Tillväxt och värdeskapande 
 Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring 
 Delbetänkande av Konkurrenskraftsutredningen 
 Stockholm 2014 
 SOU 2014:38 
 SOU och Ds kan köpas från Stephens kundtjänst. Beställningsadress: Fritzes kundtjänst, 106 47 Stockholm Ordertelefon:  
 08-598 191 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se fritzes.se 
 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Stephens Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Svara på remiss – hur och varför. 
 Statsrådsberedningen, SB PM 2003:3 (reviderad  
 2009-05-02) 
  
 En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. 
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet. 
 Omslag: Hill. 
 Tryck: Hill, Stockholm 2014. 
 ISBN  
 978-91-38-24126-4 
  
 ISSN  
  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Landsbygdsdepartementet 
 Regeringen beslutade den 21 februari 2013 att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över konkurrenskraften för svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Som särskild utredare förord- nades den 5 juli 2013 Perry. 
 Genom tilläggsdirektiv beslutade den 7 november 2013 för- längdes utredningstiden till den 1 mars 2015. Ett delbetänkande ska redovisas senast den 1 juni 2014. 
 Experter i utredningen är Sanchez, Sveriges Lantbruks- universitet, Hammond, Rodriguez, Mccarty, Hushållnings- sällskapet, Weber, Miljödepartementet, Nichols, Tillväxtanalys,  
 Underwood, LRF, Smith, Natur- vårdsverket, Perez, Finansdepartementet, Jarvis, Raymond, Robertson, Jord- bruksverket, Cortez, Växa Sverige AB, Fitzpatrick, Livsmedelsföretagen, White, Kungliga Skogs- och Lant- bruksakademien samt Clark, Vinnova. 
 Utredningens sekreterare är Johnson (huvudsekre- terare), Hall och Palmer. 
 Utredningen, som har antagit namnet Konkurrenskraftsutred- ningen, överlämnar här sitt delbetänkande  
 Tillväxt och värde- skapande – Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring 
  
 (SOU 2014:38). 
 Särskilt yttrande har lämnats av Hammond och  
 Underwood och av White. 
 Stockholm i juni 2014 
 Perry 
 Hamilton 
 Hall 
 Palmer 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 1 
  
 Uppdrag och utgångspunkter....................................... 
  
 15 
  
 1.1 
  
 Direktiven................................................................................. 
  
 15 
  
 1.2 
  
 Utgångspunkter och avgränsning ........................................... 
  
 16 
  
 1.3 
  
 Utredningens arbete ................................................................ 
  
 16 
  
 1.4 
  
 Delbetänkandets innehåll ........................................................ 
  
 17 
  
 2 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen ................................ 
  
 19 
  
 2.1 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen .......................................... 
  
 19 
  
 2.1.1 
  
 Regionala förutsättningar............................................. 
  
 20 
  
 2.2 
  
 Konkurrenskraft ...................................................................... 
  
 25 
  
 2.2.1 
  
 Produktionsvärde och produktionsvolymer............... 
  
 25 
  
 2.2.2 
  
 Import och export ........................................................ 
  
 28 
  
 2.2.3 
  
 Produktivitet................................................................. 
  
 30 
  
 2.2.4 
  
 Lönsamhet..................................................................... 
  
 32 
  
 2.3 
  
 Företagande inom jordbruk och trädgård .............................. 
  
 35 
  
 3 
  
 Förädling och marknad ............................................... 
  
 37 
  
 3.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 37 
  
 3.2 
  
 Livsmedels- och förädlingsindustri......................................... 
  
 37 
  
 3.3 
  
 Dagligvaruhandel ..................................................................... 
  
 39 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2014:38 
  
 3.4 
  
 Konsumtion av livsmedel......................................................... 
  
 40 
  
 3.5 
  
 Konkurrens i livsmedelskedjan................................................ 
  
 40 
  
 4 
  
 Villkor och regler ........................................................ 
  
 43 
  
 4.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 43 
  
 4.2 
  
 Lagstiftning och regelverk ....................................................... 
  
 43 
  
 4.2.2 
  
 Miljöfrågor..................................................................... 
  
 44 
  
 4.2.3 
  
 Djurskydd...................................................................... 
  
 46 
  
 4.2.4 Livsmedel, foder och smittskydd................................. 
  
 47 
  
 4.2.5 
  
 Konsekvensanalyser och regelförenkling .................... 
  
 47 
  
 4.2.6 
  
 Branschens egna regler.................................................. 
  
 48 
  
 4.2.7 Jämförelser av villkor och regler .................................. 
  
 48 
  
 4.3 
  
 Ekonomiska stöd...................................................................... 
  
 50 
  
 5 
  
 Kunskap, forskning och innovation ............................... 
  
 51 
  
 5.1 
  
 Utbildningar inom jordbruk och trädgård.............................. 
  
 51 
  
 5.2 
  
 Forskning – grundläggande förhållanden ............................... 
  
 53 
  
 5.3 
  
 Kunskapsförmedling ................................................................ 
  
 54 
  
 5.4 
  
 Pågående kartläggningar och uppdrag .................................... 
  
 55 
  
 5.4.1 Kartläggning av kunskaps- och 
  
 innovationssystemet ..................................................... 
  
 55 
  
 5.4.2 
  
 KSLA:s kartläggning..................................................... 
  
 57 
  
 6 
  
 Framtidsscenarier ....................................................... 
  
 59 
  
 6.1 
  
 Globala omvärldsfaktorer ........................................................ 
  
 59 
  
 6.2 
  
 Framtidsscenario för år 2030................................................... 
  
 61 
  
 6.2.1 
  
 Grundläggande antaganden .......................................... 
  
 61 
  
 6.2.2 
  
 Modellberäkning för jordbruksproduktionen............. 
  
 62 
  
 6.2.3 
  
 Konsekvensanalys av huvudscenariot .......................... 
  
 65 
  
 6.3 
  
 Alternativa scenarier................................................................. 
  
 68 
  
 6 
  
 SOU 2014:38 
  
 Innehåll 
  
 7 
  
 Strategi och prioriteringar ........................................... 
  
 71 
  
 7.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 71 
  
 7.2 
  
 Utgångsläget i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring........... 
  
 71 
  
 7.3 
  
 Framtiden – möjligheter och utmaningar............................... 
  
 73 
  
 7.4 
  
 En strategi för tillväxt och värdeskapande ............................. 
  
 74 
  
 7.5 
  
 Genomförande, ansvar och roller ........................................... 
  
 78 
  
 7.6 
  
 Fortsatt utredningsarbete........................................................ 
  
 78 
  
 Särskilda yttranden ............................................................ 
  
 79 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 Kommittédirektiv 2013:20................................................. 
  
 83 
  
 Bilaga 2 Tilläggsdirektiv 2013:97..................................................... 
  
 91 
  
 7 
 Sammanfattning 
 En strategi för tillväxt och värdeskapande 
 Svenskt jordbruk, trädgårdsnäring och livsmedelsproduktion är en näring med stor betydelse för sysselsättning och tillväxt i Sverige. Sammantaget svarar näringen för över 240 000 arbetstillfällen. En aktiv produktion är också en viktig del i förvaltningen av landets naturresurser och en förutsättning för att nå flera miljökvalitets- mål. Den levererar också viktiga ekosystemtjänster. 
 Den globala livsmedelsförsörjningen är en av de största ut- maningarna i ett framtidsperspektiv. Svensk produktion har styrke- faktorer i företagens kompetens och kunnande, ett högt miljömed- vetande och en ansvarsfull djurhållning samt goda resurser i mark och rent vatten. Hög spårbarhet i livsmedelskedjan och låg anti- biotikaanvändning är faktorer som kan få ökande betydelse. Ett förändrat klimat kan innebära fördelar för livsmedelsproduktionen i Sverige. 
 Samtidigt finns svagheter i produktionen. Flera sektorer har tappat i konkurrenskraft och lönsamhet. Problemen finns framför allt i animalieproduktionen i landets skogs- och mellanbygder där omvandlingstakten i jordbruket varit lägre. Det regelverk som omger företagen kan också innebära hinder för företagens utveck- ling och påverka konkurrenskraften. De tydliga regionala skill- naderna i förutsättningar för en effektiv och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring avspeglas i det huvudscenario som tagits fram i utredningen. 
 Den internationella konkurrensen kan antas öka i framtiden. Många länder i världen har förutsättningar att öka sin produktion och flera länder satsar offensivt på ökad livsmedelsproduktion, export samt på forskning, utveckling och innovation. Sammantaget innebär detta att det finns behov av en samlad strategi för tillväxt, 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:38 
  
 konkurrenskraft och värdeskapande i det svenska jordbruket och trädgårdsnäringen och i livsmedelsindustrin. 
 Fokusområden och prioriteringar 
 Strategi och åtgärder behöver inriktas på de fokusområden som beskrivs i följande figur. 
  
 Villkor och 
  
 Produktion 
  
 och 
  
 regler 
  
 företagande 
  
 Ökad produktion 
  
 Forskning 
  
 Mer 
  
 och 
  
 marknad 
  
 innovation 
  
 Produktion och företagande 
 En konkurrenskraftig näring med ökad produktion och tillväxt förutsätter starka och lönsamma företag. Den ökade internationella konkurrensen ställer krav på företagens fortsatta anpassning och effektivisering men också på utvecklad företagsledning. En fortsatt strukturutveckling kan vara nödvändig för att uppnå en kon- kurrenskraftig produktion. 
 Prioriteringar: 
  
 Företagen och näringen har ansvaret för att säkerställa hög effektivitet och kostnadsmedvetande i produktionens alla led och en långsiktigt konkurrenskraftig företagsstruktur. 
  
 10 
  
 SOU 2014:38 
  
 Sammanfattning 
  
 Företagsledning, entreprenörskap och attityder till affärsmässigt företagande behöver utvecklas. Rådgivningen och andra organ knutna till näringen bör kunna stödja företagen i detta arbete. 
  
 Nya drifts- och företagsformer behöver utvecklas inom lant- bruket som stöder investeringar, förbättrar kapitalförsörjning och skapar förutsättningar för långsiktigt starka företag inom sektorn. 
  
 Hinder för en utveckling av produktionen i områden med sämre naturgivna förutsättningar för jordbruk och trädgårdsnäring behöver belysas. 
  
 Mer marknad 
 Jordbruks- och trädgårdsnäring samt livsmedelsförädling agerar på en global marknad med ökad konkurrens. Det ställer krav på en ökad marknadsorientering, innovation och effektivitet i hela värde- kedjan i produktionen. 
 Prioriteringar: 
  
 Företag och producenter behöver utveckla tydliga marknads- strategier för olika produkter, kunder och marknadssegment och därigenom bygga starkare relationer i hela livsmedelskedjan. 
  
 Ökad konkurrens inom livsmedelshandeln innebär krav på ständig produktutveckling och innovation hos producenterna. 
  
 Svenska livsmedel måste ha tydliga mervärden också i smak och kvalitet för att kunna konkurrera på en marknad med alltmer kvalitetsmedvetna konsumenter. 
  
 Etablerade nätverk bör utgöra basen för att främja svenska livs- medel i offentlig konsumtion, restaurang och i besöksnäring. Behovet av särskilda främjandeinsatser för ökad export utöver pågående insatser behöver belysas. 
  
 Villkor och regler 
 En utgångspunkt bör vara att de svenska företagen inom jordbruk och trädgårdsnäring har villkor och regler som är i paritet med konkurrentländerna. En ökad flexibilitet och dialog med företagen bör eftersträvas för att nå målen i lagstiftning på ett effektivt sätt. 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:38 
  
 Prioriteringar: 
  
 Grunden för samhällets styrning är den gemensamma lagstift- ningen i EU. Nationella regler och krav som går utöver den gemensamma nivån bör vara väl motiverade och noga prövas eftersom de riskerar att verka negativt på företagens kostnader och konkurrenskraft. 
  
 Befintliga och nya regler behöver systematiskt utvärderas från ett företags- och konkurrenskraftsperspektiv. Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att ge frågan prioritet i det pågående förenklingsarbetet i förvaltningen. Exempel på områden som bör granskas ur ett konkurrenskraftsperspektiv är nationell tillämp- ning och godkännande av växtskyddsmedel. Även den nationella djurskyddsregleringen bör kunna ges prioritet i detta samman- hang. 
  
 Samhällets styrning och reglering av produktionen och före- tagens villkor ska vila på vetenskaplig grund och vara evidens- baserad. 
  
 Myndigheternas tillämpning av reglerna i kontroller, information, handläggningstider och bemötande är också viktiga faktorer för att stödja företagens utveckling. 
  
 Kunskap, forskning och innovation 
 Forskning, innovation och utbildning utgör grunden för ökad pro- duktivitet, tillväxt och utveckling men också för att kunna möta samhällsutmaningar i framtiden. Pågående kartläggning visar att det finns brister i det kunskaps- och innovationssystem som ska stödja jordbrukets och trädgårdsnäringens och livsmedelsföretagens ut- veckling. 
 Prioriteringar: 
  
 Ett modernt kunskaps- och innovationssystem som stöder ökad produktion, konkurrenskraft och värdeskapande inom jord- och trädgårdsbruk och livsmedelsföretag. 
  
 Utvecklad samverkan mellan forskning och näringens företag och organisationer i forskning, utveckling, innovation och kun- skapsspridning till företag och producenter. 
  
 12 
  
 SOU 2014:38 
  
 Sammanfattning 
  
 Stärkt samverkan för att säkerställa kunskaps- och kompetens- försörjning till framtidens företag och för att öka attraktivitet i arbete och företagande inom jord- och trädgårdsbruk och livs- medelsföretag. 
  
 Genomförande, ansvar och roller 
 En samlad strategi bör utgå från en gemensam målbild och bygga på samverkan och delat ansvar för åtgärder mellan berörda aktörer: företagen och näringen, staten, förädlings- och livsmedelsföretag, handel och konsumenter, forskning och utbildning. Det är ange- läget att utveckla lämpliga former för dialog och samverkan i sam- hället för att möta de utmaningar som svenskt jordbruk och träd- gårdsnäring står inför. 
 Strategin utgår från det ansvar som näringen och företagen i grunden har för produktionen och som ska ske på marknadens vill- kor med utgångspunkt i konsumenternas och medborgarnas efter- frågan. Statens roll handlar om på att säkerställa goda villkor och förutsättningar för produktionens tillväxt och värdeskapande i samhället. 
 Utredningens fortsatta arbete 
 Utredningens fortsatta arbete kommer att inriktas på att fördjupa kunskapsunderlag och analyser inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som redovisats ovan. 
 En utvecklad strategi med förslag till operativa åtgärder samt förslag till genomförande kommer att redovisas i utredningens slutbetänkande i mars 2015. 
 13 
 1 Uppdrag och utgångspunkter 
  
 1.1 
  
 Direktiven 
  
 Utredningens uppdrag är att utreda förutsättningarna för en livs- kraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. Uppdraget består av två delar: 
  
 belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårds- produktion, 
  
 ta fram förslag till strategi och åtgärder för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. 
  
 I den första delen ingår att jämföra jordbrukets och trädgårds- näringens konkurrenskraft mot andra länder och att analysera driv- krafter och faktorer som påverkar konkurrenskraften. Sambandet mellan primärproduktion och livsmedelsindustrin ska också belysas. Utredningen ska redovisa ett översiktligt huvudscenario och alter- nativa scenarier för en trolig utveckling av den svenska primär- produktionen fram till och med år 2030 och redovisa konsekven- serna av dessa scenarier för produktion, miljö och landskap samt landsbygdens tillväxt och sysselsättning. 
 I uppdragets andra del ska utredaren lämna förslag till strategi och åtgärder för att nå målet om en livskraftig och konkurrens- kraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Som viktiga områden anges i direktiven: ökad produktivitet, stärkt företagande, villkor för företagande, livsmedelsindustrins konkurrenskraft samt forskning och innovation. 
 I tilläggsdirektiv den 7 november 2013 beslutades om förlängd utredningstid. Enligt beslutet ska uppdraget redovisas i form av ett delbetänkande senast den1 juni 2014 och ett slutbetänkande den 1 mars 2015. 
 15 
  
 Uppdrag och utgångspunkter 
  
 SOU 2014:38 
  
 1.2 
  
 Utgångspunkter och avgränsning 
  
 Utredningens uppdrag innebär att i huvudsak genomföra analyser och lägga förslag som har inriktning på jordbrukets och träd- gårdsnäringens konkurrenskraft. Det betyder inte att andra mål och överväganden är mindre viktiga och inte bör beaktas i utred- ningens arbete. Ambitionen är däremot att försöka balansera målet om en bibehållen eller ökad produktion med andra mål som satts upp för jordbruket och trädgårdsnäringen. 
  
 1.3 
  
 Utredningens arbete 
  
 Utredningens arbete inleddes under hösten 2013. Utredningen har bedrivits med stöd från utredningens experter. Fram till del- betänkandets överlämnande har sammanlagt åtta möten med utred- ningens experter hållits. Kontakter och samråd har även skett med andra berörda organisationer och företrädare för näringen, livs- medelsföretag och handel. Den 15 januari 2014 hölls en hearing med företrädare för branschorganisationer. En rundabordskonfe- rens med företrädare för dagligvaruhandeln genomfördes den 28 april 2014. 
 Som stöd för utredningens kartläggning och analyser har exter- na uppdrag lagts ut. Agrifood Economics Center vid Sveriges Lant- bruksuniversitet har analyserat det svenska jordbrukets utveckling under perioden  
 1990–2012 
  inklusive en jämförelse med viktigare konkurrentländer i EU. Ramböll Management Consulting har genomfört en översiktlig kartläggning av villkoren för företag inom jordbruks- och trädgårdsnäringen och jämförelse med motsvarande förhållanden för några andra företag eller branscher i Sverige. Vidare genomför Vinnova ett uppdrag om en kartläggning av kun- skaps- och innovationssystemet för jordbruk och trädgårdsnäring. Statens jordbruksverk har lämnat löpande stöd till utrednings- arbetet. Rapporter och underlag finns tillgängliga på utredningens hemsida. 
  
 1 
  
 1  
 www.regeringen.se/SOU/Konkurrenskraftsutredningen 
 16 
  
 SOU 2014:38 
  
 Uppdrag och utgångspunkter 
  
 1.4 
  
 Delbetänkandets innehåll 
  
 Utredningens delbetänkande syftar till att belysa utveckling och konkurrenskraftsförhållanden i svensk jordbruks- och trädgårds- produktion och redovisa ett framtidsscenario för utvecklingen fram till år 2030. Mot denna bakgrund redovisas förslag till övergripande inriktning av en samlad strategi för ökad tillväxt, produktion och värdeskapande inom svenskt jordbruk- och trädgårdsnäring samt livsmedelsindustri. 
 17 
  
 2 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 2.1 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 Jordbruksnäringen omfattar företag med växtodling och animalie- produktion. Trädgårdsnäringen, som bedrivs på friland eller i växt- hus, omfattar företag med odling av grönsaker, frukt och bär samt prydnadsväxter. Antalet jordbruksföretag uppgick 2012 till drygt 68 000 och antalet trädgårdsföretag till knappt 2 000. Jordbruks- och trädgårdsnäringarna sysselsätter sammantaget omkring 180 000 personer. 
  
 1 
  
 Tabell 2.1 
  
 Fakta om jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 Produktionsvärde mdkr 
  
 Produktion, ton 
  
 Antal företag 
  
 Animalier varav 
  
 24,9 
  
 -mjölk 
  
 10,5 
  
 2 900 000 
  
 4 700 
  
 -nötkött 
  
 4,4 
  
 130 000 
  
 11 000 
 1 
  
 -slaktsvin 
  
 4,2 
  
 235 000 
  
 1 000 
  
 -får 
  och lamm 
  
 0,2 
  
 5 100 
  
 8 900 
  
 -kyckling 
  
 1,6 
  
 129 000 
  
 250 
  
 -ägg 
  
 1,7 
  
 129 500 
  
 4 150 
  
 Vegetabilier 
  
 2  
  
 varav 
  
 18,8 
  
 -spannmål 
  
 6,4 
  
 4 995 000 
  
 26 200 
  
 -oljeväxter 
  
 1,0 
  
 332 000 
  
 5 900 
  
 Trädgård varav 
  
 4,8 
  
 2000 
  
 Frukt och bär 
  
 0,9 
  
 45 011 
  
 1 200 
  
 Grönsaker 
  
 1,4 
  
 340 000 
  
 1 400 
  
 Övrigt/tjänster 
  
 5,8 
  
 Totalt 
  
 54,3 
  
 70 000 
  
 Källa: Jordbruksverket. 
  
 1 
  
 Jordbruksverket (2013). Jordbruksstatistisk årsbok 2013. 
  
 2 
  
 Exklusive trädgårdsproduktion. 
  
 19 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 SOU 2014:38 
  
 Utöver livsmedel och trädgårdsväxter produceras även energi, fibrer och läkemedel. Inom jordbruket har omfattningen av annan verk- samhet, framför allt tjänster inom entreprenad, turism och avbytar- verksamhet, blivit allt viktigare. Sedan 1995 har produktionsvärdet av entreprenad och turism ökat från 1 miljarder kronor till 3 miljarder kronor. Detta är en snabb ökning i jämförelse med andra länder. 
 Utöver varor och tjänster som kan säljas på en marknad produ- cerar också jordbruket och trädgårdsnäringen så kallade kollektiva nyttigheter, exempelvis biologisk mångfald och ett öppet landskap som upplevs som tilltalande. Biologisk mångfald är en grundförut- sättning för ekosystemens långsiktiga kapacitet att leverera eko- systemtjänster. 
  
 3  
  
 Samtidigt är jordbruket beroende av de eko- systemtjänster som biologisk mångfald medför, exempelvis polline- ring. 
  
 2.1.1 
  
 Regionala förutsättningar 
  
 Jordbruksmarken, d.v.s. åker- och betesmarken, uppgår i Sverige till cirka 3 miljoner hektar eller knappt 7 % av landets yta. Motsvarande siffra för  
 EU-länderna 
 (EU-27) 
  är drygt 40 %. 
 De naturgeografiska förutsättningarna för jordbruk- och träd- gårdsnäring varierar inom landet. Mer än 80 % av jordbruksföre- tagen och nästan 90 % av åkermarken finns söder om Dalarna och Gävleborgs län. Trädgårdsföretagen är koncentrerade till södra Sverige och framför allt till Skåne län. I slättlandskapen i Götaland och Svealand dominerar vegetabilieproduktion. Animalieproduktion dominerar i Sveriges skogs- och mellanbygder, där också 60 % av landets 450 000 hektar betesmarker finns. I de fyra nordligaste länen är andelen deltidsjordbruk hög. 
 Avkastningsnivåerna inom vegetabilieproduktionen varierar stort i landet. Högst är avkastningen i Götalands södra slättbygder. I norra Sverige är avkastningsnivåerna för vissa grödor mindre än hälften så höga som i södra Sverige. Lägre avkastning innebär att företagen i mindre gynnsamma områden måste ha betydligt lägre kostnader per hektar för att uppnå samma lönsamhet som mot- svarande företag i bättre områden. En annan faktor som påverkar förutsättningarna för företagen är markernas arrondering, dvs. hur 
  
 3  
 Miljödepartementet (2014): Etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringsbeslut M2014/593. 
 20 
  
 SOU 2014:38 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 samlad marken är i förhållande till varandra inom ett jordbruks- företag. I vissa delar av landet, framför allt i skogs- och mellanbygd, är arronderingen splittrad vilket medför ökade driftskostnader för företagen. 
 Regionala förhållanden som t.ex. transportavstånd mellan pro- ducent och förädlingsindustrin (ex grossister, mejeri, slakteri, spann- målsmottagning) påverkar också förutsättningarna för företagen. I vissa delar av landet, framför allt i de norra delarna av landet, är strukturerna glesa och avstånden till exempelvis slakteri och mejeri är långa. 
 Jordbruks- och trädgårdsnäringens betydelse för den regionala sysselsättningen varierar i landet, vilket framgår av figur 2.1 nedan. Härutöver genererar näringarna sysselsättning i tidigare och efter- följande led i produktionen. En vanlig uppskattning är att en års- arbetskraft i primärproduktionen ger ytterligare  
 1–2 
  arbetstillfällen i omkringliggande led. 
  
 4 
  
 4  
 Lopez (2012). Jordbrukets betydelse i samhällsekonomin. Nordregio. Working paper 2012:4. 
 21 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 SOU 2014:38 
  
 Figur 2.1 Andelen sysselsatta i jordbruket i förhållande till samtliga sysselsatta på landsbygden per kommun 
 Källa: Tillväxtanalys 
 Strukturomvandling 
 Sedan en lång tid pågår en strukturrationalisering inom jordbruks- och trädgårdsnäringen mot färre men större företag. Sedan 1995 har antalet jordbruksföretag minskat med 22 % medan arealen åkermark minskat med 6 %. Inom trädgårdsnäringen har arealen per företag ökat kraftigt för både växthus- och frilandsföretag under de senaste 20 åren samtidigt som antalet företag halverats. Figuren nedan visar hur antalet företag inom mjölk- och gris- sektorerna minskat kraftigt medan produktionen har minskat i lägre omfattning sedan 1995. 
 22 
  
 SOU 2014:38 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 Diagram 2.2 
  
 Antal företag och produktionsvolym  
 1995-2013 
  
 18000 
  
 16000 
  
 14000 
  
 12000 
  
 10 000 ton mjölk 
  
 10000 
  
 Antal mjölkföretag 
  
 8000 
  
 Antal grisföretag 
  
 6000 
  
 4000 
  
 1000 ton griskött 
  
 2000 
  
 0 
  
 1995 
  
 1997 
  
 1999 
  
 2001 
  
 2003 
  
 2005 
  
 2007 
  
 2009 
  
 2011 
  
 2013 
  
 Källa: Jordbruksverkets statistikdatabas 
 Andelen stora företag ökar i Sverige liksom i flera av konkurrent- länderna. Det finns dock stora skillnader mellan länderna, vilket framgår av följande figur. 
 Diagram 2.3 Jämförelse av andel stora företag i sex länder år 2010 
 70,0% 
 60,0% 
  
 50,0% 
  
 Andel företag >100 ha 
  
 40,0% 
  
 30,0% 
  
 åker 
  
 Andel företag >100 
  
 20,0% 
  
 10,0% 
  
 mjölkkor 
  
 Andel företag >1000 
  
 0,0% 
  
 svin 
  
 Källa: Eurostat 
 23 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 SOU 2014:38 
  
 Strukturutvecklingen har inneburit att de stora företagen står för en allt större andel av landets produktion. Som exempel kan nämnas att omkring 80 % av spannmålet produceras av 20 % av företagen. Inom mjölkproduktionen står ca 20 % av företagen för 50 % av produktionen. 
 Strukturutvecklingen har gått olika fort i landets olika delar. I norra Sverige har både arealen åkermark och antalet företag minskat mer än riksgenomsnittet. I de södra slättbygderna har åkermarken i större utsträckning bevarats och företagen har blivit färre men arealmässigt större. Företagens storlek skiljer sig åt mellan olika delar av landet, vilket framgår av figuren. 
 Diagram 2.1 Andel av företagen med mer än 100 ha åkermark eller 100 
  
 mjölkkor 
  
 45% 
  
 40% 
  
 35% 
  
 30% 
  
 andel företag >100 ha 
  
 25% 
  
 20% 
  
 åkermark 
  
 andel företag >100 
  
 15% 
  
 10% 
  
 mjölkkor 
  
 5% 
  
 0% 
  
 Källa: Jordbruksverket 
 Sammantaget kan sägas att de regionala förutsättningarna för jord- bruks- och trädgårdsproduktionen varierar i landet. Vidare finns skillnader i strukturutvecklingen och omvandlingstakten. När det gäller jordbrukets primärproduktion har utvecklingstakten varit snabbare i slättbygderna i landets södra delar i riktning mot större och effektivare företag där stordriftsfördelar kan utnyttjas. Företags- strukturen i dessa områden är jämförbar med strukturen i flera andra konkurrentländer. I landets skogs- och mellanbygder, där en 
 24 
  
 SOU 2014:38 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 stor del av landets animalieproduktion finns (mjölk och nötkött) har strukturomvandlingen varit långsammare. Hållbara företag med dessa inriktningar kräver sannolikt betydligt större besättningar än genomsnittet i dag. 
  
 2.2 
  
 Konkurrenskraft 
  
 Konkurrenskraft definieras som ett företags eller en näringsgrens förmåga att sälja sina produkter i konkurrens med utländska pro- ducenter på hemmamarknaden eller på export. I detta avsnitt analyseras jordbrukets och trädgårdsnäringens konkurrenskraft med utgångspunkt i dels hur produktionsvärde, produktion, pro- duktivitet och lönsamhet har utvecklats över tid, dels hur import och export av livsmedel och andra varor har utvecklats. Analysen baseras delvis på en studie som Acosta vid Sveriges Lantbruksuniversitet har genomfört på uppdrag av utred- ningen. 
  
 5 
  
 2.2.1 
  
 Produktionsvärde och produktionsvolymer 
  
 Produktionsvärdet anger det samlande värdet av jordbruks- och trädgårdsnäringens produktion. Sedan 1995 har det totala pro- duktionsvärdet ökat med 30 % och uppgick 2013 till omkring 54 miljarder kronor, varav trädgårdsnäringens produktionsvärde motsvarar cirka 5 miljarder kronor. 
  
 6 
  
 5 
  
 Competitiveness of Swedish agriculture: indicators and driving forces. Agrifood Economics Centre.  
  
 (Manevska-Tasevska 
  och Walker) (2014). 
  
 6 
  
 SCB (2014). Trädgårdsundersökningen 2013. JO 28 SM 1401. I trädgårdsodling ingår odling av frukt, bär, grönsaker och prydnadsväxter. 
  
 25 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 SOU 2014:38 
  
 Diagram 2.2 Jordbruks- och trädgårdsnäringens totala produktionsvärde och kostnader till basvärde i löpande priser  
 1990–2012, 
  miljoner kr. 
  
 60000 
  
 50000 
  
 Totala 
  
 40000 
  
 produktionsvärdet 
  
 jordbruk och 
  
 30000 
  
 trädgård 
  
 20000 
  
 Totala kostnader 
  
 insatsvaror och 
  
 10000 
  
 kapitalförslitning 
  
 0 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 2005 
  
 2010 
  
 Källa: Jordbruksverkets statistikdatabas,  
 EAA-kalkylen. 
  Inkluderar produktionskopplade stöd som huvudsakligen togs bort från 2005. 
 Sedan 1995 har värdet av vegetabilieproduktionen ökat med 47 % (löpande priser). Den svenska vegetabilieproduktionen har haft en starkare värdeutveckling än flera andra jämförbara länder. Även trädgårdsnäringens samlade produktionsvärde har ökat under denna period. Animalieproduktionen har ökat med 10 % sedan 1995, vilket är en svagare tillväxt jämfört med andra  
 EU-länder. 
  Det totala produktionsvärdet i Sverige har utvecklats något svagare än konkurrentländerna.  
  
 7  
  
 De totala kostnaderna för insatsvaror som energi och foder har ökat snabbare än produktionsvärdet. Som framgår av figuren sker en förändring i utvecklingen efter 2005, bl.a. som följd av en ökad prisvolatilitet. I jämförelse med andra länder har dock kostnadsutvecklingen varit lägre i Sverige efter 2005. 
 När det gäller produktionsvolymerna (ton) har vegetabilie- produktionen utvecklats väl. Produktionen av spannmål har legat på en relativt stabil nivå över tid, men med stora variationerna mellan åren. Produktionen av oljeväxter har ökat kraftigt sedan 1995. Sedan 1995 har produktionen inom trädgårdsodlingen generellt sett ökat, 
  
 7  
 Vasquez Center  
 (Manevska-Tasevska 
  och Walker (2014). 
 26 
  
 SOU 2014:38 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 både inom friland- och växthusodling. Produktionsökningen gäller i synnerhet frukt och grönsaker som äpplen, lök, gurka och morot och även blommor, t.ex. svenska tulpaner. Produktion av kruk- växter och tomater har däremot minskat över tid. 
 Inom animalieproduktion har produktionsvolymerna minskat för flera produktkategorier (se diagrammet nedan). Sedan 1995 har produktionen av griskött minskat med 25 % och mjölk och nötkött med cirka 13 % vardera. 
  
 8  
  
 Mjölk- och grisköttsproduktionen har minskat mer i Sverige jämfört med exempelvis Finland, Danmark och Tyskland. Den svenska nötköttsproduktionen har emellertid minskat mindre i Sverige än i flera andra länder. Samtidigt framgår att produktionen av andra produkter har ökat kraftigt. Produk- tionen av matfågel (kyckling) har sedan 1995 ökat med 50 % och får- och lammproduktionen med 43 %. 
  
 Diagram 2.3 Förändring i produktionsvolymer  
 1995–2012 
  
 1,6 
  
 1,5 
  
 1,4 
  
 1,3 
  
 Mjölk 
  
 1,2 
  
 Nöt 
  
 1,1 
  
 Slaktkycklingar 
  
 1 
  
 0,9 
  
 Gris 
  
 0,8 
  
 Får och lamm 
  
 0,7 
  
 0,6 
  
 Källa: Jordbruksverkets statistikdatabas. 
 Sammantaget indikerar utvecklingarna av produktionsvärdet, mätt i kronor, och produktionen, mätt i ton, en god konkurrenskraft inom vegetabilieproduktionen inklusive trädgårdsnäringen, men sämre 
  
 8  
 Under 2014 har arbetsgrupper ledda av Landsbygdsdepartementet diskuterat den minskade produktionen inom grisnäringen och en handlingsplan ska presenteras under sommaren 2014. 
 27 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 SOU 2014:38 
  
 inom animalieproduktionen med undantag av matfågel och lamm- produktion. 
  
 2.2.2 
  
 Import och export 
  
 Sedan  
 EU-medlemskapet 
  har Sveriges import såväl som export av livsmedel ökat. Fram till år 2005 följdes importen och exporten åt men efter 2005 har importen ökat snabbare. Importen av livsmedel ökade med i genomsnitt 12 procent per år mellan 2005 och 2012, vilket är mer än andra  
 EU-länder. 
  
 9 
  
 Under samma period ökade exporten med i genomsnitt 8 % per år. 
 Diagram 2.4 Import och export av livsmedel från jordbruks och trädgårdsnäringarna år  
 1990–2013, 
  miljarder kronor 
  
 100,0 
  
 80,0 
  
 60,0 
  
 40,0 
  
 Import 
  
 20,0 
  
 Export 
  
 0,0 
  
 Handelsbalans 
  
 -20,0 
  
 -40,0 
  
 -60,0 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 2005 
  
 2010 
  
 Källa: Jordbruksverket. 
  
 Den svenska exporten av livsmedel och andra produkter från jord- bruks- och trädgårdsnäringen består främst av spannmål, bageri- produkter och drycker. Bröd, bakverk och spritdrycker är viktiga exportprodukter och exporten går främst till länder inom EU. 
  
 9  
  
 Manevska-Tasevska 
  och Walker (2014). 
 28 
  
 SOU 2014:38 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 De värdemässigt största importprodukterna är kött- och chark- produkter samt frukt och grönsaker. Importen sker framför allt från EU, och i synnerhet från Danmark, Nederländerna och Tysk- land. Dessa tre länder står för mer än en tredjedel av totala värdet av livsmedelsimporten till Sverige. Importen av  
 mejeri-, 
  kött- och charkvaror samt frukt och grönt är de produktgrupper där importen har ökat snabbast. Sedan 1995 har importen av mejeri- produkter ökat med närmare 700 % och importen av kött- och charkprodukter med 450 %. Importen av frukt och grönt har ökat med 230 %. Figuren visar nettoexporten, d.v.s. export minus import, för ett antal produktgrupper. 
 Diagram 2.5 Nettoexport för ett antal produktgrupper, miljarder kronor 
  
 4 000 
  
 2 000 
  
 kött o chark 
  
 0 
  
 -2 
  000 
  
 mejeri 
  
 -4 
  000 
  
 -6 
  000 
  
 spannmål o 
  
 -8 
  000 
  
 bageriprodukter 
  
 -10 
  000 
  
 drycker 
  
 -12 
  000 
  
 frukt o grönsaker 
  
 -14 
  000 
  
 -16 
  000 
  
 1990 
  
 1994 
  
 1998 
  
 2002 
  
 2006 
  
 2010 
  
 Källa: Jordbruksverket. 
  
 Relationen mellan export och import är en indikator på konkur- renskraften i den svenska livsmedelsproduktionen. Figuren visar att konkurrensförhållandet har försämrats för animalieproduktionen. Den ökade importkonkurrensen har ökat för animaler samt frukt och grönsaker medan produktion av spannmålsprodukter behållit sin konkurrenskraft. Inom varje produktkategori ingår dock produkter som är säsongsberoende eller som inte alls kan pro- duceras i Sverige, varför indikatorn ska tolkas med viss försiktighet. Detta gäller i synnerhet frukt och grönt. Likaså har konsu- menternas efterfrågan och preferenser förändrats över tid vilket 
 29 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 SOU 2014:38 
  
 bl.a. inneburit en ökad import av produkter som inte kan pro- duceras i Sverige. 
 En nettoexport av spannmål och bageriprodukter antyder att Sverige har komparativa fördelar, d.v.s. en relativ fördel i för- hållande till andra länder och till andra verksamheter i Sverige, för spannmålsproduktion. Detta kan bero på relativt god tillgång till mark och hög avkastning. I kategorin spannmål/ bageriprodukter ingår dock även förädlade produkter, exempelvis bakverk och bröd, som inte nödvändigvis utgår från svensk råvara. En förhållandevis stark krona gentemot euron och dollarn har troligtvis bidragit till den ökade importen. 
  
 2.2.3 
  
 Produktivitet 
  
 Produktiviteten, dvs. hur mycket som produceras i förhållande till de resurser som används i produktionen, är en viktig indikator på företagens konkurrenskraft. 
 Produktiviteten inom svensk animalieproduktion är generellt god, till stor del beroende på friska och snabbväxande djur. Pro- duktiviteten inom svensk mjölkproduktion, mätt som mjölkavkast- ning per ko, är mycket hög i förhållande till andra länder. Sedan 1995 har avkastningen per ko ökat med 23 %. Inom grisproduk- tionen har Sverige en lägre produktivitet än andra länder, mätt som antal producerade smågrisar per sugga. Däremot är tillväxten per smågris hög vilket bidrar till att öka produktiviteten. Viktiga orsaker till en hög produktivitet inom animalieproduktionen bedöms vara hög kompetens, bra avelsarbete, god djurhälsovård och utfodring. 
 Produktiviteten inom växtodlingen, mätt som kostnader för maskiner och arbete per ton vete, är i stort sett samma som för flera av våra konkurrentländer. 
  
 10  
  
 Utvecklingen går fortsatt mot större maskiner och minskad arbetsinsats per hektar. Bättre arron- dering med exempelvis större sammanhängande fält och färre över- farter har minskat arbetsåtgången per ton spannmål. Avkastningen i de mest bördiga områdena i Sverige är fullt jämförbar med av- kastningen i flera konkurrentländer. Växtförädling är centralt för en god produktivitet. 
  
 10  
 Jordbruksverket, LRF och LRF Konsult (2013). Grön konkurrenskraft. 
 30 
  
 SOU 2014:38 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 Trädgårdsnäringen uppvisar en stigande produktivitet. Antalet sysselsatta inom näringen har minskat med omkring 35 % och arealen frilands- respektive växthusodling har minskat med om- kring 25 % sedan 2005 medan produktionen för flertalet produkter har ökat. En studie över tomatproduktion i åtta konkurrentländer visar att avkastningen per kvadratmeter var näst högst i Sverige strax efter Nederländerna. 
 I Agrifoods studie har den totala faktorproduktiviteten (TFP) studerats för åtta  
 EU-länder. 
  
 11  
  
 TFP är ett mått på värdet av pro- duktionen i förhållande till kostnaderna för samtliga insatsvaror. Flera länder, inklusive Sverige, har en negativ TFP inom jord- bruket. För åren  
 2005–2009 
  var intäkterna från produktionen exklusive jordbrukspolitiska stöd och ersättningar i Sverige i genomsnitt 15 % lägre än kostnaderna för produktionen, enligt beräkningarna i studien. Genom en kraftig minskning av arbets- insatsen, framför allt inom animaliesektorn där produktionen också minskat, har den totala faktorproduktiviteten dock ökat snabbare i Sverige i förhållande till konkurrentländerna. 
 Sverige har relativt höga kostnader för arbetskraft. Sverige och Storbritannien får i stort sett ut samma produktion per genom- snittlig årsarbetskraft (se följande figur). Danmark, som har de största gris- och mjölkföretagen bland de jämförda länderna, får ut mest produktion per genomsnittlig årsarbetskraft för alla jämförda produktionsgrenar. 
  
 11  
 Vasquez Center  
 (Manevska-Tasevska 
  och Walker (2014)). 
 31 
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen SOU 2014:38 
 Diagram 2.6 Produktion i ton per årsarbetskraft 
  
 180 
  
 160 
  
 140 
  
 120 
  
 100 
  
 spannmål 
  
 80 
  
 mjölk 
  
 60 
  
 40 
  
 nötkött *10 
  
 20 
  
 gris 
  
 0 
  
 Källa: (Jordbruksverket, Grön konkurrenskraft, 2013) 
 Figuren visar att produktiviteten är generellt hög i Sverige inom primärproduktionen. En hög produktivitet är nödvändig för en konkurrenskraftig näring. Kunskapsuppbyggnad och teknologi- utveckling är viktiga för att öka produktiviteten. En ökad produk- tivitet kan kompensera för ett högt kostnadsläge. 
  
 12  
  
 Produktiviteten är dock inte tillräckligt hög för att skapa lönsamhet inom en stor del av sektorn. Detta utvecklas i nästa avsnitt. 
  
 2.2.4 
  
 Lönsamhet 
  
 Den minskade produktionen inom delar av primärproduktionen, vilket visas i tidigare avsnitt, tyder på att lönsamheten är låg trots en hög produktivitet. Nettoresultatet är företagarens inkomst från jordbruket och avser företagarens ersättning för eget arbete och eget kapital. Som framgår av figuren nedan varierar nettoresultatet både mellan åren och mellan produktionsinriktningarna. Varia- tionen mellan åren beror till stor del på prisfluktuationer på mark- naden för jordbruksråvaror och insatsvaror samt skillnader i avkast- ning på grund av årsmånsvariationer (väderförhållanden). 
  
 12  
 Ekman (2006). Lantbruk och konkurrenskraften. SLI Rapport 2006:4. 
 32 
  
 SOU 2014:38 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 Diagram 2.7 Nettoresultat för olika driftsinriktningar  
 2000–2012, 
  löpande priser, kronor 
  
 800000 
  
 600000 
  
 400000 
  
 200000 
  
 0 
  
 -200000 
  
 -400000 
  
 2002 
  
 2004 
  
 2006 
  
 2008 
  
 2010 
  
 2012 
  
 2000 
  
 Växtodling 
  
 Mjölk 
  
 Kött 
  
 Svin 
  
 Källa: Jordbruksekonomisk undersökning (JEU), SCB 
  
 13 
  
 . 
  
 Beräkningar från den jordbruksekonomiska undersökningen (JEU) visar också att vinstmarginalen, dvs. vinst efter avdrag för eget arbete, är negativ för flera av företagskategorierna. Utan lönsamhet genereras inte tillräckligt med kapital för att återinvestera och för att växa. Dessutom innebär det att det ekonomiska resultatet i företaget inte räcker för att företagaren ska kunna ta ut en mark- nadsmässig ersättning för eget arbete i företaget. Lönsamheten är bättre på större gårdar jämfört med på mindre. Tabellen nedan visar att de större företagen har högre lönsamhet och större möjlighet att täcka ersättning för eget arbete. 
  
 13  
 Resultaten avser nettoresultat från en urvalsundersökning (JEU). I urvalet ingår cirka 1000 jordbruksföretag. Företagen är indelade utifrån arbetsbehov. Arbetsbehovet anges inom parentes: växtodlingsföretag  
 (1600-3199), 
  mjölkföretag  
 (3200-5599), 
  köttföretag  
 (800-3199) 
  och svinföretag  
 (1600-5599). 
  
 33 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 SOU 2014:38 
  
 Tabell 2.2 Genomsnittlig vinstmarginal för olika driftinriktningar  
 2005-2012. 
  Växtodlings- och mjölkföretag uppdelas efter arbetsbehov 
  
 Växtodlingsföretag 
  
 Mjölkföretag 
  
 Nötkötts- 
  
 Rodriguez 
  
 företag 
  
 företag 
  
 (små) 
  
 (stora) 
  
 (små) 
  
 (mellan) 
  
 (stora) 
  
 -20 
  % 
  
 0 % 
  
 -52 
  % 
  
 -15 
  % 
  
 0 % 
  
 -39 
  % 
  
 -15 
  % 
  
 Källa: Egen bearbetning av JEU och Agriwise. 
 Trots tecken på svag lönsamhet inom delar av jordbruket har jord- bruksmarken ökat i värde. Sedan 1995 har värdet ökat med 360 %. Värdestegringen på jordbruksmark är en indikation på en förväntan om framtida högre ekonomisk avkastning på marken från pro- duktion eller från annan markanvändning. 
 Ett antal andra studier bekräftar bilden av en svag genomsnittlig lönsamhet inom jordbrukssektorn. Skillnaden mellan olika företag även inom samma bransch är dock stor. Några faktorer som på- verkar lönsamheten i Sverige är: 
  
 Höga kostnader för foder, byggnader, energi och arbete. Kost- nadsutvecklingen för samtliga produktionsmedel  
  
 (PM-index) 
  inom jordbruket sedan 2005 har dock varit lägre i Sverige än i flera andra konkurrentländer och i nivå med genomsnittet för  
 EU-15. 
  
 14 
  
 Detta beror bl.a. på kronans förhållandevis starka värde gentemot euron. 
  
 Vissa nationella särregler, särskilt på djurskyddsområdet, kan medföra en dyrare produktion i Sverige än i flera konkurrent- länder inom EU. Kraven påverkar både byggkostnader och rörliga kostnader i produktionen. 
  
 De totala avräkningspriserna till svenska animalieproducenter har utvecklats svagare än i flera andra konkurrentländer sedan 2005. 
  
 Sammantaget visar ovanstående att lönsamheten inom primär- produktionen generellt sett är låg, vilket indikerar en låg kon- kurrenskraft för näringen. Skillnaderna i lönsamhet mellan olika 
  
 14  
 Jordbruksverket, LRF och LRF Konsult (2013). 
 34 
  
 SOU 2014:38 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen 
  
 företag och i olika delar av landet är dock stora. De ekonomiska stöden spelar en större roll för företag i norra Sverige. 
  
 2.3 
  
 Företagande inom jordbruk och trädgård 
  
 Det finns inre faktorer som kan förklara skillnader i lönsamhet och konkurrenskraft mellan olika företag som till det yttre har samma förutsättningar. 
  
 Management, attityder kring och målsättning för företagandet, företagsledning, entreprenörskap och innovationsförmåga på- verkar företagens prestation. En effektiv produktion kräver en bra marknadsanalys och en anpassning av produktionen utifrån efterfrågan och priser på marknadens olika segment. 
  
 Merparten av företagen, särskilt inom jordbruket, bedrivs i dag på deltid och med kompletterande inkomst från annan verksam- het. Att övergå från enmansföretag/familjeföretag till ett företag med anställda ställer andra krav på företagsledning. 
  
 Mer än en fjärdedel av företagarna är över 65 år varför en stor andel av företagen med stor sannolikhet kommer att genomgå drifts- eller ägarförändringar inom snar framtid. 
  
 Jordbruksföretag drivs i stor utstäckning (93 % av företagen) som enskild firma. Inom trädgårdssektorn är andelen aktiebolag cirka 70 %. Det finns lagstiftning som påverkar val av företags- form, vilket troligen kan förklara varför andelen aktiebolag skiljer sig åt mellan trädgårds- och jordbruksföretag. Val av verksam- hetsform kan påverka generationsskifte, möjligheter att få till- gång till kapital och företagens riskbeteende. 
  
 Låg lönsamhet, kapitalbrist, attityder kring företagande och i samhället i stort samt att gårdar fortfarande i stor utsträckning går i arv kan förklaring varför nyrekryteringen är låg. Nya före- tagare bidrar till en ökad dynamik och ny kunskap. 
  
 Analysen bör fördjupas ytterligare om vilket betydelse olika företagsspecifika faktorer har för effektiviteten och lönsam- heten inom företagen. 
  
 35 
 3 Förädling och marknad 
  
 3.1 
  
 Inledning 
  
 Värdekedjan efter primärproduktionen i jordbruks- och trädgårds- sektorn omfattar uppsamlingsled, förädlingsled, grossist- och detalj- handelsled samt konsumentled, dvs. slutkund. Beroende på pro- dukten kan de olika leden och aktörerna i värdekedjan variera. Något förenklat kan värdekedjan illustreras som i följande figur. 
  
 Import 
  
 Import 
  
 Primär- 
  
 Mottagning/ 
  
 Förädlings- 
  
 Grossist 
  
 Privat konsumtion 
  
 industri 
 : 
  
 produktion 
  
 uppsamling 
  
 primär och 
  
 Dagligvaruhandel 
  
 Hotell, restaurang, 
  
 sekundär 
  
 catering* 
  
 Direktförsäljning 
  
 Offentlig 
  
 konsumtion 
  
 Export 
  
 Export 
  
 Export 
  
 3.2 
  
 Livsmedels- och förädlingsindustri 
  
 Livsmedelsindustrin omfattar företag som tillverkar och förädlar livsmedel, drycker och tobaksvaror. Livsmedelsindustrin är den fjärde största industrigrenen inom svensk tillverkningsindustri räknat i produktionsvärde och sysselsättning. Totalt omsatte sektorn år 2012 cirka 175 miljarder kronor, vilket är en ökning med 42 % jämfört med 1997. Sektorn omfattade år 2012 drygt 3700 företag 
 37 
  
 Förädling och marknad 
  
 SOU 2014:38 
  
 som sysselsatte mer än 57 000 personer. Sektorn är heterogen och det finns stora skillnader mellan olika branscher inom sektorn vad gäller såväl antal företag, antal sysselsatta och lönsamhet. Ett mått på lönsamhet, rörelsemarginalen, var för hela sektorn drygt 5 % (2012). 
  
 1  
  
 Många branscher inom sektorn har en låg lönsamhet med en rörelsemarginal under 2 %. Högst är marginalen inom  
 sprit-, 
  tobak- och sockertillverkning. 
  
 Mejerinäringen  
 domineras av två större och marknadsledande företag men det finns även ett antal mindre mejeriföretag. Flera av mejeriföretagen är medlemsägda och har en bakgrund i tidigare regionala mejeriföreningar. De största företagen agerar på en inter- nationell marknad och har verksamhet i flera länder. 
  
 Slakterier och charkuterier  
 hade tidigare en struktur med regionala kooperativa slakterier. Inom nöt- och grisköttsslakterierna domi- nerar nu ett antal större företag varav några är utlandsägda. Trenden är att de större företagen koncentrerar verksamheten till färre anlägg- ningar samtidigt som antalet små företag ökar. I de norra delarna av landet är slakterierna färre vilket kan medföra stora transportavstånd. 
 Uppsamling och förädling av s 
 pannmål  
 domineras av en stor aktör men konkurrensen från nya företag har ökat. Större jordbruk har i dag ofta egen lagring och försäljning. Spannmål går bl.a. till export, foder, bioenergi, kvarn och mälteri. 
  
 Trädgårdssektorn  
 kännetecknas av att produkterna till största delen säljs färska. Försäljningen av frukt och grönsaker sker till mer än 50 % genom odlarägda ekonomiska föreningar, s.k. producent- organisationer. Resterande säljs direkt till grossist, handeln eller till konsument. Integrationen mellan producenter inom trädgårds- näringen och livsmeldelsindustrin är i vissa avseenden hög, t.ex. förekommer kontraktsodling mellan producenter och livsmedels- industrin. Andelen svenskodlade produkter till industrin är hög inom flera områden såsom ärter, potatis, spenat, morötter, rödbetor och frilandsgurka men betydligt lägre inom t.ex. förädlade bär- produkter och tomat. 
  
 1  
 Siffran baseras på Livsmedelsnföretagens medlemsföretag, vilka står för 93 procent av sektorns omsättning. 
 38 
  
 SOU 2014:38 
  
 Förädling och marknad 
  
 Strukturutveckling i livsmedelsindustrin 
 Livsmedelsindustrin har precis som primärproduktionen genom- gått en omfattande strukturförändring med en utveckling mot allt större företag. Detta har skett i takt med en ökad internationalise- ring genom EU:s gemensamma marknad men även en ökad handel globalt. Omkring hälften av de största företagen i livsmedelsindu- strin är i dag utlandsägda, och flera av de större svenska företagen är verksamma i andra länder och agerar i ökad utsträckning som kommersiella aktörer på en global marknad. År 2013 utgjorde andelen svenska processade råvaror i den svenska livsmedels- industrin cirka 60 % av inköpsvärdet. 
  
 2 
  
 Parallellt med internationaliseringen har antalet små företag med delvis hantverksmässig produktion ökat inom flera sektorer. Det gäller t.ex. inom bageri, bryggeri, små mejerier och charketurier. Detta visar på ett intresse bland konsumenter och producenter för mat med specifika egenskaper, vilket skapar marknadsmöjligheter. Volymmässigt är den här produktionen av mindre betydelse. 
  
 3.3 
  
 Dagligvaruhandel 
  
 Dagligvaruhandeln är starkt koncentrerad i Sverige och domineras av ett fåtal större kedjor. De tre största dagligvarukedjorna står för nära 90 % av dagligvarubutikernas försäljning. 
 Sedan  
 EU-inträdet 
  har även dagligvaruhandeln utsatts för ökad konkurrens, bl.a. genom att utländska dagligvaruföretag etablerat sig i Sverige. 
 Dagligvaruhandeln sätter villkor för leverantörerna genom att styra inköp av varor och volymer. För dagligvaruhandelns aktörer är det avgörande att kunna erbjuda rätt utbud, pris, varor och voly- mer till slutkonsumenten i butik. Någon form av grundläggande certifiering, ofta innefattande livsmedelssäkerhet, är också vanligt för att få leverera varor. Trädgårdsbranschen är i högre grad certi- fierad, vilket antas bero på att branschen och företagen har mer direkt marknadskontakt än producenter i jordbrukets primärled. 
  
 2  
 Enligt uppgift från Livsmedelsföretagen. 
 39 
  
 Förädling och marknad 
  
 SOU 2014:38 
  
 3.4 
  
 Konsumtion av livsmedel 
  
 Den svenska livsmedelskonsumtionen hade länge främst fokus på priser och livsmedelssäkerhet. Detta gäller fortfarande men i dag finns även nya värderingar och nya mönster i konsumtionen av mat. Förklaringar ligger i en ökad ekonomisk levnadsstandard generellt men också en ökad kontakt med andra länder genom resor och genom nya medborgare från andra länder. Det finns också en ökad medvetenhet i dag om matens betydelse för hälsa och livskvalitet. Sammantaget finns i dag – och sannolikt i fram- tiden – en mer heterogen grupp av konsumenter som ställer olika krav på matens kvalitet, smak, ursprung men även på priset. 
 Det finns en marknad för produkter baserade på mervärden som hälsa, djuromsorg, miljö, ekologiskt, ursprung och lokalproducerat. Den utgör en liten men växande del av marknaden och preferen- serna skiftar över tid. Försäljningen av ekologiska livsmedel har mer än fördubblats sedan 2004 och utgjorde år 2013 drygt 4 % av den totala försäljningen av livsmedel. 
  
 3  
  
 Dock finns stora variationer mellan olika produktgrupper I framtiden kan en ökad konkurrens förväntas från länder som utvecklar mervärden i sin produktion gällande miljö- och djurskydd, antibiotikaanvändning m.m. 
 Det saknas i hög grad kommunikation till konsumenterna om vilka faktiska skillnader som kan utmärka svensk produktion, t.ex. i fråga om djuromsorg. Flera aktörer inom dagligvaruhandeln påtalar också behovet att utveckla sortiment och smakkvaliteter i de svenska produkterna, för att dessa ska kunna konkurrera i butik. När det gäller försäljning av livsmedel på exportmarknader krävs sannolikt en målmedveten utveckling av starka varumärken för varje produkt. Export kan underlättas genom kvalitetssäkring i hela värdekedjan via lämplig certifiering. 
  
 3.5 
  
 Konkurrens i livsmedelskedjan 
  
 I en granskning av konkurrensen inom livsmedelskedjan som Kon- kurrensverket genomförde 2011 konstaterades att ett fåtal större företag som blivit dominerande inom livsmedelsindustrin respek- tive dagligvaruhandeln också hade fått ökad marknadsmakt. Enligt granskningen utövar livsmedelsindustrin köparmakt över jord- 
  
 3  
 Ekologisk livsmedelsmarknad 2014. Ekoweb.nu och (Livsmedelsföretagen, 2014). 
 40 
  
 SOU 2014:38 
  
 Förädling och marknad 
  
 brukarna, medan dagligvarukedjorna har köparmakt över livs- medelsindustrin. Med köparmakt avses att köparen är den starkare parten i förhandlingen. Dagligvarukedjorna har i sin tur säljarmakt dvs. makt över vad som erbjuds och säljs till konsumenterna. För- klaringen till dessa förhållanden är enligt granskningen att koncen- trationen är stark i livsmedelsindustri och handel men låg i pro- ducent- och konsumentled. 
  
 4 
  
 I Konkurrensverkets rapport konstateras vidare att de koopera- tiva företagen med jordbruksföretagen som medlemmar, har genom- gått stora förändringar. Både ägarbilden och verksamheten är idag mångfacetterad. 
 I livsmedelshandeln finns i dag en mängd olika typer av varor inom varje produktsegment där traditionella svenska produkter konkurrerar i ursprung, pris, smak och kvalitet med övriga produk- ter från hela världen samtidigt som den svenska livsmedelsindustrin har tillgång till en större marknad än tidigare. 
 Då konkurrensen ökar inom både livsmedelsindustrin och i handelsledet krävs en god effektivitet i hela produktions- och värde- kedjan, från primärproduktionen ända till slutkund. Denna form av effektivitet är sannolikt en faktor som förklarar framgångsrika exportländer, t.ex. som Danmark. 
  
 4  
 Makt och marknad. Konkurrensverket. Rapport 2011:3. 
 41 
 4 Villkor och regler 
  
 4.1 
  
 Inledning 
  
 Jordbruket har sedan lång tid varit föremål för omfattande statlig reglering både genom lagar och regler och genom ekonomiska stöd. Även för trädgårdsnäringen har särskilda politiska överväganden gjorts genom åren. Jordbrukspolitiken hade länge fokus på landets livsmedelsförsörjning och bestod av såväl ett gränsskydd (tullar/av- gifter) som prisregleringar. Den jordbrukspolitiska reformen på  
 1990-talet 
  innebar att prisregleringarna togs bort. För att under- lätta omställning lämnades ett direktstöd till jordbruket. Gräns- skyddet skulle sänkas successivt i takt med internationella överens- kommelser. 
 Sedan medlemskapet i EU 1995 omfattas Sverige av EU:s gemensamma jordbrukspolitik och det gemensamma gränsskydd som finns i unionen. EU:s jordbrukspolitik har i grunden samma mål som under  
 1950-talet 
  även om politiken och instrumenten har moderniserats och marknadsanpassats under åren. Den gemen- samma jordbrukspolitiken omfattar även trädgårdsnäringen. 
  
 4.2 
  
 Lagstiftning och regelverk 
  
 Jordbruks- och trädgårdsnäringen tillhör de sektorer som i hög grad omfattas av gemensam  
 EU-lagstiftning. 
  Sverige har dock i vissa fall kompletterande regler som går utöver  
 EU-nivån. 
  Lagstift- ningen som reglerar jordbruks- och trädgårdsnäringen är mycket omfattande. Alla regler gäller dock inte alla företag. Företagets storlek, geografiska belägenhet och driftsinriktning är några fak- torer som påverkar vilka regler som gäller. 
 Företag inom jordbruks- och trädgårdsnäringen omfattas av samma allmänna villkor som övrig näringsverksamhet i Sverige. Jord- bruks- och trädgårdsföretagen tillhör de sektorer som har haft vissa 
 43 
  
 Villkor och regler 
  
 SOU 2014:38 
  
 skattenedsättningar på energiområdet. I enlighet med beslut kommer dessa skattenedsättningar att fasas ut under perioden  
 2011–2015. 
  
 1  
  
 Under 2010 togs den handelsgödselskatt som tidigare fanns bort. Vidare har företagens avgifter för köttkontroll sänkts 2011 och 2012. 
 Jordförvärv och arrende 
 Jordförvärvslagen (1979:230) innehåller regler om förvärv av lant- bruksegendom. Enligt gällande regler krävs tillstånd om för- värvaren är en juridisk person. Förvärvstillstånd prövas av läns- styrelsen och av Jordbruksverket i fråga om större förvärv. Syftet med lagstiftningen, som har en lång historik, uppges vara dels att gynna sysselsättning och boende i glesbygd, dels att behålla balansen i markinnehav mellan fysiska och juridiska personer. De nuvarande reglerna innebär i praktiken att det är svårare för den som driver jordbruk i aktiebolagsform att förvärva lantbruks- egendom eller mark. Förhållandet kan antas påverka företagens val av verksamhetsform. Även etableringen av nytt företagande på lands- bygden kan påverkas. 
 Bestämmelser för arrende av jordbruksmark finns också regle- rade i lag. 
  
 2  
  
 Delar av denna lagstiftning är för närvarande är föremål för en statlig utredning. 
  
 3 
  
 4.2.2 
  
 Miljöfrågor 
  
 Miljöbalken med tillhörande förordningar och föreskrifter syftar till att främja en hållbar utveckling. Jordbruks- och trädgårds- sektorn ska precis som övrig näringsverksamhet följa balkens all- männa hänsynsregler och omfattas dessutom av ett flertal särregler. En betydande del av lagstiftningen inom miljöområdet har ur- sprung eller stöd i  
 EU-rättsakter. 
  
 För att starta eller utöka verksamhet med större djurhållning krävs tillstånd enligt miljöbalken vilket är förknippat med en pröv- ningsprocess. Företagen ska i dessa fall lämna en miljökonsekvens- beskrivning till länsstyrelsen. 
  
 1 
  
 Prop. 2009/10:41, bet 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122. 
  
 2 
  
 9 och 12 kap Jordabalken 1970:994. 
  
 3 
  
 Tomträtts- och arrendeutredningen, Ju 2011:08. 
  
 44 
  
 SOU 2014:38 
  
 Villkor och regler 
  
 Inom växtskyddsmedelsområdet finns en  
 EU-förordning 
  med gemensamma regler för godkännande av växtskyddsmedel. Förord- ningen kompletteras av en nationell förordning (2006:1060). Kemi- kalieinspektionen är ansvarig myndighet för godkännande av växt- skyddsmedel och har föreskriftsrätt inom området. Gemensamma regler i EU finns även för företagens användning av växtskydds- medel, som är genomförda genom en nationell förordning (2006:1010) om växtskyddsmedel. Ansvariga myndigheter är Natur- vårdsverket, Jordbruksverket och Kemikalieinspektionen. Tillsynen utförs av kommunerna. 
 Den nuvarande ordningen innebär att godkännande och ut- släppande av växtskyddsmedel på marknaden beslutas i varje enskilt land i EU. Beroende på skillnader i ländernas tillämpning liksom marknadsfaktorer kan tillgången på växtskyddsmedel därför variera mellan länderna. Växtskyddsrådet, som inrättats av Jordbruks- verket, har i en skrivelse påtalat problemen med den gällande ord- ningen bl.a. från ett konkurrenskraftsperspektiv. 
  
 4 
  
 Åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket och trädgårdsnäringen har sin grund i internationella överenskommelser,  
 EU-direktiv 
  (exempelvis EU:s nitratdirektiv och EU:s ramdirektiv för vatten) och svenska miljömål. Både  
 EU-direktiv, 
  den nationella förordningen och föreskrifter innehåller detaljerade bestämmelser som kan gälla hantering av stallgödsel m.m. Nitratdirektivet kräver att särskilda åtgärder vidtas i nitratkänsliga områden. I Sverige om- fattar dessa områden huvuddelen av jordbruksmarken. 
 EU:s Art- och habitatdirektiv avser att skydda biologisk mång- fald och särskilt skyddsvärda arter och miljöer. På nationell nivå regleras hänsyn till natur- och kulturvärdet och värdefulla biotoper i odlingslandskapet av miljöbalken och i nationella förordningar. Flera av biotoperna i odlingslandskapet, t.ex. stenmurar och åker- holmar, har ett generellt skydd i hela landet som medför restrik- tioner för företagens markanvändning. Jordbruksverket har före- skriftsrätt på området och länsstyrelsen är tillsynsmyndighet. 
  
 4  
 Växtskyddsrådet, Jordbruksverket (Dnr  
 4.4.17-121/14). 
  
 45 
  
 Villkor och regler 
  
 SOU 2014:38 
  
 4.2.3 
  
 Djurskydd 
  
 Vissa grundläggande bestämmelser om djurskydd gäller för alla producenter i EU. Den svenska djurskyddslagen (1988:534) inne- håller de grundläggande reglerna och den svenska djurskyddsför- ordningen (1988:539) kompletterar med mer detaljerade regler och bemyndiganden. Lagen innehåller bl.a. bestämmelser om att djur ska behandlas väl och skyddas från onödigt lidande och sjukdom samt att djur ska hållas på ett sådant sätt att det ger dem möjlighet att bete sig naturligt. 
 Jordbruksverket har utfärdat ett antal föreskrifter som inne- håller en omfattande regelmassa. 
  
 5  
  
 Detaljerade regler finns t.ex. för burstorlek för höns, hur tätt svin får hållas och hur länge en mjölk- ko ska vistas på bete om sommaren. Vissa av detaljreglerna har sitt ursprung i  
 EU-direktiv 
  medan andra är enbart nationella. Läns- styrelsen ansvarar för tillsyn och kontroll av lagstiftningen. Tabellen nedan ger några exempel på skillnader mellan EU:s miniminivå och de svenska reglerna. 
 Tabell 4.1 Skillnader mellan EU:s miniminivå och svenska regler 
  
 EU:s grisdirektiv 
  
 Sverige 
  
 Fixering av sugga 
  
 Tillåtet från en vecka före 
  
 Ej tillåtet. Rörelsefrihet får 
  
 grisning till fyra veckor efter 
  
 begränsas under smågrisarnas 
  
 betäckning (ca två månader). 
  
 första levnadsdagar. 
  
 Svanskupering 
  
 Rutinmässig kupering ej 
  
 Kupering ej tillåtet. 
  
 tillåtet. 
  
 Avvänjningstid smågris 
  
 Tre veckor 
  
 Strö 
  
 Krav på bökbart material vid 
  
 grisning, möjlighet till undan- 
  
 tag. 
  
 Fyra veckor 
 Krav på bökbart material, ej möjlighet till undantag. 
 Sverige var 1986 det första landet i världen som förbjöd all använd- ning av antibiotika för att djur ska växa snabbare. Sverige arbetade sedan för att samma förbud skulle införas i EU vilket skedde 2006. 
  
 6  
  
 Svenska regeringar och Garza har sedan det svenska  
 EU-medlemskapet 
  på flera sätt verkat för en högre ambi- 
  
 5 
  
 Se t.ex. SJVFS 2010:15 Saknr L 100, Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om djurhållning inom lantbruket. 
  
 6 
  
 www.jordbruksverket.se/amnesomraden/djur/sjukdomarochsmittskydd/antibiotikaresistens/ 
  
 motverkaantibiotikaresistens.4.60778d4f133a753969d8000552.html 
 46 
  
 SOU 2014:38 
  
 Villkor och regler 
  
 tionsnivå när det gäller djurskydd i unionen. Sedan 1995 har mini- minivån höjts för flera djurslag, bl.a. har det införts krav på inredda burar för värphöns och krav på grupphållning av dräktiga suggor. Det kan också förekomma skillnader i tillämpningen av  
 EU-gemen- 
  samma regler. 
  
 4.2.4 
  
 Livsmedel, foder och smittskydd 
  
 Den som producerar livsmedel omfattas av en gemensam livs- medelslagstiftning i EU. Dessa kompletteras av svensk lagstiftning genom den svenska livsmedelslagen (2006:804), livsmedelsförord- ningen (2006:813) och Peterson föreskrifter. Lagstift- ningen syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för konsumenternas intressen när det gäller livsmedel och omfattar regler för hygien, smittskydd, läkemedel och hantering och förvaring av farliga ämnen. Kontrollen av lagstiftningen är risk- baserad vilket innebär att livsmedelsföretag och foderföretag i primärproduktionen klassificeras utifrån risk för exempelvis smitt- spridning. Med hjälp av klassificeringen kan kontroll genomföras där den gör störst nytta. 
 I EU finns också gemensamma produktspecifika handelsnormer (produktbeskrivningar) för de mest sålda frukterna och grön- sakerna. För alla andra färska frukter och grönsaker finns EU:s all- männa handelsnorm, som i stort slår fast att produkterna ska vara hela, friska och inte ha några större fel. 
 Smittskyddet för djur omfattas av gemensam reglering på EU- nivå. I Sverige finns därutöver kompletterande regler i flera lagar, förordningar och föreskrifter. De svenska reglerna är i vissa fall mer långtgående än de gemensamma reglerna, t.ex. vad gäller salmonella. 
 Det finns också en gemensam lagstiftning inom EU för foder och animaliska biprodukter liksom för skydd mot allvarliga växt- skadegörare med svensk kompletterande lagstiftning. 
  
 4.2.5 
  
 Konsekvensanalyser och regelförenkling 
  
 Inom EU och i Sverige ställs krav på konsekvensanalyser och in- hämtning av synpunkter när ny lagstiftning tas fram. En konse- kvensutredning är ett verktyg utformat bl.a. för att säkerställa att vissa perspektiv blir belysta och bidra till ett väl underbyggt 
 47 
  
 Villkor och regler 
  
 SOU 2014:38 
  
 beslutsunderlag. Det finns emellertid inte några krav på att en konsekvensutredning ska innehålla avvägningar av hur ett förslag förhåller sig till den totala regelbördan på ett område. Kraven ser något olika ut beroende på typ av lagstiftning. 
 I Sverige liksom i andra länder pågår ett omfattande arbete med regelförenkling. Begreppet har använts för att beskriva arbetet med att åstadkomma regler, processer och förfaranden som är ut- formade så att de är anpassade till företagens villkor och verklighet. Regelförenkling syftar bl.a. till att minska kostnader för att följa regler samt att förbättra sådant som företagen upplever som krång- ligt men som är svårt att definiera som kostnader, t.ex. bemötande, service och handläggningstider. 
  
 4.2.6 
  
 Branschens egna regler 
  
 En bransch kan välja att gå utöver lagstiftad nivå och komma överens om frivilliga krav. Certifiering är exempel på detta. Ibland måste företag följa branschens regler för att få tillgång till viss del av marknaden. 
 I enstaka fall är frivilliga branschprogram direkt kopplade till lagstiftningen (kontrollprogram). Kontrollprogrammen innebär att man få avvika från den lagstadgade svenska miniminivån om man på annat sätt säkerställer måluppfyllelsen. 
  
 4.2.7 
  
 Jämförelser av villkor och regler 
  
 Sedan  
 EU-medlemskapet 
  är marknaden för varor och tjänster, med några få undantag, gemensam inom unionen. Svenska producenter konkurrerar därmed på samma marknad som andra företag inom EU. Skillnader i regler och krav liksom tillämpningen av  
 EU-gemen- 
  samma regler kan få negativa konsekvenser för företagens kon- kurrenskraft om företagen inte lyckas få betalt för ett mervärde på marknaden. Det finns även en risk att regelmassan sammantaget inskränker företagets möjligheter att finna företagsekonomiskt lönsamma lösningar. 
 Utredningen har låtit genomföra en översiktlig kartläggning av villkoren för företagande inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Uppdraget har genomförts av Ramböll Management Consulting AB. I rapporten konstateras att omfattande lagstiftning och regler 
 48 
  
 SOU 2014:38 
  
 Villkor och regler 
  
 även finns inom andra branscher. Jordbruks- och trädgårdsföre- tagen har samtidigt stöd i form av vägledning från Jordbruksverket och länsstyrelserna. Jordbruket har också mer ekonomiska stöd och ersättningar än andra branscher. Slutligen noteras att jord- bruksföretag i högre utsträckning drivs som fåmansföretag och enskild firma, medan aktiebolagsformen generellt är vanligare i andra branscher.  
  
 7 
  
 Jordbruksverket har i en studie konstaterat att den svenska djur- skyddslagstiftningen ofta går längre än minimikraven i EU:s direk- tiv. De danska regelverken är generellt mer allmänt hållna och flexibla än de svenska, som har mer exakta krav och specificerade gränsvärden. Studien ger exempel på fördyrande regler inom gris- fjäderfä och mjölkproduktion. 
  
 8  
  
 Ett exempel på strängare lagstift- ning är att Sverige är det enda land som kräver att mjölkkor ska hållas på bete sommartid. Hur detta krav påverkar lönsamheten studeras för närvarande av Jordbruksverket och resultaten kommer att presenteras under 2014. 
 Enligt en utredning på miljöområdet har den absoluta merparten av de administrativa kostnaderna av miljörelaterad lagstiftning för jord- och skogsbruk samt fiskeföretag sin grund i  
 EU-bestäm- 
  melser. Olika länder har dock valt olika sätt att uppfylla krav i den gemensamma lagstiftningen, t.ex. nitratdirektivet.  
  
 9 
  
 I en studie som LRF har genomfört redovisas skillnader mellan ett antal konkurrentländer i lagstiftning och regler som rör miljö, djurskydd, skatter, ekonomiska stöd och smittskydd. Slutsatsen är att reglerna inom miljö- och djurskyddsområdet i allmänhet är mer långtgående i Sverige jämfört med andra länder. Skillnader finns också i skatteregler. Det framhålls samtidigt att det finns fördelar med de svenska reglerna. Enligt studien finns det möjlighet att i vissa fall ta ut något högre pris i Sverige eftersom djuromsorgen är god. Fördelarna med en god djurhälsa påpekas också i studien. 
  
 10 
  
 Slutligen kan nämnas rapporterna  
 Grön Konkurrenskraft  
 där LRF, LRF Konsult och Jordbruksverket i ett samarbete genomfört jämförelser av konkurrenskraft, villkor och regler för jordbruks- företag. 
  
 7 
  
 Kartläggning av villkor för företagande inom svensk jordbruks- och trädgårdsnäring. Ramböll Management Consulting AB. 
  
 8 
  
 Kostnader och intäkter i svenskt jordbruk  
  
 -en 
  jämförelse med Danmark och Finland. Jordbruksverket. Rapport 2010:18. 
  
 9 
  
 Djurhållning och miljö ( SOU 2013:5). 
  
 10 
 Mat på lika villkor - Konkurrenskraft och politiska villkor för svenskt jordbruk. LRF 2013. 
 49 
  
 Villkor och regler 
  
 SOU 2014:38 
  
 4.3 
  
 Ekonomiska stöd 
  
 EU:s gemensamma jordbrukspolitiken består av två pelare: dels gårdsstöd och marknadsstöd, dels landsbygdsprogrammet (se bild nedan). Direktstödet betalas till största delen ut oavsett produk- tionsinriktning. Landsbygdsprogrammet syftar till att stärka de areella näringarna och annat landsbygdsföretagande samt till miljö- åtgärder. Direktstödet och landsbygdsprogrammet uppgår tillsam- mans till cirka 11 miljarder kronor per år. 
 Diagram 4.1. Schematisk bild över EU:s gemensasamma jordbrukspolitik 
 EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) 
  
 Första pelaren 
  
 Andra pelaren 
  
 Marknadsstöd 
  
 Direktstöd / Gårdsstöd 
  
 Landbygds- 
  
 programmet 
  
 Utöver  
 EU-stöden 
  finns även nationella stöd och initiativ. Sverige har sedan medlemskapet möjlighet att lämna ett särskilt nationell stöd till jordbruket i norra Sverige (Norrlandsstödet). Stödet upp- går till omkring 300 miljoner kronor per år. 
 Visionen Sverige – det nya matlandet syftar till att skapa arbetstillfällen och tillväxt genom satsningar och stärkt samverkan inom hela livsmedelskedjan från producent till konsument. Rege- ringen har också ett mål att fördubbla exporten av livsmedel till år 2020. Åtgärderna omfattar olika exportfrämjande insatser, ekono- miska stöd till företag med exportambitioner samt teknisk råd- givning. 
 50 
  
 5 
  
 Kunskap, forskning och innovation 
  
 5.1 
  
 Utbildningar inom jordbruk och trädgård 
  
 Utbildningar inom jordbruks- och trädgårdsområdet ges på tre nivåer: gymnasieskolan, yrkeshögskolan och på universitet och hög- skolor. 
 Grundläggande utbildning och yrkesutbildning 
  
 Gymnasieskolan  
 har både yrkesprogram och högskoleförberedande program. Naturbruksprogrammet är ett yrkesprogram med fyra inriktningar: djur, lantbruk, skog och trädgård. Programmen är tre- åriga. Det finns över 100 naturbruksskolor i landet med olika inriktningar och med både offentliga och privata huvudmän. Alla naturbruksskolor har inte samtliga inriktningar. Antalet sökande till naturbruksprogrammet har minskat något under senare år. För- klaringen är demografiska faktorer men också förändringar av gymnasieskolans yrkesprogram. När det gäller trädgårdsinriktningen finns i dag endast ett fåtal naturbrukskolor kvar som erbjuder denna utbildning. 
  
 Yrkeshögsskolan  
 är en eftergymnasial utbildning med syfte att utbilda för en tydlig yrkesroll. Utbildningarna är  
 1–3 
  år. Utbild- ningar inom jordbruk och trädgård omfattar bl.a. agrotekniker, djurskötare, driftsledare lantbruk, gårdsmästare eller trädgårds- mästare med olika inriktningar. 
 För yrkeshögsskolans utbildningar krävs ofta särskilda förkun- skaper, behörighet eller yrkeserfarenhet. Ett vanligt krav är grund- läggande yrkesprogram på gymnasienivå med relevant inriktning. Ett generellt problem i dagens system är att rekryteringsbasen för yrkeshögskolans utbildningar därigenom har blivit alltför begrän- 
 51 
  
 Kunskap, forskning och innovation 
  
 SOU 2014:38 
  
 sad. Effekten blir att många branscher har eller kommer att få brist på yrkesutbildad personal. Ett exempel är bristen på utbildad och erfaren personal till trädgårdsnäringen. 
 Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att se över den gymnasiala yrkesutbildningen i syfte att stärka utbildningarnas attraktivitet och övergången till arbetsmarknaden. Slutliga förslag ska lämnas senast den 31 mars 2015 
  
 1 
  
 . 
 Det finns även andra utbildningar som har stor betydelse för sektorns utveckling. Olika tekniska program på gymnasie- och hög- skolenivå utbildar tekniker som behövs inom livsmedelsindustrin. Vidare finns Restaurang- och livsmedelsprogrammet inom gym- nasieskolan. 
 Goda möjligheter till utbildning och kunskapsuppbyggnad är en grundläggande förutsättning för att få rätt kompetens och resurser till jordbruk och trädgårdsnäringens produktion. På några orter i landet har olika former för samverkan mellan utbildningshuvudmän och näringen utvecklats i detta syfte. En annan utmaning handlar om att stärka utbildningarnas attraktivitet och tillgänglighet för ung- domar men också för personer som senare i yrkeslivet vill byta yrkesinriktning och för personer med utländsk bakgrund. 
 Högre utbildning 
 Sveriges Lantbruksuniversitet, SLU, ger utbildningar på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå inom flera områden med koppling till jord- och trädgårdsbruk och livsmedelsproduktion. 
 Generellt täcker utbildningarna ett bredare fält av områden än tidigare. Agronom- och hortonomutbildningen har emellertid i dag svagare koppling till praktiskt verksamhet än tidigare. Exempelvis har förberedande praktiska kurser tagits bort. Färre elever som söker utbildningen har i dag bakgrund eller erfarenhet från praktiskt lant- bruk. Lantmästar- och trädgårdsingenjörsutbildingen är numera en treårig tvärvetenskaplig utbildning. 
 Även andra universitet och högskolor erbjuder högre utbildning med relevans för jordbruks- och trädgårdsnäringarna. 
  
 1  
 Yrkesprogramutredningen (U 2014:01), se dir. 2013:122 och dir. 2014:50. 
 52 
  
 SOU 2014:38 
  
 Kunskap, forskning och innovation 
  
 5.2 
  
 Forskning – grundläggande förhållanden 
  
 Forskning som har relevans för jordbruks- och trädgårdsnäring och livsmedelssektorn bedrivs vid många universitet och högskolor i landet. Det dominerande lärosätet när det gäller forskningens om- fattning är  
 Sveriges Lantbruksuniversitet, SLU 
 , med uppdrag att bedriva forskning och utbildning inom jord- och trädgårdsbruk, landskapsplanering, livsmedelsproduktion, naturvård, skogsbruk, veterinärmedicin m.m. 
  
 2  
  
 Merparten av verksamheten är förlagd till de fyra huvudorterna Alnarp, Skara, Ultuna och Umeå. SLU sorte- rar under Landsbygdsdepartementet. Det årliga anslaget uppgår till 1,7 miljarder kronor, varav cirka 0,8 miljarder kronor är avsatta för forskning. Härutöver disponerar SLU medel för strategiska sats- ningar och institutsuppgifter samt externa medel för forskning och uppdrag. 
 SLU:s verksamhet har förändrats över tid. Universitets vision är i dag att vara ett universitet i världsklass inom livs- och miljöveten- skaper. 
  
 3  
  
 Den tidigare sektorsanknytningen har blivit mindre tydlig. Forskningen har i ökad grad fått karaktär av grundforskning inom bredare områden och ökad vikt läggs vid forskningens vetenskap- liga kvalitet framför relevans och nytta för näringarna. 
 Utanför universiteten och högskolorna är  
 Institutet för jordbruks- och miljöteknik, JTI 
 , ett tekniskt forskningsinstitut med verksamhet inom produktion och teknik, miljö och energiteknik. Närliggande är även  
 Institutet för Livsmedel och Bioteknik, SIK  
 med forskning och utveckling inom livsmedelsbranschen 
 .  
 Både Velasquez och SIK är dotter- bolag till  
 SP-koncernen 
  (Sveriges Tekniska Forskningsinstitut). 
 Forskning och utveckling inom framför allt djurhälsa och djur- hållning bedrivs även vid  
 Statens veterinärmedicinska anstalt 
 ,  
 SVA 
 . Även  
 Hushållningssällskapen  
 bedriver utvecklingsarbete i form av fältförsök på uppdrag av näringens företag. Nämnas kan också  
 Agrifood Economics Center 
 , som är ett samarbete mellan SLU och Lunds universitet. Centrets uppdrag är att utföra analyser och ut- värderingar inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde. 
  
 2 
  
 Förordning (1993:221) för Sveriges lantbruksuniversitet. 
  
 3 
  
 Johnson 
  
 53 
  
 Kunskap, forskning och innovation 
  
 SOU 2014:38 
  
 Forskningsfinansiärer 
 Statliga forskningsfinansiärer är framför allt  
 Formas,  
 som är ett statligt forskningsråd med uppdrag att finansiera grundforskning och behovsmotiverad forskning med relevans för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Formas fördelar omkring 1,2 miljarder kronor årligen.  
 Vinnova  
 är en myndighet med uppgift att förbättra förutsättningarna för innovation och att finansiera behovsmotiverad forskning. Vinnovas anslag uppgår till omkring 2,7 miljarder kronor per år. Andra viktiga finansiärer av forskning inom detta område är 
 Vetenskapsrådet  
 och  
 Horisont 2020,  
 som är EU:s ramprogram för forskning och innovation. Inom de statliga forskningsstiftelserna finansierar  
 MISTRA  
 forskning inom miljö och hållbar samhälls- utveckling. 
  
 Stiftelsen lantbruksforskning 
 ,  
 SLF 
 , finansierar forskning med nära anknytning till svenskt lantbruk. Forskningsmedlen härrör från lant- bruksnäringen via avräkningspriser. SLF erhåller även statliga forsk- ningsmedel genom Formas. För 2013 uppgick stiftelsens totala forskningsmedel till 70 miljoner kronor. 
  
 5.3 
  
 Kunskapsförmedling 
  
 Förmedling av kunskap från forskning och utveckling kan ske genom publicering i vetenskapliga tidskrifter, genom riktade informations- insatser och allmän information eller genom kunskapsutveckling i samverkan mellan olika aktörer. 
 Staten hade tidigare genom Lantbruksstyrelsen och lantbruks- nämnderna en särskild organisation för kunskapsspridning, de s.k. lantbrukskonsulenterna, som skulle utgöra en förmedlande länk mellan forskning, rådgivning och företag. Motsvarande fanns också på trädgårdssidan. Detta system avvecklades i samband med den jordbrukspolitiska reformen i början av  
 1990-talet. 
  Motivet var att ansvaret för produktionsrådgivning i första hand skulle ligga på näringen. 
 Rådgivningsorganisationen består i dag av flera företag och konsulter med olika inriktningar och kompetensområden. De största organisationerna är Hushållningssällskapet, med rådgivning inom flera områden som lantbruk, trädgård och landsbygd, Växa Sverige AB som främst vänder sig till mjölk- och köttföretag och LRF Konsult med inriktning på  
 ekonomi-, 
  juridik- och affärsrådgivning. 
 54 
  
 SOU 2014:38 
  
 Kunskap, forskning och innovation 
  
 Verksamheten har ofta regional bas och omfattar även annan verk- samhet och service till företagen. Sammantaget har dessa större råd- givningsorgan över 2 500 konsulter och medarbetare. Länsstyrel- serna bedriver viss rådgivning som i huvudsak är inriktad på miljö- frågor i jordbruket. 
 SLU har i dag olika modeller för samverkan, bl.a. regionala partnerskap, nätverk och centrumbildningar. SLU har också nyligen infört samverkanslektorat, där 18 forskare har uppgiften att sam- verka med det omgivande samhället inom sina ämnesområden. 
 Någon direkt koppling mellan rådgivare och forskning vid SLU eller andra lärosäten finns inte i dag. En jämförelse kan göras med Danmark där organisationen Landbrug & Fødevarer (ung. mot- svarande Lantbrukarnas Riksförbund, LRF) bedriver egen forsk- ning och utveckling samt rådgivning vid  
 Videncenter for landbrug. 
  
 5.4 
  
 Pågående kartläggningar och uppdrag 
  
 5.4.1 
  
 Kartläggning av kunskaps- och innovationssystemet 
  
 Vinnova genomför på uppdrag av utredningen en kartläggning av kunskaps- och innovationssystemet för jordbruk och trädgårds- näringen i Sverige. Uppdraget har redovisats i en delrapport. Upp- draget kommer att slutrapporteras i oktober 2014. 
 Enligt rapporten tillmäts innovation en allt större betydelse för flera länders tillväxt och utveckling. Innovation handlar om nya eller bättre sätt att skapa värden för samhälle, företag och individer, och för att möta samhällsutmaningar. I den nationella innovations- strategin slås fast att Innovation är avgörande för den långsiktiga produktivitetsutvecklingen och därmed för tillväxt och framtida välstånd. 
  
 4 
  
 Flera länder i och utanför EU fäster i dag allt större vikt vid investeringar i forskning och innovation som ett sätt att stärka kon- kurrenskraften inom jordbruks- och livsmedelsproduktionen. OECD men även  
 EU-kommissionen 
  genom SCAR ( 
 Standing Committee on Agricultural Research 
 ) har genomfört flera studier och kartläggningar av ländernas kunskaps- och innovationssystem för jordbrukets utveckling, förkortat AKIS ( 
 Agricultural Knowledge and Innovation System) 
 . 
  
 4  
 Nationella innovationsstrategin, 2012. 
 55 
  
 Kunskap, forskning och innovation 
  
 SOU 2014:38 
  
 Preliminära resultat av Vinnovas kartläggning 
 Det svenska kunskaps- och innovationssystemet för jordbruk (AKIS) kan illustreras övergripande i figuren nedan. 
  
 Brobyggare 
  
 ,  
 LRF Konsult, Hushållningssällskapen, Växa 
 Sverige, SLU Holding, Landsbygdsnätverket, SLF m.m. 
  
 SLU, JTI, SIK, men även 
  
 Primärproduktion, förädling, 
  
 handelshögskolor, 
  
 industri handel, energi, 
  
 tekniska univ. 
  
 biobaserade produkter, 
  
 tjänster 
  
 Forskning- och utbildningsystem Jordbrukets värdekedjor 
 Kartläggning visar i sammanfattning följande: 
  
 Den jordbruks- och trädgårdsrelaterade forskningen i Sverige är i jämförelse med andra sektorer i samhället mer vetenskaps- driven än innovationsdriven. Vetenskaplig kvalitet värderas högre än relevans. Användarinvolvering är svag i t.ex. agenda- formulering, definitionsfas och under forskningsprocesserna. 
  
 SLU är den dominerande aktören inom högre utbildning och forskning och rankas bland de 40 bästa lantbruksuniversiteten i världen, grundat på antalet vetenskapligt publicerade artiklar. 
  
 AKIS-relevant 
  
  forskning finns vid andra universitet och hög- skolor. 
  
 Institutsforskningen har generellt sett en mindre roll i Sverige än i många andra länder. 
  
 SLU har stor frihet att tolka sin roll när det gäller de areella näringarna. SLU ser som sin sektorsroll att vara en självständig kunskapssökande aktör och att ha kompetens och intresse för en kontinuerlig dialog med omgivande samhälle. 
  
 5  
  
 Hos jord- bruks- och trädgårdsproduktionens aktörer ser man snarare att sektorsrollen handlar om att utbilda människor till sektorn och att forska åt sektorn, med målet att bidra till en bärkraftig, lön- sam och positiv utveckling. 
  
 5  
 SLU:s strategi 2010 - 2016 (www.slu.se) 
 56 
  
 SOU 2014:38 
  
 Kunskap, forskning och innovation 
  
 SLU:s nuvarande former för samverkan handlar i första hand om aktiviteter efter forskningsprocessen, t.ex. informations- insatser eller åtgärder för att direkt kommersialisera forsknings- resultat. 
  
 SLU samverkar i begränsad omfattning med näringens företag i forskningen. Det saknas också effektiva strukturer för att nytto- göra och sprida och tillämpa resultat av forskning. 
  
 Det privata näringslivets investeringar i FoU inom jordbruk och livsmedel är mindre jämfört med andra delar av det svenska näringslivet. 
  
 I ett framtidsperspektiv är det enligt rapporten angeläget att forsk- ningen i större utsträckning tar sin utgångspunkt i de globala ut- maningarna. Det handlar t.ex. om klimat, energi, miljö och demo- grafi. Efterfrågan på hållbara lösningar ökar i samhället och kan också skapa nya möjligheter för företagens tillväxt. 
 En innovationsstrategi för jordbruks- och trädgårdsproduktionen bör enligt rapporten ha ett fokus på näringen och företagen. Sam- tidigt måste produktionen självklart utgå från de behov och den efterfrågan som finns hos konsumenter och samhälle. Traditionella paradigm med fokus på produktion och tillväxt kan behöva kom- pletteras av alternativa synsätt som utgår från ett hållbart utnytt- jande av naturresurser, smart teknik och nya marknader. 
 Avslutningsvis skisseras några möjliga policyåtgärder. Som viktiga områden lyfter rapporten fram vikten av tydligare mål och vision för kunskaps- och innovationssystemet (AKIS). Efterfrågan på nya lösningar inom jordbruk och trädgårdsproduktion behöver stimuleras liksom de offentliga och privata satsningarna på inno- vationsdriven forskning. Företagens och samhällets inflytande och delaktighet i forskning och innovationssamverkan behöver stärkas. 
  
 5.4.2 
  
 KSLA:s kartläggning 
  
 Kungliga Skogs- och Lantbruksakademin, KSLA 
 , genomför för när- varande en kartläggning av forskning för jordbruks- och trädgårds- näringen. Målet i ett första steg av kartläggningen var att identifiera vilka lärosäten utöver SLU, samt SP och SVA, som bedriver forsk- ning av intresse för jordbruks- och trädgårdsnäringen. I ett andra steg, som påbörjats våren 2014, kommer intervjuer och fördjupade 
  
 57 
  
 Kunskap, forskning och innovation 
  
 SOU 2014:38 
  
 analyser att genomföras. Preliminärt visar kartläggningen att forsk- ning med relevans för lantbrukets företagande förekommer på flera universitet och lärosäten och att dessutom forskning som rör företagsekonomi, marknadsföring och ny teknik i högre grad kan ha relevans för lantbrukets företag och konkurrenskraft än vad som hittills observerats. 
 58 
 6 Framtidsscenarier 
  
 6.1 
  
 Globala omvärldsfaktorer 
  
 Befolkningsutveckling och ekonomisk tillväxt 
 Världens ökande befolkning samt den ekonomiska tillväxten på- verkar både mängden mat som efterfrågas och sammansättningen. År 2030 beräknas världens befolkning att uppgå till 8,4 miljarder människor, dvs en ökning med 20 % jämfört med dagsläget. I stort sett hela befolkningstillväxten kommer att ske i utvecklings- länderna. För Sverige beräknas befolkningen att öka från dagens 9,6 miljoner till 10,7 miljoner människor, vilket motsvarar 12 %. 
 Prognoser för den ekonomiska tillväxten visar att den ekono- miska tillväxten framför allt kommer att ske i delar av Asien med Kina och Indien i spetsen. Tillväxten i  
 EU-länderna 
  förväntas ut- vecklas relativt svagt. 
  
 1 
  
 Livsmedelsförsörjning 
 Konsumtionen av livsmedel förväntas öka globalt som följd av befolkningstillväxt och ökat välstånd framför allt i nya tillväxt- ekonomier i Asien och även delar av Afrika. Flera större trender kan identifieras: 
  
 En växande medelklass i nya tillväxtländer ökar efterfrågan. 
  
 Ökat välstånd innebär ökad konsumtion av kött, mjölk och ost. 
  
 Fokus ökar på livsmedelssäkerhet och spårbarhet och kännedom om produktionsförhållanden 
  
 1  
 OECD/ FAO (2013). Agricultural Outlook  
 2013-2022. 
  
 59 
  
 Framtidsscenarier 
  
 SOU 2014:38 
  
 Hälsoaspekter på livsmedel påverkar i högre grad konsumtions- val. 
  
 Användningen av antibiotika är idag hög inom livsmedels- produktionen. Bakterier som är resistenta mot antibiotika, exempelvis MRSA, utgör ett hot mot folkhälsan. Sverige är det land i EU där användningen av antibiotika inom animaliepro- duktionen är lägst.  
  
 2 
  
 Enligt en prognos för tiden fram till 2023 från OECD/FAO väntas produktionen av livsmedel öka framför allt i utvecklingsländerna genom ökade avkastningar. Många länder har mycket goda förut- sättningar, men bristen på resurser i form av mark och vatten kom- mer att öka i framtiden. En ökad globalisering av marknader och ökade transporter ställer dock krav på effektivitet i alla led i värde- kedjan. Länder med väl utvecklad infrastruktur och logistik kan därför fortsatt ha fördelar. En ökad produktion i världen leder till en ökad global konkurrens och till en prispress. 
 Klimat 
 Klimatförändringarna innebär en stor utmaning för jordbruket och livsmedelsproduktionen. Förändringarna bedöms förbättra odlings- betingelserna på delar av det norra halvklotet. Detta kan gynna nordligare belägna länder som Sverige. Samtidigt kan förutsätt- ningarna försämras på det södra halvklotet. Där utgör tillgång till vatten och mark redan i dag begränsningar för produktionen. Till år 2025 kommer mer  
 två-tredjedelar 
  av världens befolkning att leva i länder med vattenbrist. 
 För Sverige kan klimatförändringarna innebära torrare somrar och mer nederbörd under vintrarna, i synnerhet i de södra delarna av landet. Avkastningsnivåerna kan komma att öka och nya sorter blir möjliga att använda. Samtidigt kan problem öka med nya djursjuk- domar, växtskadegörare och översvämningar. 
 I senaste  
 IPCC-rapporten 
  betonas behovet av samhällsanpass- ning. Ett förändrat klimat, i kombination med andra samhällsföränd- 
  
 2  
 www.jordbruksverket.se/amnesomraden/djur/sjukdomarhosdjur/antibiotikaresistens/ motverkaantibiotikaresistens.4.60778d4f133a753969d8000552.html 
 60 
  
 SOU 2014:38 
  
 Framtidsscenarier 
  
 ringar, bedöms öka stressen på de globala livsmedelsförsörjnings- systemen. 
 Energi och annan biobaserad produktion 
 Jordbruket producerar förutom livsmedel förnybar energi och bio- baserad råvara. Prognoser visar att efterfrågan på förnybar energi kommer att öka. Produktionen i världen av biodiesel och etanol väntas öka med cirka 5 % per år fram till 2022 
  
 3 
  
 .  
 I  
 utredningen 
  
 Fossilfritt på väg (SOU 2013:84)  
 bedöms att det i Sverigen finns en stor potential för att öka produktion och användning av biodriv- medel, framför allt från skogsråvara. 
 Jordbruks- och trädgårdsproduktion använder i dag fossila bränslen för värme, drivmedel och för torkning. Dessutom är pro- duktion av insatsmedel som t.ex. växtnäring energiintensiv. Livs- medelssektorn som helhet står för cirka 30 % av världens energi- konsumtion 
  
 4 
  
 . Historiskt finns en samvariation mellan energi- och livsmedelspriser. En prognos från OECD/IEA visar att priset på råolja i nominella termer kommer att stiga svagt under kommande  
 20-årsperiod. 
  
 6.2 
  
 Framtidsscenario för år 2030 
  
 6.2.1 
  
 Grundläggande antaganden 
  
 Följande antaganden och förutsättningar är utgångspunkter för scenariet: 
  
 - 
  
 Huvudscenariot utgår från OECD/FAO och  
  
 EU-kom- 
  missionens prisprognos för kommande  
 10-årsperiod. 
  
 - 
  
 Inflationen antas uppgå till 2 % varför de reala priserna sjunker på sikt i förhållande till i dag. 
  
 - 
  
 I scenariot antas produktiviteten utvecklas på samma sätt fram till år 2030 som produktivitetsutvecklingen de senaste 17 åren. 
  
 3 
  
 OECD/ FAO (2013). 
  
 4 
  
 FAO (2011)  
  
 Energy-smart 
  food for people and climate. Issue paper. 
 61 
  
 Framtidsscenarier 
  
 SOU 2014:38 
  
 - 
  
 För prisutvecklingen för insatsmedel antas en framskrivning av utvecklingen i Sverige de senaste 10 åren, vilket innebär en real prisökning på mellan  
  
 15–30 
  %. 
  
 - 
  
 Scenariot antar att den gemensamma jordbrukspolitiken ser ut som i dag och beaktar endast politiska beslut fattade innan april 2014. 
  
 Figuren nedan visar den reala prisutvecklingen för perioden 2005– 2013 samt  
 EU-kommissionens 
  prognos för perioden  
 2014–23. 
  Pris- utvecklingen  
 2024–2030 
  är en trendframskrivning från åren innan. 
  
 Diagram 6.1 Real utveckling världsmarknadspriser  
 2005–2030. 
  Kr/kg 
  
 40,00 
  
 5,00 
  
 35,00 
  
 4,00 
  
 30,00 
  
 25,00 
  
 3,00 
  
 20,00 
  
 15,00 
  
 2,00 
  
 10,00 
  
 1,00 
  
 5,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 2005 
  
 2010 
  
 2015 
  
 2020 
  
 2025 
  
 2030 
  
 Nötkött 
  
 Gris 
  
 Vete 
  
 Oljeväxter 
  
 Mjölk 
  
 Källa:  
 EU-Kommissionen 
  (2013) och Martinez (2014). Avser reala priser (2013 års penningvärde)i 
  
 partiled. Höger axel anger mjölkpriset. 
  
 6.2.2 
  
 Modellberäkning för jordbruksproduktionen 
  
 Som grund för huvudscenariot ligger en modellsimulering av utvecklingen av svenskt jordbruk fram till år 2030. 
  
 5  
  
 De antaganden som ligger som grund för modellsimuleringen har stor betydelser för beräkningsutfallet, varför resultaten måste tolkas med stor för- siktighet. Ett viktigt antagande i modellen är att alla företagare agerar ekonomiskt rationellt. Modellresultaten visar att det samlade 
  
 5  
 Jonasson (2014). Scenarier för jordbrukssektorn 2030.. 
 62 
  
 SOU 2014:38 
  
 Framtidsscenarier 
  
 värdet i fasta priser för svensk jordbruksproduktion kommer att minska med motsvarande 35 % jämfört med i dag (2013) fram till år 2030. Det beror på de antaganden som ligger till grund för simuleringen vilka kommenteras mer i känslighetsanalysen på nästa sida. 
 Modellberäkningarna visar att produktionen bibehålls i stor utsträckning i södra och mellersta Sveriges slättbygder men minskar i betydande utsträckning i skogs- och mellanbygderna samt i norra Sverige. De bördiga slättlandskapen står för en allt större andel av produktionsvolymen och produktionsvärdet. På grund av fortsatt ökning av arbetsproduktivitet minskar antalet års- verken mer än minskningen i produktion. Modellresultaten tyder således på att förutsättningarna för att skapa effektiva produktions- enheter med en tillräcklig lönsamhet är bäst i södra och mellersta Sverige,. 
 Inom växtodlingen visar simuleringen en viss minskning av spannmålsproduktionen men en ökning av oljeväxtodlingen. På animaliesidan visar modellresultaten en fortsatt minskning av pro- duktionen. På grund av låg lönsamhet har investeringarna under en följd av år varit lägre än vad som svarar mot moderniserings- behovet. Det gäller framför allt inom  
 mjölk-, 
  gris- och nötkötts- produktionen. En låg lönsamhet i dag medför mindre nyinveste- ringar imorgon, vilket i sin tur försämrar konkurrenskraften på sikt. Fram till år 2030 kommer att behövas betydende nyinveste- ringar för att vidmakthålla en effektiv produktion. 
 Den totala arealen åkermark förväntas bli oförändrad men markanvändningen ändras. Arealen vall minskar på grund av färre djur medan arealen trädad mark ökar kraftigt eftersom det är olön- samt att bruka den. Störst konsekvenser får detta skogsbygderna och i norra delen av landet. I södra och mellersta Sveriges slätt- bygder behålls produktionen, arealer och djur i stor utsträckning. 
 Så länge gårdsstödet utbetalas för marken kommer åkermarken att förbli åkermark. Resultaten från modellberäkningen visar att arealen betesmarker, som i dag uppgår till cirka 400 000 ha, kom- mer att minska kraftigt och den största procentuella minskningen sker i norra Sverige. Detta är starkt kopplat till den negativa ut- vecklingen för animalieproduktionen. I modellberäkningen antas att nuvarande ersättningar till betesmarker finns kvar. Betesmarker som tas ur produktion övergår, antingen via plantering eller genom igenväxning, till skog. 
 63 
  
 Framtidsscenarier 
  
 SOU 2014:38 
  
 Trädgårdsnäringens framtid 
 Någon motsvarande modellberäkning har inte kunnat göras för trädgårdsnäringen. Delar av trädgårdsproduktionen, framför allt frilandsodling av frukt och grönsaker m.m. är dock i vissa delar jämförbar med annan vegetabilieproduktion, även om ytarealer och företagsstruktur delvis ser annorlunda ut. För växthusodlingen råder andra förutsättningar eftersom kostnaden för uppvärmnings- bränslen är så påtaglig. Liksom för andra näringar behöver en kon- kurrenskraftig trädgårdsnäring kompetent personal och en fortsatt produktivitetsutveckling. 
 Nya klimatbetingelser kan göra att goda förutsättningar skapas i framtiden för en trädgårdsproduktion genom det finns god tillgång till såväl mark som vatten. Tillgången till växtskyddsmedel och nya sorter anpassade efter ett nytt klimat är mycket viktigt för näringen. 
 Känslighetsanalys 
 Modellresultaten i huvudscenariot är starkt beroende av de anta- ganden som görs om framtiden. I en prognos ända fram till 2030 finns en stor osäkerhet i prisantaganden, produktivitetsutveckling och i antaganden om hur utbud och efterfrågan på livsmedel och andra jordbruksvaror kommer att utvecklas. Likaså bygger modellen på ett antagande om att alla företagare agerar ekonomiskt rationellt, vilket inte alla gör. Vissa företagare har andra målsätt- ningar med sitt företag än att maximera vinsten, exempelvis att förvalta ett arv eller att hålla markerna öppna. Ett antagande om en ökad efterfråga och ökade reala priser på jordbruksråvara och livs- medel skulle peka på en mer gynnsam pris- och marknadsutveck- ling. 
 En förändrad politik inom olika områden och nya eller för- ändrade handelsavtal kan också få stora effekter. En känslighets- analys av huvudscenariot visar att en halverad produktivitets- utveckling i Sverige får stora konsekvenser för lönsamheten inom jordbruket, och därmed för produktionen. Omvänt bidrar en högre produktivitetsutveckling i Sverige i förhållande till omvärlden förutsättningar för en ökad produktion och en stärkt konkurrens- kraft. 
 I en känslighetsanalys har de reala priserna ökats 10 % i för- hållande till huvudscenariot. Detta motsvarar i stort sett 
 64 
  
 SOU 2014:38 
  
 Framtidsscenarier 
  
 OECD/FAO:s prisprognos för år 2023 (se diagram 6.1). Känslig- hetsanalysen visar att produktionen av vegetabilier, gris, lamm och kycklingkött bibehålls eller ökar, medan mjölk och nötkött minskar. Det sammanlagda produktionsvärdet sjunker dock, men med 18 % jämfört med i dag i stället för 35 % enligt huvudscenariot. Likaså visar analysen att höjda miljöersättningar skulle få effekter på hävden av betesmarker och lönsamheten inom nötköttsproduk- tionen. Ett kopplat djurbidrag, vilket föreslås införas i Sverige från om med 2015, antas vidare gynna mjölk- och nötköttsproduk- tionen i Sverige.  
  
 6 
  
 6.2.3 
  
 Konsekvensanalys av huvudscenariot 
  
 Tillväxt och sysselsättning 
 Den analys som har gjorts indikerar att: 
  
 Sysselsättningen i jordbruket kan kommer att minska varav ungefär en fjärdedel av förändringen kan tillskrivas ökad pro- duktivitet medan resten beror på minskad produktion. 
  
 Minskningen uppstår i landets skogs- och mellanbygder och motsvarar totalt cirka 20 000 årsverken till år 2030. 
  
 Produktionsminskningen i jordbruket påverkar även leden före och efter primärproduktionen. Som exempel kan nämnas mot- tagning och bearbetning av svensk råvara. Den indirekta syssel- sättningseffekten bedöms bli en minskning på ytterligare cirka  
  
 20–25 
  000 årsarbetskrafter till år 2030. 
  
 En kraftig produktionsminskning i primärledet påverkar efter- följande led. Exempelvis kräver slakterier och mejerier en hög beläggningsgrad för god lönsamhet. 
  
 Minskningen i sysselsättning inom jordbruket och i omkring- liggande led påverkar olika delar av landet olika där skogs- och mellanbygden samt norra Sverige påverkas mest. 
  
 Andra näringar på landsbygden såsom besöksnäring påverkas negativt av en minskad hävd av landskapet och minskad aktivitet inom jordbruket. 
  
 6  
 Gårdsstödet  
 2015-2020 
  - förslag till svenskt genomförande. Ds 2014:6. 
 65 
  
 Framtidsscenarier 
  
 SOU 2014:38 
  
 Biologisk mångfald och landskapsbild 
 Huvudscenariot visar att arealen betesmarker kommer att halveras jämfört med i dag. Minskningarna bedöms bli störst i norra Sverige och i skogs- och mellanbygder. 
  
 En så stor minskning av betesmarkerna innebär stora förluster av biologisk mångfald och påverkar tillgången på ekosystem- tjänster. 
  
 Förlusten av betesmarker i skogs- och mellanbygderna innebär risk för att några av de mest värdefulla biotoperna i landet för- svinner. Övergivna betesmarker förlorar normalt stora delar av sitt artinnehåll, vilka är svåra att återskapa vid en restaurering. 
  
 En minskning av åkermarken i skogs- och mellanbygd påverkar biologisk mångfald, ekosystemtjänster och landskapets gröna infrastruktur negativt. Åkermarken bidrar till att hålla land- skapet öppet och är viktigt för både många kulturmiljöer och den biologiska mångfalden. 
  
 En ökad areal träda i stället för spannmålsodling i slättbygder kan gynna den biologiska mångfalden. Om träda ersätter aktiv vall- odling är effekten på biologisk mångfald mer svårbedömd. Den ökade arealen träda sker dock inte främst i slättbygderna. 
  
 Vattenkvalitet och växthusgaser 
 Som följd av minskad djurhållning och odling i Sverige minskar läckaget av växtnäringsämnen och utsläppen av växthusgaser. Beräk- ningar visar att: 
  
 Kväveläckaget i Sverige bedöms minska 0med mellan  
  
 10–15 
  % jämfört med i dag. 
  
 Fosforförluster i Sverige minskar med knappt 10 % jämfört med i dag. 
  
 Produktionsminskningen i områden runt Mälaren påverkar vattenkvaliteten positivt. 
  
 Minskad odling av spannmål och oljeväxter kan minska använd- ningen av bekämpningsmedel. Effekterna av detta beror dock på tillgängliga preparat samt hur skadegörarsituationen utvecklar sig fram till år 2030. 
  
 66 
  
 SOU 2014:38 
  
 Framtidsscenarier 
  
 Utsläpp av växthusgaser från svenskt jordbruk, mätt i CO 
  
 2 
 - ekvivalenter, minskar med cirka 30 % jämfört med i dag 
  
 7 
  
 , som följd färre djur och från lägre lustgasavgång från mark. 
  
 En minskad produktion leder till en minskad energianvändning inom jordbruket och ett minskat behov av energikrävande insatsvaror. 
  
 Samlad bedömning 
 Konsekvensanalysen visar att en minskad jordbruksproduktion i Sverige skulle få stora konsekvenser för sysselsättning i jordbruket men också i omkringliggande led. De samhällsekonomiska effek- terna av en minskad sysselsättning är svårbedömda och beror bland annat på i vilken omfattning minskningen kan absorberas av andra branscher och företag. De regionala förutsättningarna för detta kan antas variera beroende på närhet till tätorter och annan syssel- sättning. 
 Analysen visar också på omfattande effekter för den biologiska mångfalden, landskap och ekosystemtjänster av en förändrad pro- duktion till år 2030. Värdet av biologisk mångfald är platsspecifikt vilket innebär att förlust inte kan kompenseras av ökad biologisk mångfald någon annanstans. Likaså visar analysen att de negativa miljöeffekterna av jordbruksproduktionen minskar i Sverige. 
 En minskad jordbruks- och trädgårdsproduktion i Sverige inne- bär sannolikt att produktionen ökar någon annanstans i världen och att importen av livsmedel och råvaror till Sverige ökar. Vissa av miljöeffekterna har globala effekter, såsom utsläpp av växthusgaser, varför minskningar av utsläpp i Sverige som leder till motsvarande ökningar i andra delar av världen, inte är en positiv nettoeffekt. Inriktningsmålet för svensk miljöpolitik, det s.k. generationsmålet, är att skapa ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför Sveriges gränser. En minskad produktion av livsmedel i Sverige orsakar ökad miljö- påverkan i andra delar av världen, vilket enligt generationsmålet, ingår i vår konsumtions miljöpåverkan. 
  
 7  
 I beräkningarna ingår enbart utsläppen från jordbrukssektorn, dvs endast utsläppen av metan och lustgas från djurhållning och växtodling. 
 67 
  
 Framtidsscenarier 
  
 SOU 2014:38 
  
 6.3 
  
 Alternativa scenarier 
  
 Framtidsscenarier kan göras på flera sätt och med stöd av olika metoder. En alternativ modell till en prognos är att i stället utgå från en målbild, en s.k.  
 backcasting-modell. 
  Olika typer av scena- rier har använts i tidigare studier över jordbrukets utveckling. 
  
 8 
  
 En arbetsgrupp inom Kungliga Skogs- och Lantbruksakade- mien, KSLA, har utarbetat en vision för jordbruks- och trädgårds- näringen i Sverige år 2030. Visionen bygger på en omfattande sam- hällsomställning i en hållbar riktning. I denna samhällsomställning har de areella näringarna fått en central roll och producerar både för en hemmamarknad och för export. Jordbruket bidrar också i stor utsträckning till ett fossilfritt samhälle. Innovationskraften och ny- företagarandan inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna är stora, vilket bidrar till ökad populäritet till landets lantbruksutbildningar. 
 För att uppnå denna vision krävs, enligt arbetet från KSLA, till en början en analys av den globala utvecklingen med utgångspunkt i klimatförändring, ökad stress på livsmedelsförsörjningssystemen och ökad efterfråga på livsmedel. Sverige har goda förutsättningar för jordbruks- och trädgårdsnäringar, både naturgivna och sam- hällsskapade. De naturgivna förutsättningarna är gott om vatten och mark och ett bra klimat och de samhällsskapade förutsätt- ningarna utgörs ex vis av en hög kompetens, god infrastruktur och god djuromsorg. Med avseende på den globala utvecklingen och Sveriges förutsättningar kan, enligt KSLA, Sverige spela en större roll i den globala livsmedelsförsörjningen. 
 KSLA framhåller behovet av övergripande politiska beslut om satsningar på jordbruk och trädgårdsnäring och en uttalad politisk ambition om en marknadstillväxt och produktion. KSLA föreslår ökade satsningar på forskning, innovation, utbildning och råd- givning. Energipolitiken ska ge ökade incitament till produktion av förnybar energi inom jordbruk och trädgård. Likaså föreslås exportstimulerande åtgärder riktade till jordbruk och trädgårds- näring samt att öka kraven på importerade livsmedel så att det mot- svarar den svenska lagstiftningen. 
 Lantbrukarnas Riksförbund, LRF, har redovisat ett underlag för bedömningen av framtidsutsikterna för svenskt jordbruk och 
  
 8  
 Öborn et. al., (2011) Fem framtidsscenarier för 2050 - förutsättningar för svenskt lantbruk och markanvändning och Naturvårdsverket (2013) På väg mot ett ekonomiskt hållbart, högproducerande och klimatsmart jordbruk med höga landskapsvärden. Rapport 6578 . 
 68 
  
 SOU 2014:38 
  
 Framtidsscenarier 
  
 trädgårdsproduktion. Utgångspunkten är att bedöma framtida ut- vecklingsmöjligheter och potentialen för ökad produktion på grundval av förväntad konsumtionsökning. Sedan flera år tillbaka har den ökade konsumtionen i Sverige i stor utsträckning tillgodosetts genom ökad import. Tabellen nedan, som bygger på beräkningsunderlag från LRF, anger vilken produktionsökning som skulle krävas i Sverige under antagandet att konsumenterna behåller samma konsumtionsmönster år 2030 som 2012 och att befolkningen ökar med drygt 10 % fram till år 2030. 
 Tabell 6.1 Förändring av produktion till år 2030 i jämförelse med år 2012 
  
 Mjölk 
  
 Nötkött 
  
 Griskött 
  
 Kyckling 
  
 Spannmål 
  
 Tomat 
  
 29 % 
  
 114 % 
  
 64 % 
  
 72 % 
  
 12 % 
  
 300 % 
  
 Slutsatsen är enligt LRF att det finns en betydande potential för en ökad svensk livsmedelsproduktion för att möta konsumtions- ökningen i landet till följd av befolkningstillväxten. Beaktas även den globala livsmedelsmarknaden, dvs. genom export av livsmedel, ökar potentialen ytterligare. 
 69 
 7 Strategi och prioriteringar 
  
 7.1 
  
 Inledning 
  
 Svenskt jordbruk, trädgårdsnäring och livsmedelsproduktion är en näring med stor betydelse för sysselsättning och tillväxt i Sverige. Sammantaget svarar näringen för cirka 240 000 arbetstillfällen. En aktiv jordbruks- och trädgårdsproduktion är en viktig del i förvalt- ningen av landets naturresurser och en förutsättning för att nå flera miljökvalitetsmål, och levererar också viktiga ekosystemtjänster. 
 Jordbrukspolitiken har genomgått stora förändringar i riktning mot en ökad marknadsorientering i produktionen. Politiska beslut om jordbruk och livsmedelsproduktion har en lång historia och målen har förändrats över tid. Genom inträdet i EU 1995 blev den svenska politiken en del av en gemensam jordbrukspolitik och en gemensam inre marknad med fri rörlighet för varor och tjänster, personer och kapital. 
 Samtidigt med dessa förändringar har marknaderna för livs- medel och andra råvaror globaliserats. Svenska producenter och företag är i dag utsatta för en helt annan konkurrens och omvärlds- tryck än tidigare i historien. Förhållandena blir allt mer lika annan produktion av varor och tjänster i ekonomin. Detta är en utveck- ling som såväl politik och företag måste möta i framtiden. 
  
 7.2 
  
 Utgångsläget i svenskt jordbruk och trädgårds- näring 
  
 Utvecklingen inom jordbruk och trädgårdsnäringen ger samman- taget följande bild: 
 Jordbrukets och trädgårdsnäringens produktionsvärde och om- sättning har legat relativt stabilt över tid samtidigt som struktur- 
 71 
  
 Strategi och prioriteringar 
  
 SOU 2014:38 
  
 omvandlingen har varit omfattande. Merparten av produktionen sker i dag hos omkring 10 – 20 000 företag. 
 Inom vissa sektorer inom jordbruket är produktiviten mycket hög och jämförbar med många konkurrentländer. Det gäller t.ex. vegetabilieproduktionen och spannmål där även exporten ökar. Även delar av trädgårdsproduktionen uppvisar ökad tillväxt. Gemensamt för sektorer med god konkurrenskraft är en snabb omvandlingstakt i riktning mot större och effektivare företag. 
 När det gäller animalieproduktionen finns sedan flera år tillbaka tecken på svag och vikande konkurrenskraft. Detta avspeglas i minskande produktionsvolymer och svag lönsamhet och genom en ökad importkonkurrens. Denna utveckling finns också delvis i andra  
 EU-länder. 
  
 Den svagare konkurrenskraften i den svenska animaliepro- duktionen har flera orsaker. Den animalieproduktion som bedrivs i skogs- och mellanbygder (framför allt nötkött och mjölk) karakte- riseras av att omvandlingstakten generellt har varit lägre än i slätt- bygderna. En förklaring är jordbruksmarkens arrondering och svårig- heter att skapa större och effektivare produktionsenheter, men kanske också attityder och affärsmässigheten i företagen. Dessa tydliga regionala skillnader i förutsättningarna för en effektiv och konkurrenskraftig produktion avspeglas i de framtidsscenarier som tagits fram i utredningen. Även med antagande om en hög produktivitet visar scenarierna att utveckling går mot en koncen- tration av produktionen till de mer gynnsama produktions- områdena i södra delarna av landet. 
 Det finns också andra faktorer som har betydelse för företagens konkurrenskraft. Jämförelser som gjorts mot andra länder visar att Sverige på några områden har strängare nationella regler som kan påverka konkurrenskraften negativt. Även tillämpningen av regler och bemötande är viktiga frågor i detta sammanhang. 
 Företagsledning, entreprenörskap och attityder till företagande är andra faktorer som får allt större betydelse för att förklara skill- nader i företagens effektivitet och lönsamhet. Drifts- och verksam- hetsformer för företag inom jordbruk och trädgårdsnäring är andra viktiga frågor för att säkerställa en starka och konkurrenskraftiga företag i ett framtidsperspektiv. 
 Primärproduktionen, särskilt inom jordbruket, är starkt beroende av förädlings- och tillverkningsled. Det kan konstateras att de struktur- och ägarförändringar som skett i förädlings- och livs- medelsindustrin, inklusive ett ökat utlandsägande, har inneburit att 
 72 
  
 SOU 2014:38 
  
 Strategi och prioriteringar 
  
 dessa företag blivit mindre beroende av primärproduktionen i ett enskilt land. En fortsatt utveckling i Sverige med lägre produktions- volymer kan därför innebära en risk för att viktig förädlingsindustri på sikt kan försvinna. Även dagligvaruhandeln är starkt koncen- trerad med aktörer som agerar över nationsgränser. Sammantaget innebär dessa förändringar ett ökat tryck på producenternas effektivitet och konkurrenskraft, och affärsmässighet. 
 Som helhet kan konstateras att jordbruks- och trädgårds- produktionen och livsmedelsindustrin generellt har en låg FoU- intensitet jämfört med andra näringsgrenar i ekonomin. När det gäller utbildning och kunskapsutveckling finns en oro för den fram- tida kompetensförsörjningen till företag och industri. 
  
 7.3 
  
 Framtiden – möjligheter och utmaningar 
  
 Den globala livsmedelsförsörjningen är en av de största utmaning- arna i ett framtidsperspektiv. Många länder i världen har potential att öka sin produktion. Nya produktionsländer i Asien, Afrika och Sydamerika har goda förutsättningar för jordbruk och låga kostnader i råvaruproduktionen. Inom och utanför EU satsar flera länder offensivt på tillväxt i produktion och livsmedelsindustri, export samt på forskning, utveckling och innovation. Detta innebär att den internationella konkurrensen kommer att öka framgent vilket kan innebära en ökad prispress. 
 Svensk produktion har styrkefaktorer i företagens kompetens och kunnande, ett högt miljömedvetande och en ansvarsfull djur- hållning samt goda resurser i mark och rent vatten. Hög spårbarhet i livsmedelskedjan och låg antibiotikaanvändning är faktorer som kan få ökad betydelse framgent. Ett förändrat klimat kan innebära fördelar för livsmedelsproduktionen i Sverige. Detta visar att det finns en potential för en svensk livsmedelsproduktion som kan bidra till den globala livsmedelsförsörjningen. 
 Samtidigt finns svagheter i svensk produktion som behöver mötas med strategiska insatser som säkerställer starka och kon- kurrenskraftiga företag. En nedbrytning av det huvudscenario som utarbetats visar mycket entydigt att det är jordbruket utanför de bördiga områdena som tappar mest. Slättbygderna i södra Sverige verkar ha förutsättningar för att upprätthålla tillräcklig konkurrens- kraft för att behålla dagens produktion. Marken är överlag mer sammanhållen i slättbygd samtidigt som marken är bördigare. En 
 73 
  
 Strategi och prioriteringar 
  
 SOU 2014:38 
  
 mätare på att konkurrenskraften är bättre i slättbygdsområdena är att markpriserna har stigit. Även markpriserna i andra områden har stigit, men det frikopplade gårdsstödet är troligen en stark för- klaring. Det är en viktig utmaning att hitta vägar framåt för jord- bruket i hela landet. 
 Sammantaget innebär detta att det finns behov av en samlad strategi för tillväxt, konkurrenskraft och värdeskapande i det svenska jordbruket och trädgårdsnäringen och i livsmedelsindustrin. 
  
 7.4 
  
 En strategi för tillväxt och värdeskapande 
  
 Målet för strategin ska enligt direktiven vara en ökad eller bibe- hållen produktion och en livskraftig och konkurrenskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Det handlar enligt utred- ningens mening om ökad tillväxt och konkurrenskraft. 
 En bredare strategi bör även beakta samhällets och konsumen- ternas värdering och nytta av den framtida produktionen som jord- bruket och trädgårdsföretagen levererar. Utöver livsmedel handlar det t.ex. om nya biobaserade varor och tjänster inklusive kollektiva varor och nyttigheter i natur och landskap, säkra livsmedel och hälsa. Mot den bakgrunden föreslås att strategins övergripande mål formuleras som ökad tillväxt, konkurrenskraft och värdeskapande. 
 Den nationella strategin ska uppmuntra till internationell handel. Strategin bör vara långsiktig, balansera olika intressen i samhället och genomföras i samverkan mellan olika aktörer. 
 En samlad strategi ändrar inte det ansvar som näringen och före- tagen i grunden har för produktionens inriktning och förhållanden. Samtidigt finns det behov av en starkare samverkan och dialog mellan företag och samhälle för att möta de utmaningar svenskt jordbruk, trädgård och livsmedelsproduktion står inför. Statens roll handlar i första hand om att säkerställa goda villkor och förut- sättningar för produktionens tillväxt och värdeskapande i sam- hället. 
 Fokusområden och prioriteringar 
 Målet om en ökad tillväxt, konkurrenskraft och värdeskapande förutsätter åtgärder inom flera områden. Strategin föreslås därför inriktas på fyra fokusområden inom vilka strategier och åtgärder 
 74 
  
 SOU 2014:38 
  
 Strategi och prioriteringar 
  
 gemensamt ska bidra till att uppfylla målet. Detta beskrivs i följande figur. 
 Figur 7.1 
  
 Villkor och 
  
 Produktion 
  
 och 
  
 regler 
  
 företagande 
  
 Ökad produktion 
  
 Forskning 
  
 Mer 
  
 och 
  
 marknad 
  
 innovation 
  
 Produktion och företagande 
 En konkurrenskraftig näring med ökad produktion och tillväxt förutsätter lönsamma företag. Den ökade internationella kon- kurrensen ställer krav på företagens fortsatta anpassning och effekti- visering men också på en utvecklad företagsledning. Fortsatt strukturutveckling kan vara nödvändig för en effektiv och kon- kurrenskraftig produktion. 
 Prioriteringar: 
  
 Företagen och näringen har ansvaret för att säkerställa hög effektivitet och kostnadsmedvetande i produktionen och en långsiktigt konkurrenskraftig företagsstruktur. 
  
 Företagsledning, entreprenörskap och attityder till affärsmässigt företagande behöver utvecklas. Rådgivningen och andra organ knutna till näringen bör kunna stödja företagen i detta arbete. 
  
 Nya drifts- och företagsformer behöver utvecklas inom lant- bruket som stöder investeringar, förbättrar kapitalförsörjning och skapar förutsättningar för långsiktigt starka företag inom sektorn. 
  
 75 
  
 Strategi och prioriteringar 
  
 SOU 2014:38 
  
 Hinder för en utveckling av produktionen i områden med sämre naturgivna förutsättningar för jordbruk och trädgårdsnäring behöver belysas. 
  
 Mer marknad 
 Jordbruks- och trädgårdsnäring samt livsmedelsförädling agerar på en global marknad med ökad konkurrens. Det ställer krav på en ökad marknadsorientering, innovation och effektivitet i hela värde- kedjan av produktionen. 
 Prioriteringar: 
  
 Företag och producenter behöver utveckla tydliga marknads- strategier för olika produkter, kunder och marknadssegment och därigenom bygga starkare relationer i hela livsmedelskedjan. 
  
 Ökad konkurrens inom livsmedelshandeln innebär krav på ständig produktutveckling och innovation hos producenterna. 
  
 Svenska livsmedel måste ha tydliga mervärden också i smak och kvalitet för att kunna konkurrera på en marknad med alltmer kvalitetsmedvetna konsumenter. 
  
 Etablerade nätverk bör utgöra basen för att främja svenska livs- medel i offentlig konsumtion, restaurang och i besöksnäring. Behovet av särskilda främjandeinsatser för ökad export utöver pågående insatser behöver belysas. 
  
 Villkor och regler 
 En utgångspunkt bör vara att de svenska företagen inom jordbruk och trädgårdsnäring har villkor och regler som är i paritet med kon- kurrentländerna. För att nå målen i lagstiftningen på ett effektivt sätt bör en ökad flexibilitet och dialog med företagen eftersträvas. 
 Prioriteringar: 
  
 Grunden för samhällets styrning är den gemensamma lagstift- ningen i EU. Nationella regler och krav som går utöver den gemensamma nivån bör vara väl motiverade och noga prövas eftersom de riskerar att verka negativt på företagens kostnader och konkurrenskraft. 
  
 76 
  
 SOU 2014:38 
  
 Strategi och prioriteringar 
  
 Befintliga och nya regler behöver systematiskt utvärderas från ett företags- och konkurrenskraftsperspektiv. Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att ge frågan prioritet i det pågående förenklingsarbetet i förvaltningen. Exempel på områden som bör granskas ur ett konkurrenskraftsperspektiv är nationell tillämp- ning och godkännande av växtskyddsmedel. Även den nationella djurskyddsregleringen bör kunna ges prioritet i detta samman- hang. 
  
 Samhällets styrning och reglering av produktionen och före- tagens villkor ska vila på vetenskaplig grund och vara evidens- baserad. 
  
 Myndigheternas tillämpning av reglerna i kontroller, information, handläggningstider och bemötande är också viktiga faktorer för att stödja företagens utveckling. 
  
 Kunskap, forskning och innovation 
 Forskning, innovation och utbildning utgör grunden för ökad pro- duktivitet, tillväxt och utveckling men också för att kunna möta samhällsutmaningar i framtiden. Pågående kartläggning visar att det finns brister i det kunskaps- och innovationssystem som ska stödja jordbrukets- och trädgårdsnäringens företag men även livsmedels- företagens utveckling. 
 Prioriteringar: 
  
 Ett modernt kunskaps- och innovationssystem som stöder ökad produktion, konkurrenskraft och värdeskapande inom jord- bruks- och trädgårdsnäring och livsmedelsföretag. 
  
 Utvecklad samverkan med näringens företag och organisationer i forskning, utveckling, innovation och kunskapsspridning till företag och producenter. 
  
 Säkerställa kunskaps- och kompetensförsörjning till framtidens företag och industri samt öka attraktivitet i arbete och före- tagande inom jord- och trädgårdsbruk och livsmedelsföretag. 
  
 77 
  
 Strategi och prioriteringar 
  
 SOU 2014:38 
  
 7.5 
  
 Genomförande, ansvar och roller 
  
 En samlad strategi bör utgå från en gemensam målbild och bygga på samverkan och delat ansvar för åtgärder mellan berörda aktörer: näringen, staten, förädlings- och livsmedelsföretag, handel och konsumenter, forskning och utbildning m.fl. Strategin utgår från det ansvar som näringen och de enskilda företagen i grunden har för produktionen, som ska ske på marknadens villkor med utgångs- punkt i konsumenternas och medborgarnas efterfrågan. Statens roll handlar om på att säkerställa goda villkor och förutsättningar för produktionens tillväxt och värdeskapande i samhället. 
 Genomförandet av en samlad strategi kan ställa krav på en koor- dinerande funktion för att samordna, följa och utvärdera åtgärder som genomförs av olika aktörer. Redan nu kan konstateras att system behöver utvecklas för regelbunden och systematik upp- följning och rapportering av näringens tillväxt, lönsamhet och utveckling. Utredningen kommer att återkomma kring de närmare formerna för detta i slutbetänkandet. 
  
 7.6 
  
 Fortsatt utredningsarbete 
  
 Utredningens fortsatta arbete kommer att inriktas på att fördjupa kunskapsunderlag och analyser inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som redovisats ovan. 
 En utvecklad strategi med förslag till operativa åtgärder samt förslag till genomförande kommer att redovisas i utredningens slutbetänkande i mars 2015. 
 78 
 Särskilt yttrande 
 Särskilt yttrande av OrozcoKonkurrenskraftsutredningens delbetänkande En strategi för till- växt och värdeskapande ger en överblick över läget för svenskt jordbruk och svensk trädgårdsnäring. Betänkandet ger – i synner- het med tanke på den korta tid som stått till förfogande - ett gott underlag för utredningens huvuduppgift att föreslå åtgärder, som leder till ökad konkurrenskraft för näringarna. 
 Några påpekanden bör dock göras: 
 Framtidsscenario för år 2030 
 Det är svårt att göra förutsägelser – i synnerhet om framtiden konstaterade redan fysikern Cobb. Detta konstaterande görs också i betänkandet, vars huvudscenario utgår från OECD/FAO och  
 EU-kommissionens 
  prisprognos för kommande  
 10-årsperiod. 
  Det påpekas också att resultaten därför måste tolkas med stor för- siktighet. Trots dessa brasklappar i betänkanden är det viktigt att ytterligare understryka dels att situationen för svenskt jordbruk och trädgårdsnäring nu är allvarlig, men dels också att utvecklingen inte är på förhand given. 
 Utredningen redovisar att åtgärder behövs inom fyra olika fokus- områden. En viktig uppgift i det fortsatta arbetet måste bli att priori- tera (identifiera vad som måste göras först) bland alla dessa förslag. Utredningen bör också inbjuda till - och utveckla - en dialog med näringarnas utövare. De politiskt beslutade åtgärderna är mycket viktiga, men en positiv utveckling förutsätter en bred samverkan - mellan politik, näringsliv, myndigheter och forskning/innovations- aktörer - i gemensam riktning. 
 79 
  
 Särskilt yttrande 
  
 SOU 2014:38 
  
 Hållbar utveckling 
 På längre sikt talar många faktorer för att Sverige kommer att ha komparativa fördelar gällande jordbruk och livsmedelstillverkning. Dessa perspektiv lyfter vi fram i det vid KSLA pågående arbetet med en vision för utvecklingen av jordbruk och trädgårdsnäring. Till växt 2030. Samtidigt är det uppenbart att vi nu för var dag tappar en del av de långsiktiga möjligheterna p.g.a. den negativa utveckling näringarna nu befinner sig i. Vi behöver framsynta åtgärder för att överbrygga gapet mellan den kortsiktiga nedåt- gående utvecklingen och den långsiktiga, som kommer att ge stora möjligheter för en utveckling av de areella näringarna och därmed en möjlighet för Sverige att ta ansvar i den globala utvecklingen till ökad hållbarhet. 
 Insatsvaror 
 Utredningen konstaterar att: De totala kostnaderna för insatsvaror i produktionen har ökat snabbare än produktionsvärdet varför nettoförädlingsvärdet har minskat sedan 1990. Den produktions- kedja, som beskrivs i betänkandet tar dock sin början med primär- produktionen. I den fortsatta, fördjupade analysen av aspekter kopplade till näringarnas konkurrensförmåga bör analysen av situa- tionen och utvecklingen inom den del av produktionskedjan, som föregår primärproduktionen behandlas mer ingående. 
 Regler och villkor 
 Utredningen har låtit genomföra en översiktlig kartläggning av vill- koren för företagande inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Kartläggningen är dock inte en rättvisande jämförelse av villkoren inom olika branscher. Men den tydliggör svårigheten för en extern konsult (och andra utanför området) att tränga in i och förstå den komplexa och komplicerade massan av regler och villkor på jord- bruksområdet. Det stöd från myndigheter som kartläggningen fram- håller som god vägledning kan också – i många fall - definieras, som en ingående detaljreglering och stelbent kontroll från många olika instanser. En slutsats borde vara att de försök att till regelförenk- ling som påbörjats bör intensifieras. 
 80 
 Särskilt yttrande 
 Särskilt yttrande av Hammond och  
 MitchellJordbruket och trädgårdsnäringen i Sverige har under en lång följd av år tappat marknadsandelar. Den svenska produktionen har haft svårt att hävda sig mot importerade produkter och den svenska handels- balansen för livsmedel har försämrats kraftigt. Därför är det upp- drag som Konkurrenskraftsutredningen har synnerligen viktigt. Det handlar om att dels belysa konkurrenskraften i svensk jord- bruks- och trädgårdsproduktion och dels ta fram en strategi och åtgärder för en livskraftig svensk produktion. 
 Tiden för arbete med föreliggande delbetänkande har varit knapp. Den kartläggning som presenteras ger en övergripande bild av konkurrenssituationen för jordbruket och trädgårdsnäringen i fråga om exempelvis produktion, lönsamhet och handel. I arbetet med slutbetänkandet behöver detta analysarbete fördjupas, särskilt i fråga om jämförelser med andra länder och inte minst i fråga om villkor och regler för produktionen. Självfallet bör denna analys göras brett för  
 alla  
 relevanta regelområden. 
 Den modell som utredningen presenterar i delbetänkandet - En strategi för tillväxt och värdeskapande - är bra och ändamålsenlig för det fortsatta arbetet med en livsmedelsstrategi. Men modellen är, som påpekats, beroende av ytterligare analysunderlag för att de strategiska åtgärderna skall bli tydliga och väl underbyggda och därmed kunna omsättas i konkreta förslag. 
 Vi tycker att det är bra att delbetänkandet tydligt uppmärk- sammar övriga led i livsmedelskedjan, vilka är en förutsättning för primärproduktionen. En ökad aktivitet och produktion i jord- bruket och trädgårdsnäringen i Sverige kommer att vara beroende av att hela värdekedjan från jord till bord ser nyttan av denna till- växt. Utredningen behöver i detta sammanhang även tydliggöra marknads- och konkurrenssituationen på livsmedelsområdet i Sverige 
 81 
  
 Särskilt yttrande 
  
 SOU 2014:38 
  
 som kraftigt förändrats efter inträdet i EU och starkt påverkas av den globala utvecklingen. 
 82 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 2013:20 
 Konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter för svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion 
 Beslut vid regeringssammanträde den 21 februari 2013 
 Sammanfattning 
 En särskild utredare ska utreda möjligheter för en framtida livs- kraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion, dock inte primärt i form av ekonomiska stöd. Tidsperspektivet i utredningen ska vara till och med år 2030. 
 Uppdraget består av två deluppdrag: 
  
 belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårds- produktion, 
  
 ta fram förslag till strategi och åtgärder utanför skatteområdet för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. 
  
 Uppdraget ska redovisas senast den 1 mars 2014. En delredovisning ska lämnas den 31 oktober 2013. 
 Uppdraget att belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion 
 Efterfrågan på livsmedel och jordbruksråvaror i världen ökar, fram- för allt beroende på befolkningsökning samt ökat välstånd i befolk- ningsrika länder som Kina och Indien. Samtidigt ökar behovet av förnybara råvaror både till industriråvara och till energiproduktion. Den ökade efterfrågan har lett till ökande priser på jordbruks- 
 83 
 Bilaga 1 SOU 2014:38 
 råvaror och utgör en möjlighet för jordbruks och trädgårds- näringen. 
 De naturgivna förutsättningarna i kombination med god tillgång på mark och vatten innebär stora utvecklingsmöjligheter för en ökad jordbruksproduktion i Sverige. Trots detta är utvecklingen i viktiga delar av svensk primärproduktion vikande. 
 Företag inom de gröna näringarna kan bidra till att skapa jobb och ekonomisk tillväxt, men möter precis som många andra före- tagare en rad utmaningar. En av dessa är att anpassa sig till en mer konkurrensutsatt marknad dels från länder inom EU, dels från världsmarknaden. 
 Produktionsvolymerna i branscher med stor andel av jord- brukets ekonomiska omsättning mjölk, nötkött- och griskötts- produktion har minskat under senare år, trots en omfattande strukturrationalisering som visar att lantbrukare investerar i dessa kapitalintensiva verksamheter. Mjölk- och nötköttsproduktionen har även stor betydelse för att upprätthålla odlingslandskapets natur- och kulturvärden. Det är därför viktigt att särskilt belysa vilka faktorer som är betydelsefulla för ovanstående branschers konkur- renskraft och utvecklingsmöjligheter. 
 Det finns flera branscher som har en positiv utveckling. Det gäller äggproduktion, produktion av matfågel, köks- och plant- skoleväxter samt spannmålsproduktion i områden med goda natur- givna produktionsförutsättningar. Det är angeläget att belysa vilka faktorer som gör dessa branscher framgångsrika och vilka utma- ningar de måste klara av för att utvecklas ytterligare. 
 Jordbruket genomgår sedan lång tid en omfattande omstruk- turering och rationalisering bl.a. storleksrationalisering. Inom flera sektorer bedrivs dock verksamhet i varierande skala, t.ex. i nöt- köttsproduktionen. En växtodlingsgård kan bedrivas lönsamt både i stor och i mindre skala, beroende på stor flexibilitet när det gäller investeringar och arbetsinsats. Nya verksamhetsgrenar i kombi- nation med jordbruksverksamhet utvecklas, t.ex. förädling av jord- bruksråvaror, gårdsbutiker, turism och entreprenad. Trädgårds- näringen innefattar odling av frukt, bär, grönsaker, plantskole- växter och prydnadsväxter. 
 Odlingen sker beroende på växtslag och säsong både på friland och i växthus. 
 För att belysa konkurrenskraften krävs en mångsidig analys av påverkansfaktorer, såsom tillgång till naturresurser, kapital, arbets- 
 84 
  
 SOU 2014:38 
  
 Bilaga 1 
  
 kraft, resiliens i ekosystemen, kompetens, ekonomiska och juri- diska förutsättningar samt teknisk och kommersiell kunskap. 
 Sverige har god tillgång på åkermark och vatten. När världens klimat ändras förväntas klimatet i Sverige bli varmare och fuktigare. Vårt nordliga läge ger fördelar med god miljö, färre växtsjukdomar och skadeinsekter, men det innebär också nackdelar såsom en kortare växtsäsong. Vårt nordliga klimat ställer även större krav på djurstallar och andra byggnader än i andra länder. 
 Produktiviteten i den svenska jordbruks- och trädgårdsnäringen är generellt sett hög, men har de senaste åren utvecklats långsam- mare än tidigare. Produktiviteten påverkas bland annat av faktorer som växtsorter, växtskydd, avel, utfodring, djurhälsa, jordbruks- markens långsiktiga produktionsförmåga och teknikutveckling. 
 En hög produktivitet är en förutsättning för att jordbruks- och trädgårdsföretagen genom god lönsamhet ska kunna attrahera kompetens och kapital, i konkurrens med andra branscher och verksamheter i Sverige. 
 Utbildning och forskning i Sverige är generellt av hög kvalitet, men behöver ständigt utvecklas för att möta nya behov. Storleks- rationaliseringen inom lantbruket kräver större kompetens i före- tagen, bl.a. i fråga om företagsledning och entreprenörskap. En annan ny utmaning som kräver kunskap att hantera är de frekventa och kraftiga prisrörelserna när det gäller både intäkter och kost- nader. Prisernas ökade rörlighet är en effekt bl.a. av ökad efter- frågan på jordbruksprodukter som lett till mindre lager och därmed minskad buffert för avkastningsvariationer som bl.a. beror på vädret. Det beror också på att världsmarknadspriserna slår igenom i en alltmer avreglerad marknad. 
 Lagar, regler, styrmedel och andra faktorer kan skapa olika kon- kurrensvillkor. Utredaren skall studera sådana faktorer som har relevans för konkurrenskraften inte bara i Sverige, utan även i relevanta konkurrentländer. De svenska regelverken för djurskydd och miljö är delvis mer långtgående än regelverk i många andra länder. Detta återspeglar sig bl.a. i en god djurhälsa lägre belastning på miljön och på den biologiska mångfalden. 
 Livsmedelsindustrins utveckling påverkar i hög grad primär- produktionen eftersom dess effektivitet, produktutbud och mark- nadsnärvaro avgör förmågan att betala ett konkurrenskraftigt pris för producenternas råvaror. De svenska produkterna håller gene- rellt en hög kvalitet. Livsmedelsindustrins förmåga att använda producenternas mervärden till att ta marknadsandelar eller att ut- 
 85 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:38 
  
 veckla premiumprodukter påverkar i vilken mån producenterna kan ges en högre betalning. 
 Hur väl avsättningskanalerna fungerar, bl.a. med avseende på prissättning, logistik och effektiva marknadskanaler, har stor bety- delse för primärproducenternas konkurrenskraft. 
 En marknad som ännu är i sin linda, men som kan komma att få stor betydelse, är nya och innovativa produkter baserade på bio- massa. Den kan få stor betydelse för utveckling av ett hållbart samhälle, där tillgången på fossila råvaror minskar. 
 Utöver det kommersiella värdet producerar lantbruket kollek- tiva nyttigheter såsom biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt upprätthåller odlingslandskapets natur- och kulturvärden. Livsmedelssektorn, inräknat primärproduktion, industri och service- företag, har en stor betydelse för landsbygdsutveckling och regional utveckling. 
 Utredaren ska därför 
  
 analysera konkurrenskraften i den svenska jordbruks- och träd- gårdssektorn i jämförelse med ett urval av motsvarande sektorer i viktiga konkurrentländer, 
  
 belysa sambandet mellan livsmedelsföretagens konkurrenskraft och utvecklingen av primärproduktionen, 
  
 redovisa ett översiktligt huvudscenario och alternativa scenarier för en trolig utveckling av den svenska primärproduktionen fram till och med år 2030, baserat på förväntade omvärldsförändringar såsom marknadsutveckling, EU:s gemensamma jordbruks- politik, förändrat klimat m.m. och då även inkludera möjligheter inom nya marknader såsom nya biobaserade produkter, 
  
 redovisa konsekvenserna av dessa scenarier för primärproduk- tionen, baserat på analysen av konkurrenskraft, samt beskriva påverkan på kollektiva nyttigheter såsom bevarande av biologisk mångfald, ekosystemtjänster och odlingslandskapets natur- och kulturvärden samt sysselsättning och landsbygdsutveckling, 
  
 redovisa konsekvenserna i en sammantagen samhällsekonomisk analys, 
  
 kartlägga befintliga stöd till jordbruks- och trädgårdsnäringen. 
  
 86 
  
 SOU 2014:38 
  
 Bilaga 1 
  
 Uppdraget att ta fram förslag till strategi för en livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion 
 Mot bakgrund av det första deluppdraget, ska utredaren ta fram förslag till strategi för en framtida livskraftig jordbruks- och träd- gårdsproduktion i Sverige. Regeringen prioriterar arbetet med att stärka jordbruks- och trädgårdsföretagens konkurrenskraft. En lönsam och konkurrenskraftig primärproduktion är ryggraden i regeringens arbete med visionen om Sverige – det nya matlandet. Med livskraftig avses att produktionen av råvaror till livsmedel och andra produkter bibehålls eller ökar jämfört med i dag genom att på mer marknadsmässiga grunder möta efterfrågan på såväl globala som regionala och lokala marknader. En utgångspunkt är därför att förslaget till strategi inte primärt ska bygga på åtgärder i form av utökade ekonomiska stöd. Om förslagen leder till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Några åtgärder på skatteområdet ska dock inte föreslås. Utred- ningen ska beakta de hinder och möjligheter som redovisas i det första deluppdraget och rekommendera lämpliga åtgärder i relation till dessa. Särskild vikt ska läggas vid näringens produktivitet och företagande. 
 Ökad produktivitet 
 Produktivitet behöver kontinuerligt utvecklas, bl.a. genom tilläm- pad forskning, utbildning och rådgivning. Ett varmare och fukti- gare klimat ger nya utmaningar i form av ökad risk för nya växt- och djursjukdomar och ökade regnmängder. Växtsorter, växtskydd, avel, utfodring, djurhälsa, jordbruksmarkens långsiktiga produk- tionsförmåga och teknik behöver utvecklas för att klara en pro- duktivitet i världsklass. För animalieproduktionen är utveckling av byggnadsteknik en viktig faktor för produktiviteten. 
 Jordbruks- och trädgårdsnäringarnas förmåga att attrahera före- tagare och arbetskraft med grundläggande utbildning såväl som nyckelkompetenser är en strategisk fråga för branschens utveck- ling. Förutom branschens attraktionskraft är relevanta utbild- ningar, såväl gymnasium som högre utbildning, viktiga för utveck- ling och tillväxt. Avgörande är också möjligheter att knyta nyckel- kompetenser till sektorn, såsom specialister inom byggnad, teknik och marknad. 
 87 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:38 
  
 Ett stärkt företagande 
 Kraven på företagsledning inom jordbruks- och trädgårdsnäringen ökar, bland annat med anledning av att vissa produktionsinrikt- ningar i dag är mycket kapitalintensiva. Högre priser på jordbruks- råvaror ger möjlighet till bättre lönsamhet, men de kraftiga pris- rörelserna exponerar samtidigt företagarna för ökad risk. Lant- brukarens egen kunskap om marknader, riskhantering och bl.a. terminshandel kan vara avgörande. Tillgången till utbildning och rådgivning om riskhantering och företagsledning kan behöva ses över inom ramen för befintliga strukturer. Diversifiering av verk- samheter ställer nya krav på entreprenörskap och kunskaper om bl.a. marknadsföring. Det är viktigt att både mäns och kvinnors kompetens i företagsledning utvecklas. 
 Bättre villkor för företagande 
 Utredaren ska belysa lagar och regler som bedöms vara hinder för att utveckla jordbruks- och trädgårdsföretag. Regeringen har en tydlig målsättning att fortsätta arbetet med att förenkla för före- tagen och att skapa ett positivt näringslivsklimat med gott miljö- skydd. Sänkta egenavgifter, avskaffad revisionsplikt för mindre bolag och kvartalsredovisning av mervärdesskatt är några exempel på förbättringar som genomförts. 
 Det finns en stark tradition av familjejordbruk som tycks fort- sätta dominera bland jordbruksföretagen. Ett sätt för familjejord- bruken att utveckla verksamheten är att samarbeta med andra jord- brukare och därmed uppnå storleksfördelar, som bättre arbetsmiljö och möjligheter till ledighet. Det är angeläget att kapitalförsörjning, samägande, generationsskiften och företagsöverlåtelser fungerar för alla typer av företag. Aktiebolagsformen kan erbjuda utvecklings- möjligheter inom tydliga juridiska ramar. 
 Livsmedelsindustrins konkurrenskraft och påverkan på primärproduktionen 
 Livsmedelsindustrins förmåga att utvecklas är viktig för den svenska primärproduktionen. Det råder hård konkurrens i livsmedels- branschen i Europa vilket ställer stora krav på branschens förmåga att utveckla marknader och produkter. 
 88 
  
 SOU 2014:38 
  
 Bilaga 1 
  
 Flera faktorer såsom forskning, innovationsklimat och närvaro på exportmarknader påverkar utvecklingen. Genom att skapa bryggor mellan forskning och praktisk användning kan nya idéer uppstå och testas. Det finns ett tidsbegränsat samlat tvärvetenskapligt forsk- ningsprogram för livsmedel, Tvärlivs, som löper från 2010 t.o.m. 2014. I Tvärlivs samverkar och samfinansierar akademi, forsknings- institut och näringsliv. För att forskningsbaserad kunskap ska om- sättas i nya produkter, processer och tjänster krävs en infrastruktur som stöder och uppmuntrar innovation i företagen. Här spelar instituten en viktig roll, även för att kunna involvera svenska före- tag i  
 EU-forskningsprojekt. 
  Livsmedelsexport kräver kunskap och resurser och ger i sin tur värdefull kunskap om konsumenttrender och därmed impulser för utveckling och innovation. 
 Utredaren ska därför ta fram förslag till en strategi för en livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i Sverige 
 En viktig del av uppdraget består i att föreslå åtgärder för att stärka den svenska primärproduktionen. Utredaren ska föreslå åtgärder utanför skatteområdet, dock inte primärt i form av ekonomiska stöd, 
  
 för att varaktigt stärka konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektor, 
  
 för en ökad och hållbar produktivitet med hänsyn till ett för- ändrat klimat, hårdare internationell konkurrens, strävan mot ökad marknadsanpassning av det kommersiella jordbruket, och i övrigt ändrade förutsättningar, 
  
 för områden där den tillämpade forskningen behöver stärkas för att förbättra produktiviteten, samt för hur kopplingen mellan tillämpad forskning och praktik kan stärkas, 
  
 för hur företagsledning och entreprenörskap inom jordbruk och trädgårdsnäringen kan stärkas och utvecklas med syfte att öka lönsamhet och konkurrenskraft, 
  
 för att möjliggöra olika alternativ till privat riskhantering genom bl.a. försäkringslösningar, 
  
 riktade till livsmedelsindustrin inom områdena innovation och export, genom vilka primärproduktionen kan stärkas. 
  
 89 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:38 
  
 Utredaren ska vidare analysera 
  
 behovet av kompetensförsörjning, t.ex. när det gäller riskhante- ring, samt möjligheter att öka attraktionskraften för nya grupper bl.a. ungdomar och nya svenskar, 
  
 förutsättningar för att bedriva verksamhet i större lantbruks- företag, bl.a. företagsöverlåtelser och finansiering, 
  
 Samråd, konsekvensbeskrivningar och redovisning av uppdraget 
 Uppdraget ska bedrivas utåtriktat och i kontakt med berörda myndigheter, näringsliv, utbildningsväsende och övriga intressen- ter. En expertgrupp med bred kompetens ska tillsättas för att bistå utredaren. 
 Vidare ska utredaren beakta andra relevanta pågående utred- ningar bl.a. Miljömålsberedningen (M 2010:04), Utredningen om miljöbestämmelser för jordbruksföretag och djurhållning (dir 2011:49, 2012:75), Tomträtts- och arrendeutredningen (dir. 2011:60, 2012:8), Utredningen om vattenverksamheter (dir. 2012:29), samt den pågående reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och framtagande av nytt landsbygdsprogram. Utredaren ska också beakta den nationella innovationsstrategin och regeringens arbete med forskning och innovation. 
 Utredaren ska redovisa de samhällsekonomiska och andra konse- kvenser som förslagen medför. Om förslagen leder till kostnads- ökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finan- sieras. 
 Utredaren ska också utreda om förslagen har några konsekven- ser för jämställdheten eller för miljön. Förslagens konsekvenser för små och mellanstora företag samt för möjligheterna att bo och verka på landsbygden ska också belysas. 
 Uppdraget ska redovisas senast den 1 mars 2014. Eventuella förslag som har betydelse för framtagande av ett nytt landsbygds- program för perioden  
 2014–2020 
  ska delredovisas senast den 31 oktober 2013. 
 (Landsbygdsdepartementet) 
 90 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 2013:97 
 Tilläggsdirektiv till 
 Utredningen om konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter för svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion (L 2013:01) 
 Beslut vid regeringssammanträde den 7 november 2013 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Regeringen beslutade den 21 februari 2013 om ett kommittédirektiv Konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter för svensk jordbruks och trädgårdsproduktion. 
 Enligt direktivet skulle utredaren ha slutfört sitt arbete den 1 mars 2014. Utredningstiden förlängs. Uppdraget ska i stället redovisas i form av ett delbetänkande senast den 1 juni 2014 och ett slutbetän- kande den 1 mars 2015. 
 (Landsbygdsdepartementet) 
 91 
 Statens offentliga utredningar 2014 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Vissa bostadsbeskattningsfrågor. Fi. 
  
 2. 
  
 Framtidens valfrihetssystem 
  
 – 
  
 inom socialtjänsten. S. 
  
 3. 
  
 Boende utanför det egna hemmet 
  
 – 
  
 placeringsformer för barn och unga. S. 
  
 4. 
  
 Det måste gå att lita på konsument- skyddet. Ju. 
  
 5. 
  
 Staten får inte abdikera 
  
 – 
  
 om kommunaliseringen av den svenska skolan. U. 
  
 6. 
  
 Män och jämställdhet. U. 
  
 7. 
  
 Skärpta straff för vapenbrott. Ju. 
  
 8. 
  
 Översyn av statsskuldspolitiken. Fi. 
  
 9. 
  
 Förändrad assistansersättning 
  
 – 
  
 en översyn av ersättningssystemet. S. 
  
 10. 
  
 Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. S. 
  
 11. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. M. 
  
 12. 
  
 Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. U. 
  
 13. 
  
 En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 en ljusnande framtid kan bli vår. N. 
  
 14. 
  
 Effektiv och rättssäker  
  
 PBL-över­ 
  prövning. S. 
  
 15. 
  
 Investeringsplanering för försvars­ materiel 
  
 En ny  
 planerings-, 
  besluts- och uppföljningsprocess. Fö. 
  
 16. 
  
 Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. A. 
  
 17. 
  
 Genomförande av Seveso III- direktivet. Fö. 
  
 18. 
  
 Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Ju. 
  
 19. 
  
 Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. U. 
  
 20. 
  
 Läkemedel för särskilda behov. S. 
  
 21. Bredband för Sverige in i framtiden. N. 
 22. Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. Ju. 
  
 23. 
  
 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. S. 
  
 24. 
  
 Olycksregister och djupstudier på transportområdet. N. 
  
 25. 
  
 Internationella rättsförhållanden rörande arv. Ju. 
  
 26. 
  
 Tillträde till COTIF 1999. Ju. 
  
 27. 
  
 Svensk veteranpolitik. Ett ansvar för hela samhället. + Bilagor. Fö. 
  
 28. 
  
 Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. A. 
  
 29. 
  
 Assisterad befruktning för ensam­ stående kvinnor. Ju. 
  
 30. 
  
 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. A. 
  
 31. 
  
 Visselblåsare 
  
 Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. A. 
  
 32. 
  
 Jordbruks- och bostadsarrende 
  
 – 
  
 några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Ju. 
  
 33. 
  
 Från hyresrätt till äganderätt. Ju. 
  
 34. 
  
 Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. A. 
  
 35. 
  
 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. M. 
  
 36. 
  
 Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Ju. 
  
 37. 
  
 De svenska energimarknaderna 
  
 – 
  
 en samhällsekonomisk analys. Fi. 
  
 38. 
  
 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. L. 
  
 Statens offentliga utredningar 2014 
 Systematisk förteckning 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Det ska vara lätt att göra rätt 
 Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. [16] 
 Lönsamt arbete 
 – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. [28] 
 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. [30] 
 Visselblåsare 
 Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. [31] 
 Inte bara jämställdhet 
 Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. [34] 
 Finansdepartementet 
 Vissa bostadsbeskattningsfrågor. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. [8] 
 De svenska energimarknaderna 
 – en samhällsekonomisk analys. [37] 
 Försvarsdepartementet 
 Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny  
 planerings-, 
  besluts- och uppföljningsprocess. [15] 
 Genomförande av Seveso  
 III-direktivet. 
  [17] 
 Svensk veteranpolitik. Ett ansvar för hela samhället. + Bilagor. [27] 
 Justitiedepartementet 
 Det måste gå att lita på konsumentskyddet­. [4] 
 Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. [18] 
 Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. [22] 
 Internationella rättsförhållanden rörande arv. [25] 
 Tillträde till COTIF 1999. [26] 
 Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. [29] 
 Jordbruks- och bostadsarrende 
 – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. [32] 
 Från hyresrätt till äganderätt. [33] 
 Frågor om följerätt och om museernas kopiering. [36] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. [38] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. [11] 
 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. [35] 
 Näringsdepartementet 
 En digital agenda i människans tjänst 
 – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för Sverige in i framtiden. [21] 
 Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. [24] 
 Socialdepartementet 
 Framtidens valfrihetssystem 
 – inom socialtjänsten. [2] 
 Boende utanför det egna hemmet 
 – placeringsformer för barn och unga. [3] 
 Förändrad assistansersättning 
 – en översyn av ersättningssystemet. [9] 
 Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. [10] 
 Effektiv och rättssäker  
 PBL-överprövning. 
  [14] 
 Läkemedel för särskilda behov. [20] 
 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. [23] 
 Utbildningsdepartementet 
 Staten får inte abdikera 
 – om kommunaliseringen av den svenska skolan. [5] 
 Män och jämställdhet. [6] 
 Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. [12] 
 Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. [19]