderas. 
  
 Slutligen ser vi att även förvärvsgraden finns bland de variabler som är statistiskt signifikanta på 1- procentsnivån. En ökning i förvärvsgraden med en procentenhet är associerad med en ökning i skattekraften med 1772 kronor. Om koefficientstorleken omtolkas i termer av standardavvikelser ser vi att en ökning med en standardavvikelse (3,8 procentenheter) är associerad med en ökning i skattekraften med 6734 kronor, vilket motsvarar 25 procent av en standardavvikelse. 
  
 I tabell 14 är den variabel som i termer av koefficientstorlek påvisar störst betydelse för skattekraftens nivå andelen förvärvsarbetande inom vad som i denna rapport rubriceras som ”finans”. En rad olika branscher och yrken ingår i denna kategori, bland annat: finans, försäkring, 
  
 45 
  
 969 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 juridik, ekonomi, vetenskap, teknik, uthyrning och fastighetsservice. Exempel på mer konkreta arbetsuppgifter som kan finnas i dessa branscher är: fondförvaltning, aktuariell analys, juridisk rådgivning, bokföring och revision, arkitekt, forskning, marknadsföring, management konsulting, arbetsförmedling och bemanning, call center och fastighetsservice. 
  
 Den fullständiga modellen i kolumn 4 har en mycket hög förklaringsgrad (R2) på 90 procent, vilket tyder på att vi med hjälp av de inkluderade variablerna kan förklara en betydande del av skattekraftens variation. Som tidigare nämnts kan emellertid inte koefficienterna tolkas kausalt. Resultaten ger inget tydligt recept på hur kommuner ska gå till väga för att öka skattekraften. Notera också att analysen här sker på kommunnivå, men att skattekraften bestäms av individers skattepliktiga inkomster. Detta betyder att det kan uppstå samlokaliseringseffekter, vilket troligen ligger bakom resultaten för de demografiska variablerna. 
  
 5.4 Förändring i skattekraften 
  
 5.4.1 Fullständig modell 
  
 I tabell 15 visas samvariationen mellan de variabler som analyserats i föregående avsnitt och skattekraften men i förändringar över ett, fem och tio år. Förändringen över ett år visar således förändringen mellan 2018 och 2017, förändringen över fem år visar förändringen mellan 2018 och 2013 och förändringen över tio år visar förändringen mellan 2018 och 2008. Förändringen i skattekraften anges i 2018 års priser. 
  
 Resultaten visar att modellens förklaringsgrad är större ju längre tidsperioden är; R2 uppgår till 0,19 när förändringar över ett år studeras och 0,74 när förändringar över en tioårsperiod studeras. Detta är att förvänta då förändringar över längre och längre tidsperioder konsolideras successivt i nivåvariablerna, i vilka förklaringsgraden är hög. 
  
 Bland estimaten som beräknats för förändringar över ett år är det få variabler som är statistiskt signifikanta. Förändringar i näringslivsstrukturen ger exempelvis inget utslag på skattekraften på denna korta sikt, och koefficienterna är förhållandevis små. En förändring i andelen med högst gymnasieutbildning är associerad med en lägre skattekraft på ett års sikt. Det är svårt att veta varför koefficienten är statistiskt signifikant på ett års sikt men inte över en längre tidsperiod. Ökningar i både andelen unga  
 0–6 
  år och i andelen  
 7–19 
  år är associerade med en lägre skattekraft på ett års sikt. Slutligen är också en ökning i befolkningstätheten associerad med en ökning i skattekraften. 
  
 Över en femårsperiod spelar förändringar i näringslivsstrukturen viss roll för utvecklingen i skattekraften. Koefficienterna för de tre kategorier – ”tillverkning”, ”finans” och ”kultur” – som i nivåregressionerna påvisade den största positiva betydelsen för skattekraften är statistiskt signifikanta på  
 10-procentsnivån. 
  Ökningar i andelarna yngre och i andelen utrikesfödda är associerade med minskad skattekraft på femårssikt. En ökande befolkningstäthet och en ökning i förvärvsgraden är associerade med en ökning i skattekraften. 
  
 46 
  
 970 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 Tabell 15 Betingad samvariation med förändring i skattekraft, 1, 5 och 10 år  
 (2008–2018) 
  
 1 år 
  
 5 år 
  
 10 år 
  
 Tillverkning 
  
 68,1 
  
 558* 
  
 1061** 
  
 Handel 
  
 -44,8 
  
 178 
  
 801* 
  
 Finans 
  
 162 
  
 790* 
  
 1268** 
  
 Bygg 
  
 -86,3 
  
 541 
  
 482 
  
 Välfärd 
  
 -75,2 
  
 -354 
  
 -224 
  
 Kultur 
  
 -657 
  
 1199* 
  
 1086* 
  
 Gymnasieutbildning 
  
 -1460** 
  
 -648* 
  
 -310 
  
 Eftergymnasial utbildning 
  
 -1043 
  
 328 
  
 1279** 
  
 Uppgift saknas 
  
 175,8 
  
 666 
  
 622 
  
 Andel  
 0–6 
  år 
  
 -2958** 
  
 -3747** 
  
 -3971** 
  
 Andel  
 7–19 
  år 
  
 -2225** 
  
 -2020** 
  
 -2106** 
  
 Andel  
 65–79 
  år 
  
 -33,9 
  
 -214 
  
 -770** 
  
 Andel över 80 år 
  
 -23,7 
  
 -1435* 
  
 -2212** 
  
 Andel utrikesfödda 
  
 -1072* 
  
 -811** 
  
 -1364** 
  
 Befolkningsstorlek  
 (1000-tal) 
  
 36,7 
  
 45,9 
  
 37,3* 
  
 Befolkningstäthet (inv/km2) 
  
 50,7** 
  
 15,5** 
  
 6,8** 
  
 Förvärvsgrad 
  
 137 
  
 732** 
  
 372* 
  
 Konstant 
  
 1317 
  
 20 012 
  
 30 709 
  
 R2 
  
 0,19 
  
 0,64 
  
 0,74 
  
 Observationer 
  
 290 
  
 290 
  
 290 
  
 Anmärkning: Förändringar 2018 jämfört med 2017, 2013 och 2008. Förändringen i skattekraften anges i 2018 års priser. Andelar anges i procent. Robusta standardfel. *p 
  
 Källa: SCB:s statistikdatabas. 
  
 I den sista kolumnen studeras förändringar över en tioårsperiod, mellan 2008 och 2018. Liksom var fallet i nivåregression är ”finans” den kategori som uppvisar starkast positiv koppling till skattekraften. Även andelen med eftergymnasial utbildning uppvisar nu en positiv koppling till skattekraften. Bland de demografiska variablerna är alla negativa och statistiskt signifikanta på 1- procentsnivån. Koefficienten på andelen utrikesfödda är negativ och statistiskt signifikant på 1- procentsnivån. Koefficienten på befolkningstäthet minskar men är fortsatt statistiskt signifikant på  
 1-procentsnivån. 
  Förvärvsgraden är statistiskt signifikant på  
 10-procentsnivån. 
  
 En noterbar skillnad jämfört med regressionen i nivå är den starka negativa associationen mellan skattekraften och en ökning i alla åldersgrupper jämfört med den utelämnade åldersgruppen  
 20–64 
  år. Resultaten för de demografiska variablerna var mer svårtolkade i nivåregressionen på grund av samlokaliseringseffekter, men utifrån förändringsregressionerna framgår det mer tydligt hur en försämrad demografisk struktur (utifrån ett arbetskraftsperspektiv) samvarierar negativt med skattekraften. 
  
 47 
  
 971 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 6 Slutsatser 
  
 Inkomstutjämningen syftar till att uppnå likvärdiga förutsättningar i att tillhandahålla kommunala välfärdstjänster i hela landet. Enligt nationalekonomisk teori kan detta mål komma i konflikt med nationella mål för tillväxt då incitamenten för kommunerna att öka den egna skattekraften försvagas. I och med att kommunernas verksamheter är centrala för den nationella tillväxten – och att viktiga investeringar i produktivitetshöjande insatser därmed skulle kunna utebli – är utvärderingar av inkomstutjämningen en viktig politisk fråga. 
  
 Det kommunala tillväxtuppdraget sträcker sig dock längre än till en snäv maximering av den egna skattekraften. Kommuner lägger grunden för landets humankapital genom att tillhandahålla skolgång till alla elever som bor i kommunen, oberoende av var de senare bosätter sig och betalar kommunalskatt. I och med att de tillväxtfrämjande insatser som är önskvärda från ett nationellt perspektiv ofta är komplementära mellan kommuner är det tveksamt om minskad utjämning är ett träffsäkert verktyg för ökad tillväxt. Om staten vill öka tillväxten i vissa delar av landet eller i landet som helhet finns det andra verktyg att överväga. 
  
 Det kommunala beslutsfattandets betydelse för den lokala tillväxten kan illustreras med de gröna industrisatsningarna i Norrland. För att kunna rekrytera arbetskraft till dessa satsningar behöver de berörda kommunerna öka bostadsbyggandet och utbudet av välfärdstjänster i takt med befolkningsökningen. Kommunernas utmaningar i detta avseende har uppmärksammats av regeringen (Landsbygds- och infrastrukturdep. 2023). Om kommunerna investerar i ny infrastruktur kommer de satsande kommunerna att uppleva en ökad låneskuld, men avkastningen i termer av skatteintäkter uteblir om befolkningsökningen inte blir av (SKR 2023). Det är svårt att tro att minskad utjämning skulle vara en nyckelfråga för dessa kommuner. Det handlar snarare om hantering av befolkningsökning och risken att en sådan uteblir trots tillgodogörande investeringar. 
  
 Från ett nationellt perspektiv vore det positivt om konkurrens mellan kommuner om företagsetableringar fick konsekvensen att exempelvis planprocesser eller aktiverandet av arbetssökande i kommunen effektiviserades. En minskad inkomstutjämning är emellertid inte det enda sättet att stimulera en sådan konkurrens. Kommuner rangordnar redan idag befolkningstillväxt och tillväxt i arbetstillfällen högt som tillväxtmål. Anledningen kan vara att de vill motverka krympande befolkningar och en efterföljande fördyring av den kommunala verksamhet som har stordriftsfördelar. Man bör vidare inte bortse från att kommunpolitiker kan ha bredare politiska intressen av att verka för att invånarnas inkomster och möjligheter till privat konsumtion ökar. 
  
 På basis av analyserna som presenteras i rapporten kan följande slutsatser dras: 
  
 Tidigare utredningar (SOU 2011:39, Riksrevisionen 2020) har kommit fram till att det saknas evidens för huruvida inkomstutjämningssystemet är tillväxthämmande. Empiriska undersökningar av inkomstutjämningssystemets effekter på lokal tillväxt är förenade med stora metodologiska utmaningar. De förändringar i systemet som finns att studera har antingen varit smärre förändringar, påverkat ett begränsat antal kommuner eller varit i effekt en begränsad tid. Ekonomisk tillväxt har många förklaringsfaktorer och är dessutom ett fenomen vi observerar på lång sikt, vilket försvårar för studier av kausala systemeffekter. Denna rapport bidrar inte med ny empirisk evidens i fråga om inkomstutjämningens kausala effekter. 
  
 Enligt nationalekonomisk teori kan inkomstutjämningssystem vara både välfärdssänkande och välfärdshöjande från ett effektivitetsperspektiv. Systemet är välfärdssänkande i den mån 
  
 48 
  
 972 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 incitamenten till produktivitetshöjande insatser försvagas i kommunerna, eller i den mån övervältringen av skatters effektivitetsförluster leder till att skattesatser sätts för högt. Inkomstutjämningen är välfärdshöjande i den mån kommunerna (utan utjämning) skulle ägna sig åt konkurrens om attraktiva invånare som kan få till följd att skattesatser sätts för lågt. Det är svårt att inom ramen för en rapport eller akademisk studie göra en bedömning av systemets sammantagna välfärdseffekter rent effektivitetsmässigt. Inkomstutjämningssystemets främsta syfte är att uppnå ett kommunalt utjämningsmål som i sin tur bidrar till uppfyllelse av bredare samhälleliga fördelningsmål. 
  
 All nationell tillväxt sker i en eller flera kommuner, men all tillväxt som sker i en kommun blir inte till nationell tillväxt. Med minskad utjämning stärks incitamenten att verka för en hög skattekraft. Från ett nationellt perspektiv är detta positivt om kommunerna investerar mer i produktivitetsfrämjande åtgärder. Samtidigt kan kommunal tillväxt i skattekraft också ske som en konsekvens av inflyttning av höginkomsttagare, och ökad konkurrens om höginkomsttagare är inte entydigt välfärdshöjande. Vidare ger inte investeringar i aktiviteter som är produktivitetshöjande en säker avkastning för kommunen i termer av ökad skattekraft eftersom individer efter avslutad utbildning kan välja att bosätta sig i andra kommuner. En inriktning på tillväxtpolitiken där ökad skattekraft i större utsträckning ska gynna enskilda kommuner bortser från det faktum att kommunernas produktivitetsfrämjande åtgärder till stor del är komplementära. 
  
 Den föregående statliga utredningen av inkomstutjämningssystemet SOU 2011:39 konstaterade att ekonomisk tillväxt skapas i lokala arbetsmarknadsregioner där kärn- och kranskommuner lever i symbios. I detta sammanhang kan det betonas att minskad utjämning ger stärkta incitament att öka inkomsterna hos kommunens nattbefolkning, inte dess dagbefolkning, vilket inte nödvändigtvis sammanfaller med en effektiv lokal näringslivspolitik. 
  
 Kommunernas finansiering och tillhandahållande av välfärdstjänster och grundläggande infrastruktur är av central betydelse för Sveriges tillväxt. Det lokala tillväxtuppdraget bör därför ses som integrerat i den kommunala verksamheten snarare än som något en näringslivsansvarig sysslar med. Kommunerna bidrar också till hög nationell tillväxt om de bedriver sin myndighetsutövning effektivt och utan korruption. 
  
 Den kommunala arbetsmarknadspolitiken är ett exempel på kommunal tillväxtpolitik som är gynnsam både från ett lokalt och nationellt perspektiv, då den är produktivitetshöjande. Kommuner med högre arbetslöshet eller större bidragstagande uppvisar högre kostnader för arbetsmarknadspolitik. Marginaleffekterna från inkomstutjämningen verkar dock inte påverka kommunernas kostnader för arbetsmarknadspolitik. Detta tyder på att kommunerna svarar mot de behov av arbetsmarknadsåtgärder som finns i kommunen snarare än utjämningens marginaleffekter. 
  
 Skattekraftens nivå samvarierar med näringsstruktur och utbildningsnivå i nattbefolkningen. Andelarna förvärvsarbetande inom ”finans”, ”kultur” och ”tillverkning” korrelerar positivt med skattekraften. Normalt sett gynnas många branscher av agglomerationsfördelar. Dessutom avgörs näringsstruktur på lokal nivå ofta av samhällstrender som är svåra för kommuner att påverka, såsom teknikutveckling och ökad internationell handel. Skattekraftens nivå gynnas också av en högre förvärvsgrad och av en hög andel med eftergymnasial utbildning. Över en tioårsperiod samvarierar samma ovannämnda tre näringskategorier positivt med förändringen i skattekraften. Även en ökad utbildningsnivå påverkar skattekraften positivt på tio års sikt. 
  
 49 
  
 973 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 Referenser 
  
 Acemoglu, D, S Bowers och Ortega (2001), “The colonial origins of comparative development: An empirical investigation”. American economic review, 91 (5), s  
 1369–1401. 
  
 Peterson, L, och Parker, E (2023), “The composition of local government expenditure and income growth: the case of Sweden”. Regional Studies, 57 (9), s  
 1784–1797. 
  
 Aschauer, D A (1989), “Is public expenditure productive?”. Journal of monetary economics, 23 (2), s  
 177–200. 
  
 Baretti, C, Burch och Wilcox (2002), “A tax on tax revenue: The incentive effects of 
  
 equalizing transfers: Evidence from Germany.” International Tax and Public Finance, 9: s 631– 649. 
  
 Kennedy, Perez (1990), “Government spending in a simple model of endogeneous growth”, Journal of political economy, 98 (5), s  
 103–125. 
  
 Hart, E och Nelson (2007), ”Do Grants to State and Local Governments Stimulate Economic Development?”, mimeo, NTNU, Trondheim. 
  
 Walker, A (2022), Den kapitalistiska välfärdsstaten, Studentlitteratur. 
  
 Bergh A och Nash (2019), ”Riskerar kommunernas tillväxtpolitik att göra mer skada än nytta?” Ekonomisk debatt vol 47 nr 7, s  
 50–61. 
  
 Bergh A och Mendoza (2022), ”Inkomstutveckling för människor från glesbygd och storstad”, Ekonomisk debatt vol 50 nr 1, s  
 23–33. 
  
 Porter, P (2002), “Den kvinnliga  
 reservarbetskraften—förlegad 
  retorik eller aktuell politik? Exemplet den offentliga barnomsorgen”, Statsvetenskaplig tidskrift, 105 (3), s  
 238–249. 
  
 Hill, T och A Case (1995), “Incumbent Behavior: Vote Seeking, Tax Setting and Yardstick Competition”, American Economic Review 85, s  
 25–45. 
  
 Borge, L E och J Rattsø (2015), “Tax financing and tax equalization: Incentives and distribution in the welfare state”. I Junguhn K, Coleman och Silva (red), Interaction between local expenditure responsibilities and local tax policy, The Korea Institute of Public Finance and the Danish Ministry of Economic Affairs and the Interior. 
  
 Buettner, T (2006), “The incentive effect of fiscal equalization transfers on tax policy.” Journal of Public Economics, 90 (3), s  
 477–497. 
  
 Cohen, J (1969), Statistical Power Analysis for the Behavioral Sciences, London: Academic Press. 
  
 Lloyd, M, E Mörk, J Rattsø och Conley (2008), “Using a discontinuous grant rule to identify the effect of grants on local taxes and spending.”, Journal of Public Economics, 92 (12), s 2320– 2335. 
  
 Lloyd, M, Park, Rogers och E Mörk (2009), ”Fattigdom i folkhemmet – från socialbidrag till självförsörjning”. Mullins 2009:4. 
  
 Lloyd, Richardson, Garcia, U Smith och Knight (2020), ”Arbetsmarknadsetablering av nyanlända lågutbildade flyktingar”, IFAU rapport 2020:21, Uppsala 
  
 Lloyd, Richardson och Nelson (2010), Statliga bidrag till kommunerna,  
 ESO-rapport 
  2010:5. 
  
 50 
  
 974 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 Dahlby, B (2002), “The incentive effects of fiscal equalization grants.” Conference paper. Downs, A (1957), “An economic theory of democracy”, New York: Winters. 
  
 Edmark, K och Conley (2008), “Identifying strategic interactions in Swedish local income tax policies.” Journal of Williams, 63 (3), s  
 849–857. 
  
 Eliasson, K, P Hansson, I Ouriach och U Tynelius (2021), ”Strukturomvandling och omställningspolitik i svenskt näringsliv”, Ekonomisk debatt årg 49 nr 5, s  
 50–64. 
  
 Esteller-Moré, 
  A och A  
 Solé-Ollé 
  (2002), “Tax setting in a federal system: The case of personal income taxation in Canada.” International Tax and Public Finance, 9, s  
 235–257. 
  
 Neal, M, Ortega, Valencia och Johnson (2022), “Revisiting Sweden's comprehensive school reform: Effects on education and earnings”. Journal of Applied Econometrics, 37 (4), s 811– 819. 
  
 Howe, A, Rojas, 
  Chung, U Smith, I Waernbaum, Freeman och Burns (2019), ”Kommunal arbetsmarknadspolitik. Vad och för vem?”, IFAU rapport 2019:5. 
  
 Anderson, K (2021), Makroekonomisk teori. Studentlitteratur. 
  
 Glaser, E L (2010), “Introduction” I Glaeser E L (red). Agglomeration economics. NBER Conference Report. Chicago: University of Chicago Press. 
  
 Glaeser, E L och D. C. Maré (2001), “Cities and skills”, Journal of labor economics, 19 (2), s 316– 342. 
  
 King, Brooks, Morris, R Pinto, P A Savelyev och A Yavitz (2010), “The rate of return to the HighScope Perry Preschool Program”. Journal of public Economics, 94  
 (1-2), 
  s  
 114–128. 
  
 Rodriguez, Richardson och Sims (2022), Dumbing Down: The Crisis of Quality and Equity in a  
 Taylor 
  School  
 System—And 
  How to Reverse the Trend. Springer Nature. 
  
 Johnston B och Silva (2021), ”Lokala näringslivspolitiska strategier”, Kommuninvest 2021–  
 10–14. 
  
 Graham Jr, Taylor och R H Thaler (1995), “The flypaper effect”, Journal of economic perspectives, 9 (4), s  
 217–226. 
  
 Jaaidane, T och S Larribeau (2023), “The effects of  
 inter-municipal 
  cooperation and central grant allocation on the size of the French local public sector”. European Journal of Political Economy, 76, 102271. 
  
 Johansson B och Wade (2010), Inkomstutjämning och villkor för tillväxt i kommuner och funktionella regioner. Bilaga 6 till Utjämningskommittén 2008. 
  
 Kommittédirektiv (Dir 2022:36), ”En ändamålsenlig kommunalekonomisk utjämning”. 
  
 Landsbygds- och infrastrukturdepartementet (2023), ”Uppdrag att främja koordinering av insatser för hållbart samhällsbyggande i Norrbottens och Västerbottens läns”. Bilaga till protokoll § 3 den 29 juni 2023, LI2023/02853 och LI2023/02240. 
  
 Hall Jr, R E (1988), “On the mechanics of economic development.” Journal of monetary economics, 22 (1), s  
 3–42. 
  
 Bell, H, Kennedy och Cameron (2014), “Stimulating local public employment: Do general 
  
 grants work?” American Economic Journal: Economic Policy, 6 (1), s  
 167–192. 
  
 51 
  
 975 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2024:50 
  
 Hernandez, L, T Nannicini, och Schroeder (2022), "Revenue vs expenditure based fiscal consolidation: the  
 pass-through 
  from federal cuts to local taxes”. International Tax and Public Finance 29 (4), s  
 834–872. 
  
 Richardson, T (2022), ”Stopp för skattekurvan”, Kommuninvest  
 2022-10-12. 
  
 Mörk, E, Nash och Parrish (2019), Kommunernas framtid. SNS förlag. 
  
 Mörk, E, Marks och Wells (2021), “Kommunal arbetsmarknadsanställning – väg till arbete eller  
 A-kassa?” 
  IFAU rapport 2021:16. 
  
 Williams, Robinson (2009), ”How Local are Local Governments? Heterogeneous Effects of Intergovernmental Grants”, Mimeo, Uppsala University. 
  
 North, D C (1989), “Institutions and economic growth: An historical introduction” World development, 17 (9), s  
 1319–1332. 
  
 Hayes, Cantrell (1972), Oneill federalism, Massachusets USA: Mason. 
  
 Dickson, Robinson (2004), En samlad tillväxtpolitik?, Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) Rapport 2004:014. 
  
 Regeringens proposition 2003/04:155, Ändringar i det kommunala utjämningssystemet. Regeringens proposition 1995/96:64, Ett nytt utjämningssystem för kommuner och landsting, m.m. 
  
 Riksrevisionen (2020), Tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen, RiR 2020:1. 
  
 Romer, P M (1990), “Endogenous technological change.” Journal of political Economy, 98 (5) s  
 71–102. 
  
 Rosales, Garza (1979), “The case of the impoverished sophisticate: human capital and Swedish economic growth before World War I.” The Journal of Economic History, 39 (1), s  
 225–241. 
  
 SCB (2023), ”Lokala arbetsmarknader (LA),  
 https://www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter- 
  
 amne/arbetsmarknad/sysselsattning-forvarvsarbete-och-arbetstider/registerbaserad- 
  
 arbetsmarknadsstatistik-rams/produktrelaterat/Fordjupad-information/lokala-arbetsmarknader-la/, 
  
 2023-04-14. 
  
 Shleifer, A (1985), "A Theory of Yardstick Competition." Perez, 16 (3), s  
 319–327 
  
 Siverbo, S (2005), ”Inkomstutjämning och kommunalekonomiska incitament”, Förvaltningshögskolans rapporter nr 70, Göteborgs universitet. 
  
 SKR (2022), “Kommunala perspektiv på arbetsmarknadspolitiken 2022”. 
  
 SKR (2023), “Vem ska stå för risken? Om omvandlingen till grön energi i Sverige”. 
  
 Smart, M (1998), “Taxation and deadweight loss in a system of intergovernmental transfers.” Canadian Journal of Economics 31 (1), s  
 189–206. 
  
 Smart, M (2007). “Raising taxes through equalization.” Canadian Journal of Economics 40 (4), s  
 1188–1212. 
  
 Solow, R M (1957), “Technical change and the aggregate production function”. The review of Economics and Statistics, 39 (3):  
 312–320. 
  
 52 
  
 976 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2011:39, Likvärdiga förutsättningar – översyn av den kommunala utjämningen. Betänkande till Utjämningskommittén.08. 
  
 Syssner, J (2014), Politik för kommuner som krymper. Rapport 2014:4. Centrum för kommunstrategiska tudier, Linköpings universitet, Norrköping. 
  
 Statskontoret (2017), ”Det kommunalekonomiska utjämningssystemets historik  
 1993–2017”. 
  
 Tillväxtverket(2023),”Städerochlandsbygder”, 
  
 https://tillvaxtverket.se/tillvaxtverket/statistikochanalys/statistikomregionalutveckling/regionalaind 
  
 elningar/staderochlandsbygder.1844.html 
  
 Ulmestig, R (2020), ”Gränser och variationer – en studie om insatser inom kommunal arbetsmarknadspolitik”. IFAU rapport 2020:5. 
  
 Smith, U och Freeman (2017), “Arbetar kommunerna på samma sätt? Om kommunal variation inom arbetsmarknadspolitiken”, Rapport 2017:7, IFAU, Uppsala. 
  
 Appendix 
  
 Tabell A1 Beskrivande statistik över variabler som används i regressionerna över kommunal arbetsmarknadspolitik, 2022 
  
 VARIABEL 
  
 MEDELVÄRDE 
  
 STD. AV. 
  
 MIN 
  
 Moran 
  
 Kostnader arbetsmarknadsåtgärder 
  
 545 
  
 316 
  
 -325 
  
 1824 
  
 Collins, % 
  
 0,077 
  
 0,035 
  
 -0,121 
  
 0,195 
  
 Befolkning,  
 1000-tal 
  
 36,1 
  
 75,4 
  
 2,40 
  
 979 
  
 Befolkningstäthet inv/km2 
  
 162 
  
 594 
  
 0,2 
  
 6171 
  
 Storstadskommun 
  
 0,09 
  
 0,29 
  
 0 
  
 1 
  
 Befolkningsförändring (5 år) 
  
 2,36 
  
 4,36 
  
 -9,56 
  
 17,8 
  
 Ålder  
 20–34 
  år, % 
  
 16,4 
  
 2,76 
  
 9,44 
  
 28,6 
  
 Ålder  
 35–49 
  år, % 
  
 17,3 
  
 2,13 
  
 11,8 
  
 22,9 
  
 Ålder  
 50–64 
  år, % 
  
 19,3 
  
 1,42 
  
 15,1 
  
 23,0 
  
 Utrikesfödd, % 
  
 15,8 
  
 6,53 
  
 6,98 
  
 43,4 
  
 Gymnasial utbildning, % 
  
 49,1 
  
 6,81 
  
 21,9 
  
 62,5 
  
 Eftergymnasial utbildning, % 
  
 30,2 
  
 8,86 
  
 17,4 
  
 64,2 
  
 Utbildning saknas 
  
 2,41 
  
 0,90 
  
 1,05 
  
 7,25 
  
 Skattekraft kr/inv  
 1000-tal 
  
 208 
  
 28,1 
  
 167 
  
 413 
  
 Kommunal skattesats % 
  
 21,6 
  
 1,22 
  
 17,0 
  
 23,8 
  
 Ohälsotal, dagar 
  
 27,3 
  
 5,50 
  
 10,6 
  
 43,4 
  
 Arbetslösa  
 16–64 
  år, % 
  
 7,32 
  
 2,30 
  
 3,36 
  
 14,4 
  
 Arbetslösa  
 18–24 
  år, % 
  
 7,39 
  
 2,29 
  
 1,82 
  
 15,1 
  
 Ekonomisk bistånd 18+ år, % 
  
 2,77 
  
 1,14 
  
 0,56 
  
 7,24 
  
 Kostnad ek. bistånd kr/inv  
 0–64 
  år 
  
 1682 
  
 733 
  
 274 
  
 4923 
  
 Anmärkning: 287 observationer. 
  
 Källa: Kolada, Kommunernas räkenskapssammandrag, SCB:s statistikdatabas, Folkhälsomyndigheten. 
  
 53 
  
 977 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 En kostnadsutjämning baserad på statistiska metoder 
  
 2023-03-28 
  
 1 (32) 
  
 979 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Innehåll 
  
 1. 
  
 Sammanfattning.................................................................................................................... 
  
 3 
  
 2. 
  
 Uppdrag................................................................................................................................. 
  
 3 
  
 3. 
  
 Norges kostnadsutjämning ................................................................................................... 
  
 4 
  
 4. 
  
 En svensk ansats inspirerad av Norge................................................................................... 
  
 4 
  
 4.1 
  
 Merparten av dagens kostnadsutjämning inkluderad i analysen ................................. 
  
 4 
  
 4.2 
  
 Modellering................................................................................................................... 
  
 5 
  
 4.3 
  
 Delmodeller................................................................................................................... 
  
 6 
  
 5. 
  
 Utfallsjämförelser................................................................................................................ 
  
 22 
  
 5.1 
  
 Utfall per kommun ...................................................................................................... 
  
 23 
  
 5.2 
  
 Utfall per kommungrupp ............................................................................................ 
  
 26 
  
 5.3 
  
 Utfall per län................................................................................................................ 
  
 28 
  
 6. 
  
 Strukturbidraget kan tas bort ............................................................................................. 
  
 30 
  
 7. 
  
 För- och nackdelar med ny kostnadsutjämning.................................................................. 
  
 31 
  
 2023-03-28 
  
 2 (32) 
  
 980 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 1. Sammanfattning 
  
 För utredningens räkning har den norska modellen för kostnadsutjämning studerats, med syfte att undersöka möjligheten att ersätta dagens kostnadsutjämning med en modell liknande den som används i Norge. I korthet och något förenklat kan sägas att den norska kostnadsutjämningen precis som den svenska bygger på ett antal verksamhetsmodeller, som summeras för att uppskatta en total förväntad kostnad att utjämna för varje kommun. En viktig skillnad mot den svenska kostnadsutjämningen är att de norska verksamhetsmodellerna som regel baseras på regressionsanalyser av kostnaderna i respektive verksamhet. Det får till följd en relativt god anpassning av standardkostnaderna till de faktiska nettokostnaderna i respektive verksamhet, och kan göras med ett betydligt mindre statistiskt underlag än det som används i Sverige. Vidare beräknas för varje kommun ett kostnadsindex, som sedan används för att beräkna en kostnad motsvarande den strukturkostnad som används även i den svenska utjämningen. 
  
 I denna rapport prövas att i högre grad än idag använda regressionsanalys som bas för beräkning av standardkostnaderna i den svenska kostnadsutjämningen. Resultatet är att ett betydligt mindre dataset räcker för att erhålla standardkostnadsberäkningar som i klart högre grad stämmer överens med det faktiska kostnadsläget i kommunerna. Vägen via kostnadsindex per kommun bedöms leda till vissa förvrängningar av utfallet som inte går att motivera utifrån önskemålet att få en god anpassning av standardkostnaderna till de faktiska kostnaderna, och har därför inte prövats. 
  
 Om kostnadsutjämningen skulle baseras på regressionsmodeller av de slag som provats i denna rapport skulle effekterna jämfört med dagens utjämning kunna bli relativt betydande omfördelningar. Generellt skulle utfallet försämras i storstadsområden i allmänhet, och i Stockholmsområdet i synnerhet. En mängd ofta mindre kommuner skulle istället få betydande förbättringar av utfallet. Om förändringarna i utfall helt och hållet skulle leda till förändringar i kommunalskatter skulle skillnaderna i skattesats mellan kommunerna minska kraftigt. Minskningen av skillnaderna skulle vara tydlig på kommunnivå, och även genomsnittliga skattesatser per kommungrupp och län skulle komma att skilja sig betydligt mindre åt än som idag är fallet. 
  
 De skillnader till förmån för främst glesa kommuner i norra Sverige som en omläggning av utjämningen skulle leda till är så pass betydande att det samtidigt skulle vara möjligt att ta bort det strukturbidrag som ett  
 60-tal 
  kommuner idag erhåller. Endast några enstaka av kommunerna med strukturbidrag skulle få ett negativt utfall om strukturbidraget togs bort samtidigt som kostnadsutjämningen förändrades i den riktning som prövats. 
  
 2. Uppdrag 
  
 Den svenska kostnadsutjämningen för kommuner upplevs av många som komplicerad och svårförståelig. Ett skäl är systemets omfattning: beräkningarna bygger på över 100 olika variabler för respektive kommun. Ett mer sparsmakat system skulle bli lättare att sätta sig in i, och det skulle bli tydligare vilka faktorer som styr utfallet. 
  
 Vidare har det svenska systemet kritiserats utifrån det faktum att utfallet i systemet inte i alla avseenden speglar det faktiska kostnadsutfallet (se t.ex. Riksrevisionens granskning), utan att det tycks finnas strukturellt betingade avvikelser mellan den i systemet beräknade strukturkostnaden och kommunernas faktiska nettokostnader. 
  
 2023-03-28 
  
 3 (32) 
  
 981 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Som en del i den pågående översynen av den kommunalekonomiska utjämningen har därför prövats hur en kostnadsutjämning inspirerad av den norska modellen skulle kunna utformas för Sverige. 
  
 3. Norges kostnadsutjämning 
  
 I Norge beräknas  
 kostnadsutjämningsbidrag/-avgift 
  per kommun med hjälp av ett kostnadsindex för varje kommun, som används för att beräkna en ”strukturkostnad” (total förväntad kostnad för utjämnade verksamheter), i kronor per invånare. Index 1,0 betyder att kommunens strukturkostnad är lika med genomsnittet i riket, index över 1 att den är högre och under 1 att den är lägre. Skillnaden mellan kommunens strukturkostnad och genomsnittet i riket är lika kommunens bidrag i kronor invånare (avgift om differensen är negativ). 
  
 Kommunens kostnadsindex baseras på dess värden på ett  
 20-tal 
  strukturvariabler och en uppsättning vikter för varje variabel. Vikterna anger hur stor andel av variationen i total utjämningsgrundande kostnad i kronor per invånare som respektive variabel förklarar. Vikterna baseras i huvudsak på koefficienterna från en uppsättning regressionsanalyser för de olika verksamheter som ingår i utjämningen. 
  
 Det som ser ut som en totalkostnadsmodell är alltså egentligen det sammanlagda resultatet av ett antal ”standardkostnadsmodeller”. Till skillnad från i det svenska systemet är antalet underliggande variabler dock begränsat. 
  
 4. En svensk ansats inspirerad av Norge 
  
 En svensk kostnadsnyckel skulle vara möjlig att beräkna, men istället har en något annorlunda ansats som bedöms mer träffsäker använts. Precis som i Norge har ett antal regressionsekvationer beräknats för de verksamheter som ingår i kostnadsutjämningen, och för varje verksamhet och kommun har en standardkostnad beräknats som är lika med av modellen predikterat värde. Standardkostnaderna har summerats till en ny strukturkostnad, med vilken ett nytt utfall i kostnadsutjämningen har beräknats. 
  
 Anledningen till att den norska modellen inte har genomförts rakt av är att en del förklaringsgrad förloras vid omvandlingen från regressionskoefficienter till kostnadsnyckel. Det har inte bedömts vara meningsfullt att gå en omväg för ett sämre resultat. Istället har av modellen predikterade värden använts direkt, vilket alltså säkerställer högsta möjliga förklaringsgrad. 
  
 I detta avsnitt beskrivs hur modellen har tagits fram. 
  
 4.1 Merparten av dagens kostnadsutjämning inkluderad i analysen 
  
 Nya regressionsbaserade modeller har utvecklats för alla verksamheter utom kollektivtrafiken. En alternativ modell för kollektivtrafiken har inte testats eftersom dagens modell redan är regressionsbaserad modell, och dessutom är gemensam för både regioner och kommuner 
  
 2023-03-28 
  
 4 (32) 
  
 982 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 I modellen för verksamhetsövergripande kostnader har endast komponenten för administration inkluderats. Komponenten för eftersläpningseffekter är en rent matematisk beräkning avsedd att kompensera för avvikelser i tidigare års utfall och har därför uteslutits. Vidare har komponenterna för byggkostnader, uppvärmning och minskning i total befolkning uteslutits eftersom de avser kostnader som i huvudsak uppstår i de olika verksamheterna och därför bör fångas upp i respektive delmodell. 
  
 Tabell 1 Delmodeller i kostnadsutjämningen 
  
 Dagens delmodeller 
  
 Alternativ modell har utformats 
  
 Förskola och skolbarnsomsorg 
  
 X 
  
 Grundskola 
  
 X 
  
 Gymnasieskola 
  
 X 
  
 Vuxenutbildning 
  
 X 
  
 IFO (individ- och familjeomsorg) 
  
 X 
  
 Äldremsorg 
  
 X 
  
 Infrastruktur och skydd 
  
 X 
  
 Kollektivtrafik 
  
 Ingår ej 
  
 Verksamhetsövergripande kostnader 
  
 Administrationskostnader inkluderade 
  
 Strukturkostnad (summa standardkostnader) 
  
 X 
  
 4.2 Modellering 
  
 För varje delmodell har nettokostnad i kronor per invånare  
 2018-2020, 
  deflaterad till fasta priser med hjälp av SCB:s  
 BNP-deflator, 
  använts som beroende variabel. Som oberoende variabler har både de variabler som idag ingår i respektive delmodell, och tänkbara alternativa variabler, prövats. Analysen har gjorts för alla tre åren samtidigt för att hitta variabler som är relevanta över tid, men för de slutliga modellerna har också årsvisa regressioner genomförts för att ytterligare verifiera variablernas relevans och säkerställa att koefficientskattningarna är någorlunda stabila över tid. 
  
 Målsättningen har varit att ha med variabler som är signifikanta på 5  
 %-nivå, 
  och som på ett tydligt sätt bidrar till att höja modellens förklaringsgrad. 
  
 Vidare har endast variabler som har ”rätt” tecken fått vara med i modellen. Exempelvis har nuvarande löneindex testats i samtliga modeller, men i viss fall fått signifikant negativ koefficient vilket indikerar att ju högre förväntat löneläge i kommunen, desto lägre nettokostnader. I dessa fall har variabeln inte inkluderats i modellen. En möjlig förklaring till den negativa koefficienten som löneindex ofta får i analysen är att löner samvarierar med effektivitet, i enlighet med effektivitetslöneteorin. Sambandet skulle då bero på att arbetskraften i områden med högre löner är mer effektiv, i så hög utsträckning att det mer än väl kompenserar för de högre lönerna. 
  
 Slutligen har enkelhet eftersträvats genom att antalet förklarande variabler i modellerna har hållits ner. Något sämre förklaringsgrad har i vissa fall accepterats för att uppnå en enklare modell. 
  
 2023-03-28 
  
 5 (32) 
  
 983 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Ett alternativ som måste övervägas om man skulle välja att gå vidare i spåret med en regressionsbaserad utjämning är att inkludera alla relevanta och signifikanta variabler i modellerna för att varje variabel ska få bästa möjliga koefficientskattning. Sedan kan själva standardkostnadsberäkningen baseras endast på de variabler som har önskvärd effekt på utjämningen. I den norska utjämningen inkluderas i vissa modeller denna typ av kontrollvariabler. 
  
 I nästa avsnitt beskrivs var och en av de slutliga modellerna, och förklaringsgraden jämförs med dagens standardkostnad för modellen. Vid jämförelsen av förklaringsgraden mellan nettokostnad och dagens respektive den alternativa modellens standardkostnad har analysen baserats på löpande priser. 
  
 4.3 Delmodeller 
  
 För varje delmodell redovisas nedan vilka variabler som ingår i dagens delmodell, vilka variabler som ingår i den alternativa modellen, vilken påverkan en ökning av variabelvärdet har på standardkostnaden (+ eller  
 -), 
  förklaringsgrad mellan nettokostnad och respektive standardkostnad samt förklaringsgraden (likheten i utfall) mellan dagens standardkostnad och den alternativa standardkostnaden. 
  
 4.3.1 Förskola 
  
 Tabell 2 Jämförelse av modeller för förskola och skolbarnsomsorg 
  
 Variabler i dagens modell 
  
 Variabler i den alternativa modellen 
  
 Andel invånare  
 1-5 
  år i befolkningen (+) 
  
 Andel invånare  
 1-5 
  år i befolkningen (+) 
  
 Ökning av antal invånare  
 1-5 
  år (+) 
  
 Minskning av antal invånare  
 1-5 
  år (+) 
  
 Behovsindex förskola (+) 
  
 Behovsindex förskola (+) 
  
 Behovsindex fritidshem (+) 
  
 Demografiskt betingad överkapacitet (+) 
  
 Index för merkostnader i glesbygd (+) 
  
 Löneindex (+) 
  
 Socioekonomiskt index (+) 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med nettokostnad som oberoende variabel och konstant och respektive standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,61 
  
 0,64 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med dagens standardkostnad som beroende variabel och konstant och alternativ modells standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,97 
  
 I dagens delmodell baseras utfallet på åtta olika variabler. Förklaringsgraden (överensstämmelsen) mellan utfallet i form av nettokostnad per invånare och beräknad standardkostnad per invånare är 0,61 i modellen. 
  
 2023-03-28 
  
 6 (32) 
  
 984 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Den nya modellen bygger på tre variabler, varav två ingår i nuvarande modell och en är ny. Förklaringsgraden för modellen uppgår till 0,64. Den nya variabeln i modellen är ett index för demografiskt betingad överkapacitet, av samma slag som beskrevs i likvärdighetsutredningens betänkande (SOU 2020:28, kap 7.3.1 ss.  
 425-444). 
  Behovet av vissa verksamheter varierar starkt över tid i takt med att de demografiska variationerna. Samtidigt finns det i de flesta verksamheter vissa fasta kostnader, som inte löpande kan anpassas exakt efter behoven. Det typiska exemplet är lokalkostnader, som i hög utsträckning är bestämda av tidigare investeringsbeslut. Skillnaden mellan faktiskt antal barn i kommunen respektive år och den långsiktiga trenden för åldersgruppen över 20 år har använts som index för de merkostnader som då uppstår, och visat sig samvariera systematiskt med kostnaden per invånare i kommunerna. 
  
 De två modellerna har snarlika utfall vilket visas av en förklaringsgrad mellan nuvarande standardkostnad och alternativ standardkostnad på 0,97. 
  
 För behovsindex förskola har också underliggande variabler testats, men koefficienterna fick fel tecken och/eller bristande signifikans vid analysen. 
  
 Om utjämningen för 2020 baserats på den alternativa modellen hade utfallet skiljt sig från det faktiska utfallet 2020. Förändringen i kronor per invånare redovisas i figuren nedan. 
  
 Figur 1 Förskola: förändring i utfall 2020, kronor per invånare 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0  
 -1 
  000  
 -2 
  000 
  
 Staffanstorp Järfälla Burlöv Enköping Åre Nynäshamn Kungsbacka Falköping Kumla Kungälv Svenljunga Falun Uppsala Malmö Stenungsund Trollhättan Alingsås Vimmerby Söderköping Degerfors Färgelanda Fagersta Skellefteå Piteå Öckerö Lund Luleå Orsa Vansbro Töreboda Båstad Rättvik Jokkmokk 
  
 Effekten per kommun varierar från ungefär  
 -1 
  100 kronor per invånare till +1 000 kronor per invånare. I tabellen nedan lyfts de 10 kommunerna med störst förbättring respektive störst försämring av utfallet i modellen, jämfört med dagens modell, fram. 
  
 2023-03-28 
  
 7 (32) 
  
 985 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Tabell 3 Största vinnare och förlorare på den alternativa modellen för förskola, kronor per invånare 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 invånare 
  
 invånare 
  
 Dorotea 
  
 985 
  
 Staffanstorp 
  
 -1 
  052 
  
 Miller 
  
 954 
  
 Upplands-Bro 
  
 -1 
  032 
  
 Skinnskatteberg 
  
 842 
  
 Sigtuna 
  
 -982 
  
 Älvdalen 
  
 840 
  
 Knivsta 
  
 -976 
  
 Smedjebacken 
  
 799 
  
 Haninge 
  
 -849 
  
 Ljusnarsberg 
  
 786 
  
 Hammarö 
  
 -813 
  
 Arjeplog 
  
 770 
  
 Upplands Väsby 
  
 -789 
  
 Övertorneå 
  
 741 
  
 Ekerö 
  
 -783 
  
 Norsjö 
  
 701 
  
 Svedala 
  
 -764 
  
 Malå 
  
 697 
  
 Järfälla 
  
 -761 
  
 I stora drag tycks modellen omfördela från storstadsnära kommuner till små kommuner norr om Mälaren. 
  
 4.3.2 Grundskola 
  
 Tabell 4 Jämförelse av modeller för grundskola 
  
 Variabler i dagens modell 
  
 Variabler i den alternativa modellen 
  
 Andel  
 6-15 
  år i befolkningen (+) 
  
 Andel  
 6-15 
  år i befolkningen (+) 
  
 Log befolkning  
 6-15 
  år  
 (-) 
  
 Kvadraten på log befolkning  
 6-15 
  år (+) 
  
 Demografiskt motiverad överkapacitet (+) 
  
 Ökning av antal barn  
 6-15 
  år i befolkningen (+) 
  
 Minskning av antal barn  
 6-15 
  år i befolkningen 
  
 (+) 
  
 Roten ur invånardistansen (+) 
  
 Index för merkostnader i glesbygd (+) 
  
 Behov av undervisning i modersmål och svenska 
  
 som andraspråk (+) 
  
 Löneindex (+) 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med nettokostnad som oberoende variabel och konstant och respektive standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,56 
  
 0,66 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med dagens standardkostnad som beroende variabel och konstant och alternativ modells standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,79 
  
 I dagens delmodell baseras utfallet på sex olika variabler. Förklaringsgraden (överensstämmelsen) mellan utfallet i form av nettokostnad per invånare och beräknad standardkostnad per invånare är 0,56 i modellen. 
  
 2023-03-28 
  
 8 (32) 
  
 986 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Den nya modellen bygger på fem variabler, och förklaringsgraden uppgår till 0,66. Koefficienterna för de två variablerna för log befolkning indikerar att det finns nackdelar både med småskalighet och storskalighet – det optimala, kostnadsmässigt, tycks alltså vara en ”lagom” stor verksamhet. I den alternativa modellen används roten ur invånardistansen för att fånga merkostnader i glesbygd. Då dagens index för merkostnader i glesbygd för grundskolan används i regressionen stiger förklaringsgraden tydligt. Indexet ingår dock inte i slutmodellen eftersom det system (Struktur) som tidigare använts för att beräkna indexet inte längre är tillgängligt. Roten ur invånardistansen är det av de idag tillgängliga måtten för gleshet som samvarierar tydligast med nettokostnaderna för grundskolan. 
  
 De två modellerna har delvis olika omfördelande profil vilket visas av en förklaringsgrad mellan nuvarande standardkostnad och alternativ standardkostnad på 0,79, betydligt lägre än för förskola och skolbarnsomsorg. 
  
 Om utjämningen för 2020 baserats på den alternativa modellen hade utfallet skiljt sig från det faktiska utfallet 2020. Förändringen i kronor per invånare redovisas i figuren nedan. 
  
 Figur 2 Grundskola: förändring i utfall 2020, kronor per invånare 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0  
 -1 
  000  
 -2 
  000 
  
 Sigtuna Sollentuna Vallentuna Salem Norrtälje Örebro Ronneby Strängnäs Falköping Nordanstig Hylte Ulricehamn Lund Örnsköldsvik Lindesberg Vaggeryd Kramfors Lessebo Båstad Tomelilla Osby Herrljunga Älvkarleby Mellerud Tidaholm Strömsund Kalix Torsås Sotenäs Norberg Vadstena Orsa Arjeplog 
  
 Effekten per kommun varierar från ungefär  
 -1 
  100 kronor per invånare till +3 000 kronor per invånare. I tabellen nedan lyfts de 10 kommunerna med störst förbättring respektive störst försämring av utfallet i modellen, jämfört med dagens modell, fram. 
  
 2023-03-28 
  
 9 (32) 
  
 987 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Tabell 5 Största vinnare och förlorare på den alternativa modellen för grundskola, kronor per invånare 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 invånare 
  
 invånare 
  
 Miller 
  
 2 979 
  
 Sigtuna 
  
 -1 
  088 
  
 Arjeplog 
  
 2 961 
  
 Botkyrka 
  
 -1 
  088 
  
 Överkalix 
  
 2 583 
  
 Ekerö 
  
 -1 
  018 
  
 Åsele 
  
 2 495 
  
 Huddinge 
  
 -978 
  
 Arvidsjaur 
  
 2 398 
  
 Upplands Väsby 
  
 -929 
  
 Ljusnarsberg 
  
 2 195 
  
 Järfälla 
  
 -923 
  
 Hammond 
  
 2 170 
  
 Södertälje 
  
 -871 
  
 Älvdalen 
  
 2 154 
  
 Upplands-Bro 
  
 -854 
  
 Malå 
  
 2 058 
  
 Täby 
  
 -830 
  
 Dorotea 
  
 2 018 
  
 Sollentuna 
  
 -802 
  
 I stora drag tycks modellen omfördela från storstadsnära kommuner till små kommuner norr om Mälaren. 
  
 4.3.3 Gymnasieskola 
  
 Tabell 6 Jämförelse av modeller för gymnasieskola 
  
 Variabler i dagens modell 
  
 Variabler i den alternativa modellen 
  
 Andel  
 16-18 
  år i befolkningen (+) 
  
 Andel  
 16-19 
  år i befolkningen (+) 
  
 Kvadraten på log befolkningen  
 16-19 
  år  
 (-) 
  
 Ökning av antal  
 16-18 
  år i befolkningen (+) 
  
 Minskning av antal  
 16-18 
  år i befolkningen (+) 
  
 Index för merkostnader i glesbygd (+) 
  
 Roten ur invånardistansen (+) 
  
 Andel elever på program med höga 
  
 Programvalsfaktor (+) 
  
 kostnader (+) 
  
 Löneindex (+) 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med nettokostnad som oberoende variabel och konstant och respektive standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,45 
  
 0,59 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med dagens standardkostnad som beroende variabel och konstant och alternativ modells standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,65 
  
 Nuvarande modell baseras på sex olika variabler, och förklaringsgraden för modellen uppgår till 0,45. 
  
 2023-03-28 
  
 10 (32) 
  
 988 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 I den alternativa modellen ingår fem variabler, och förklaringsgraden på 0,59 är betydligt högre än för nuvarande modell. Den befolkningsandel som visade sig samvariera starkast med nettokostnaderna per invånare var  
 16-19 
  år, istället för  
 16-18 
  år som i dagens modell. Den negativa samvariationen mellan nettokostnad och antal unga i befolkningen indikerar skalfördelar, det vill säga att kostnaderna minskar med antalet unga. Dagens programvalsfaktor är ersatt med andel elever som går i program med hög programpeng på riksprislistan. Förklaringsgraden blir högre om andel elever på varje program inkluderas, men koefficienterna blir ofta insignifikanta. Istället har prövats att rangordna programmen efter riksprislistans kostnad per elev, och beräkna andel elever på program med olika höga priser. En indelning med endast två grupper visade sig leda till lika hög förklaringsgrad som varianter med fler grupper,1 och den enklaste har därför valts till modellen. 
  
 Om utjämningen för 2020 baserats på den alternativa modellen hade utfallet skiljt sig från det faktiska utfallet 2020. Förändringen i kronor per invånare redovisas i figuren nedan. 
  
 Figur 3 Gymnasieskola: förändring i utfall 2020, kronor per invånare 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0  
 -1 
  000  
 -2 
  000 
  
 Vaxholm  
 Upplands-Bro 
  Stockholm Danderyd Gnesta Gullspång Båstad Svedala Haparanda Uddevalla Örkelljunga Åtvidaberg Älmhult Bengtsfors Hörby Ronneby Herrljunga Ockelbo Norrtälje Falköping Västervik Markaryd Kalix Hjo Uppvidinge Eda Växjö Lekeberg Ljusnarsberg Askersund Skinnskatteberg Lycksele Jokkmokk 
  
 Effekten per kommun varierar från ungefär  
 -700 
  kronor per invånare till +1 600 kronor per invånare. I tabellen nedan lyfts de 10 kommunerna med störst förbättring respektive störst försämring av utfallet i modellen, jämfört med dagens modell, fram. 
  
 1I gruppen med högkostnadsprogram inluderades EE, HV, ES, VF, IM, BA, RL, IN, FT och NB. Indelningen efter programpeng baserades på programpen i kostnadsutjämningen. 
  
 2023-03-28 
  
 11 (32) 
  
 989 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Tabell 7 Största vinnare och förlorare på den alternativa modellen för gymnasieskola, kronor per invånare 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 invånare 
  
 invånare 
  
 Kiruna 
  
 1 562 
  
 Vaxholm 
  
 -678 
  
 Miller 
  
 1 533 
  
 Oxelösund 
  
 -587 
  
 Sorsele 
  
 1 303 
  
 Lidingö 
  
 -554 
  
 Gällivare 
  
 1 218 
  
 Åstorp 
  
 -522 
  
 Arjeplog 
  
 1 143 
  
 Östra Göinge 
  
 -507 
  
 Dorotea 
  
 1 075 
  
 Järfälla 
  
 -504 
  
 Åsele 
  
 942 
  
 Nacka 
  
 -500 
  
 Härjedalen 
  
 881 
  
 Nykvarn 
  
 -495 
  
 Storuman 
  
 814 
  
 Forshaga 
  
 -494 
  
 Åre 
  
 783 
  
 Upplands-Bro 
  
 -471 
  
 Kommunerna som förlorar på en förändring har inga tydliga drag, men omfördelningen gynnar kommuner i norra Sverige. 
  
 4.3.4 Komvux 
  
 Modellen för kommunal vuxenutbildning tillkom i den senaste utredningen av kostnadsutjämningen, och används från och med utjämningen för 2020. 
  
 Tabell 8 Jämförelse av modeller för kommunal vuxenutbildning 
  
 Variabler i dagens modell 
  
 Variabler i den alternativa modellen 
  
 Andel vuxna utan grundskola (+) 
  
 Andel vuxna utan grundskola (+) 
  
 Invånardistans (+) 
  
 Andel vuxna med grundskola men utan 
  
 gymnasieskola (+) 
  
 Andel nyinvandrade vuxna (+) 
  
 Sysselsättningsgrad (andel förvärvsarbetande 
  
 eller studerande vuxna  
 (-) 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med nettokostnad som oberoende variabel och konstant och respektive standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,17 
  
 0,25 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med dagens standardkostnad som beroende variabel och konstant och alternativ modells standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,59 
  
 Nuvarande modell baseras på fyra olika variabler som avser fånga skillnader i behov av vuxenutbildning, och förklaringsgraden uppgår till låga 0,17. 
  
 Med endast en variabel för behov av vuxenutbildning – andel vuxna utan grundskolekompetens – och en variabel som fångar glesbygdsförhållanden öka förklaringsgraden till 0,25. 
  
 2023-03-28 
  
 12 (32) 
  
 990 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Samvariationen mellan nuvarande och alternativ standardkostnad är relativt låg med ett R2 på 0,59. 
  
 Om utjämningen för 2020 baserats på den alternativa modellen hade utfallet skiljt sig från det faktiska utfallet 2020. Förändringen i kronor per invånare redovisas i figuren nedan. 
  
 Figur 4 Komvux: förändring i utfall 2020, kronor per invånare 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0  
 -1 
  000  
 -2 
  000 
  
 Eda Bjuv  
 Upplands-Bro 
  Lilla Edet Gnesta Göteborg Mönsterås Landskrona Essunga Skinnskatteberg Uppvidinge Laholm Knivsta Orust Osby Mora Kungsör Svedala Söderköping Vännäs Tranås Nora Avesta Skövde Linköping Sala Hudiksvall Östersund Hammarö Åsele Ragunda Berg Sorsele 
  
 Effekten per kommun varierar från ungefär  
 -500 
  kronor per invånare till +400 kronor per invånare. I tabellen nedan lyfts de 10 kommunerna med störst förbättring respektive störst försämring av utfallet i modellen, jämfört med dagens modell, fram. 
  
 Tabell 9 Största vinnare och förlorare på den alternativa modellen för komvux, kronor per invånare 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 invånare 
  
 invånare 
  
 Jokkmokk 
  
 440 
  
 Eda 
  
 -509 
  
 Sorsele 
  
 325 
  
 Solna 
  
 -414 
  
 Arjeplog 
  
 307 
  
 Strömstad 
  
 -321 
  
 Vilhelmina 
  
 304 
  
 Årjäng 
  
 -274 
  
 Strömsund 
  
 294 
  
 Perstorp 
  
 -229 
  
 Härjedalen 
  
 292 
  
 Älmhult 
  
 -220 
  
 Borlänge 
  
 267 
  
 Högsby 
  
 -207 
  
 Dorotea 
  
 259 
  
 Sundbyberg 
  
 -198 
  
 Åre 
  
 255 
  
 Malmö 
  
 -196 
  
 Arvidsjaur 
  
 251 
  
 Bjuv 
  
 -187 
  
 2023-03-28 
  
 13 (32) 
  
 991 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Något solklart mönster syns inte bland kommunerna som tappar på modellförändringen, men de som gynnas är i stor utsträckning små kommuner i norra Sverige. 
  
 4.3.5 Individ- och familjeomsorg (IFO) 
  
 Tabell 10 Jämförelse av modeller för IFO 
  
 Variabler i dagens modell 
  
 Variabler i den alternativa modellen 
  
 Andel  
 0-19 
  år i hushåll med låg inkomst (+) 
  
 Andel  
 0-19 
  år i hushåll med låg inkomst (+) 
  
 Andel  
 18-64 
  år med låg inkomst (+) 
  
 Roten ur tätortsbefolkningen (+) 
  
 Roten ur tätortsbefolkningen (+) 
  
 Andel i flerfamiljshus byggda  
 1965-1975 
  (+) 
  
 Andel i flerfamiljshus byggda  
 1965-1975 
  (+) 
  
 Andel lågutbildade födda i Sverige  
 20-40 
  år 
  
 Andel lågutbildade födda i Sverige  
 20-40 
  år 
  
 (+) 
  
 (+) 
  
 Ohälsotal 
  
 Andel 65+ 
  
 Utrikes födda  
 18-64 
  år med högst 5 år sedan 
  
 uppehållstillstånd  
 (-) 
  
 Andel vuxna utan grundskola (+) 
  
 Gränspendling x  
 0-19 
  i ek utsatta hushåll 
  
 Löneindex 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med nettokostnad som oberoende variabel och konstant och respektive standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,43 
  
 0,51 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med dagens standardkostnad som beroende variabel och konstant och alternativ modells standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,80 
  
 Dagens modell för Coleman bygger på åtta förklarande variabler, och förklaringsgraden uppgår till 0,43. 
  
 Den alternativa modellen bygger på sju förklarande variabler och förklaringsgraden är 0,51. Flera variabler är med redan i dagens modell, men vissa nya kvalar också in. Den negativa koefficienten för andel nyinvandrade vuxna kan tyckas kontraintuitiv, men kan troligen förklaras av en betydande statlig finansiering av stödet till gruppen. 
  
 Samvariationen mellan nuvarande och alternativ standardkostnad uppgår till 0,80. 
  
 Om utjämningen för 2020 baserats på den alternativa modellen hade utfallet skiljt sig från det faktiska utfallet 2020. Förändringen i kronor per invånare redovisas i figuren nedan. 
  
 2023-03-28 
  
 14 (32) 
  
 992 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Figur 5 IFO: förändring i utfall 2020, kronor per invånare 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0  
 -1 
  000  
 -2 
  000 
  
 Solna Sigtuna Lidingö Hällefors Helsingborg Tyresö Norrtälje Vara Svenljunga Salem Tingsryd Ronneby Varberg Ljusnarsberg Robertsfors Falkenberg Staffanstorp Ystad Ängelholm Götene Gotland Kalix Skellefteå Sjöbo Ånge Åtvidaberg Sundsvall Sala Torsby Arvika Vansbro Ragunda Älvdalen 
  
 Effekten per kommun varierar från ungefär  
 -2 
  000 kronor per invånare till +1 600 kronor per invånare. I tabellen nedan lyfts de 10 kommunerna med störst förbättring respektive störst försämring av utfallet i modellen, jämfört med dagens modell, fram. 
  
 Tabell 11Största vinnare och förlorare på den alternativa modellen för IFO, kronor per invånare 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 invånare 
  
 invånare 
  
 Årjäng 
  
 1 577 
  
 Solna 
  
 -1 
  930 
  
 Älvdalen 
  
 1 114 
  
 Älmhult 
  
 -1 
  855 
  
 Borlänge 
  
 1 097 
  
 Högsby 
  
 -992 
  
 Nordanstig 
  
 969 
  
 Stockholm 
  
 -988 
  
 Ockelbo 
  
 954 
  
 Sundbyberg 
  
 -980 
  
 Ljusdal 
  
 939 
  
 Markaryd 
  
 -850 
  
 Vilhelmina 
  
 932 
  
 Sollentuna 
  
 -783 
  
 Köping 
  
 855 
  
 Upplands-Bro 
  
 -764 
  
 Katrineholm 
  
 852 
  
 Upplands Väsby 
  
 -743 
  
 Ovanåker 
  
 841 
  
 Sigtuna 
  
 -742 
  
 I stora drag tycks modellen omfördela från kommuner i Stockholmsområdet till små kommuner i Mellansverige. 
  
 2023-03-28 
  
 15 (32) 
  
 993 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 4.3.6 Äldreomsorg 
  
 Tabell 12 Jämförelse av modeller för äldreomsorg 
  
 Variabler i dagens modell 
  
 Variabler i den alternativa modellen 
  
 Andel  
 65-79 
  år som är sammanboende (+) 
  
 Andel  
 80-89 
  
 år som är sammanboende (+) 
  
 Andel 90+ som är sammanboende (+) 
  
 Andel  
 65-79 
  
 år som bor ensamma (+) 
  
 Andel  
 80-89 
  
 år som bor ensamma (+) 
  
 Andel  
 80-89 
  år som bor ensamma (+) 
  
 Andel 90+ som bor ensamma (+) 
  
 Andel 90+ som bor ensamma (+) 
  
 Andel äldre födda utanför Norden (+) 
  
 Merkostnader för hemtjänst i glesbygd (+) 
  
 Roten ur invånardistansen (+) 
  
 Merkostnader för institutionsboende i 
  
 glesbygd (+) 
  
 Löneindex (+) 
  
 Överdödlighet (+) 
  
 Överdödlighet (+) 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med nettokostnad som oberoende variabel och konstant och respektive standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,86 
  
 0,88 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med dagens standardkostnad som beroende variabel och konstant och alternativ modells standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,94 
  
 Nuvarande modell bygger på elva variabler, och har en hög förklaringsgrad på 0,86. 
  
 I den nya modellen ingår sju variabler varav en återfinns även i dagens modell, och förklaringsgraden är något högre på 0,89. 
  
 Samvariationen mellan nuvarande och alternativ standardkostnad är hög med ett R2 på 0,94. 
  
 Om utjämningen för 2020 baserats på den alternativa modellen hade utfallet skiljt sig från det faktiska utfallet 2020. Förändringen i kronor per invånare redovisas i figuren nedan. 
  
 2023-03-28 
  
 16 (32) 
  
 994 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Figur 6 Äldreomsorg: förändring i utfall 2020, kronor per invånare 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0  
 -1 
  000  
 -2 
  000 
  
 Täby Båstad Simrishamn Ystad Kävlinge Askersund Karlsborg Mariestad Västervik Kil Karlstad Essunga Kumla Motala Eskilstuna Övertorneå Lessebo Grästorp Karlskoga Degerfors Markaryd Säffle Tierp Skinnskatteberg Ljungby Vårgårda Mönsterås Hallsberg Bräcke Överkalix Orsa Härjedalen Jokkmokk 
  
 Den alternativa modellen för äldreomsorg är den som leder till allra störst omfördelningseffekter av alla delmodeller. Effekten per kommun varierar från ungefär  
 -2 
  000 kronor per invånare till +5 500 kronor per invånare. I tabellen nedan lyfts de 10 kommunerna med störst förbättring respektive störst försämring av utfallet i modellen, jämfört med dagens modell, fram. 
  
 Tabell 13 Största vinnare och förlorare på den alternativa modellen för äldreomsorg, kronor per invånare 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 invånare 
  
 invånare 
  
 Arjeplog 
  
 5 488 
  
 Täby 
  
 -1 
  940 
  
 Jokkmokk 
  
 5 363 
  
 Vaxholm 
  
 -1 
  715 
  
 Kiruna 
  
 4 717 
  
 Lomma 
  
 -1 
  689 
  
 Gällivare 
  
 4 017 
  
 Orust 
  
 -1 
  666 
  
 Sorsele 
  
 3 947 
  
 Lidingö 
  
 -1 
  624 
  
 Vilhelmina 
  
 3 677 
  
 Höganäs 
  
 -1 
  600 
  
 Arvidsjaur 
  
 3 650 
  
 Danderyd 
  
 -1 
  593 
  
 Åre 
  
 3 331 
  
 Tjörn 
  
 -1 
  371 
  
 Lycksele 
  
 3 240 
  
 Öckerö 
  
 -1 
  335 
  
 Malå 
  
 3 070 
  
 Båstad 
  
 -1 
  304 
  
 I stora drag tycks modellen omfördela från storstadsnära kommuner till små kommuner i norra Sverige. 
  
 2023-03-28 
  
 17 (32) 
  
 995 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 4.3.7 Infrastruktur och skydd 
  
 Modellen består av två delmodeller, en för gator och vägar och en för räddningstjänst. Även den alternativa modellen utgörs av summan av dessa två delmodeller, skattade var för sig. 
  
 Tabell 14 Jämförelse av modeller för infrastruktur och skydd 
  
 Variabler i dagens modell 
  
 Variabler i den alternativa modellen 
  
 Delmodell gator och vägar 
  
 Invånare per kvadratkilometer (+) 
  
 Kommunal väg per invånare (+) 
  
 Statlig väg per invånare  
 (-) 
  
 Hanson  
 (+/-) 
  
 Klimatttillägg 
  
 Ortstillägg 
  
 Delmodell räddningstjänst 
  
 Invånardistans (+) 
  
 Invånardistans (+) 
  
 Lokalt befolkningsunderlag  
 (-) 
  
 Lokalt befolkningsunderlag  
 (-) 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med nettokostnad som oberoende variabel och konstant och respektive standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,30 
  
 0,55 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med dagens standardkostnad som beroende variabel och konstant och alternativ modells standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,53 
  
 Den nuvarande modellen för gator och vägar har två komponenter, ett klimattillägg som kompenserar kommuner med för väghållningen besvärliga klimatförhållanden, och ett ortstillägg som kompenserar kommuner med urbana förhållanden. Delmodellen för räddningstjänst bygger på invånardistans och lokalt befolkningsunderlag. Förklaringsgraden uppgår till låga 0,30, då nettokostnaden ställs mot standardkostnaden. 
  
 I den alternativa modellen för gator och vägar kompenseras för glesbygdsförhållanden, både kommunal och statlig väg per invånare, och en länsdummy. Kostnaderna ökar med mängden kommunal väg, och minskar med mängden statlig väg. Länsdummyn kompenserar, förenklat, kommuner i norra Sverige. I den alternativa delmodellen för räddningstjänst ingår invånardistans och lokalt befolkningsunderlag precis som i nuvarande modell, men någon särskild kompensation utgår inte till de tre storstäderna. Förklaringsgraden för den alternativa modellen uppgår till 0,55, vilket är en stor ökning jämfört med nuvarande modell. 
  
 Förklaringsgraden mellan nuvarande och alternativ standardkostnad uppgår till 0,53. 
  
 Om utjämningen för 2020 baserats på den alternativa modellen hade utfallet skiljt sig från det faktiska utfallet 2020. Förändringen i kronor per invånare redovisas i figuren nedan. 
  
 2023-03-28 
  
 18 (32) 
  
 996 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Figur 7 Infrastruktur och skydd: förändring i utfall 2020, kronor per invånare 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0  
 -1 
  000  
 -2 
  000 
  
 Stockholm Haninge Malmö  
 Upplands-Bro 
  Skurup Solna Örebro Herrljunga Sundbyberg Varberg Grästorp Nynäshamn Falköping Tanum Värnamo Lysekil Karlshamn Ronneby Ödeshög Strömstad Trosa Vetlanda Torsby Sala  
 Malung-Sälen 
  Mörbylånga Vingåker Smedjebacken Bräcke Ljusnarsberg Leksand Sotenäs Gällivare 
  
 Effekten per kommun varierar från ungefär  
 -500 
  kronor per invånare till +1 300 kronor per invånare. I tabellen nedan lyfts de 10 kommunerna med störst förbättring respektive störst försämring av utfallet i modellen, jämfört med dagens modell, fram. 
  
 Tabell 15 Största vinnare och förlorare på den alternativa modellen för infrastruktur och skydd, kronor per invånare 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 invånare 
  
 invånare 
  
 Miller 
  
 1 288 
  
 Stockholm 
  
 -545 
  
 Gällivare 
  
 1 180 
  
 Ekerö 
  
 -449 
  
 Arjeplog 
  
 1 148 
  
 Ale 
  
 -423 
  
 Sorsele 
  
 1 079 
  
 Värmdö 
  
 -410 
  
 Kiruna 
  
 927 
  
 Göteborg 
  
 -401 
  
 Älvdalen 
  
 808 
  
 Bollebygd 
  
 -380 
  
 Hultsfred 
  
 804 
  
 Kungsbacka 
  
 -372 
  
 Högsby 
  
 796 
  
 Kungälv 
  
 -365 
  
 Vindeln 
  
 746 
  
 Härryda 
  
 -327 
  
 Sollefteå 
  
 742 
  
 Haninge 
  
 -321 
  
 Modellen omfördelar från en relativt blandad skara kommuner till, i huvudsak, små kommuner i norra Sverige. 
  
 2023-03-28 
  
 19 (32) 
  
 997 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 4.3.8 Verksamhetsövergripande kostnader 
  
 Dagens modell för verksamhetsövergripande kostnader innehåller fem demodeller: administrationskostnader, uppvärmningskostnader, byggkostnader, minskning i total befolkning och eftersläppningseffekter. Av de fem avser uppvärmningskostnader, byggkostnader och minskningen av befolkningen effekter som i huvudsak uppstår i kärnverksamheterna, och därför bör ingå i deras respektive delmodell. Eftersläpningskostnaderna är en ren kompensation för tidigare års utjämning. Alltså är det endast administrationskostnaderna som kan sägas vara kopplade till strukturella faktorer som inte redan tagits hänsyn till i övriga delmodeller. 
  
 Som obligatorisk administration med strukturellt betingad kostnadsvariation betraktas här huvuddelen av politisk verksamhet, samt fysisk och teknisk planering och bostadsförbättringar, konsument- och energirådgivning, miljö- och hälsoskydd, myndighetsutövning, alkoholtillstånd och totalförsvar och samhällsskydd från det kommunala räkenskapssammandraget.2 
  
 Samvariationen mellan nämnda nettokostnader och nuvarande respektive alternativ modell för administrationskostnaderna redovisas nedan. 
  
 Tabell 16 Jämförelse av modeller för verksamhetsövergripande kostnader 
  
 Variabler i dagens modell 
  
 Variabler i den alternativa modellen 
  
 Invånardistans (+) 
  
 Befolkning  
 (-) 
  
 Log befolkningen  
 (-) 
  
 Invånare per kvadratkilometer  
 (-) 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med nettokostnad som oberoende variabel och konstant och respektive standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,03 
  
 0,11 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med dagens standardkostnad som beroende variabel och konstant och alternativ modells standardkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,23 
  
 I grunden baseras den alternativa modellen på samma förhållanden som den nuvarande modellen, nämligen glesbygdsförhållanden och befolkning. 
  
 Nuvarande modell har en extremt låg förklaringsgrad på 0,03. 
  
 Den alternativa modellen har också den klart lägsta förklaringsgraden av alla med 0,11. Samvariationen mellan de två modellerna är låg med ett R2 på 0,23, trots att det i grunden är samma förhållanden som kompenseras. 
  
 Om utjämningen för 2020 baserats på den alternativa modellen hade utfallet skiljt sig från det faktiska utfallet 2020. Förändringen i kronor per invånare redovisas i figuren nedan. 
  
 2Raderna 100, 120, 130, 215, 225, 261, 267 och 275 i det kommunala räkenskapssammandraget. 
  
 2023-03-28 
  
 20 (32) 
  
 998 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Figur 8 Verksamhetsövergripande kostnader: förändring i utfall 2020, kronor per invånare 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0  
 -1 
  000  
 -2 
  000 
  
 Nordmaling Arvidsjaur Ljusnarsberg Dorotea Gällivare Strömsund Nordanstig Helsingborg Botkyrka Sundsvall Kalmar Landskrona Österåker Burlöv Kävlinge Ale Staffanstorp Oskarshamn Ulricehamn Finspång Öckerö Älmhult Mullsjö Oxelösund Färgelanda Heby Osby Åmål Sävsjö Svenljunga Bollebygd Emmaboda Munkfors 
  
 Effekten per kommun varierar från ungefär  
 -1 
  300 kronor per invånare till +600 kronor per invånare. I tabellen nedan lyfts de 10 kommunerna med störst förbättring respektive störst försämring av utfallet i modellen, jämfört med dagens modell, fram. 
  
 Tabell 17 Största vinnare och förlorare på den alternativa modellen för verksamhetsövergripande kostnader, kronor per invånare 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 invånare 
  
 invånare 
  
 Eda 
  
 578 
  
 Nordmaling 
  
 -1 
  288 
  
 Munkfors 
  
 575 
  
 Hart 
  
 -1 
  288 
  
 Lessebo 
  
 574 
  
 Älvdalen 
  
 -1 
  285 
  
 Kungsör 
  
 569 
  
 Hällefors 
  
 -1 
  283 
  
 Vännäs 
  
 568 
  
 Orsa 
  
 -1 
  282 
  
 Grums 
  
 566 
  
 Greene 
  
 -1 
  280 
  
 Storfors 
  
 566 
  
 Robertsfors 
  
 -1 
  278 
  
 Vingåker 
  
 564 
  
 Vilhelmina 
  
 -1 
  272 
  
 Töreboda 
  
 562 
  
 Bräcke 
  
 -1 
  262 
  
 Mellerud 
  
 561 
  
 Arvidsjaur 
  
 -1 
  261 
  
 Det är inte helt lätt att se ett mönster i vilka kommuner som vinner eller förlorar mest på förändringen. 
  
 2023-03-28 
  
 21 (32) 
  
 999 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 4.3.9 Samtliga variabler i modellen 
  
 I detta förslag presenteras ingen kostnadsnyckel av norsk modell, men i tabellen nedan redovisas de 28 variabler som ingår i någon av de alternativa delmodellerna, och som därför skulle kunna ingå i en sådan kostnadsnyckel. 
  
 Tabell 18 Alla variabler i den alternativa kostnadsutjämningen 
  
 Typ av variabel 
  
 Variabel 
  
 Åldersfördelning 
  
 Andel invånare  
 1-5 
  år i befolkningen (+) 
  
 Andel invånare  
 6-15 
  år i befolkningen (+) 
  
 Andel invånare  
 16-19 
  år i befolkningen (+) 
  
 Befolkning, totalt eller i 
  
 Log befolkningen  
 6-15 
  år  
 (-) 
  
 åldersgrupper 
  
 Kvadraten på log befolkning  
 6-15 
  år (+) 
  
 Kvadraten på log befolkning  
 16-19 
  år (+) 
  
 Log befolkning totalt  
 (-) 
  
 Variation i befolkningen 
  
 Skattad överkapacitet  
 1-5 
  år (+) 
  
 Skattad överkapacitet  
 6-15 
  år (+) 
  
 Indikatorer för 
  
 Roten ur invånardistansen (+) 
  
 bebyggelsestruktur 
  
 Invånardistans (+) 
  
 Roten ur tätortsbefolkningen (+) 
  
 Invånare per kvadratkilometer (+) 
  
 Lokalt befolkningsunderlag  
 (-) 
  
 Skillnader i behov av olika 
  
 Behovsindex förskola (+) 
  
 verksamheter 
  
 Andel gymnasieelever på program med höga kostnader (+) 
  
 Andel vuxna utan grundskola (+) 
  
 Kommunal väg per invånare (+) 
  
 Statlig väg per invånare  
 (-) 
  
 Hanson  
 (+/-) 
  
 Sociala förhållanden 
  
 Andel  
 0-19 
  i hushåll med låg inkomst (+) 
  
 Andel i flerfamiljshus byggda  
 1965-1975 
  (+) 
  
 Andel lågutbildade födda i Sverige  
 20-40 
  år (+) 
  
 Andel  
 18-64 
  med låg inkomst (+) 
  
 Utrikes födda  
 18-64 
  år med högst 5 år sedan UT  
 (-) 
  
 Andel  
 80-89 
  år som bor ensamma (+) 
  
 Andel 90 +som bor ensamma (+) 
  
 Överdödlighet (+) 
  
 5. Utfallsjämförelser 
  
 I avsnitt 4 beskrivs var och en av de ingående delmodellerna. Det är summan av utfallet i samtliga modeller, det vill säga det vi kallar strukturkostnaden, som ligger till grund för  
 utjämningsbidrag/-avgift 
  per kommun. I detta avsnitt redovisas hur utfallet i den alternativa modellen skiljer sig jämfört med nuvarande kostnadsutjämning. 
  
 2023-03-28 
  
 22 (32) 
  
 1000 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Tabell 19 Jämförelse av dagens strukturkostnad och alternativ strukturkostnad 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med nettokostnad som oberoende variabel och konstant och respektive strukturkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 Dagens strukturkostnad 
  
 Alternativ strukturkostnad 
  
 0,62 
  
 0,78 
  
 Förklaringsgrad (R2) vid analys med dagens strukturkostnad som beroende variabel och konstant och alternativ modells strukturkostnad som oberoende variabler,  
 2018-2020 
  
 0,73 
  
 Förklaringsgraden i varje delmodell är högre i den alternativa modellen än i nuvarande, och när delmodellerna summeras till strukturkostnader och ställs mot motsvarande nettokostnader är skillnaden avsevärd. Det är dock viktigt att komma ihåg att utfallet  
 2018-2020 
  i dagens utjämning baseras på dataunderlag till och med 2016, medan den alternativa modellen skattas med data för  
 2018-2020. 
  Skillnaden i förklaringsgrad skulle med alla sannolikhet vara mindre om utfallet för den alternativa modellen hade ställts mot faktiska nettokostnader från 2022- 2024, vilket av uppenbara skäl inte varit möjligt. 
  
 Nedan beskrivs hur kostnadsutjämningens utfall skiljer sig åt mellan den här utvecklade alternativa modellen och nuvarande modell. Effekterna redovisas först per kommun, därefter per kommungrupp och slutligen per län. 
  
 5.1 Utfall per kommun 
  
 I diagrammet nedan visas förändring i utfall i kronor per invånare för var och en av landets kommuner, 2020. 
  
 2023-03-28 
  
 23 (32) 
  
 1001 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Figur 9 Förändring i utfall i kostnadsutjämningen per kommun 2020, kronor per invånare 
  
 14000 
  
 12000 
  
 10000 
  
 8000 
  
 6000 
  
 4000 
  
 2000 
  
 0  
 -2 
  000  
 -4 
  000  
 -6 
  000 
  
 Täby Upplands Väsby Lomma Vallentuna Härryda Trosa Svedala Halmstad Perstorp Habo Bollebygd Hällefors Strömstad Mariestad Sävsjö Hallstahammar Mullsjö Alvesta Vaggeryd Flen Värnamo Vindeln Sala Östersund Tidaholm Vimmerby Fagersta Ljusnarsberg Skellefteå Överkalix Älvsbyn Åsele Arjeplog 
  
 För 57 kommuner skulle utfallet försämras, medan det skulle förbättras för 233 kommuner. I tabellen nedan listas de 10 kommuner som vinner mest på förändringen, och de 10 kommuner som förlorar mest. 
  
 Tabell 20 Största vinnare och förlorare på den alternativa modellen 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring i kronor per 
  
 invånare 
  
 invånare 
  
 Jokkmokk 
  
 11 777 
  
 Täby 
  
 -4 
  597 
  
 Arjeplog 
  
 10 925 
  
 Järfälla 
  
 -4 
  304 
  
 Gällivare 
  
 8 712 
  
 Sollentuna 
  
 -4 
  139 
  
 Kiruna 
  
 8 557 
  
 Stockholm 
  
 -4 
  061 
  
 Sorsele 
  
 8 239 
  
 Solna 
  
 -4 
  028 
  
 Älvdalen 
  
 7 056 
  
 Ekerö 
  
 -3 
  885 
  
 Vilhelmina 
  
 6 983 
  
 Nacka 
  
 -3 
  799 
  
 Arvidsjaur 
  
 6 971 
  
 Danderyd 
  
 -3 
  752 
  
 Dorotea 
  
 6 817 
  
 Lidingö 
  
 -3 
  668 
  
 Härjedalen 
  
 6 606 
  
 Upplands Väsby 
  
 -3 
  574 
  
 Det geografiska mönstret är mycket tydligt, med samtliga 10 vinnarkommuner i norra Sverige medan förlorarkommunerna alla ligger i Stockholms län. Utfallsskillnaderna i kronor per invånare är mycket stora. I diagrammet nedan har utfallsskillnaden räknas om till nödvändig förändring i skattesats, för bibehållet ekonomiskt resultat, med hjälp av respektive kommuns skattekraft. 
  
 2023-03-28 
  
 24 (32) 
  
 1002 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Figur 10 Förändring i utfall i kostnadsutjämningen per kommun 2020, i nödvändig skattesatsförändring 
  
 2,00 
  
 1,00 
  
 0,00  
 -1,00 
  
 -2,00 
  
 -3,00 
  
 -4,00 
  
 -5,00 
  
 -6,00 
  
 Järfälla Botkyrka Danderyd Älmhult Burlöv Nykvarn Svedala Halmstad Alingsås Laholm Markaryd Ulricehamn Örkelljunga Lidköping Gävle Uppvidinge Götene Tomelilla Karlsborg Östhammar Vara Flen Vindeln Lindesberg Mora Kalix Ragunda Storfors Pajala Ovanåker Storuman Åsele Arjeplog 
  
 Nedan listas de 10 kommuner som kan sänka respektive måste höja skatten mest, om den alternativa kostnadsutjämningen skulle genomföras. 
  
 Tabell 21 Största vinnare och förlorare på den alternativa modellen, skattesats 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förändring i skatt, 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring i skatt, 
  
 procentenheter 
  
 procentenheter 
  
 Jokkmokk 
  
 -5,46 
  
 Järfälla 
  
 1,83 
  
 Arjeplog 
  
 -5,19 
  
 Upplands Väsby 
  
 1,53 
  
 Sorsele 
  
 -4,19 
  
 Huddinge 
  
 1,46 
  
 Älvdalen 
  
 -3,75 
  
 Täby 
  
 1,42 
  
 Vilhelmina 
  
 -3,75 
  
 Sollentuna 
  
 1,41 
  
 Dorotea 
  
 -3,56 
  
 Stockholm 
  
 1,37 
  
 Härjedalen 
  
 -3,38 
  
 Upplands-Bro 
  
 1,37 
  
 Gällivare 
  
 -3,32 
  
 Solna 
  
 1,36 
  
 Kiruna 
  
 -3,31 
  
 Ekerö 
  
 1,35 
  
 Arvidsjaur 
  
 -3,30 
  
 Botkyrka 
  
 1,31 
  
 Vinnare och förlorare räknat i nödvändig skattesatsförändring är ungefär desamma som då utfallet redovisas i kronor per invånare. 
  
 I diagrammet nedan redovisas för varje kommun dagens skattesats (kommun plus region) och möjlig skattesats med den alternativa kostnadsutjämningen. 
  
 2023-03-28 
  
 25 (32) 
  
 1003 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Figur 11 Jämförelse av dagens skatt med möjlig skatt med ny kostnadsutjämning 
  
 36 
  
 35 
  
 34 
  
 33 
  
 32 
  
 31 
  
 30 
  
 29 
  
 28 
  
 27 
  
 Österåker Nacka Värmdö Åstorp Linköping Huddinge Lerum Halmstad Göteborg Lidköping Örebro 
  
 Tranemo Hjo Hallsberg Säffle Markaryd Östhammar Leksand 
  
 Karlskoga Kristinehamn Falun Vetlanda Trollhättan Krokom Lysekil Gnosjö Mörbylånga Ödeshög Berg Bengtsfors Ånge Arjeplog Munkedal 
  
 Skattesats 
  
 SkattesatsNy 
  
 Linjär (SkattesatsNy) 
  
 Kommuner som idag har låg skattesats skulle typiskt sett behöva höja sin skatt, medan dagens högskattekommuner skulle kunna sänka sin skatt. Som den linjära trenden för den nya skattesatsen (skattesats justerad för alternativ kostnadsutjämning) visar kvarstår dock en viss skillnad i skattenivå även efter justeringen av utjämningen. Dagens högskattekommuner skulle alltså i genomsnitt ha något högre skatt även efter en förändring, medan dagens lågskattekommuner fortfarande, i genomsnitt, skulle ha relativt låg skatt. 
  
 5.2 Utfall per kommungrupp 
  
 För att se systematiska effekter av en förändring redovisas i diagrammet nedan genomsnittlig effekt per kommungrupp, i kronor per invånare. 
  
 2023-03-28 
  
 26 (32) 
  
 1004 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Figur 12 Förändring i utfall per kommungrupp 2020, kronor per invånare, ovägt medel 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0 
  
 -1 
  000  
 -2 
  000  
 -3 
  000 
  
 På kommungruppsnivå (kommungrupper enligt SKR:s indelning till och med 2022) är skillnaden tydlig på det sättet att storstäderna och pendlingskommunerna nära storstäderna skulle förlora på en omläggning till den nya metoden, medan utfallet för övriga kommungrupper är positivt. 
  
 I nedanstående diagram redovisas istället skattesats per kommungrupp, för och efter en förändring av kostnadsutjämningen. 
  
 2023-03-28 
  
 27 (32) 
  
 1005 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Figur 13 Dagens skattesats och möjlig skattesats med ny utjämning, ovägt medel per kommungrupp 
  
 35 
  
 34,1 
  
 34 
  
 34 
  
 3332,6 
  
 32 
  
 31,6 
  
 31,5 
  
 32 
  
 31 
  
 31 
  
 30 
  
 Dagens skattesats 
  
 Ny skattesats 
  
 Det är tydligt att skattesatserna skulle kunna bli mer lika i de olika kommungrupperna än vad de är idag, med mer än en halvering av skillnaden mellan högst och lägst skatt per kommungrupp 
  
 5.3 Utfall per län 
  
 Som i föregående avsnitt redovisas utfallseffekten i kronor per invånare per län för 2020 i diagrammet nedan. 
  
 2023-03-28 
  
 28 (32) 
  
 1006 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Figur 14 Förändring i utfall per län 2020, kronor per invånare, ovägt medel 
  
 7000 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0  
 -1 
  000  
 -2 
  000  
 -3 
  000  
 -4 
  000 
  
 Jämförelsen per län visar att det endast är kommunerna i Stockholms län som i genomsnitt skulle förlora på den alternativa modellen. 
  
 Nedan redovisas genomsnittlig skattesats per län idag, och vad som skulle vara möjligt med en ny kostnadsutjämning. 
  
 Figur 15 Dagens skattesats och möjlig skattesats med ny utjämning, ovägt medel per län 
  
 35 
  
 34,7 
  
 34 
  
 33 
  
 33,0 
  
 32 
  
 31,2 
  
 31,4 
  
 31 
  
 30 
  
 29 
  
  Dagens skattesats  
  Ny skattesats 
  
 2023-03-28 
  
 29 (32) 
  
 1007 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Även på länsnivå skulle den alternativa kostnadsutjämningen möjliggöra en dryg halvering av skillnad i skattesats. 
  
 6. Strukturbidraget kan tas bort 
  
 Ovan redovisas effekterna av att ersätta dagens kostnadsutjämning mot en kostnadsutjämning baserad på regressionsanalyser. Många av de kommuner som får de största positiva effekterna av en sådan förändring är kommuner i norra Sverige som idag får strukturbidrag. 
  
 Strukturbidrag är bidrag som kompenserar för det intäktsbortfall som uppstod då vissa komponenter i kostnadsutjämningen tidigar lyfts ut ur systemet. Det var faktorer som man idag bedömer inte bör ingå i kostnadsutjämningen. 
  
 En möjlighet som öppnar sig med så pass stora omfördelande effekter som den alternativa kostnadsutjämningen får jämfört med dagens utjämning, är att samtidigt som den införs passa på att ta bort strukturbidraget helt ur utjämningen. Figuren nedan visar den totala effekten en sådan förändring skulle få jämfört med dagens system. I diagrammet har kommunerna sorterats på sammantagen förändring av den alternativa kostnadsutjämningen och ett borttaget strukturbidrag. 
  
 Figur 16 Förändring i utfall med alternativ kostnadsutjämning och borttaget strukturbidrag 2020, kr/invånare 
  
 10000 
  
 8000 
  
 6000 
  
 4000 
  
 2000 
  
 0  
 -2 
  000  
 -4 
  000  
 -6 
  000 
  
 Täby Upplands Väsby Botkyrka Värmdö Lund Nykvarn Knivsta Oxelösund Höör Strömstad Norrköping Ystad Trollhättan Bräcke Bromölla Sävsjö Gislaved Finspång Vindeln Forshaga Kil Hylte Mellerud Falköping Nordmaling Tingsryd Sundsvall Hudiksvall Åre Kiruna Sollefteå Hofors Jokkmokk 
  
 Förändring i utfall om strukturbidraget tas bort 
  
 Strukturbidrag 
  
 2023-03-28 
  
 30 (32) 
  
 1008 
  
 SOU 2024:50 
  
 Bilaga 7 
  
 Mclaughlin 
  
 Som framgår av figuren påverkas inte kommunerna med störst negativ förändring jämfört med tidigare jämförelse, eftersom de idag inte får något strukturbidrag. Men den största positiva förändringen minskar nu från knappt 12 000 kronor per invånare då bara kostnadsutjämningen förändras, till cirka 8 500 kronor per invånare då man samtidigt tar bort strukturbidraget. 
  
 I tabellen nedan visas de 10 kommuner som får störst positiv förändring om även strukturbidraget tas bort, och de 10 kommuner som får störst negativ förändring. 
  
 Vinnarkommuner 
  
 Förlorarkommuner 
  
 Förändring 
  
 Struktur- 
  
 Om 
  
 Förändring 
  
 Struktur- 
  
 Om 
  
 strukturbidrag 
  
 strukturbidrag 
  
 kostn. Utj. 
  
 bidrag 
  
 tas bort 
  
 kostn. Utj. 
  
 bidrag 
  
 tas bort 
  
 Arjeplog 
  
 10 925 
  
 2 348 
  
 8 577 
  
 Täby 
  
 -4 
  597 
  
 0 
  
 -4 
  597 
  
 Jokkmokk 
  
 11 777 
  
 4 364 
  
 7 413 
  
 Järfälla 
  
 -4 
  304 
  
 0 
  
 -4 
  304 
  
 Sorsele 
  
 8 239 
  
 2 236 
  
 6 003 
  
 Sollentuna 
  
 -4 
  139 
  
 0 
  
 -4 
  139 
  
 Älvdalen 
  
 7 056 
  
 2 161 
  
 4 895 
  
 Stockholm 
  
 -4 
  061 
  
 0 
  
 -4 
  061 
  
 Orsa 
  
 5 148 
  
 392 
  
 4 756 
  
 Solna 
  
 -4 
  028 
  
 0 
  
 -4 
  028 
  
 Ljusdal 
  
 5 179 
  
 462 
  
 4 717 
  
 Ekerö 
  
 -3 
  885 
  
 0 
  
 -3 
  885 
  
 Dorotea 
  
 6 817 
  
 2 165 
  
 4 652 
  
 Nacka 
  
 -3 
  799 
  
 0 
  
 -3 
  799 
  
 Vilhelmina 
  
 6 983 
  
 2 382 
  
 4 601 
  
 Danderyd 
  
 -3 
  752 
  
 0 
  
 -3 
  752 
  
 Härjedalen 
  
 6 606 
  
 2 104 
  
 4 502 
  
 Lidingö 
  
 -3 
  668 
  
 0 
  
 -3 
  668 
  
 Upplands 
  
 Arvidsjaur 
  
 6 971 
  
 2 484 
  
 4 487 
  
 Väsby 
  
 -3 
  574 
  
 0 
  
 -3 
  574 
  
 Det övegripande mönstret är detsamma som tidigare, det vill säga omfördelning från Stockholmskommuner till kommuner i mellersta och norra Sverige, men spannet är alltså nu betydligt mindre. 
  
 7. För- och nackdelar med ny kostnadsutjämning 
  
 Det finns både för- och nackdelar med en omläggning i den riktning som prövats i denna analys. 
  
 Transparens 
  
 En aspekt av transperens är själva omfattningen av systemet. Vid en förändring från över 100 variabler till knappt 30 blir systemet mer överskådligt, och på det sättet lättare att ta till sig. 
  
 Samtidigt är regressionsanalys en metod som är teknisk till sin natur, och som innehåller sina metodmässiga fallgropar. Ofta är resultaten av analyserna intuitivt lätta att ta till sig, men undantag förekommer. Samtidigt måste sägas att även nuvarande system redan innehåller regressionsbaserade modeller, och också har andra komponenter som kräver en hel del tankearbete för att sätta sig in i och förstå. 
  
 2023-03-28 
  
 31 (32) 
  
 1009 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2024:50 
  
 Mclaughlin 
  
 Träffsäkerhet 
  
 I detta avsnitt har kostnadsutjämningens träffsäkerhet bedömts med hjälp av det statistiska måttet förklaringsgrad (R2), då beräknad standardkostnad ställts mot faktisk nettokostnad för motsvarande verksamhet. I samtliga modeller är den alternativa modellen mer träffsäker, det vill säga förklaringsgraden är högre. I många fall är skillnaden anmärkningsvärd. Jämförelsen är inte riktigt rättvis eftersom den alternativa modellen utvärderats för samma period som har använts som underlag för beräkningen av utjämningen, medan dagens kostnadsutjämning bygger på en kombination av aktuella data och skattningar som har gjorts på data som dateras flera år före den undersökta perioden. 
  
 Skillnaderna i träffsäkerhet är dock så pass stora, till den alternativa metodens fördel, att bedömningen är att den alternativa metoden skulle ge en bättre träffsäkerhet än dagens metod även på några års sikt. Helt säkert går frågan tyvärr inte att besvara förrän om några år, eller om dataunderlag togs fram för flera år bakåt i tiden. 
  
 Baserat på underliggande strukturella faktorer 
  
 En viktig målsättning är att kostnadsutjämningens utfall inte ska styras av faktorer som är påverkbara. En kommun ska inte kunna optimera sitt utfall genom ett viss agerande. Till exempel ska ineffektivitet eller ambitionsnivå inte kompenseras med ett högre utfall i kostnadsutjämningen. 
  
 Den alternativa metoden baseras i lika hög grad som dagens kostnadsutjämning på strukturella, opåverkbara faktorer. Samtidigt går det inte att utesluta att effektivitet och ambitionsnivå samvarierar med vissa strukturella faktorer. Det kan exempelvis vara så att landsbygdskommuner och kommuner i norra Sverige i genomsnitt har lägre effektivitet och/eller högre ambitionsnivå än kommuner i storstadsområdena. Men landsbygdskommuner och kommuner i norra Sverige har generellt sett hög skattesats, vilket är nödvändigt för att finansiera verksamheten. Det finns alltså incitament även för dem att vara så effektiva de bara kan. Om den relativt stora omfördelning till fördel för landsbygd och norra Sverige som den alternativa modellen skulle innebära i huvudsak vore betingad av låg effektivitet och hög ambitionsnivå, skulle det antyda en anmärkningsvärd okänslighet för skattebörda idag. Det är därför rimligt att tänka sig att det höga kostnadsläget hos vinnarna på den alternativa ansatsen i hög utsträckning beror på opåverkbara faktorer. Om det stämmer är de kraftigt underkompenserade för sina förutsättningar i dagens kostnadsutjämning. 
  
 2023-03-28 
  
 32 (32) 
  
 1010 
  
 Statens offentliga utredningar 2024 
  
 Kronologisk förteckning 
  
 1.Ett starkare skydd för offentlig- anställda mot våld, hot och trakasserier. Ju. 
  
 2.Ett samordnat vaccinationsarbete 
  
 – för effektivare hantering av kom- mande vacciner. Del 1 och 2. S. 
  
 3.Ett starkt judiskt liv för framtida generationer. Nationell strategi för att stärka judiskt liv i Sverige  
 2025–2034. 
  Ku. 
  
 4.Inskränkningarna i upphovsrätten. Ju. 
  
 5.Förbättrad ordning och säkerhet vid förvar. Ju. 
  
 6.Steg mot stärkt kapacitet. Fi. 
  
 7.Ett säkrare och mer tillgängligt fastighetsregister. Ju. 
  
 8.Livsmedelsberedskap för en ny tid. LI. 
  
 9.Utvecklat samarbete för verksamhets­ förlagd utbildning – långsiktiga åtgär- der för sjuksköterskeprogrammen. U. 
  
 10.Preskription av avlägsnandebeslut och vissa frågor om återreseförbud. Ju. 
  
 11.Rätt frågor på regeringens bord – 
  
 en ändamålsenlig regeringsprövning på miljöområdet. KN. 
  
 12.Mål och mening med integration. A. 
  
 13.En effektivare kontaktförbuds- lagstiftning – ett utökat skydd för utsatta personer. Ju. 
  
 14.Arbetslivskriminalitet – myndighets- samverkan, en gemensam tipsfunktion, lärdomar från Belgien och gränsöver- skridande arbete. A. 
  
 15.Nya regler för arbetskraftsinvandring m.m. Ju. 
  
 16.Växla yrke som vuxen – en reformerad vuxenutbildning och en ny yrkesskola för vuxna. U. 
  
 17.Skolor mot brott. U. 
  
 18.Nya regler om cybersäkerhet. Fö. 
  
 19.En ny beredskapssektor 
  
 –för ökad försörjningsberedskap. KN. 
  
 20.Maskinellt värde för vissa industribygg- nader – ett undantag från fastighets- skatt. Fi. 
  
 21.Ett inkluderande jämställdhets- politiskt delmål mot våld. A. 
  
 22.En ny organisation för förvaltning av  
 EU-medel. 
  Fi. 
  
 23.En trygg uppväxt utan nikotin, alkohol och lustgas. S. 
  
 24.Ett effektivt straffrättsligt skydd för statliga stöd till företag. Fi. 
  
 25.En mer effektiv tillsyn över socialtjänsten. S. 
  
 26.En utvärdering av förändringar i sjukförsäkringens regelverk under 2021 och 2022. S. 
  
 27.Kamerabevakning i offentlig verksamhet – lättnader och utökade möjligheter. Ju. 
  
 28.Offentlighetsprincipen eller  
 insyns-lag. 
  Allmänhetens insyn i enskilda aktörer inom skolväsendet. U. 
  
 29.Goda möjligheter till ökat välstånd. Fi. 
  
 30.En statlig ordning med brottsförebyggande åtgärder för barn och unga. S. 
  
 31.En ändamålsenlig vapenlagstiftning. Del 1 och 2. Ju. 
  
 32.Åtgärder mot mervärdesskatte- bedrägerier. Fi. 
  
 33.Delad hälsodata – dubbel nytta. Regler för ökad interoperabilitet i hälso- och sjukvården. S. 
  
 34.Ansvar och oberoende 
  
 –public service i oroliga tider. Ku. 
  
 35.En framtid för alm och ask 
  
 –förädling, forskning och finansiering­. LI. 
  
 36.Förenkla och förbättra! Fi. 
  
 37.Förbättrade ränteavdragsregler för företag. Fi. 
  
 38.Digitala fastighetsköp  Förköpsrätt vid fastighetstransaktioner. LI. 
  
 39.Skärpta regler om ungdomsövervak- ning och straffreduktion för unga. Ju. 
  
 40.Genomförande av lönetransparensdirektivet. A. 
  
 41.Styrkraft för lyckad integration. A. 
  
 42.Bildning, utbildning och delaktighet 
  
 –folkbildningspolitik i en ny tid. U. 
  
 43.Staten och kommunsektorn 
  
 –samverkan, självstyrelse, styrning. Fi. 
  
 44.Stärkt kontroll av fusk i livsmedels- kedjan. LI. 
  
 45.Kompletterande bestämmelser till EU:s reviderade förordning om elektronisk identifiering. Fi. 
  
 46.Ny lag om internationella sanktioner. Genomförande av EU:s sanktions- direktiv. UD. 
  
 47.Digital myndighetspost. Fi. 
  
 48.Ett ändamålsenligt samhällsskydd. Vissa reformer av straff- och straffverkställighetslagstiftningen. Volym 1 och 2. Ju. 
  
 49.Arbetslöshetsförsäkringen vid störning, kris eller krig. A. 
  
 50.Nätt och jämnt. Likvärdighet och effektivitet i kommunsektorn. Del 1 och 2. Fi. 
  
 Statens offentliga utredningar 2024 
  
 Systematisk förteckning 
  
 Arbetsmarknadsdepartementet 
  
 Mål och mening med integration. [12] 
  
 Arbetslivskriminalitet – myndighets- samverkan, en gemensam tipsfunktion, lärdomar från Belgien och gränsöver- skridande arbete. [14] 
  
 Ett inkluderande jämställdhetspolitiskt delmål mot våld. [21] 
  
 Genomförande av lönetransparensdirektivet. [40] 
  
 Styrkraft för lyckad integration. [41] 
  
 Arbetslöshetsförsäkringen vid störning, kris eller krig. [49] 
  
 Finansdepartementet 
  
 Steg mot stärkt kapacitet. [6] 
  
 Maskinellt värde för vissa industribyggna- der – ett undantag från fastighetsskatt. [20] 
  
 En ny organisation för förvaltning av  
 EU-medel 
  [22] 
  
 Ett effektivt straffrättsligt skydd för statliga stöd till företag. [24] 
  
 Goda möjligheter till ökat välstånd. [29] 
  
 Åtgärder mot mervärdesskatte- bedrägerier. [32] 
  
 Förenkla och förbättra! [36] 
  
 Förbättrade ränteavdragsregler för företag. [37] 
  
 Staten och kommunsektorn – samverkan, självstyrelse, styrning. [43] 
  
 Kompletterande bestämmelser till EU:s reviderade förordning om elektronisk identifiering. [45] 
  
 Digital myndighetspost. [47] 
  
 Nätt och jämnt. Likvärdighet och effektivitet i kommunsektorn. Del 1 och 2.[50] 
  
 Försvarsdepartementet 
  
 Nya regler om cybersäkerhet. [18] 
  
 Justitiedepartementet 
  
 Ett starkare skydd för offentliganställda mot våld, hot och trakasserier. [1] 
  
 Inskränkningarna i upphovsrätten. [4] 
  
 Förbättrad ordning och säkerhet vid förvar. [5] 
  
 Ett säkrare och mer tillgängligt fastighetsregister. [7] 
  
 Preskription av avlägsnandebeslut och vissa frågor om återreseförbud. [10] 
  
 En effektivare kontaktförbuds- lagstiftning – ett utökat skydd för utsatta personer. [13] 
  
 Nya regler för arbetskraftsinvandring m.m. [15] 
  
 Kamerabevakning i offentlig verksamhet – lättnader och utökade möjligheter. [27] 
  
 En ändamålsenlig vapenlagstiftning. Del 1 och 2. [31] 
  
 Skärpta regler om ungdomsövervakning och straffreduktion för unga. [39] 
  
 Ett ändamålsenligt samhällsskydd. Vissa reformer av straff- och straffverkställighetslagstiftningen. Volym 1 och 2. [48] 
  
 Klimat- och näringslivsdepartementet 
  
 Rätt frågor på regeringens bord – en ändamålsenlig regeringsprövning på miljöområdet. [11] 
  
 En ny beredskapssektor 
  
 – för ökad försörjningsberedskap. [19] 
  
 Kulturdepartementet 
  
 Ett starkt judiskt liv för framtida generationer. Nationell strategi för att stärka judiskt liv i Sverige  
 2025–2034. 
  [3] 
  
 Ansvar och oberoende 
  
 – public service i oroliga tider. [34] 
  
 Landsbygds- och infrastrukturdepartementet 
  
 Livsmedelsberedskap för en ny tid. [8] En framtid för alm och ask 
  
 –förädling, forskning och ­finansiering. [35] 
  
 Digitala fastighetsköp  Förköpsrätt vid fastighetstransaktioner. [38] 
  
 Stärkt kontroll av fusk i livsmedelskedjan. [44]. 
  
 Socialdepartementet 
  
 Ett samordnat vaccinationsarbete – för effektivare hantering av kommande vacciner. Del 1 och 2. [2] 
  
 En trygg uppväxt utan 
  
 nikotin, alkohol och lustgas. [23] 
  
 En mer effektiv tillsyn över socialtjänsten. [25] 
  
 En utvärdering av förändringar i sjukför- säkringens regelverk under 2021 och 2022. [26] 
  
 En statlig ordning med brottsförebyggande åtgärder för barn och unga. [30] 
  
 Delad hälsodata – dubbel nytta. Regler för ökad interoperabilitet i hälso- och sjukvården. [33] 
  
 Utbildningsdepartementet 
  
 Utvecklat samarbete för verksamhets- förlagd utbildning – långsiktiga åtgärder för sjuksköterskeprogrammen. [9] 
  
 Växla yrke som vuxen – en reformerad vuxenutbildning och en ny yrkesskola för vuxna. [16] 
  
 Skolor mot brott. [17] 
  
 Offentlighetsprincipen eller insynslag. Allmänhetens insyn i enskilda aktörer inom skolväsendet. [28] 
  
 Bildning, utbildning och delaktighet 
  
 – folkbildningspolitik i en ny tid. [42] 
  
 Utrikesdepartementet 
  
 Ny lag om internationella sanktioner. Genomförande av EU:s sanktions- direktiv. [46]