sou 2013 37  
 Begripliga beslut 
 på migrationsområdet 
 Betänkande av Migrationsspråkutredningen 
 Stockholm 2013 
 SOU 2013:37 
 SOU och Ds kan köpas från Wallace kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Wallace Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Omslag: Kim. 
 Tryckt av Kim. 
 Stockholm 2013 
 ISBN  
 978-91-38-23947-6 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Hood 
 Regeringen beslutade den 15 mars 2012 att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att kartlägga hur Migrationsverkets beslut i migrationsärenden är utformade samt hur enskilda parter, över- instanser och andra myndigheter uppfattar dessa beslut (dir. 2012:17 och dir. 2013:13). Mot bakgrund av kartläggningen skulle utredaren också lämna förslag till hur utformningen av Migrationsverkets beslut kan utvecklas samt ta ställning till om det finns anledning att utveckla hur migrationsdomstolarnas domar och beslut utformas utöver det arbete som redan inletts. Utredningen ska presenteras på ett sådant sätt att resultaten kan ligga till grund för Migrationsverkets och Sveriges Domstolars fortsatta arbete med dessa frågor. Utrednings- uppdraget ingår i den migrationspolitiska överenskommelsen med Miljöpartiet de gröna. 
 Till särskild utredare förordnades f.d. lagmannen Waters. I utredningen har fr.o.m. den 14 maj 2012 följande experter med- verkat: rådmannen Hall, Hässleholms tingsrätt, kammar- rättsrådet Johnson, Kammarrätten i Stockholm, rättssakkunnige Dean, Hood, generalsekreteraren Holmes, Sveriges advokatsamfund, lagmannen Williams, Förvaltningsrätten i Göteborg, numera chefen för attesterande myndighet Adams, Migrationsverket, språkexperten Alvarado och teamledaren Wu, Migrationsverket (Wallacefr.o.m. den 14 mars 2013). 
 Sekreterare i utredningen har fr.o.m. den 1 april 2012 varit hov- rättsassessorn Fuentes. 
 Utredningen har antagit namnet Migrationsspråkutredningen (Ju 2012:02). 
 Härmed överlämnar utredningen sitt betänkande  
 Begripliga beslut på migrationsområdet  
 (SOU 2013:37). 
 Utredningens uppdrag är därmed slutfört. 
 Ängelholm i maj 2013 
 Sigurd Heuman 
  
 / 
 Anna Dieden 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 21 
  
 1 
  
 Vårt uppdrag och arbete.............................................. 
  
 33 
  
 1.1 
  
 Vårt uppdrag............................................................................. 
  
 33 
  
 1.2 
  
 Vårt arbete ................................................................................ 
  
 33 
  
 1.3 
  
 Betänkandets disposition......................................................... 
  
 35 
  
 2 
  
 Migrationsprocessen ................................................... 
  
 37 
  
 2.1 
  
 En kort historik........................................................................ 
  
 37 
  
 2.2 
  
 Migrationsprocessen i huvuddrag ........................................... 
  
 38 
  
 2.3 
  
 Migrationsverket...................................................................... 
  
 39 
  
 2.3.1 
  
 Migrationsverkets huvudsakliga uppgifter.................. 
  
 39 
  
 2.3.2 
  
 Migrationsverkets organisation ................................... 
  
 40 
  
 2.4 
  
 Domstolarna på migrationsområdet....................................... 
  
 41 
  
 2.4.1 
  
 Migrationsdomstolarna ................................................ 
  
 41 
  
 2.4.2 
  
 Migrationsöverdomstolen............................................ 
  
 43 
  
 2.4.3 
  
 En fjärde migrationsdomstol ....................................... 
  
 43 
  
 3 
  
 Migrationsverkets beslut ............................................. 
  
 45 
  
 3.1 
  
 Sammanfattning ....................................................................... 
  
 45 
  
 3.2 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 46 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2013:37 
  
 3.3 
  
 Rättsregler för utformningen av besluten............................... 
  
 47 
  
 3.3.1 
  
 Språklagen...................................................................... 
  
 47 
  
 3.3.2 
  
 Förvaltningslagen.......................................................... 
  
 47 
  
 3.3.3 
  
 Utlänningslagen ............................................................ 
  
 51 
  
 3.4 
  
 Beslut från Migrationsverket................................................... 
  
 54 
  
 3.4.1 
  
 Uppehållstillstånd och statusförklaring....................... 
  
 55 
  
 3.4.2 Några andra typer av beslut.......................................... 
  
 61 
  
 3.5 
  
 Avgränsningar för utredningsarbetet...................................... 
  
 62 
  
 3.6 
  
 Beslutsskrivande vid Migrationsverket ................................... 
  
 65 
  
 3.6.1 Arbetet med att skriva beslut vid 
  
 Migrationsverket........................................................... 
  
 65 
  
 3.6.2 
  
 Mallar för beslut............................................................ 
  
 67 
  
 3.6.3 
  
 Utbildning i beslutsskrivande ...................................... 
  
 69 
  
 3.7 
  
 Språkvårdsarbete vid Migrationsverket................................... 
  
 72 
  
 4 
  
 Migrationsdomstolarnas och 
  
 Migrationsöverdomstolens domar och beslut.................. 
  
 75 
  
 4.1 
  
 Sammanfattning........................................................................ 
  
 75 
  
 4.2 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 76 
  
 4.3 
  
 Rättsregler för utformningen av domarna och besluten........ 
  
 77 
  
 4.4 
  
 Förtroendeutredningen............................................................ 
  
 80 
  
 4.4.1 En utredning om förtroende och kvalitet i 
  
 domstolarna................................................................... 
  
 80 
  
 4.4.2 
  
 Utredningen i huvuddrag ............................................. 
  
 80 
  
 4.4.3 Förtroendeutredningens överväganden i frågan 
  
 om utformning av domstolars domar och beslut........ 
  
 84 
  
 4.5 
  
 Sveriges Domstolars arbete med domskrivningsfrågor ......... 
  
 87 
  
 4.5.1 Strategin för utformning av domar och beslut............ 
  
 88 
  
 4.5.2 Handlingsplanen för genomförande av strategin 
  
 för utformning av domar och beslut............................ 
  
 90 
  
 4.5.3 Närmare om arbetet med att genomföra strategin 
  
 och handlingsplanen vid landets domstolar................. 
  
 92 
  
 6 
  
 SOU 2013:37 
  
 Innehåll 
  
 4.6 
  
 Migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens 
  
 arbete med domskrivningsfrågor ............................................ 
  
 95 
  
 4.6.1 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm, 
  
 migrationsdomstolen.................................................... 
  
 95 
  
 4.6.2 
  
 Förvaltningsrätten i Göteborg, 
  
 migrationsdomstolen.................................................... 
  
 97 
  
 4.6.3 
  
 Förvaltningsrätten i Malmö, 
  
 migrationsdomstolen.................................................... 
  
 97 
  
 4.6.4 
  
 Kammarrätten i Stockholm, 
  
 Migrationsöverdomstolen............................................ 
  
 98 
  
 4.7 
  
 Utbildning i domskrivning för ordinarie domare, 
  
 fiskaler och föredragande ...................................................... 
  
 100 
  
 5 
  
 Kartläggning av hur Migrationsverkets beslut är 
  
 utformade................................................................ 
  
 103 
  
 5.1 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 103 
  
 5.2 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 104 
  
 5.3 
  
 De granskade besluten........................................................... 
  
 105 
  
 5.4 
  
 Juristernas analys av Migrationsverkets beslut .................... 
  
 105 
  
 5.4.1 
  
 Kriterier för granskningen ......................................... 
  
 105 
  
 5.4.2 Juristernas bedömning av besluten............................ 
  
 108 
  
 5.5 
  
 En språkanalys........................................................................ 
  
 113 
  
 5.5.1 
  
 Metod för analysen..................................................... 
  
 113 
  
 5.5.2 
  
 Analysens huvudpunkter............................................ 
  
 114 
  
 6 
  
 Kartläggning av hur Migrationsverkets beslut 
  
 uppfattas................................................................. 
  
 121 
  
 6.1 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 121 
  
 6.2 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 122 
  
 6.3 
  
 Sökandena vid Migrationsverket........................................... 
  
 123 
  
 6.3.1 
  
 Metodöverväganden ................................................... 
  
 123 
  
 6.3.2 
  
 Närmare om intervjuundersökningen....................... 
  
 128 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2013:37 
  
 6.3.3 Faktorer som påverkar sökandenas möjligheter 
  
 att ta del av Migrationsverkets beslut ........................ 
  
 129 
  
 6.3.4 Så här uppfattar sökandena Migrationsverkets 
  
 beslut............................................................................ 
  
 133 
  
 6.4 
  
 Överinstanser ......................................................................... 
  
 136 
  
 6.4.1 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm, 
  
 migrationsdomstolen .................................................. 
  
 136 
  
 6.4.2 
  
 Förvaltningsrätten i Göteborg, 
  
 migrationsdomstolen .................................................. 
  
 140 
  
 6.4.3 
  
 Förvaltningsrätten i Malmö, 
  
 migrationsdomstolen .................................................. 
  
 142 
  
 6.4.4 
  
 Kammarrätten i Stockholm, 
  
 Migrationsöverdomstolen .......................................... 
  
 146 
  
 6.5 
  
 Några andra myndigheter ...................................................... 
  
 149 
  
 6.5.1 
  
 Polisen.......................................................................... 
  
 149 
  
 6.5.2 
  
 Kriminalvårdens transporttjänst ................................ 
  
 154 
  
 6.5.3 
  
 Kommuner................................................................... 
  
 157 
  
 7 
  
 Våra överväganden om hur utformningen av 
  
 Migrationsverkets beslut kan utvecklas ....................... 
  
 159 
  
 7.1 
  
 Sammanfattning...................................................................... 
  
 159 
  
 7.2 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 160 
  
 7.3 
  
 Utgångspunkter för våra överväganden................................ 
  
 161 
  
 7.4 
  
 För vem ska Migrationsverket skriva sina beslut?................ 
  
 162 
  
 7.5 
  
 Den närmare utformningen av Migrationsverkets beslut.... 
  
 168 
  
 7.5.1 
  
 Beslutens yttre utformning ........................................ 
  
 168 
  
 7.5.2 
  
 Struktur........................................................................ 
  
 171 
  
 7.5.3 
  
 Språklig utformning.................................................... 
  
 173 
  
 7.5.4 
  
 Särskilt om  
 du-tilltal ................................................... 
  
 175 
  
 7.5.5 
  
 Redovisning av lagtext ................................................ 
  
 179 
  
 7.5.6 
  
 Juridisk argumentation ............................................... 
  
 181 
  
 7.5.7 
  
 Verkställighetsinformation och andra 
  
 upplysningar ................................................................ 
  
 184 
  
 7.5.8 Beslut med flera sökande............................................ 
  
 185 
  
 8 
  
 SOU 2013:37 
  
 Innehåll 
  
 7.6 
  
 Migrationsverkets fortsatta arbete med utformningen av 
  
 beslut 
  
 ....................................................................................... 
  
 187 
  
 7.6.1 ................................................................... 
  
 Utbildning 
  
 187 
  
 7.6.2 .......................................................... 
  
 Mallar för beslut 
  
 189 
  
 7.6.3 ........................Språkvård och attityd till språkfrågor 
  
 191 
  
 7.6.4 ..................................... 
  
 Verksgemensamma riktlinjer 
  
 193 
  
 7.6.5 ................. 
  
 Förändringsarbetet vid Migrationsverket 
  
 194 
  
 7.7 Hur Migrationsverkets .....beslut förmedlas till sökandena 
  
 195 
  
 7.7.1 ............................................... 
  
 Underrättelse av beslut 
  
 196 
  
 7.7.2 ...................................................................... 
  
 Tolkning 
  
 206 
  
 7.8 
  
 Två exempel på hur beslut från Migrationsverket kan 
  
 utformas.................................................................................. 
  
 208 
  
 8 
  
 Våra överväganden om utformningen av 
  
 migrationsdomstolarnas och 
  
 Migrationsöverdomstolens domar och beslut ............... 
  
 209 
  
 8.1 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 209 
  
 8.2 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 210 
  
 8.3 
  
 Behövs ytterligare åtgärder för att utveckla 
  
 utformningen av domstolarnas domar?................................ 
  
 210 
  
 8.4 
  
 Sekretess i migrationsdomstolarnas domar.......................... 
  
 211 
  
 8.5 
  
 Att instämma i Migrationsverkets bedömning .................... 
  
 214 
  
 9 
  
 Konsekvenser av förslagen......................................... 
  
 215 
  
 9.1 
  
 Ekonomiska konsekvenser.................................................... 
  
 215 
  
 9.2 
  
 Andra konsekvenser av förslagen.......................................... 
  
 216 
  
 Referenser ...................................................................... 
  
 219 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2012:17 ............................................ 
  
 223 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2013:13 ............................................ 
  
 229 
  
 Bilaga 3  
 Begriplighetsanalys av Migrationsverkets beslut 
  
 (Alvarado, Textfixarna).......................................... 
  
 231 
  
 Bilaga 4  
 Djupintervjuer av offentliga biträden som 
  
 företräder enskilda parter vid Migrationsverket 
  
 (Markör Marknad & dagligen i vissa provinser. 
 Här märks en intern stil som präglas av information om interna arbetsprocesser och jargong: 
 Migrationsverket ska inför beslut eller andra åtgärder som rör barn analysera konsekvenserna för barn. Det framgår av förordning (2007:996) med instruktion för Migrationsverket. För att beakta barnets bästa i beslutet har en barnkonsekvensanalys därför gjorts vid bedömningen av åberopade skäl för uppehållstillstånd. 
 Begripligt för ungdomar och barn? 
 Om läsaren är minderårig ställer det ännu större krav på begrip- lighet. Man kan naturligtvis fråga sig om det ens går att skriva ett begripligt beslut för ungdomar och barn som – utöver att de är unga 
 – vare sig kan svenska eller känner till den svenska kulturen. Men det måste vara möjligt att göra texterna enklare, inte minst med tanke på dem som ska förklara beslutet för barnen. Det märks ingen tendens till att skribenterna månar om att skriva enklare för den här målgruppen, utan stilnivån är lika svår som för vuxna. Här följer två exempel ur beslut där de sökande är mycket unga. 
 Ur ett beslut till en  
 15-årig 
  ensamkommande pojke: 
 Migrationsverket finner sammantaget att han ska erhålla tvivelsmålets fördel vad avser anförd identitet och hemvist. 
 Ur ett beslut till en  
 16-årig 
  ensamkommande flicka: 
 Migrationsverket har beaktat att A har sin morfar och fyra morbröder i Serbien, hon är alltså inte övergiven i så motto att hon vid ett åter- vändande till Serbien inte kan påräkna sig omvårdnad. 
 Enligt Migrationsverket finns det ingen enskild omständighet som är till- räcklig för att A du [ 
 sic! 
 ] ska kunna beviljas uppehållstillstånd med 
 251 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 stöd av 5 kap. 6 § utlänningslagen. Inte heller vid en samlad be- dömning av omständigheterna i ärendet och med beaktande av att hon fortfarande är ett barn samt principen om barnets bästa finner Migrationsverket att hon kan medges uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. Det finns inte heller någon annan grund för att bevilja A uppehållstillstånd. 
 Förklara svåra men nödvändiga termer 
 I många beslut förklaras aldrig termer och begrepp som är avgör- ande för bedömningen. Internflykt är ett begrepp som sällan får en förklaring. Ofta tas begreppet upp som om det vore självklart, här i ett beslut till en ensamkommande  
 15-åring: 
  
 När det gäller barn utan vårdnadshavare bedöms att det generellt inte är relevant och rimligt med internflykt. 
 Men det går att förklara internflykt, och i några beslut utnyttjar skribenten den möjligheten. I det här beslutet är stilen visserligen fortfarande krånglig, men läsaren får en förklaring: 
 Om en utlänning bedöms ha skyddsskäl beträffande någon del av sitt hemland aktualiseras frågan om det är rimligt att kräva att utlänningen bosätter sig i någon annan del av landet 
 Konkreta exempel gör abstrakta resonemang begripliga 
 Ofta går det att göra abstrakta resonemang begripliga genom att vara konkret och utgå från den sökandes situation. I det här be- slutet får en  
 17-årig 
  ensamkommande pojke först ett obegripligt resonemang utifrån jargonguttrycket  
 rekvisitet utlänningens situation i hemlandet: 
  
 Vad angår rekvisitet utlänningens situation i hemlandet, har detta rek- visit inte utförligare berörts i förarbetena. I kommentaren till utlännings- lagen har det dock ansetts avse förhållanden som – utan att vara skydds- grundande – gör att en avvisning till hemlandet framstår som olämplig vid en samlad bedömning av utlänningens situation (Thompson/Martinez, s 270, 2010, upplaga 9). 
 Men redan i nästa stycke blir resonemanget tydligare genom att skribenten konkret gör en samlad bedömning utifrån  
 17-åringens 
  berättelse: 
 252 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Du är född i Afghanistan men har sedan tre års ålder levt illegalt i Pakistan tillsammans med dina föräldrar och syskon. Din pappa dog år 2011. Du har inte kännedom om någon släkt eller andra nära anhöriga som kan ombesörja att du tas hand om vid ett återvändande till Afghanistan. Det kan således inte antas att du vid ett återvändande till hemlandet kan få dina grundläggande behov såsom bostad, mat och om- vårdnad tillgodosedda. Vid en sammanvägd bedömning av din situation finner Migrationsverket med beaktande av barnets bästa, såsom det kommer till uttryck i 1 kap. 10 § utlänningslagen, att du ska beviljas permanent uppehållstillstånd i enlighet med 5 kap. 6 § utlänningslagen. 
 Vardagsnära språk i beskrivningen av ärendet 
 Det finns exempel på ett vardagsnära språk i besluten, ofta i be- skrivningarna av ärendet och förmodligen som ett resultat av en lätt redigering av den sökandes egen berättelse. Här är två goda exempel: 
 Efter svåra stridigheter i Mogadishu kom du bort från din familj. En kvinna som är nära bekant med din familj som är bosatt i Norge var på besök i Mogadishu. Kvinnan tog hand om dig och tog med dig till Norge. Kvinnan fick genom Internet kontakt med din halvbror i Danmark och syster i Sverige. Kvinnan överlämnade dig till din halv- bror i Stockholm. Halvbrodern tog dig med till Malmö där du åter- förenades med din syster. 
 Det finns många skäl till att ligga nära den sökandes eget språk när man redogör för vad den sökande har berättat. Dels känner den sökande lättare igen sig och kan kontrollera att sakinnehållet är korrekt, dels framstår handläggaren som saklig och objektiv i sin redogörelse. Önskvärt är att även övriga delar av beslutet får en stil- nivå som ligger närmare allmänspråket än kanslispråket. 
  
 Rekommendation:  
 Undvik att vara onödigt högtravande. Använd ett språk som ligger närmare allmänspråket än kanslispråket. 
 Garderingar och värdeord kan uttrycka misstro 
 I flera beslut finns garderingar och värdeord som ger uttryck för handläggarens inställning till den sökandes uppgifter. Ofta före- faller de inte vara något annat än en reservation mot alltför tvär- säkra slutsatser, men ibland ger de intryck av att handläggaren miss- tror den sökande. 
 253 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Garderingar är ofta uttryck för skribentens svårighet att med säkerhet slå fast att något är på ett visst sätt. Genom att inflika att en slutsats utgår från bedömningar, den sökandes egna uppgifter eller några tänkta villkor, försvarar skribenten en eventuell fel- bedömning. Nackdelen med garderingar från läsarens synvinkel är att man kan uppleva skribenten som osäker och otydlig. Det är också möjligt att tolka in ett kritiskt förhållningssätt mot den sök- ande. 
 I de här exemplen vill skribenterna på olika sätt framhålla att det är svårt att påstå något rakt ut (jag har fetmarkerat orden): 
 A har trots att han  
 ska ha blivit  
 utsatt för trakasserier sedan 1998 vänt sig endast en gång till polisen. 
 Migrationsverket konstaterar att för det fall kusinen  
 hade för avsikt  
 att verkställa sitt hot  
 torde  
 han ha haft möjlighet att göra det. 
 I ytterligare några beslut ger skribenten uttryck för subjektiva vär- deringar genom att använda värdeord som  
 uppenbart  
 (vanligast) och  
 anmärkningsvärt 
 . Här är två exempel (jag har fetmarkerat orden): 
 Mot bakgrund av Migrationsverkets kännedom om förhållandena i Bosnien och Hercegovina och med hänsyn till vad som framkommit i ärendena, anser verket att det är  
 uppenbart  
 att familjen H saknar skäl för att få asyl i Sverige. Det är också  
 uppenbart  
 att det inte heller finns någon annan grund för att bevilja dem uppehållstillstånd här. 
 Migrationsverket finner det också  
 anmärkningsvärt  
 att E, som är hotad av en person med makt och myndighetskontakter, väljer att ge ut sin information till en journalist för att få informationen offentligt tryckt. 
 I två beslut blir handläggarens ton raljant: 
 Verket finner att det agerande I T uppvisat alltsedan han kom till Sverige är sådant att det inte tyder på att han haft ett  
 trängande  
 behov av inter- nationellt skydd. 
 Ni har inte varit hos läkare i Sverige gällande hennes hälsa. Migrations- verket konstaterar att ni haft tillgång till sjukvård men  
 valt  
 att avbryta vården för att  
 ni inte ansåg er ha råd  
 med det. Ni vet inte hur det är med er dotters hälsa nu. Migrationsverket konstaterar att ni uppgett att ni sålt ert hus och tillhörigheter för att fly till Sverige. Ni  
 torde  
 där- med även haft ekonomiska tillgångar till att uppsöka sjukvård med er dotter  
 om ni ansåg att detta var nödvändigt 
 . 
 254 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Men det finns flera exempel när skribenter inte använder garderingar, utan skriver på ett mer direkt sätt. Lösningen kan vara att göra den sökandes berättelse ren från Migrationsverkets bedömningar – den får stå för sig själv. 
 Viktigt innehåll är med 
 Om läsarna ska förstå beslutet, gäller det att rätt innehåll finns med. Läsarna vill få svar på sina frågor, och om de inte får det kommer de att få problem med läsningen oavsett hur välstruktu- rerad och välformulerad själva texten är. Framför allt vill läsarna snabbt veta svaret på frågorna Hur gick det? och Varför gick det så? 
 Så långt jag kan bedöma innehåller alla beslut det läsaren be- höver och som krävs enligt lag, dvs. beslutsmeningen, beskrivningen av ärendet, motiveringen och information om hur man kan över- klaga beslutet. Däremot kan olika beslut behandla innehållet på ett mer eller mindre tydligt och pedagogiskt sätt. Motiveringen är ibland så knapphändig att läsaren omöjligt kan få svar på sina frågor utan en större ansträngning. 
 Tydlig ärendemening 
 En majoritet av besluten har en tydlig ärendemening (40 stycken) som talar om vad ärendet handlar om:  
 Ärende om uppehållstillstånd m.m.  
 Ännu tydligare hade den blivit utan förkortningen i slutet. Ett beslut har ärendemeningen  
 Ärende om uppehålls- och arbetstill- stånd 
 . Åtta av besluten innehåller ingen ärendemening alls, vilket inte är bra. 
 Klart och entydigt formulerat beslut 
 Alla beslut utom ett har ett klart och entydigt formulerat beslut. Läsningen underlättas av att beslutsmeningen är uppställd som en punktlista: 
 Beslut 
 Migrationsverket beslutar att 
  
 - 
  
 avslå ansökningarna om uppehålls- och arbetstillstånd 
  
 - 
  
 inte bevilja flyktingstatusförklaring, alternativ skyddsstatusförklaring eller övrig skyddsstatusförklaring 
  
 255 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 - 
  
 avvisa de sökande, med stöd av 8 kap. 1 § 2 utlänningslagen (2005:716) 
  
 - 
  
 avvisningarna ska verkställas genom att de sökande reser till Bosnien och Hercegovina, om de inte visar att något annat land kan ta emot dem 
  
 - 
  
 avvisningsbesluten ska verkställas även om de inte har vunnit laga kraft, med stöd av 8 kap. 6 § första stycket utlänningslagen 
  
 Beslutsmeningen skulle kunna bli ännu tydligare genom att man tar bort laghänvisningen (som ändå finns i motiveringen). Det under- lättar också läsningen om orden är så enkla som möjligt. 
 Korrekturfel och svåra ord 
 Ett av besluten är inte tillräckligt tydligt. Det beror på att det sak- nas text, meningen är inte fullbordad: 
 Beslut 
 Migrationsverket beslutar att 
 - bevilja uppehålls- och arbetstillstånd för tiden 
 Det är förstås viktigt att välja ord som är så begripliga som möjligt. Några ord som borde bytas ut är 
 inhibition (som i upphäva beslut om inhibition) 
 laga kraft (som i avvisningsbeslutet ska verkställas även om det inte har vunnit laga kraft) 
  
 I stället för  
 inhibition  
 kan man skriva  
 som tills vidare inte ska verk- ställas 
 , och i stället för  
 vinna laga kraft  
 kan man skriva  
 börja gälla  
 eller  
 omedelbart 
 . Även ordet  
 förvar  
 är svårbegripligt i meningar som kvarhålla x i förvar och: 
  
 Ny prövning om förvar ska ske senast två månader efter den dag då förvarsbeslutet verkställdes. Om förvarstiden har förlängts ska ny pröv- ning ske senast två månader från dagen för det senaste beslutet. Om förvarsfrågan inte prövas på nytt inom denna tid, upphör beslutet om förvar att gälla. 
 Mycket information som inte angår läsaren 
 Det finns mycket information i besluten som inte angår läsaren. I det här exemplet är den sökande en ensamkommande  
 12-åring 
  som får besked om att han inte får uppehålls- och arbetstillstånd. Av 
 256 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 ärendet framgår att han sökt uppehållstillstånd, men inte arbetstill- stånd: 
 Beslut 
 Migrationsverket beslutar att 
 - avslå din ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd /.../ 
 Det är även onödigt att skriva att den sökande inte ska utvisas när det framgår att hon får uppehållstillstånd: 
 Beslut 
 Migrationsverket beslutar att 
  
 - 
  
 bevilja dig permanent uppehållstillstånd beslutsklass: G 
  
 /.../ 
  
 - 
  
 ej utvisa dig 
  
 /.../ 
 Annan extra information är upplysningar om vilken beslutsklass beslutet har och vilken ersättning det offentliga biträdet ska få. Det framgår av flera beslut att man kan fatta beslut om det offentliga biträdets ersättning separat, men de flesta gör det inte. Ibland inne- håller besluten information om sådant som bara angår ambassaden och inte den sökande. 
 Det ser också märkligt ut med beteckningarna kvinna och man på små barn. Kanske kan man skriva flicka och pojke i stället. 
 Sökande 
 Dossiernr, efternamn, förnamn, födelsedatum, kön, medborgarskap 
 Xxxxxxxx, K, I,  
 1978-xx-xx, 
  man, Syrien Xxxxxxxx, A, Y,  
 1991-xx-xx, 
  kvinna, Syrien Xxxxxxxx, K, L,  
 2011-xx-xx, 
  kvinna, Syrien 
  
 Rekommendation:  
 Formulera klara och entydiga beslut. Und- vik onödigt svårförståeliga uttryck. Undvik irrelevant information. 
 Villkor och viktig information nära själva beslutet 
 De beslut som ingår i analysen innehåller sällan några villkor, men när de gör det står alltid villkoret i anslutning till beslutet. I ett exempel är villkoret en del av punktlistan och i ett annat låter skri- benten villkoret bryta av mitt i punktlistan (jag har fetmarkerat vill- 
 257 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 koren). En bättre lösning hade varit att placera villkoret omedelbart efter punktlistan. 
 Beslut 
 Migrationsverket beslutar att 
  
 - 
  
 avslå din ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd 
  
 - 
  
 inte bevilja dig flyktingstatusförklaring, alternativ skyddsstatusförklaring eller övrig skyddsstatusförklaring 
  
 - 
  
 avslå din ansökan om resedokument 
  
 - 
  
 utvisa dig, med stöd av 8 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716) 
  
 - 
  
 utvisningen ska verkställas genom att du reser till Irak, om du inte visar att något annat land kan ta emot dig 
  
 - 
  
 om ett utvisnings- eller avvisningsbeslut ska verkställas genom svenska myndigheters försorg (Migrationsverket eller polismyndig- heten) ska de se till att du blir mottagen av någon anhörig alter- nativt av ett offentligt eller frivilligt socialt organ, till exempel ett barnhem.  
  
 [ 
  
 sic! 
  
 ] 
  
 - 
  
 bevilja det offentliga biträdet Y B tjugofemtusenfemhundratrettiotvå (25 532) kronor i ersättning, varav 5106 kronor är moms. 
  
 Beslut 
 Migrationsverket beslutar att 
  
 - 
  
 avslå I T:s ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd 
  
 - 
  
 inte bevilja flyktingstatusförklaring, alternativ skyddsstatusförklaring eller övrig skyddsstatusförklaring 
  
 - 
  
 upphäva beslut om inhibition 
  
 - 
  
 avvisningsbeslutet från den 3 april 2012 ska verkställas även om det inte har vunnit laga kraft 
  
 - 
  
 förbjuda I T att återvända till Sverige utan tillstånd av Migrations- verket under en tid av två år från detta beslut, med stöd av 8 kap. 19 § utlänningslagen 
  
 - 
  
 kvarhålla I T i förvar, med stöd av 10 kap. 1 § andra stycket 3 och tredje stycket utlänningslagen. 
  
 Ny prövning om förvar ska ske senast två månader efter den dag då förvarsbeslutet verkställdes.  
 Om förvarstiden har förlängts ska ny prövning ske senast två månader från dagen för det senaste beslutet. Om förvarsfrågan inte prövas på nytt inom denna tid, upphör be- slutet om förvar att gälla. 
  
 - bevilja det offentliga biträdet P S 23 303 kronor i ersättning varav 4 460,63 är moms. 
 I en del beslut kommer information om uppehållstillståndskort direkt efter beslutet. I andra kommer informationen sist precis före informa- tionen om hur man överklagar beslutet. 
 258 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Fylliga men svårbegripliga motiveringar 
 En majoritet av besluten presenterar motiveringen under en egen rub- rik (48 stycken), vanligtvis  
 Skälen för beslutet  
 eller (i ett fall)  
 Skälen för besluten 
 . Alla motiveringar är vävda, det vill säga väver samman ärendet med laghänvisningar och motiveringar sakfråga för sak- fråga, vilket får till följd att det är svårt att hitta de egentliga skälen. Motiveringarna präglas av en noggrannhet i utredningen, men kom- municerar inte innehållet så att läsaren förstår. Kortfattade och kryptiska motiveringar är vanliga och ger inte läsaren svar på frågan: Varför blev beslutet som det blev? 
 Svårt att hitta de egentliga skälen 
 Svårigheten att hitta de egentliga skälen beror på att de är samman- vävda med beskrivningar av ärendet och laghänvisningar (som oftast är väldigt långa). Dessutom är det många punkter som ska gås igenom, t.ex. offentligt biträde, bedömning av skyddsskäl, synnerligen ömmande omständigheter, avvisning eller identitet och hemvist, flyktingstatus, alternativt skyddsbehov eller övrigt skyddsbehov, synnerligen ömmande omständigheter och utvisning. 
 Inom varje punkt går beslutsfattaren igenom relevanta delar av ärendet och tillämplig lagstiftning innan bedömningen kommer. Detta innebär dels att det blir många onödiga upprepningar av ärendet, dels att det dröjer länge innan den egentliga bedömningen kommer och dels att den egentliga bedömningen är svår att hitta i texten. Man uppfattar texten som rörig. 
 Fördelarna med vävda skäl är att man får allt i ett sammanhang (ärendet, lagstiftningen och bedömningen), men nackdelarna över- väger särskilt när det är många grunder som ska gås igenom och när man gör långa referat av lagstiftning. 
 Två beslut saknar rubrik för skälavsnittet helt och hållet, vilket naturligtvis försvårar för den som snabbt vill hitta det. Ett av dem hänvisar till moderns beslut i ett ärende där samma familj ansökt om uppehållstillstånd. 
 259 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Förklarar utgångspunkten och vad som lett fram till bedömningen 
 Det finns många exempel där skribenten månar om att förklara varför beslutet blev som det blev. En del beslut förklarar utgångspunk- terna för bedömningen så att läsaren lättare följer med i resone- manget. 
 I det här fallet vill skribenten förklara varför det är avgörande att fastställa identiteten i anhöriginvandring: 
 Det är oftast inte möjligt att ens bedöma de grundläggande skälen för en ansökan utan att veta vem den sökande är. Ett vigselbevis har till exempel inget värde om det inte går att fastställa vem som har gift sig med vem. Det är inte heller möjligt att kontrollera om det finns diskvalificerande omständigheter enligt 5 kap. 17 – 17 b §§ utlännings- lagen, som t.ex. vandelsanmärkningar, om utlänningens identitet är okänd. 
 Ibland är skribenten mycket tydlig med varför man har bedömt en sökande som trovärdig, genom att förklara vad som lett fram till be- dömningen. Här är en tydlig motivering: 
 Migrationsverket bedömer att din asylberättelse är sammanhängande och att den inte heller präglas av motstridiga uppgifter. Din berättelse strider inte heller mot vad som är allmänt känt om förhållandena i Irak. Din berättelse om vad som har hänt dig i Irak ska därför läggas till grund för Migrationsverkets bedömning. 
 I det här beslutet ger skribenten många exempel på varför de sökande inte får flyktingstatusförklaring: 
 Migrationsverket konstaterar inledningsvis att de tillfällen A frihets- berövats och utsatts för tortyr har varit på grund av hans bröders politiska engagemang. Såvitt framkommer av utredningen har säker- hetstjänsten i första hand varit intresserad av att få information om hans bröder och inte straffa A för hans politiska åsikter. Migrations- verket noterar också att A inte varit medlem i något parti, inte skrivit någon tidningsartikel eller deltagit i någon demonstration. Migrations- verket bedömer att de skäl som anförts av H och H inte är sådana att de kan anses utgöra risk för förföljelse i utlänningslagens mening. Därmed har de inte gjort sannolikt att de vid ett återvändande till hemlandet riskerar att utsättas för sådan förföljelse som avses i 4 kap. 1 § utlänningslagen. De kan därför inte heller beviljas flyktingstatus- förklaring. Då de inte beviljats flyktingstatusförklaring saknas förut- sättningar att bevilja deras ansökan om resedokument. 
 260 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Kryptiska motiveringar 
 Andra beslut motiverar inte alls ställningstagandet. Många kryptiska motiveringar handlar om att den sökande inte har styrkt sin identi- tet, men det framgår inte varför handlingarna inte duger: 
 Migrationsverket bedömer att de inlämnade handlingarna är av enkel beskaffenhet. Med hänsyn till handlingarnas utförande och beskaffen- het finner verket att det inte är sådana handlingar som typiskt sett kan styrka eller göra sökandenas identitet sannolik. Verket konstaterar att sökandena inte har inkommit med några handlingar som kan styrka eller göra deras födelseuppgifter sannolika. 
 Att det är möjligt att förklara detta visar det här exemplet, där skriben- ten ger exempel på vad som lett fram till bedömningen: 
 Migrationsverket konstaterar att du har lämnat in ett irakiskt identi- tetskort vilket enligt Migrationsverkets bedömning framstår som oäkta, bland annat på grundval av att det finns en felstavning i vapnet och att papperskvaliteten avviker från vad som är brukligt i denna typ av handling. 
 Barnperspektivet – en påklistrad etikett? 
 När den sökande är under 18 år ska beslutet präglas av ett så kallat barnperspektiv, vilket innebär att handläggaren ska ta särskild hän- syn till barnets ålder under hela utredningen. Ett vanligt problem i besluten är att barnperspektivet inte syns någonstans i utredningen, utan bara dyker upp som en löst påklistrad etikett om att beslutet ska utgå från det. 
 Om barnperspektivet ska prägla beslut om unga måste det tillämpas praktiskt i bedömningen. Det är möjligt att det gör det i utredningen, men det framgår inte av texten. Ofta innehåller besluten bara en kort text som informerar om att man ska tillämpa ett barn- perspektiv – inte hur det faktiskt används i praktiken. Här är ett vanligt exempel. Ingen annanstans i beslutet står något om barn- perspektivet: 
 Eftersom du är under 18 år ska ett barnperspektiv prägla bedömningen av ditt ärende. Av 1 kap. 10 § utlänningslagen framgår att Migrations- verket i ärenden som rör barn särskilt ska beakta vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt vad barnets bästa i övrigt kräver. Barnperspektivet ska genomsyra prövningen av samtliga skäl som kommer fram i ärendet. 
 261 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Migrationsverket ska inför beslut eller andra åtgärder som rör barn analysera konsekvenserna för barn. Det framgår av förordning (2007:996) med instruktion för Migrationsverket. För att beakta barnets bästa i beslutet har en barnkonsekvensanalys därför gjorts vid bedömningen av åberopade skäl för uppehållstillståndet. 
 I det här beslutet skriver handläggaren att man tagit hänsyn till barnet i bedömningen, men det framgår inte hur: 
 Vid en samlad bedömning, där hänsyn tas till barnens bästa och situa- tionen i Serbien, finner Migrationsverket att några omständigheter som är att anse som synnerligen ömmande inte har framkommit. 
 I två beslut redovisar skribenten vad man har tagit upp i en så kallad barnkonsekvensanalys, där man analyserar vilka konsekvenser beslutet får för barnet. I båda fallen har man beslutat om att avvisa barnet. Tyvärr bemöter man inte barnets synpunkter och argument. I det första exemplet berättar barnet att pappan är död och mamman för- svunnen. Ändå kommer beslutsfattaren fram till att barnet ska åter- förenas med föräldrarna, utan att bemöta vad barnet har berättat. 
 Barnkonsekvensanalys 
 Inför detta beslut har ett underlag för barnkonsekvensanalys upp- rättats. Av underlaget framgår i huvudsak följande. 
 Då du bedöms vara underårig skall du i första hand återförenas med dina föräldrar. Du har uppgett att din far är död och att du inte har någon kontakt med din familj i Somalia. Mot bakgrund av vad som redogjorts för enligt ovan samt att du bedöms vara skyddsbehövande gentemot din hemort finner Migrationsverket vid en samlad bedöm- ning att detta beslut inte strider mot ditt bästa. 
 På samma sätt hanterar följande exempel barnets berättelse, dvs. utan att i praktiken ta hänsyn till den: 
 Barnkonsekvensanalys 
 Inför detta beslut har ett underlag för barnkonsekvensanalys upp- rättats. Av underlaget framgår i huvudsak följande. 
 Då H bedöms vara underårig ska han i första hand återförenas med sina föräldrar. Det framkommer i utredningen att H:s far är för- svunnen och hans äldre bror är dödad. H vet inte om hans mor och syskon finns kvar på hemorten. Det finns inte heller några anhöriga som kan ta emot honom i Afghanistan. Enligt Migrationsverkets mening råder det inre väpnad konflikt i provinsen Ghazni. H upplever att det inte finns någon framtid för honom i Afghanistan. Han vill gärna stanna i Sverige och studera här. 
 262 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Migrationsverket finner vid en samlad bedömning att detta beslut inte strider mot H:s bästa. 
 Men det finns undantag. Här är ett exempel där barnperspektivet framgår i texten, dvs. som en del av bedömningen: 
 H får utifrån sin ålder anses ha lämnat rimliga och sammanhängande uppgifter. Det har inte framkommit skäl att ifrågasätta hans anförda identitet och vad som framkommit av utredningen i ärendet kan inte heller anses strida mot vad som är allmänt känt om förhållandena i Afghanistan. Det har inte heller framkommit skäl att ifrågasätta H:s allmänna trovärdighet. 
 Faktafel i bedömningen 
 Ibland innehåller bedömningen felaktiga uppgifter som saknar grund i beskrivningen av ärendet. I det här exemplet blir det fel trots att skribenten resonerar logiskt och metodiskt från fakta via analys fram till bedömningen. Det framgår tydligt i beskrivningen att sökanden har lämnat in ett pass, men i bedömningen skriver handläggaren att den sökande saknar pass. Kanske är det fråga om ett uteblivet ord ( 
 du saknar godtagbart pass 
 ), men det framstår ändå som ett direkt fel. 
 Mot denna bakgrund har identitetshandlingar och andra dokument som avser somaliska medborgare generellt lågt bevisvärde i fråga om en persons identitet. Den passhandling som du lämnat in för att styrka din identitet har således inte sådant bevisvärde att den kan anses styrka din identitet. Du måste därför styrka din identitet på annat sätt. 
 Dina egna uppgifter och de handlingar som getts in i ditt ärende räcker inte för att styrka din identitet. Ytterligare bevisning om din identitet krävs därför. Eftersom någon sådan inte finns anser Migrationsverket att du inte styrkt din identitet. Du kan därför inte beviljas uppehålls- tillstånd. 
 Eftersom din ansökan om uppehållstillstånd ska avslås redan på grund av att du saknar pass och inte har styrkt din identitet saknas skäl att närmare utreda och bedöma din anknytning till Sverige genom din relation till A. Ansökan om uppehållstillstånd avslås. 
 263 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Svepande hänvisningar i stället för analys 
 I många motiveringar saknas en analys som förklarar vad det är som har lett fram till bedömningen. I det här beslutet hänvisar skriben- ten både bakåt och framåt i texten, men läsaren får ingen förklaring till varför familjen inte får ett offentligt biträde: 
 Mot bakgrund av vad familjen anfört till stöd för sin ansökan samt tillgänglig rapportering om situationen i Bosnien och Hercegovina, vilken redovisas nedan, finner Migrationsverket att det måste anses att behov av offentligt biträde saknas. 
 Inte heller den här skribenten förklarar varför man bedömer att identiteten inte är styrkt och sannolik men att hemvisten är det: 
 Av din asylberättelse och av vad som i övrigt framkommit i ärendet finner Migrationsverket att du inte styrkt din identitet eller gjort den sannolik. Du har däremot gjort din hemvist i Ghazni sannolik, därför ska dina asylskäl prövas mot de aktuella förhållandena i provinsen Ghazni i Afghanistan. 
 Här hänvisar skribenten till moderns ärende, utan att ge någon för- klaring till bedömningen. Om det är så att barnet inte har några egna skäl för sin ansökan utan enbart hänvisar till sin mammas skäl, borde detta framgå i klartext: 
 Din mor har denna dag fått avslag på sin ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd. Skäl saknas därmed att bevilja dig uppehållstillstånd. Ansökan avslås därför. 
 För ytterligare beslutsmotivering se ärende  
 xx-xxxxxx. 
  
 Här hänvisar man tillbaka i texten genom att använda uttrycket för- följelsegrunderna. Även om läsaren kan bläddra tillbaka i beslutet är det inte säkert att man förstår uttrycket. 
 Frågan gäller då huruvida du hyser välgrundad fruktan för att vid ett återvändande till Somalia utsättas för förföljelse på grund av någon av de ovan nämnda förföljelsegrunderna. 
 Vanligt är att skribenten hänvisar till lagtext utan att förklara vad i lagtexten som avses. Uttryck som  
 i den mening som avses  
 kräver att man både har läst lagtexten och förstår att tolka den (jag har fet- markerat hänvisningen i exemplen): 
 264 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Med hänsyn tagen till ovanstående finner Migrationsverket att du, med lämnad berättelse, inte kan anses ha gjort sannolikt att du känner välgrundad fruktan för att vid ett återvändande till Somalia utsättas för förföljelse i  
 den mening som avses i 4 kap. 1 § utlänningslagen 
 . Du är därför inte att anse som flykting och det saknas således förutsätt- ningar för att bevilja dig flyktingstatusförklaring. 
 Tankehopp gör det svårt att följa med i resonemanget 
 Vanligt är att skribenten inte redogör för alla led i analysen. Det blir då mycket svårt för en läsare utan förkunskaper om lagar och Migra- tionsverkets beslutsprocesser att förstå vad som ledde fram till be- dömningen. 
 När skribenten utgår från en källa för att få belägg för ett ställ- ningstagande gäller det att källan förklarar utgångspunkterna tillräck- ligt tydligt. Det gäller också att skribenten utnyttjar källan och binder ihop uppgifterna där med sitt eget resonemang. I det här exemplet uppstår ett tankehopp där läsaren blir utan förklaring till varför källan inte kan användas som grund för ställningstagandet. 
 Vad gäller säkerhetsläget i Afghanistan har rättschefen vid Migrations- verket den 2 februari 2010 gjort ett rättsligt ställningstagande angå- ende fråga [ 
 sic! 
 ] om inre väpnad konflikt, andra svåra motsättningar, myndighetsskydd och intern flykt i Afghanistan (LIFOS 22162). Av detta dokument framgår bland annat att det råder inre väpnad konflikt i //. 
 Trots ovan redovisad bedömning av säkerhetsläget i Afghanistan bedömer Migrationsverket att situationen i landet inte är sådan att det finns grund för att generellt bevilja sökande från detta land uppehålls- tillstånd på grund av skyddsskäl. En individuell prövning av de upp- givna omständigheterna måste således göras. 
 Fokus på utredningsprocessen i stället för bedömningen 
 I några beslut lägger handläggaren starkt fokus på själva utrednings- processen i stället för att redogöra för vad som lett fram till bedöm- ningen för den sökande. Detta gör texten onödigt lång och abstrakt 
 – den sökande är ju bara intresserad av bedömningen i sitt eget fall. 
 265 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bemöter inte sökandens skäl 
 I flera beslut bemöter inte skribenten de sökandes egna skäl till varför de söker uppehållstillstånd i Sverige. I det här ärendet anger de sök- ande att de är trakasserade för att de är romer. Skribenten ger en rad skäl till att de inte kan få skydd och hänvisar till en rad källor om situationen i landet – men nämner ingenting om just romernas situation. 
 Bedömning av anförda skyddsskäl 
 Familjen H har uppgett att de blivit trakasserade i Bosnien och Hercegovina på grund av att de är romer. Personer har trakasserat A verbalt nästan dagligen sedan 1998 när han letade efter metallföremål eller andra saker vid sopcontainrar. I övrigt har A och D även känt sig utsatta på arbetsmarknaden på grund av sin etniska bakgrund. A har vänt sig till polisen i Mostar en gång för cirka tre eller fyra år sedan. Eftersom han inte kunde identifiera familjen som trakasserade honom var polisen dock handfallen. Vid ett återvändande till Bosnien och Hercegovina har familjen inte någonstans att bo. 
 Enligt UD:s rapport Mänskliga rättigheter i Bosnien och Hercegovina Lifos nr 25629 avsnitt 1 så har situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Bosnien och Hercegovina avsevärt förbättrats sedan 1995 och de mänskliga rättigheterna bevakas även av en ombuds- mannainstitution. Av samma rapport följer att den stora majoriteten av rättegångarna genomförs på ett professionellt sätt och att det inte finns några rapporter om skillnader i mäns och kvinnors tillgång till rättsväsendet (avsnitt 6). Vidare framgår av samma rapport att hälso- vården i landet är baserad på lagar och bestämmelser som präglas av inklusivitet och jämlikhet. Lokala skillnader vad gäller kvalitén på vården kan dock förekomma (avsnitt 11). 
 Av rapporten 2010 Goodman on Human Rights Practices – Bosnien and Herzegovina, 1.d, Lifos 25082, framgår att en EU stödd styrka stödjer landet i dess arbete för att upprätthålla en säker och trygg miljö för invånarna. Korruption förekommer fortfarande inom säkerhetstjänsten men det finns organ dit man kan vända sig med klagomål vilket kan leda till disciplinära åtgärder. Lagen förbjuder vidare diskriminering på grund av ras, kön, funktionshinder, språk eller annan social status (avsnitt 6). 
 Den allmänna situationen i Bosnien och Hercegovina är inte heller så- dan att uppehållstillstånd kan beviljas enbart på denna grund. 
 Migrationsverket finner att de trakasserier som A uppgetts ha utsatts för är kriminella handlingar från olika för honom okända enskilda personer vilket inte har sanktionerats av myndigheterna i Bosnien och Hercegovina. Sådana handlingar är en sak för de rättsvårdande myn- 
 266 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 digheterna i Bosnien och Hercegovina att hantera. A har vänt sig till polisen en gång för tre eller fyra år sedan och han har själv uppgett att polisen då har haft vilja att hjälpa honom om han kunde identifiera personerna. A har trots att han ska ha blivit utsatt för trakasserier sedan 1998 vänt sig endast en gång till polisen. Han har aldrig vänt sig till någon annan rättsvårdande myndighet för att anmäla de upplevda trakasserierna. Därför anser verket att familjen inte har uttömt möj- ligheten att få skydd från myndigheterna i hemlandet. 
 Mot bakgrund av rapporteringen ovan, samt av vad som framkommit i ärendet, finner Migrationsverket att myndigheterna i Bosnien och Hercegovina har såväl vilja som förmåga att erbjuda skydd om familje- medlemmarna vid ett återvändande skulle utsättas för fortsatta krimi- nella handlingar. 
 Migrationsverket bedömer sammantaget att familjen H inte visat att de inte skulle omfattas av det tillgängliga myndighetsskydd som finns att tillgå i Bosnien och Hercegovina. Familjen är således inte att betrakta som flyktingar, alternativa skyddsbehövande eller övriga skyddsbehövande enligt 4 kap. 1, 2 och 2 a §§. Vid denna utgång beviljas de inte heller flyktingstatusförklaring, alternativ skyddsstatusförklaring eller övrig skyddsstatusförklaring. 
 Av förarbetena till en av de senaste ändringarna av utlänningslagen (prop. 2005/06:6 s. 28) framgår att det inre flyktalternativet, det vill säga att den enskilde kan få skydd på en annan plats i hemlandet, är en internationellt vedertagen princip. För att inre flykt ska bli aktuell som alternativ till flyktingskap måste den enskilde ha tillgång till ett effek- tivt skydd mot förföljelse i hemlandet. Därutöver ska det finnas en realistisk möjlighet till försörjning och förutsättningar för att leva på ett sätt som inte innebär onödigt lidande eller umbäranden. Hänvis- ningar till ett inre flyktalternativ måste göras med försiktighet och med beaktande av den enskildes personliga förhållanden och de all- männa förhållandena i hemlandet. 
 Svårtolkade garderingar 
 Ibland kan skribentens behov av att gardera sig bidra till att läsaren får svårt att tolka texten. Uttrycken  
 som det får förstås  
 eller  
 vad Migrationsverket kan förstå  
 ställer till problem. De ger onekligen in- trycket att skribenten är mycket osäker på om man har tolkat fakta- uppgifterna rätt – frågan är då om det är möjligt att basera en be- dömning på ett så osäkert underlag (jag har fetmarkerat uttrycken): 
 267 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Som det får förstås  
 har du aldrig uttryckligen sagt till Rodriguez att du inte vill ansluta dig till dem. 
 Familjen har även vänt sig till polisen som vilka,  
 vad Migrationsverket kan förstå 
 , samtliga gånger upptagit anmälan i ärendena. 
 Ibland använder skribenten verbet  
 anses  
 i bedömningarna. Det ger samma osäkra intryck och verkar ofta alldeles onödigt. Tydligare blir det om man enbart använder huvudverbet. Här är några exempel (jag har fetmarkerat den vaga frasen): 
 Migrationsverket konstaterar att du inte inkommit med några identi- tetshandlingar och du  
 kan därför inte anses ha  
 [har inte] styrkt din identitet. 
 Migrationsverket finner därmed att detta brev inte  
 kan anses göra  
 [gör] x asylskäl sannolika. 
 Inte heller  
 kan det anses att du har varit  
 [har du varit] i Sverige under så lång tid att du  
 kan anses ha  
 [har] fått särskild anpassning till landet. 
 Ibland räcker inte tydlighet heller 
 Trots tydlig motivering med exempel och hänvisningar kan det vara svårt att förstå ett beslut. I det här ärendet har en romsk familj utsatts för hot och våld för att förmås lämna sitt hus, och gjort 30 polisanmälningar utan att något förbättrat situationen. Migrations- verket hänvisar till landrapporter som visar att landet har ett väl fungerande polisväsende. 
 S och D berättade under den muntliga utredningen att de utsatts för trakasserier, hot och misshandel av maffian som agerat på uppdrag av en inflytelserik granne, L S. Orsaken till detta uppges vara deras rom- ska etnicitet. Problemen började för ungefär två år sedan då L S flyttade till samma gata som familjen och stämde dem. Han hävdade att de inte hade rätt till sitt hus eftersom de är romer. Domstolen konstaterade dock att familjen D var de rätta ägarna till huset eftersom de hade alla köpehandlingarna. L S valde då att låta maffian hota och trakassera familjen ungefär en gång i veckan för att få dem att lämna sitt hus. Vid ett tillfälle, 16 januari 2009, misshandlades S och D av åtta personer. Även S:s mamma misshandlades av maffian vid ett tillfälle. I slutet på september 2011 lämnade familjen landet. Vid ett återvändande uppger S att familjen riskerar att dödas. 
 268 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Ungefär 30 gånger har familjen kontaktat polisen, som har utrett händelserna. Ingen dokumentation på polisanmälningarna har inkom- mit till Migrationsverket. 
 Familjen har lämnat in en stämningsansökan angående äganderätten till deras hus, ett svar på stämningsansökan och en handling som upp- ges visa att S vistats på sjukhus efter att han blivit misshandlad. Migrationsverket ifrågasätter inte att familjen har blivit stämd eller att S misshandlats. 
 Migrationsverket hänvisar sedan till rapporter från UD och OSSE samt domar från Migrationsöverdomstolen, för att fortsätta med den egentliga motiveringen: 
 Mot bakgrund av den landrapportering som föreligger finner Migra- tionsverket att en person från Bosnien och Hercegovina som anser sig riskera övergrepp från enskilda personer, har möjlighet att vända sig till de inhemska myndigheterna för rättelse. 
 Familjen har själv uppgett att polisen har agerat när de har kontaktat dem. I de fall familjen D i framtiden skulle vara i behov av skydd kan de vända sig till myndigheterna i Bosnien och Hercegovina för hjälp. 
 Familjen kan därmed inte anses vara i behov av skydd här i egenskap av flyktingar, alternativt eller övriga skyddsbehövande enligt 4 kap. 1, 2 eller 2 a §§ utlänningslagen. Vid denna utgång beviljas inte heller flyk- tingstatusförklaring, alternativ eller övrig skyddsstatusförklaring. 
  
 Rekommendation:  
 Se till att de egentliga skälen pedagogiskt svarar på frågan Varför? Att vara pedagogisk innebär att du måste bedöma fakta, värdera bevis, bemöta invändningar, utgå från relevanta bestämmelser, ange grunder samt pröva och problematisera argument för och emot. Inte minst måste du måna om att förklara så läsarna verkligen förstår. 
 Ärendet upprepas många gånger 
 En följd av de vävda skälen är att beskrivningen av ärendet blir rörig med många upprepningar. När ny information från ärendet dyker upp under rubriken  
 Skälen för beslutet  
 är det svårt att veta om det är vad den sökande själv har uppgett eller Migrationsverkets bedömning av detta. Det är också svårt att få en bild av situationen, 
 269 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 så att man kan följa sitt ärende och eventuellt upptäcka fel i ärende- hanteringen. 
 I det här beslutet har jag noterat alla de tillfällen då skribenten skriver om de banderoller som den sökande sytt upp för demon- strationer i Syrien: 
 Ärende om uppehållstillstånd m.m. 
 /.../ Som skäl för ansökan har I K i huvudsak uppgett följande. Han arbetade som skräddare där han via beställningar sydde upp banderoller inför demonstrationer och martyrbegravningar i Syrien. /.../ 
 I K:s redogörelse 
 /.../ I K har via sitt yrke som skrädare [ 
 sic! 
 ] sytt upp banderoller som sedan använts inför demonstrationer i Syrien för att visa sitt missnöje med regimen. /.../ 
 Migrationsverkets bedömning 
 /.../ I K har uppgett att han började sy upp banderoller på beställning under maj år 2011 ... 
 /.../ 
 Migrationsverket ifrågasätter inte att I K sytt upp banderoller eller deltagit i demonstrationer. 
 Ibland blir det ordagranna upprepningar: 
 Ansökan m.m. 
 /.../ Sökandena har lämnat in en tazkira och en kopia av en tazkira. 
 /.../ 
 Skälen för beslutet Identitet 
 /.../ Sökandena har lämnat in en tazkira och en kopia av en tazkira till stöd för sin identitet. /.../ 
 Ny information om ärendet i skälavsnittet 
 Här är ett exempel där ny information dyker upp långt in i texten. Först på sidan sex i beslutsmotiveringen framgår att de sökande (mor och dotter) flytt från hemlandet tillsammans med hela familjen som består av flera barn. Fram tills dess har det bara framgått att modern har ett barn och att ärendet gäller de två. 
 270 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Till slut reste H, hennes make och barnen till Iran [Min anmärkning: Det har hittills bara varit fråga om ett barn.] där de bosatte sig i ett år innan de hittade en smugglare som hjälpte dem att resa vidare till Europa. Sökandena och övriga familjemedlemmar har under resan till Sverige skiljts åt i Turkiet av smugglaren under resan till Sverige. 
 När nya delar av ärendet redovisas i motiveringen, finns en risk att läsaren kan uppfatta att beskrivningen av ärendet färgats av hand- läggarens bedömning redan tidigt under utredningsprocessen. Läsaren kan uppfatta det som om skribenten bestämt sig för en uppfattning på förhand, när texten inte tydligt skiljer på fakta, analys och be- dömning. 
 Irrelevant information 
 Ibland förekommer det att informationen inte alls är relevant för frågan. Här är ett exempel där skribenten räknar upp en rad om- ständigheter som kan innebära att den sökande kan ha rätt till skydd. Bland de många situationerna finns miljökatastrofer. Situationen kan måhända vara en av de grunder som räknas upp i lagstiftningen, men är inte relevant för just det här fallet: 
 Som Migrationsverket ovan konstaterat prövas ditt ärende mot hela Afghanistan. Det råder inte inre eller yttre väpnad konflikt eller andra svåra motsättningar i hela landet. Afghanistan är inte drabbat av en miljökatastrof. Du har heller inte gjort sannolikt att du riskerar ut- sättas för övergrepp eller sådan behandling som avses i 4 kap. 2§ och 4 kap. 2a§ [ 
 sic! 
 ] utlänningslagen om du återvänder till ditt hemland. 
  
 Rekommendation:  
 Undvik onödiga upprepningar av ärendet. Renodla beskrivningen så att all relevant information om ären- det finns i ärendebeskrivningen och inte i skälavsnittet. Undvik att ta med information som inte har relevans för frågan. 
 271 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Tydliga anvisningar om hur man överklagar 
 Mottagaren får tydliga anvisningar om beslutet kan överklagas eller inte: 
 Överklagande 
 Du kan överklaga detta beslut hos Förvaltningsrätten i Göteborg, Migrationsdomstolen. Ditt överklagande ska vara skriftligt och måste ha kommit in till Migrationsverket inom tre veckor från den dag då du fick del av beslutet. 
 Så här gör du 
  
 - 
  
 Skriv vilket beslut du överklagar och hur du vill ha det ändrat. 
  
 - 
  
 Skriv ditt namn, personnummer, postadress och telefonnummer. 
  
 - 
  
 Underteckna brevet med ditt namn. Om du har ett ombud som hjälper dig att överklaga kan ombudet underteckna brevet. Ombudet ska i så fall skicka med en fullmakt. 
  
 - 
  
 Skicka överklagandet till Migrationsverket, Asylprövningsenheten 1 i Göteborg, 428 80 Kållered. 
  
 Migrationsverket överlämnar överklagandet till Förvaltningsrätten i Göteborg, Migrationsdomstolen om verket inte ändrar beslutet så som du vill. 
 Få förklaringar till utelämnad information 
 Inget beslut innehåller någon förklaring till att det saknas doku- mentation. Men i ett beslut finns en kommentar till varför all doku- mentation inte har tagits med. 
 Läsaren får visserligen inte någon förklaring till varför allt som den sökande berättat inte är relevant för bedömningen, men skriben- ten kommenterar ändå att den inte är relevant för frågan: 
 Biträdet har i inlagan hemställt att Migrationsverket låter översätta de kopior av handlingar som A lämnat in till verket gällande pojkvännens far och hans systers sjukdomshistoria. Migrationsverket ifrågasätter inte att släktingarna i hemlandet lider av sådant hälsotillstånd som görs gällande. Dock medför inte släktingarnas hälsotillstånd att A har ett skyddsbehov gentemot hemlandet. Mot bakgrund härav finner Migra- tionsverket ingen anledning att översätta de kopior som lämnats in i ärendet. 
  
 Rekommendation:  
 Utnyttja möjligheten att upplysa läsaren om varför information som kommit fram under utredningen inte tas med i beslutet. 
 272 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Punktlistor kan utnyttjas mer 
 Med bilder kan man lyfta fram viktig information, eftersom de väcker läsarens uppmärksamhet och man läser av dem snabbare. Vanliga bilder i långa texter är punktlistor. 
 I alla beslut förekommer punktlistor i beslutsmeningen och i laghänvisningar, men inte i övriga avsnitt. Punktlistor kan gärna utnyttjas mer i besluten. 
  
 Rekommendation:  
 Utnyttja punktlistor i större utsträckning – inte bara i själva beslutet utan även i motiveringen och beskriv- ningen av ärendet. 
 273 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Struktur 
 För läsarna är det viktigt att snabbt få svar på de frågor de ställer. De flesta som läser ett beslut vill först och främst veta: Hur gick det? Då underlättar det om beslutet kommer så tidigt i texten som möjligt. Nästa fråga som läsarna ställer är: Varför gick det så? Där- för bör även motiveringen komma tidigt i texten. 
 I de undersökta besluten kommer själva beslutet först i texten. Däremot dröjer det innan motiveringen kommer. Det skulle under- lätta om läsarna först fick läsa Migrationsverkets slutsats och be- dömning och sedan ta del av de fakta som skribenten har baserat bedömningen på. 
 Det finns många informativa rubriker i besluten. Styckena är korta, logiska och tydligt markerade och innehåller bindeord som ökar flytet i texten. Men otydliga hänvisningar är ett problem i de flesta beslut. 
 Läsarna behöver hjälp att hitta det viktiga 
 Läsare behöver hjälp med att sortera innehållet: det ska presenteras i en logisk följd, vara möjligt att överblicka och hänga ihop i en helhet. En tydlig och logisk struktur hjälper läsaren att hitta i texten och gör det möjligt att följa med i textens resonemang. Det svåra är att utgå från läsarens behov av sammanhang – inte skribentens be- hov. 
 De flesta läsare vill gå från helheten till delarna. Det är lättare att förstå ett resonemang om man först förstår vad det går ut på i stort, för att sedan kunna fördjupa sig i detaljerna. 
 Bedömningen kommer sent 
 Alla beslut inleds med det viktigaste för läsaren, nämligen själva beslutet. Däremot dröjer det i regel länge innan den egentliga moti- veringen kommer, dvs. Migrationsverkets egen bedömning. I långa beslut dröjer läsningen extra länge. 
 Eftersom besluten är vävda kommer både beskrivningen av ären- det, laghänvisningarna och den egentliga motiveringen under rubriken  
 Skälen för beslutet 
 . Det innebär att det är mycket svårt att hitta den egentliga motiveringen. 
 274 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Alltför sällan utnyttjar skribenten möjligheten att lyfta fram det viktigaste först. Den vanligaste strukturmodellen i avsnitten om ärendet och motiveringen är en kombination av tematisk struktur (ett ämne i taget) och kronologisk struktur (tidsföljd). Få skribenter utnyttjar den emfatiska strukturen (dvs. att börja med det viktigaste, till exempel slutsatsen eller bedömningen). 
 Kronologisk struktur i beskrivningen av ärendet 
 Kronologisk struktur passar ofta i beskrivningen av ärendet, vilket är klargörande när skribenten redogör för ett händelseförlopp. Händelseförlopp blir enklast att följa med i om det presenteras i tidsföljd. Ett exempel: 
 De hotades i bostaden vid tre tillfällen under hösten 2011. Innan hoten framfördes hade makarnas son blivit ombedd att samarbeta med krimi- nella personer genom att sälja knark vilket han vägrade. Okända maske- rade personer kom till bostaden och skrek jävla zigenare och att de skulle döda hela familjen. En vecka efter det senaste hotet försvann dottern Rice har polisanmält såväl hoten som försvinnandet. När han vänt sig till polisen för att höra hur det går med utredningarna har de svarat att de inte kunde ge besked. Cirka femton till tjugo dagar innan familjen kom till Sverige söktes han upp av två polismän som uppgav att han kommer att förlora sina medborgerliga rättigheter om han söker asyl i något annat land. Både S och A var duktiga i skolan. I samband med att de slutade grundskolan blev de uppmärksammade i TV och tidningar. Båda två hade så bra betyg att de kunde välja utbildning. Hösten 2011 påbörjade de utbildning till trafikpolis. 
 Däremot passar den kronologiska strukturen mindre bra i andra avsnitt. Om skribenten använder en kronologisk struktur i bedöm- ningsavsnittet, kan läsaren få läsa länge innan det viktigaste kommer 
 – även om det finns en tydlig rubrik. 
 Logisk struktur i bedömningsavsnittet 
 En logisk struktur underlättar för läsaren att följa med i skribentens resonemang. Här redogör skribenten för fakta, gör en bedömning och drar en slutsats: 
 Du har till stöd för din asylberättelse lämnat in två polisanmälningar samt ett antal fotografier föreställande bland annat dig själv, din mor och din mors skola. 
 275 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Migrationsverket konstaterar att de inlämnade polisanmälningarna är handskrivna dokument av mycket enkel utformning. De har därför ett mycket lågt bevisvärde. 
 Oaktat handlingarnas beskaffenhet konstaterar Migrationsverket att handlingarna endast visar att polisanmälningar är gjorda, men att det inte framgår hur myndigheterna har agerat i frågan. 
 Angående de fotografier som är inlämnade i ärendet finner Migrations- verket inte anledning att ifrågasätta huruvida din mor bedriver en privat- skola i Bagdad eller att hon har kontakt med bland annat parlaments- ledamöter. Någon ytterligare slutsats kan dock inte dras av handlingarna. 
 Migrationsverket bedömer att du genom den inlämnade bevisningen inte har gjort sannolikt att det finns en hotbild mot dig och din familj och du har inte heller gjort sannolikt att du och din familj inte kan få del av myndighetsskyddet i Irak. 
 Nackdelen med den logiska strukturen är att den viktiga slutsatsen kommer sist. Det innebär att det kan dröja länge och att läsaren måste lägga många detaljer på minnet innan hon kommer dit. 
 Emfatisk struktur borde användas oftare 
 Det går precis lika bra att upprätthålla logiken i resonemanget genom en emfatisk struktur. Genom att inleda motiveringen med det viktigaste ger man läsaren möjlighet att snabbt förstå slutsatsen, och lätt sätta sig in i vad som lett fram till den. Den emfatiska strukturen förekommer aldrig i besluten i undersökningen. För att visa att det är fullt möjligt att utnyttja den ger jag här ett fiktivt exempel med ett omskrivet beslut: 
 Alternativt skyddsbehov 
 Migrationsverket bedömer att du inte är alternativt skyddsbehövande. Eftersom du inte uppfyller de krav som ställs för att en utlänning ska anses vara alternativt skyddsbehövande, kan du inte heller få alternativ skyddsstatusförklaring. 
 Du har berättat att det i ditt hemland pågår inre konflikter och att du ibland inte kan lämna ditt hem, eftersom du riskerar att hamna i när- heten av olika stridigheter. Av information om situationen i  
 X-land 
  som Migrationsverket har tillgång till (se Lifos nr x:x) framgår att det finns ett antal olika politiska grupperingar i landet. Det förekommer till och från att dessa grupper använder våld mot varandra och det poli- 
 276 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 tiska läget är relativt oroligt. Det har inträffat att civilpersoner drabbats av dessa oroligheter. 
 Migrationsverket bedömer därför att du har visst fog för din oro att skadas på grund av våld i samband med inre konflikter i  
 X-land. 
  Men för att du ska få uppehållstillstånd på grund av dessa konflikter krävs att det finns en allvarlig och personlig risk att du kommer att skadas. Det ska alltså i princip finnas ett specifikt hot riktat mot dig. I vissa fall kan det våld som förekommer vara så allvarligt att en person kan riskera att skadas bara genom sin närvaro i landet. 
 Du har inte påstått att det finns något särskilt hot riktat mot just dig. Även om det till och från förekommer strider mellan politiska grupper i landet bedömer Migrationsverket att situationen inte är så allvarlig att det är fråga om ett urskillningslöst våld som riskerar att drabba civil- personer i hög utsträckning. 
 Tematisk struktur lyfter fram de olika sakfrågorna 
 När skribenten använder en tematisk struktur i motiveringen, dvs. tar upp sakfråga för sakfråga, kommer bedömningarna snabbare i texten. Då blir det lättare för läsaren att ta till sig resonemangen och slutsatserna. 
 Alla beslut strukturerar innehållet tematiskt när flera delbeslut behandlas, i princip alltid under egna rubriker. Om sakfrågorna är många struktureras texten sakfråga för sakfråga (t.ex. identitet och hemvist, landinformation, flyktingstatus, alternativt skyddsbehöv- ande, övrig skyddsbehövande). 
 Det finns många fördelar för läsaren med en tematisk struktur. Det blir lättare att se vilka olika delar beslutet innehåller. Alla fakta kommer i rätt sammanhang, och läsaren kan lättare bedöma vad hon ska ha informationen till. Även skribenten kan ha nytta av den tematiska strukturen, genom att det blir lättare att undvika onödiga upprepningar och irrelevant information. 
  
 Rekommendation:  
 Se till att avgörandet och den egentliga motiveringen kommer tidigt i texten. Använd en emfatisk struk- tur i motiveringen för att lyfta fram det viktigaste i avsnittet – slutsatsen. Kombinera med en tematisk struktur där de olika sakfrågorna lyfts fram i tur och ordning. Använd informativa rubriker för varje tema. I beskrivningen av ärendet passar ofta en kronologisk struktur bäst. 
 277 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Rubrikerna är ofta tydliga 
 Rubrikernas uppgift är att visa vägen i texten. Genom rubrikerna hittar läsaren snabbt det hon söker och får en god överblick över innehållet. Hur skribenten utformar rubrikerna och var hon placerar dem har stor betydelse för läsarens förståelse av texten. Om rub- rikerna är informativa, det vill säga fyllda med information om vad avsnittet handlar om, får läsaren en tydligare bild av innehållet än om rubriken är vag. Det är även viktigt att läsaren förstår hur de olika rubrikerna hänger ihop med varandra, genom att rubrik- nivåerna är tydligt markerade. 
 Alla beslut i undersökningen innehåller rubriker, med en tydlig nivåindelning och som svarar mot innehållet. Många rubriker är dess- utom informativa. 
 Inte alltid rättvisande 
 Alla beslut anger under rubriken  
 Skälen för beslutet  
 inte bara be- dömningen, utan också laghänvisningar och beskrivningar av ären- det. Av det skälet är rubriken inte rättvisande eftersom den inne- håller annan information än vad rubriken anger. Under rubriken  
 Skälen för beslutet  
 borde enbart de egentliga skälen finnas, dvs. av- snittet där Migrationsverket gör sin bedömning. 
 Under rubriken  
 Skälen för beslutet  
 finns oftast flera under- rubriker, sakrubriker som motiverar de olika delbesluten. Ett beslut skiljer sig från övriga genom att det inte innehåller någon under- rubrik som signalerar var den egentliga bedömningen kommer. Trots att avsnittet sträcker sig över flera sidor, har det enbart rubriken  
 Skälen för beslutet 
 . Avsnittet hade blivit lättare att läsa med under- rubriker. 
 Så här kan rubrikerna se ut: 
 Sökande 
 Beslut 
 Ansökan med mera Skälen för beslutet 
 Identitet 
 Därför anser Migrationsverket att familjen inte är flyktingar, alternativt- eller övriga skyddsbehövande 
 Rättsregler Migrationsverkets bedömning 
 Därför får de inte uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter 
 278 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Därför avvisar Migrationsverket familjen och beslutar att avvisningen ska ske omedelbart 
 Överklagande 
 Eller så här: 
 Sökande 
 Beslut Överklagande Ansökan med mera 
 SKÄLEN FÖR BESLUTET Identitet och hemvist 
 Den allmänna situationen i södra och mellersta Somalia Flyktingskap och skyddsbehov 
 Barnets bästa Anförda skäl 
 Migrationsverkets bedömning Barnkonsekvensanalys 
 Ibland används fler underrubriker än vad som är vanligt: 
 Sökande 
 Beslut Överklagande Ansökan med mera Skälen för beslutet 
 Identitet och hemvist Barnets bästa 
 Tillämpliga rättsregler gällande skyddsbehov 
 Flyktingskap 
 Alternativt skyddsbehövande Övrig skyddsbehövande 
 Rätt till uppehållstillstånd för flyktingar och skyddsbehövande 
 Anförda skäl Migrationsverkets bedömning 
 Flyktingskap och skyddsbehov 
 Synnerligen ömmande omständigheter 
 Barnkonsekvensanalys och bedömning 
 Därför avvisar Migrationsverket A och beslutar att avvisningen ska ske omedelbart 
 Överklagande 
 Det finns också beslut med rubriker i olika typsnitt och med for- muleringar som skiljer sig från mängden: 
 Sökande 
 Beslut 
 Ansökan med mera 
 279 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Skälen för beslutet 
 Identitet mm 
 Allmänt om situationen i Somalia Rättsregler 
 Bedömning 
 Överklagande 
 Informativa rubriker är vanliga 
 I besluten finns många informativa underrubriker, dvs. rubriker som månar om att förmedla så mycket information som möjligt om vad avsnittet handlar om. Välformulerade informativa rubriker lyfter fram avsnittets huvudbudskap och innehåller gärna ett verb som förtydligar relationen mellan övriga ord i rubriken. Några vanliga exempel: 
 Därför anser Migrationsverket att familjen inte är flyktingar, alternativt- eller övriga skyddsbehövande 
 Därför får de inte uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter 
 Därför avvisar Migrationsverket familjen och beslutar att avvisningen ska ske omedelbart 
 I övrigt finns strukturrubriker som  
 Sökande, Beslut, Ansökan med mera, Rättsregler  
 och  
 Överklagande  
 liksom sakrubriker som  
 Identi- tet m.m.  
 och  
 Allmänt om situationen i Somalia 
 . Strukturrubrikerna säger ingenting om innehållet utan talar bara om var i strukturen läsaren hittar viktiga delar medan sakrubrikerna ofta lyfter fram ett område eller tema, utan att sammanfatta någon slutsats. Tillsam- mans med de informativa rubrikerna ger de läsaren en god över- blick över texten. 
  
 Rekommendation:  
 Se till att rubrikerna har en tydlig och kon- sekvent nivåindelning, lika för alla. Formulera rubriker som svarar mot innehållet. Gör rubrikerna så informativa som möjligt. Lägg gärna in ett verb. 
 280 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Logiska samband men otydliga hänvisningar 
 Med hjälp av stycken och samband får läsaren hjälp att följa med i textens resonemang. Därför är det viktigt att skribenten utnyttjar möjligheten att på det här sättet lotsa läsaren igenom texten. Styck- ena bör ta upp en tankegång i taget och inte vara för långa. Sam- banden bör visa hur stycken och meningar hänger ihop. Syftningar och hänvisningar måste vara tydliga. 
 Styckena är korta och logiska 
 Alla beslut innehåller logiska stycken med en tankegång per stycke. Ofta är styckena relativt korta, vilket underlättar läsningen. De texter som kombinerar korta logiska stycken med tydliga underrubriker underlättar läsningen väsentligt. 
 Här är ett exempel: 
 Identitet och hemvist 
 Inom asylrätten är det en grundläggande princip att den asylsökande ska göra sitt skyddsbehov sannolikt. För att asylskälen ska kunna be- dömas måste först prövas om den sökande har kunnat göra uppgift- erna om sin identitet och sitt medborgarskap eller hemland sannolika, bl.a. för att det ska kunna fastställas mot vilket eller vilka länder som ansökan ska prövas (jfr MIG 2007:12). 
 Migrationsverket konstaterar att du inte inkommit med några identi- tetshandlingar och du kan därför inte anses ha styrkt din identitet. 
 Du är född och uppvuxen i byn Z i distriktet J i provinsen Ghazni, Afghanistan. För drygt två år sedan lämnade du Afghanistan och tog dig till Iran där du levde illegalt under ett och ett halvt år innan du på- började din resa mot Europa. Mot bakgrund av din berättelse som hel- het samt vad som i övrigt framkommit under utredningen av ditt ärende finner Migrationsverket att du gjort sannolikt att du kommer från provinsen Ghazni i Afghanistan. Eftersom du inte har tillstånd att vistas i Iran finner Migrationsverket att dina asylskäl enbart ska prövas mot de aktuella förhållandena i provinsen Ghazni i Afghanistan. 
 Långa stycken 
 I några beslut finns exempel på långa stycken som blir svårlästa eftersom texten inte är indelad i lagom stora tankesjok. Här är ett exempel där stycket sträcker sig över en hel sida: 
 281 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Dina uppgivna asylskäl 
 Du har uppgett i huvudsak följande. För att utveckla din handels- rörelse ville du sälja en bit mark som du ägde. När du besökte din mark i samband därmed var två bönder i färd med att odla vindruvor på marken. De uppgav på din fråga varför de använde din mark, att marken tillhörde mullah O. Du kontaktade Smith och förklarade att det var du som ägde den och när du uppgav var du kom från antog Smith att du var hazar och shiamuslim och slängde ut dig från bostaden. Du samlade de äldre i byn och gick åter till Smith med en ägande- handling och ett vittne på att du ägde marken. Collins O blev van- sinnig och uppgav att även han hade papper om att han ägde marken. Han hotade att döda dig. Du blev mycket orolig och ledsen. Du berättade för din affärsgranne A om din situation och med hans hjälp kom du i kontakt med befälhavaren S A. Du körde till marken med A A och ytterligare tre soldater. När bönderna insåg att det var en befälhavare som krävde att de lämnade marken gick de därifrån. S A uppgav att du skulle betala Turner [ 
 sic! 
 ] för de utgifter han haft samt att du skulle anställa bönderna. Du anställde bönderna men dagen efter ringde de och uppgav att de hotats och misshandlats på grund av anställningen och att de inte ville arbeta för dig. Vidare hade fyra män kommit och misshandlat din betjänt och frågat efter dig när du varit borta. Männen hotade din betjänt att du aldrig mer skulle gå på mullah O:s marker [ 
 sic! 
 ] och sluta upp med det som du höll på med. Du åkte med din familj till din frus bror. Du tog kontakt med S A, som ville ha adressen till Perry Därefter reste du till Heratprovinsen i ditt arbete och skickade iväg din chaufför H med varor till Ghazni. I Ghazni hotades och frihetsberövades H av två män. Männen frågade efter dig. De sade också till H att han skulle meddela dig att de kommer att hitta dig och döda dig. Dagen därpå ringde en vän till dig, M. Han frågade varför du gett information till befälhavare S A om Perry Han uppgav vidare att de afghanska myndigheterna attackerat talibaner och att talibanerna beskyllde dig för att de skadats och dödats. Några dagar senare ringde din svåger dig från Ghazni och uppgav att taliban [ 
 sic! 
 ] attackerat honom i tron om att du återkommit till Ghazni. Du bad din svåger att skicka din fru och dina barn till Herat, där du fortfarande befann dig. Du försökte hitta en bostad i Herat men din granne i Ghazni ringde dig och berättade att talibaner letade efter dig och att han tvingats berätta att du befann dig i Herat med din familj. Du och din familj flydde därför till Iran och du fortsatte sedan vidare till Sverige. 
 Alltför korta stycken påverkar rytmen 
 Avsnitt med alltför korta stycken är inte heller bra. Rytmen i läs- ningen blir hackig och texten förlorar i flyt. Här hade det varit bättre att binda ihop dem: 
 282 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Du har till stöd för din asylberättelse lämnat in två polisanmälningar samt ett antal fotografier föreställande bland annat dig själv, din mor och din mors skola. 
 Migrationsverket konstaterar att de inlämnade polisanmälningarna är handskrivna dokument av mycket enkel utformning. De har därför ett mycket lågt bevisvärde. 
 Oaktat handlingarnas beskaffenhet konstaterar Migrationsverket att handlingarna endast visar att polisanmälningar är gjorda, men att det inte framgår hur myndigheterna har agerat i frågan. 
 Angående de fotografier som är inlämnade i ärendet finner Migrations- verket inte anledning att ifrågasätta huruvida din mor bedriver en privatskola i Bagdad eller att hon har kontakt med bland annat parla- mentsledamöter. Någon ytterligare slutsats kan dock inte dras av hand- lingarna. 
 Migrationsverket bedömer att du genom den inlämnade bevisningen inte har gjort sannolikt att det finns en hotbild mot dig och din familj och du har inte heller gjort sannolikt att du och din familj inte kan få del av myndighetsskyddet i Irak. 
 Styckena är korrekt markerade 
 De allra flesta beslut markerar nytt stycke med blankrad. Men det finns beslut som inte markerar nytt stycke korrekt – hybridstycken förekommer. 
 Hybridstycken i ett beslut 
 Ett beslut innehåller hybridstycken, dvs. stycken som inte mar- kerats med blankrad. Skribenten har i stället bara börjat på ny rad. Detta kan kännas nog så logiskt för skribenten men det blir mycket svårläst för läsaren: 
 En utlänning som inte är flykting bedöms som alternativt skyddsbehöv- ande enligt 4 kap. 2 § första stycket 1 utlänningslagen, om han eller hon har lämnat sitt land därför att det finns grundad anledning att anta att han eller hon i hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller för- nedrande behandling eller bestraffning (första ledet) eller, han eller hon som civilperson skulle löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt (andra ledet). 
 283 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 För att bedömas som alternativt skyddsbehövande ska han eller hon inte kunna använda sig av sitt hemlands skydd, eller på grund av den risk som nämns ovan, inte vilja göra det. Det är ingen skillnad om det är myndigheterna som är ansvariga för att han eller hon löper sådan risk eller om myndigheterna inte kan antas erbjuda trygghet mot att utsättas för sådan risk genom handlingar från enskilda personer. 
 En person som är alternativt skyddsbehövande ska enligt 4 kap 3 a § första stycket utlänningslagen erhålla alternativ skyddsstatusförklaring. 
 Många bindeord mellan stycken och meningar 
 För att texten ska hänga ihop och uppfattas som en sammanhäng- ande helhet behövs bindeord. Bindeord är korta ord som visar hur meningar, stycken och avsnitt hänger ihop. De hjälper läsaren att ta sig från ett resonemang till ett annat och får texten att kännas logisk och lätt att följa med i. 
 De flesta beslut i undersökningen innehåller förhållandevis många bindeord, oftast konjunktioner som uttrycker  
 orsak–verkan, 
  kon- trast eller tid men även pronomen eller bestämd och obestämd form av substantivet. 
 I det här exemplet binds texten ihop till stor del av pronomen (jag har fetmarkerat dem i texten). Genom att syfta tillbaka på när- mast föregående person med ett pronomen slipper skribenten upp- repa namnet. 
 E innehar ett giltigt hemlandspass som  
 hans  
 far inte lyckats hitta i hemmet i Teheran och därför inte kan uppvisa för Migrationsverket.  
 Han  
 har berättat hur  
 han  
 och W smugglades ut ur Iran. Migrations- verket konstaterar att så länge hemlandspass inte uppvisas råder det oklarheter om paret smugglades ut ur Iran eller om  
 de  
 lämnade landet helt legalt. 
 De vanligaste konjunktionerna är de som uttrycker orsak och verkan (jag har fetmarkerat konjunktionen): 
 Dina uppgifter strider inte mot tillgänglig landinformation. Migrations- verket lägger  
 därmed  
 dina uppgifter om problemen i din hemprovins till grund för bedömningen av ditt åberopade skyddsbehov. 
 Även konjunktioner som uttrycker kontrast är vanliga: 
  
 Trots  
 ovan redovisad bedömning av säkerhetsläget i Afghanistan bedömer Migrationsverket att situationen i landet inte är sådan att det finns grund för att generellt bevilja sökande från detta land uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl. 
 284 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Vanliga är också konjunktioner som uttrycker tid: 
 De hotades i bostaden vid tre tillfällen under hösten 2011.  
 Innan  
 hoten framfördes hade makarnas son blivit ombedd att samarbeta med krimi- nella personer genom att sälja knark vilket han vägrade. Okända maske- rade personer kom till bostaden och skrek jävla zigenare och att de skulle döda hela familjen. En vecka  
 efter  
 det senaste hotet försvann dottern Rice har polisanmält såväl hoten som försvinnandet.  
 När  
 han vänt sig till polisen för att höra hur det går med utredningarna har de svarat att de inte kunde ge besked. Cirka femton till tjugo dagar  
 innan  
 familjen kom till Sverige söktes han upp av två polismän som uppgav att han kommer att förlora sina medborgerliga rättigheter om han söker asyl i något annat land. 
 Svepande och otydliga hänvisningar 
 Hänvisningar kan ställa till problem för läsarna om det inte är klart vad skribenten syftar på. För skribenten är hänvisningarna effektiva sätt att slippa upprepa fakta som man redan har redogjort för. Men om de inte är klara kan läsaren omöjligt följa logiken i skribentens resonemang. Så gott som alla beslut innehåller flera otydliga hän- visningar. 
 Det finns huvudsakligen två typer av hänvisningar i besluten: 
  
 hänvisningar inom texten, till exempel med hänvisning till ovan- stående  
  
 hänvisningar till andra texter, exempelvis till lagar och förarbeten. 
  
 Svårt att koppla hänvisningen till rätt övervägande 
 Om skribenten inte tydligt anger vad som ligger till grund för be- dömningen, kommer läsaren få svårt att följa med i det logiska resone- manget. Efter ett långt resonemang med många aspekter är det svårt att koppla hänvisningen många sidor senare till rätt övervägande. Några vanliga exempel på svepande hänvisning tillbaka i texten – oklart exakt på vad skribenten syftar: 
 Mot bakgrund av rapporteringen ovan, samt av vad som framkommit i ärendet, finner Migrationsverket att  
 Migrationsverket bedömer sammantaget  
 285 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Vid en sammantagen bedömning av det ovanstående samt vad som i 
 övrigt framkommit i ärendet finner Migrationsverket ... 
 Jargong försvårar 
 Vanligt är också att skribenten inte uttryckligen skriver vad hon syftar på när hon hänvisar till en annan text, utan i stället använder jargongartade hänvisningar till lagar. Uttryck som  
 flyktingpara- grafen  
 eller  
 utlänningens situation i hemlandet  
 förstår bara den som är van att tolka paragrafer och rekvisit. Den sortens jargongartade hänvisningar blir obegripliga för den som inte är bekant med lag- stiftningen. Detsamma gäller förkortningar som inte är allmänt kända (eller har förklarats tidigare i texten). Några vanliga exempel: 
 Verket finner att de skäl du åberopat inte faller inom grunderna för flyktingparagrafen i 4 kap. 1 § utlänningslagen. 
 Vad angår rekvisitet utlänningens situation i hemlandet, har detta rek- visit inte utförligare berörts i förarbetena. 
 Rättsväsendet fungerar enligt konstitutionen oberoende från den poli- tiska makten. Flera källor anger att rättsväsendet också i praktiken i stort sett fungerar oberoende från politiska påtryckningar. (Ibid.) 
 För att ett internt flyktalternativ ska kunnas anses föreligga måste det dels vara frågan om ett relevant alternativ, dvs. den enskilde ska på annan ort eller inom ett annat område ha tillgång till ett effektivt skydd, dels ska det vara rimligt att utlänningen begagnar sig av ett sådant alternativ (MIG 2007:9). 
 Tydligast när man skriver ut hänvisningen i klartext 
 Det finns också många goda exempel på tydliga hänvisningar i samt- liga beslut. Här anger skribenten exakt vad hänvisningen gäller: 
 Enligt UD:s rapport Mänskliga rättigheter i Bosnien och Hercegovina Lifos nr 25629 avsnitt 1 så har situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i Bosnien och Hercegovina avsevärt förbättrats sedan 1995 och de mänskliga rättigheterna bevakas även av en ombudsmanna- institution. 
 286 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Rekommendation:  
 Markera stycken med blankrad. Se till att styckena är logiska och lagom långa. Utnyttja bindeord för att visa hur stycken och meningar hänger ihop. Se till att hänvis- ningarna är korrekta och tydliga. 
 287 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Begriplighet och språkriktighet 
 Språket i besluten är i stora stycken präglat av en högtravande stil med inslag av mycket formell meningsbyggnad samt ålderdomliga och fackspråkliga formuleringar. Ibland finns exempel på ett vårdat och redigerat talspråk i redogörelsen för sökandenas berättelser, medan föråldrade ord, fackord eller fackjargong och typiskt jurist- språkliga formuleringar regelmässigt finns i laghänvisningarna och motiveringen. 
 Meningarna är ofta lättlästa, men det finns exempel på överlånga meningar och kanslispråkliga drag med inskott och onaturlig ord- följd. Det förekommer skrivfel i hälften av besluten – en del allvar- liga. 
 Meningarna är överlag lättlästa 
 Alla beslut innehåller överlag lättlästa meningar. Allra mest lättlästa är meningarna i sökandenas berättelser. De avsnitt där flest svårlästa meningar finns är i bedömningsavsnitten i motiveringen. 
 Meningslängden varierar 
 De flesta meningarna är lagom långa, och växlar mellan något längre och något kortare. Men i några beslut finns överlånga meningar, den längsta på 94 ord. Så långa meningar drar ner läsbarheten. 
 Flera beslut växlar mellan något kortare och något längre men- ingar, vilket skapar en trevlig läsrytm som underlättar läsningen. 
 Läsbarhetsindex ger fingervisning om läsbarheten 
 Läsbarhetsindex (LIX) är ett sätt att räkna ut läsbarheten i en text genom att utgå från meningarnas och ordens längd. För normal sakprosa är ett LIX på  
 40–50 
  lagom (medelsvår normal tidnings- text). Många meningar i besluten har ett LIX på strax över 50, vilket tolkas som svårt, normalvärde för officiella texter, enligt Göteborgs universitets  
 LIX-räknare 
  
 3 
  
 . 
  
 3  
 www.lix.se 
 288 
 SOU 2013:37 Bilaga 3 
 Tolkning 
  
 Mycket lättläst, barnböcker 
  
 30–40 
  
 Lättläst, skönlitteratur, populärtidningar 
  
 40–50 
  
 Medelsvår, normal tidningstext 
  
 50–60 
  
 Svår, normalt värde för officiella texter 
  
 > 60 
  
 Mycket svår, byråkratsvenska 
  
 Man ska vara medveten om att LIX bara ger en trubbig fingervis- ning om textens begriplighet. Beräkningen tar ingen hänsyn till inne- håll, struktur och ordförståelse. Långa meningar och långa ord är heller ingen intäkt på att en text är svår (Smith är känd för sina långa meningar och blåbärsskogsstövlar tycker nog få är svårt att förstå). Den här meningen ur Warren  
 Nya Hyss av Simpson i Lönneberga  
 innehåller 94 ord men är mycket lättläst: Om du någon gång har spankulerat omkring i en liten stad som Vimmerby, kanske just en marknadsdag och kanske just i skym- ningen, då vet du hur roligt det är att gå där på de små kullerstens- gatorna och kika in genom fönstren i de små husen på farmor och barnbarna och katten och hur spännande att sedan smyga vidare genom mörka prång och portar och komma in på dunkla gårdar, där marknadsbönder har sina hästskjutsar uppställda och just tar sig en öl innan de ska spänna för och fara hem var och en till sitt. 
 Överlånga meningar 
 Men om innehållet, strukturen och språket i övrigt är komplext, kan långa meningar påverka läsbarheten negativt. Därför är det klokt att inte överdriva användningen av långa meningar. I följande överlånga meningar ligger LIX på  
 67–73 
  (långt över riktvärdet för mycket svår byråkratsvenska). Några av dem är direkt hämtade ur lagtext men inte alla: 
 289 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 En utlänning som inte är flykting bedöms som alternativt skydds- behövande enligt 4 kap. 2 § första stycket 1 utlänningslagen, om han eller hon har lämnat sitt land därför att det finns grundad anledning att anta att han eller hon i hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller för- nedrande behandling eller bestraffning (första ledet) eller, han eller hon som civilperson skulle löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt (andra ledet). 
 (94 ord. LIX 70, mycket svår, byråkratsvenska.) 
 Migrationsverket har i bedömningen, i enlighet med 1 kap. 10 § utlän- ningslagen, beaktat att S, S och S är barn och härvid funnit att det inte är oförenligt med barnens bästa och att deras framtida utveckling inte skulle äventyras på ett avgörande sätt genom att de, tillsammans med sina föräldrar återvänder till hemlandet. 
 (53 ord. LIX 60, mycket svår, byråkratsvenska.) 
 Eftersom Migrationsverket bedömt att skälen som du åberopat inte har någon individuell grund då Al Shabaab inte synes vara intresserade av dig personligen, finns det inte vid en framåtsyftande bedömning någon grundad anledning att anta att du i Somalia skulle löpa en kon- kret och individuell risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan sådan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning som avses i 4 kap. 2 § första stycket 1 första ledet utlänningslagen. 
 (78 ord. LIX 68, mycket svår, byråkratsvenska.) 
 Många korta meningar påverkar tempot 
 Men att korta ner meningarna alltför hårt är inte en bra lösning, särskilt inte om det kommer många korta meningar på rad. I det här exemplet bidrar de många korta meningarna till att tempot blir hackigt: 
  
 25-30 
  procent av Serbiens befolkning tillhör en minoritet. Romerna lever under svåra förhållanden. Det förekommer emellertid ingen sys- tematisk diskriminering eller förföljelse av romer i Serbien. De serbiska myndigheterna erkänner romer som en serbisk minoritet och diskrimi- nering av romer är olaglig i Serbien. 
 290 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Meningar som är byggda likadant 
 Likadant uppbyggda meningar blir också svåra att läsa, eftersom läsaren stör sig på de onödiga upprepningarna: 
 Eftersom Migrationsverket bedömt att du inte är flykting får du inte flyktingstatusförklaring. Eftersom Migrationsverket bedömt att du inte är alternativt skyddsbehövande får du inte alternativ skyddsstatusför- klaring. Eftersom Migrationsverket bedömt att du inte tillhör kate- gorin övrig skyddsbehövande får du inte övrig skyddsstatusförklaring. 
 Här bidrar både meningsbyggnaden och innehållet till att läsningen blir tjatig. Det blir ett rundresonemang med många onödiga upp- repningar: 
 Därför får du inte flyktingstatusförklaring, alternativ skyddsstatusförklaring eller övrig skyddsstatusförklaring 
 En flykting ska enligt 4 kap. 3 § utlänningslagen erhålla flykting- statusförklaring. En person som är alternativt skyddsbehövande ska en- ligt 5 kap 3 a § första stycket utlänningslagen erhålla alternativ skydds- statusförklaring. En person som är övrig skyddsbehövande ska enligt 4 kap 3 a § andra stycket utlänningslagen erhålla övrig skyddsstatus- förklaring. 
 Eftersom Migrationsverket bedömt att du inte är flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande får du inte flykting- statusförklaring, alternativ skyddsstatusförklaring eller övrig skydds- statusförklaring. 
 Onödigt krångliga meningar förekommer 
 De allra flesta meningar är enkelt uppbyggda, men det finns många exempel på meningar som är onödigt krångliga. Vanliga problem är vänstertunga meningar och långa inskott mellan viktiga satsdelar. Svårast är när en och samma mening kombinerar flera försvårande drag. 
 Vänstertunga meningar 
 Vänstertunga meningar är meningar där huvudverbet kommer sent. Det innebär att en stor del av meningen kommer före verbet och gör att den tynger ner till vänster om verbet. Detta är mycket vanligt i besluten. Två vanliga exempel (jag har fetmarkerat huvud- verbet): 
 291 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Mot bakgrund av konfliktens karaktär, hur den påverkar befolkningens möjligheter att tillvarata sina mänskliga rättigheter och då det saknas mer utförlig information om förhållandena i många delar av Syrien,  
 får  
 sådana svåra motsättningar som avses i bestämmelsen anses föreligga i hela landet. 
 Vad gäller uppgifterna om att du vid ett återvändande till Afghanistan riskerar att straffas med döden eller utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning  
 gör  
 Migrationsverket följande bedömning. 
 Inskott 
 Inskjutna bestämningar eller hela satser mellan viktiga satsdelar kallas inskott, och förekommer i en del beslut. Så här kan det se ut i en i övrigt kortfattad mening (jag har fetmarkerat inskottet): 
 Det får dock framstå som klart att den nu,  
 om än i varierande grad 
 , omfattar större delen av landet. 
 Om inskotten förekommer i långa och i övrigt komplexa meningar, blir läsbarheten snabbt sämre. Ett exempel: 
  
 Enligt Migrationsverket kan H,  
 med de uppgifter som han har läm- nat 
 , inte anses ha gjort sannolikt att det,  
 vid en framåtsyftande be- dömning 
 , finns grundad anledning att anta att han i hemlandet skulle löpa en individuell och konkret risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan sådan omänsklig eller för- nedrande behandling eller bestraffning som avses i 4 kap. 2 § första stycket 1 första ledet utlänningslagen. 
  
 (70 ord. LIX 62, mycket svår, byråkratsvenska.) 
 Långa bestämningar framför huvudordet 
 Långa bestämningar framför huvudordet är utmärkande för kansli- språket ( 
 av den sökande åberopad bevisning 
 ). I ledigare prosa lägger man bestämningen efter huvudordet i en  
 som-sats 
  ( 
 bevisning som den sökande åberopar 
 ). Eller så formulerar man satsen med genitiv ( 
 den sökandes bevisning 
 ) eller en preposition ( 
 bevisningen från den sökande 
 ). 
 Framförställda bestämningar förekommer i besluten, men är inte vanliga. Några exempel: 
 292 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 på ett av  
 Al-Shabaab 
  organiserat möte 
 en i Sverige bosatt förälder 
 Ordföljden oftast normal 
 De allra flesta meningar i besluten har en normal ordföljd som lik- nar ordföljden i allmänspråket. Men i flera beslut finns exempel på onormal ordföljd, ofta genom att skribenten placerar fraser på andra platser i meningen än vad man vanligtvis gör i allmänspråket. Några exempel: 
 Det har i ditt ärende framkommit att du fängslats efter att på ett möte ha ifrågasatt regimens förfarande med desertörers kvarvarande familj. 
 Det som ni åberopar att ni utsatts för och riskerar vid ett återvändande utgörs av kriminella handlingar från enskilda privatpersoner. 
 Dubbla negationer 
 Meningar med dubbla negationer blir ofta svårlästa. 
 Även om det saknas någon egentlig bevisning i ärendet, konstaterar verket att det inte finns något som tyder på att du inte velat medverka till att klarlägga fakta i ärendet. 
 Att ta bort alla negationer förenklar ofta läsningen. 
 Även om det saknas någon egentlig bevisning i ärendet, konstaterar verket att du medverkat till att klarlägga fakta i ärendet. 
  
 Rekommendation:  
 Skriv lagom långa meningar. Växla gärna mellan något kortare (nedåt cirka tio ord) och något längre (uppåt cirka tjugofem ord). Se till att meningarna är lättlästa utan in- skott, onormal ordföljd eller långa framförställda bestämningar. Placera huvudverben tidigt i meningen. 
 293 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Många svåra ord 
 Det förekommer många svåra ord i besluten, särskilt i laghänvis- ningar, information om situationen i landet och motiveringen. Orden är både ålderdomliga, juristspråkliga, vaga och fackspråkliga. Språk- fel och felstavningar förekommer i hälften av besluten. 
 Ibland kan ett enda svårbegripligt ord påverka förståelsen av hela meningen. Här är tre exempel där orden  
 göra sannolikt, rekvisit  
 och  
 slutföra sin talan  
 försvårar förståelsen radikalt för läsare som inte förstår dem: 
 Det är således din berättelse och den landinformation angående situa- tionen och säkerhetsläget i Syrien som finns till hands som bör ligga till grund för bedömningen om du gjort sannolikt att du är i behov av inter- nationellt skydd. 
 Vad angår rekvisitet utlänningens situation i hemlandet, har detta rek- visit inte utförligare berörts i förarbetena. 
 Ditt offentliga biträde har slutfört sin [borde vara  
 din 
 , min anmärk- ning] talan genom att lämna in ett slutyttrande. 
 Ålderdomliga och juristspråkliga ord är vanliga 
 De allra flesta beslut innehåller en blandning av å ena sidan allmän- språkliga ord och å andra sidan ålderdomliga, formella och jurist- språkliga ord. Ålderdomliga ord är mycket vanliga i besluten. Några exempel: 
 beivra (som i För det fall de sökande ändock anser att de är i behov av myndighetsskydd åligger det de sökande att söka skydd hos de inhemska myndigheterna, som ska skydda befolkningen mot brottsliga handlingar, liksom att beivra begångna brott.) 
 benämna (som i X, hädanefter benämnd X, reste ...) därtill 
 ej erhålla 
 erinra (som i Migrationsverket erinrar om att vissa uppgifter i detta beslut kan omfattas av bestämmelserna i 37 kap. 1 § Offentlighets- och sekretesslagen [ 
 sic! 
 ] (2009:400).) 
 för det fall föreligga 
 294 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 förete 
 gentemot (som i ... misshandlad på grund av hotbilden gentemot maken.) 
 ha för avsikt att 
 hänföra (som i Åberopad risk för förföljelse med anledning av en del- aktighet i demonstrationer eller dylikt är närmast att hänföra till en så- dan politisk uppfattning som anges i flyktingbestämmelsen.) 
 härför 
 härröra inbegripa 
 inlaga (som i I samband med inlaga ansöker de också om resedoku- ment.) 
 kvarstanna (som i Det finns därför skäl att han ska kvarstanna i förvar.) 
 oaktat 
 ringa (som i ringa bevisvärde) sedermera 
 skall således såvitt avser 
 till ålder sett (som i Orsaken till variationerna mellan områden är oklar men till ålder sett kan det till stor del bero på att registrering av födelse- uppgifter och ålder är ovanligt i Afghanistan.) 
 torde uppbringa utgöra utsaga varmed 
 vidta åtgärder vinna laga kraft åligga 
 åvila 
 ändock 
 295 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Substantiverade verb 
 Substantiverade verb är substantiv som har skapats från verb, till exempel  
 betalning  
 i stället för  
 betala 
 . Många substantiverade verb tynger snabbt texten och ger den en formell stil; dessutom kan texten bli längre eftersom man ofta får foga in andra verb som  
 ske  
 eller  
 erlägga 
 ). 
 Substantiverade verb är mycket vanliga i undersökningens be- slut. Några exempel: 
 beaktande (som i Med beaktande av inlämnade handlingar ...) 
 brytande (som i I delar av samhället utgör en kvinnas brytande av dessa sociala normer ...) 
 deltagande (som i Kvinnors deltagande i det offentliga livet är begrän- sat ...) 
 illabehandling markintrång 
 styrkande (som i I övrigt att de inte lämnat in några handlingar till styrkande av sin identitet ...) 
 återvändande (som i Vid ett återvändande till ...) 
 Partikelverb 
 Partikelverb är verb ( 
 hyra 
 ) som innehåller en partikel ( 
 för 
 ) framför verbet, till exempel  
 förhyra 
 . I allmänspråket är de ovanliga och före- kommer numera nästan bara i kanslispråket. I allmänspråket brukar antingen partikeln helt försvinna, som i  
 hyra  
 i stället för förhyra, eller placeras efter verbet, som i  
 komma in  
 i stället för  
 inkomma 
 . Ibland väljer man hellre helt andra ord, som i  
 skicka vidare  
 i stället för  
 vidarebefordra 
 . 
  
 I besluten är partikelverb vanliga. Några exempel:  
 framkomma 
 inkomma inneha påräkna uppta återfinna återta 
 296 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Många fackord och förkortningar utan förklaring 
 Juridiska fackord och förkortningar är vanliga i besluten, och läsaren får få förklaringar av de ord som förekommer. En mening kan bli svårtolkad på grund av ett enda sådant ord om läsaren inte förstår det. Två exempel där uttrycken  
 internt flyktalternativ  
 och  
 könsmakts- struktur  
 kan omöjliggöra förståelsen: 
 Eftersom du är minderårig kan det enligt Migrationsverkets bedöm- ning inte anses rimligt att du begagnar dig av ett internt flyktalternativ. 
 Det som de sökande riskerar vid ett återvändande kan relateras till att sök- andena är kvinnor och den rådande könsmaktsstrukturen i Afghanistan. 
 Fackord 
 Fackord, särskilt juridiska fackord, är ofta ofrånkomliga i myndig- hetsbeslut som måste resonera utifrån lagtexter, förarbeten och myn- dighetsinformation. Och fackspråket ställer i regel inte till problem med förståelsen för läsare med stora förkunskaper. Problemet upp- står när läsarna inte känner till vare sig fackområdet eller fackorden 
 – då måste man sålla bland begreppen, stryka onödiga ord och för- klara de nödvändiga. 
 I undersökningens beslut är juridiska fackord mycket vanliga, men det förekommer även fackord från andra områden, till exem- pel politik, medicin och psykiatri. Några vanliga exempel: 
 alternativt skyddsbehövande autonomiförespråkande partier bevislättnad brottskompensation civilrättsligt giltigt äktenskap flykting 
 flyktingdefinition flyktingstatusförklaring framåtsyftande bedömning 
 förvar (som i Det finns därför skäl att han ska kvarstanna i förvar.) generella grunder 
 297 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 grund (som i Den allmänna situationen i Iran är inte sådan att den i sig utgör grund för uppehållstillstånd.) 
 hemvist inhibera 
 inhibition (som i Migrationsverket beslutar att upphäva beslut om inhibi- tion.) 
 inre flyktalternativ inre väpnad konflikt internflykt 
 legal 
 posttraumatiskt stressyndrom principen om fri bevisprövning resedokument 
 sannolik (som i Migrationsverket finner därmed att detta brev inte kan anses göra x asylskäl sannolika.) 
 skenförhållande 
 skyddsbehövande 
 skyddsstatusförklaring straffrihet 
 ställa x under uppsikt (som i Migrationsverket bedömer att det inte är tillräckligt att ställa honom under uppsikt.) 
 suicidförsök tillståndsgrundande äktenskap uppskjuten invandringsprövning uteslutandegrunder 
 yttre väpnad konflikt 
 övrig skyddsstatusförklaring 
 Juristverb 
 I juridiska texter förekommer ofta verb som är ovanliga i allmän- språket. I stället för vanliga verb som  
 anser, menar, påstår, ska, säger  
 och  
 tycker  
 används ofta verben  
 anför, har att, yrkar, åberopar  
 och  
 är att 
 . Detta har språkvetare länge lyft fram som ett problem för be- 
 298 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 gripligheten, och sedan  
 1970-talet 
  föreslagit de mer allmänspråkliga verben i stället. Några vanliga exempel ur undersökningens beslut: 
 är att betrakta (som i I första hand är du att betrakta som flykting ...) anföra 
 finna (som i Vid en sammantagen bedömning finner Migrationsverket att ...) 
 ha att (som i Migrationsverket har även att pröva x och y ...) pröva 
 yrka (som i Det offentliga biträdet har yrkat att familjen tillerkänns uppehålls- och arbetstillstånd.) 
 åberopa 
 Intern jargong 
 Utöver de fackspråkliga orden förekommer ord som mer bär drag av intern jargong. Skillnaden mellan fackord och jargong är att fack- orden kan förstås av andra fackkunniga inom området, medan jar- gong enbart förstås av medarbetarna på den egna arbetsplatsen. 
 I besluten finns en rad ord som förefaller vara uttryck för ett sådant internt språk. Ofta betecknar de en särskild paragraf i lag- texten eller ett viktigt moment i beslutsprocessen. Några exempel: 
 bevislättnadsregel 
 bestämmelsen om inre väpnad konflikt (som i För asylsökande från x i  
 x-land 
  är redan det förhållandet att sökanden är därifrån tillräckligt för att bevilja uppehållstillstånd enligt bestämmelsen om inre väpnad kon- flikt, såvida inte internflykt är möjlig.) 
 bestämmelsen om hushållsgemenskap biträdet (syftar på det offentliga biträdet) 
 flyktingparagrafen (som i Verket finner att de skäl du åberopat inte faller inom grunderna för flyktingparagrafen i 4 kap. 1 § utlänningslagen.) 
 framåtsyftande bedömning förföljelsegrunderna grundad anledning 
 göra gällande 
 299 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 göra sannolikt (som i Det är således din berättelse och den landinfor- mation angående situationen och säkerhetsläget i Syrien som finns till hands som bör ligga till grund för bedömningen om du gjort sannolikt att du är i behov av internationellt skydd.) 
 högprofilerade journalister 
 i denna del (som i I denna del gör Migrationsverket följande överväg- anden.) 
 initial bedömning (som i Din berättelse är därför av helt avgörande betydelse såväl vid den initiala bedömningen som för den efterföljande prövningen av asylskälen.) 
 landinformation landrapportering 
 rekvisitet utlänningens situation i hemlandet (som i Vad angår rekvisitet utlänningens situation i hemlandet, har detta rekvisit inte utförligare berörts i förarbetena.) 
 relevant alternativ sammantagen bedömning 
 skyddsbehov gentemot hemlandet (som i Dock medför inte släkting- arnas hälsotillstånd att x har ett skyddsbehov gentemot hemlandet.) 
 slutföra sin talan (som i Ditt offentliga biträde har slutfört sin talan genom att lämna in ett slutyttrande.) 
 slutyttrande 
 utgöra grund för (som i ... situationen i denna del av Somalia därför är sådan att den generellt utgör grund för uppehållstillstånd i Sverige.) 
 välgrundad (som i Verket finner därför att fruktan härför inte kan an- ses välgrundad.) 
 Förkortningar 
 Förkortningar kan ställa till samma typ av begriplighetsproblem för läsaren som fackord. Därför bör ovanliga förkortningar alltid för- klaras, till exempel genom att man första gången skriver ut förkort- ningen och anger den inom parentes. Men man bör också överväga om det verkligen är viktigt att använda en förkortning. I många beslut skriver man ut förkortningen och sätter den inom parentes alldeles i onödan, eftersom man sedan inte använder förkortningen i resten av texten. Då kan man i stället undvika förkortningen helt och hållet, och i stället skriva ut ordet som det är. 
 300 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 I besluten är förkortningar mycket vanliga. Några exempel: 
 AS, AF, AT, A3 (olika beslutsklasser) 
 K, k (kvinna) 
 KP (Kosovos polismyndighet) 
 M, m (man) 
 MIG (migrationsdomstol) 
 MIÖD (Migrationsöverdomstolen) 
 MR (mänskliga rättigheter) 
 MR/BR (misstanke- och belastningsregistret) 
 SIS (Schengens informationssystem) 
 UM (utlandsmyndighet) 
 UNHCR (FN:s flyktingorgan) 
 UNMIK (FN:s civila administration i Kosovo) 
 Ibland skriver handläggaren ut ordet som en förklaring inom parentes, men inte alltid. Förklaringarna är ofta inte särskilt klargörande för den som inte redan har stora förkunskaper – det är inte ens säkert att förklaringen är på svenska: 
 Slagningar har gjorts i SIS (Schengen Information System) och i MR/BR (Misstanke- och Belastningsregistret). 
 Undvik onödigt svåra ord – förklara de nödvändiga 
 Om skribenten kan undvika att tynga texten med onödiga svåra ord, ökar chansen att läsaren förstår. En möjlighet skribenten har är att byta ut ett svårtolkat begrepp mot enklare, mer vardagliga ord. Om skribenten inte kan hitta ett bra ersättningsord, finns alltid möjligheten att behålla begreppet och lägga in en kort förklaring. De allra flesta skribenter i undersökningen utnyttjar inte den möj- ligheten, men det finns undantag. Här försöker skribenten förklara  
 bevislättnadsregeln 
 , men kommer inte riktigt åt själva kärnan: 
 301 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 En asylsökandes berättelse får godtas om den framstår som trovärdig och sannolik (se prop. 1996/97 s. 98). Inom asylrätten finns det därför en bevislättnadsregel till förmån för den asylsökande, tvivelsmålets fördel (benefit of doubt). En förutsättning för att den asylsökande ska kunna få förmånen av denna bevislättnadsregel är att hon eller han gjort ett ärligt försök att styrka sin berättelse och att hans eller hennes all- männa trovärdighet inte ifrågasätts (se UNHCR:s handbok, artik- larna 203 och 204). Vid bedömningen av trovärdigheten bör enligt bevislättnadsregeln normalt fästas vikt vid att berättelsen är samman- hängande och inte präglas av motstridiga uppgifter. De omständigheter som åberopas får inte heller strida mot allmänt kända fakta, t.ex. rele- vant och aktuell landinformation. 
 Här är ett annat försök till förklaring av  
 relevant alternativ 
 : 
 För att ett internt flyktalternativ ska kunnas anses föreligga måste det dels vara frågan om ett relevant alternativ, dvs. den enskilde ska på annan ort eller inom ett annat område ha tillgång till ett effektivt skydd, dels ska det vara rimligt att utlänningen begagnar sig av ett sådant alternativ ... 
 Få nakna substantiv 
 Nakna substantiv är substantiv utan artikel, dvs. utan antingen obe- stämd artikel (en rapport, ett beslut) eller bestämd artikel (rappor- ten, beslutet). Om en text innehåller nakna substantiv får den en mycket formell stil. Läsaren kan också få svårt att veta om begreppet har nämnts tidigare i texten eller om det är något alldeles nytt. Van- ligen uttrycks ny, tidigare okänd information i form av obestämd form och känd information i form av bestämd form. 
 Nakna substantiv är ovanliga i besluten, men förekommer fram- för allt i avsnitt där skribenten räknar upp vilka som närvarat vid den muntliga utredningen (jag har fetmarkerat det nakna substan- tivet): 
 Muntlig utredning genomfördes den 7 juni 2011 tillsammans med  
 god man  
 och det offentliga biträdet. 
 Nakna substantiv kan också förekomma när skribenten hänvisar till olika dokument: 
 Vad gäller säkerhetsläget i Afghanistan har rättschefen vid Migrations- verket den 2 februari 2010 gjort ett rättsligt ställningstagande angående  
 fråga  
 om inre väpnad konflikt ... 
 Migrationsöverdomstolen har i  
 avgörande  
 (MIG 2011:4) gjort bedöm- 
 ningen att det vid tiden för prövning av målet ... 
 302 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Få abstraktioner 
 De flesta ord i besluten är exakta begrepp, men det förekommer abstraktioner där den konkreta betydelsen är svår att tolka. Några exempel är 
 den offentliga sfären 
 personella brister 
 Svengelska och främmande ord 
 Många beslut blandar in engelska ord och begrepp i texten, kanske som en följd av att källan man hämtat uppgifter från är på engelska. Det förekommer också utländska benämningar på till exempel identi- tetshandlingar. 
 Det sistnämnda fallet ger förmodligen inte några förståelseproblem för de sökande, som borde känna till begreppen. Däremot stör de många engelska begreppen i texter som i övrigt är skrivna på svenska. I några fall använder skribenten engelska grammatiska former i stället för svenska, till exempel apostrofgenitiv ( 
 Forces´s 
 ) eller pluralformer ( 
 taliban 
 ). Det förekommer också direktöversättningar från engelska ( 
 armerade grupper 
 ) som blir direkt felaktiga (borde vara  
 väpnade grupper  
 eller  
 beväpnade grupper 
 ). Några exempel: 
  
 Al-Qaida 
  Summers armerade grupper benefit of doubt eliminera implementera indikera insurgents 
 Iraqi Security Forces´s Schengen Information System shenaznameh 
 taliban (som i De provinser där kontinuerliga strider pågår mellan å ena sidan internationella styrkor och regeringsstyrkor och å andra sidan taliban och/eller andra väpnade grupper och kriminella nätverk, dvs. med en mer kontinuerlig närvaro av s.k. insurgents är x.) 
 303 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 tazkira 
 US Department of State (som i Enligt US Department of State döms en person som dödat en annan på grund av blodshämnd till 20 år till livstidsfängelse ...) 
 Vanligt med långa och vaga prepositioner 
 De allra flesta prepositioner i besluten är korta och konkreta, som  
 på, till, för  
 och  
 i 
 , men långa och vaga prepositioner förekommer rikligt, där  
 avseende, angående, rörande, beträffande, kring  
 och  
 gäll- ande  
 är vanligast. 
 Ofta är det lätt att bara byta ut de långa eller ovanliga preposi- tionerna mot korta och vanliga. 
 Många språkfel och korrekturmissar 
 Språkfel är vanliga och förekommer i hälften av besluten (25 beslut innehåller ett eller flera korrekturfel), oftast i form av ett eller några få fel. Ett tiotal beslut innehåller många skrivfel, ibland upp till 20 stycken. De flesta skrivfel är inte särskilt allvarliga, men de är ändå olyckliga eftersom det kan påverka läsarnas förtroende för Migra- tionsverket. Några skrivfel får stora konsekvenser, eftersom de är felstavningar av namn och felaktiga uppgifter i sakfrågor. Språk- felen påverkar också läsningen negativt, eftersom de får läsaren att stanna upp och avbryta den känsliga läsprocessen. 
 Ofta är en stor andel skrivfel i texter ett tecken på att skribent- ernas arbete präglas av tidsbrist, vilket kan vara ett organisatoriskt problem för myndigheten att lösa snarare än ett individuellt problem för den enskilda skribenten. Oavsett vilket kommer läsare att upp- fatta texter med många skrivfel som slarviga, vilket förstärker bilden av masshantering av Migrationsverkets beslut. Lösningen är att skribenterna får mer tid för korrekturläsning och utnyttjar språk- kontrollprogram samt att myndigheten tar fram genomarbetade mall- texter och autotexter. 
 304 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Faktafel förekommer 
 Den allvarligaste formen av skrivfel är när rena faktauppgifter blir fel. I flera fall är namnen på de sökande felstavade. Detta leder för- modligen inte till några förståelseproblem, men man kan räkna med att de sökande uppfattar detta som ett uttryck för bristande respekt (se exemplet i avsnittet om felstavade namn under rubriken  
 Tilltalet direkt men distanserat 
 ). 
 Allvarligt är också när ett skrivfel avslöjar skribentens inställ- ning. I det här exemplet har skribenten felaktigt skrivit att den sökande  
 begått  
 handlingar i hemlandet när han i stället har berättat att han har  
 utsatts  
 för handlingar. Detta kan ge den sökande en uppfattning om att handläggaren har en subjektiv uppfattning om hans berättelse och inte litar på honom. 
 De handlingar som I T eventuellt har begått [borde vara  
 har utsatts för 
 , min anmärkning] i hemlandet är brottsliga såväl i Serbien som i Sverige. 
 Här bidrar ett missat ord (inte) till att meningen får en helt annan innebörd än vad som var tänkt: 
 Eftersom den nuvarande syriska regeringen är involverad i de pågående stridigheterna kan familjen [inte]erhålla något myndighetsskydd. 
 Småfel är vanligast 
 Exempel på korrekturfel är meningar som saknar punkt eller har dubbel uppsättning punkter och felaktiga skiljetecken (komma- tecken i stället för punkt och extra mellanslag där det inte ska vara något). Det kan också saknas ord (ofta korta formord som  
 att 
 ) eller så blir det något eller några ord för mycket (kanske för att skribenten formulerat om sig och missat att justera hela meningen). Dubblering av bokstäver eller borttappade bokstäver är också van- ligt, liksom särskrivningar. 
  
 Några exempel på felstavade ord:  
 alltjämnt (alltjämt) 
 alvarlig (allvarlig) an (av) 
 asyl berättelse avseede (avseende) 
 305 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 civil befolkningen 
 ett antar 1 internationella organisationer fån (från) 
 förliknings kommitéer 
 grönskar och frukter (grönsaker och frukt) hazara (hazar) 
 i åldern  
 18-40+ 
  år Kanun traditioner kommitéer 
 mark konflikt Cobb regimen skrädare (skräddare) 
 som (ska vara ordet  
 om  
 som i Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet finner Migrationsverket att du har gjort sannolikt att det finns en sådan individuell hotbild mot dig som innebär att du riskerar att ut- sättas för dödsstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig behand- ling eller bestraffning som du återvänder till Ghazni.) 
 tvångs värvad uteslutande grund vissa (visa) 
  
 13-14 
  års åldern 
 Här har skribenten råkat skriva in något ord för mycket eller missat att skriva ut ett ord helt och hållet (jag har fetmarkerat dem i texten): 
 Följaktligen är det vanligen inte heller rimligt att avkräva somaliska med- borgare  
 förete  
 skriftlig bevisning för att styrka sin bakgrund och sina därmed sammanhängande asylskäl. 
 Det är således din berättelse och den landinformation angående situa- tionen och säkerhetsläget i Syrien som finns till hands som bör ligga till grund för bedömningen om du gjort sannolikt att du är i behov  
 [av]  
 internationellt skydd. 
 Han har även deltagit i demonstrationer och martyrbegravningar i syfte  
 med  
 att stödja sitt folk samt visa sitt missnöje mot regimen. 
 Du har också uppgett att du på grund av att du är sunnit och palestinier blivit beskylld av shiitiska regeringsstyrkor och miliser för att vara Cobb anhängare samt ligga bakom motståndet mot  
 i  
 Irak. 
 306 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Familjen har även vänt sig till polisen som  
 vilka 
 , vad Migrationsverket kan förstå, samtliga gånger upptagit anmälan i ärendena. 
 De asylskäl du uppgett anser verket  
 ej  
 är inte tillräckliga för att ett uppe- hållstillstånd ska kunna beviljas. 
 Här förekommer felaktiga böjningsformer eller felaktiga preposi- tioner: 
 ... och era gemensamma barn som är bosatt [bosatta] i Sverige. 
 Du har till ärendet bifogat kopia av passhandling (original uppvisad 
 [uppvisat]) ... 
 I första hand gör du gällande att det finns en grundad anledning att an- ta att du löper risk att straffas med döden, utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning med anled- ning av att din familj är inblandade [inblandad] i en blodsfejd ... 
 I princip alla landets medborgare som omfattas av den obligatoriska offentliga sjukförsäkringen, har rätten till fri [fria] hälso- och sjuk- vårdstjänster ... 
 Hon har inte varit politisk aktiv dock varit utsatts [utsatt] för hot och misshandel i samband med att säkerhetstjänsten sökt efter x. 
 Familjen är muslimer [muslimsk] ... 
 Detta utförde x mellan maj 2011 till [och] januari 2012. 
 Du har via biträdet [biträdets] inlaga i första hand yrkat på att du är att 
 anse som flykting ... 
 Du har lämnat in ett  
 ID-kort 
  samt ett födelsebevis till stöd för din identitet och sin [din] hemvist. 
 Under de tre senaste åren har ni blivit utsatta av [för] trakasserier av olika albaner. 
 Innan du och din familj kom till Sverige skickade dina föräldrar dina två bröder S och A till Sverige några månader före [innan] ni lämnade landet. 
 Här saknas interpunktion eller mellanslag, eller så är det felaktig versal eller gemen bokstav: 
 ellerutsättas eritrea 
 307 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 förnedrandebehandling 
 Hon är muslim född och folkbokförd i x. personligaomständigheter 
 Vad gäller säkerhetssituationen i Afghanistan har Migrationsverket i Rättschefens rättsliga ställningstagande angående fråga om väpnad kon- flikt ... 
 Migrationsverket erinrar om att vissa uppgifter i detta beslut kan om- fattas av bestämmelserna i 37 kap. 1 § Offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400). 
 Här är två exempel på meningar som helt har havererat: 
 Han har innan oroligheterna i Syrien inte haft något större problem med myndigheterna eller varit politisk aktiv som skulle vara bidragande orsak till att han skulle vara av myndigheterna intresse på grund av poli- tisk aktivitet. 
 Det faktum att kuchis under en längre tid har attackerat er by samt har dödat din farfar, finner Migrationsverket att du har gjort sannolikt att du känner en välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp till följd av de rådande svåra motsättningarna i x. 
  
 Rekommendation:  
 Se till att orden är begripliga för läsaren. Und- vik ålderdomliga ord, onödiga facktermer, intern jargong, inslag av engelska och vaga prepositioner. Försök att ligga så nära all- mänspråket som möjligt. Förklara svåra men nödvändiga fack- ord och förkortningar. Korrekturläs texten noggrant. 
 308 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Litteratur och länkar 
  
 Rocha, Russo, 2012:  
 Studie av domskrivningsprocessen vid förvalt- ningsrätt och tingsrätt. Rapport till arbetsgrupp tillsatt av Sveriges Domstolar 
 . Domstolsverket. 
  
 Ehrenberg-Sundin, 
  Wise, 2008:  
 En läsbarhetsanalys av domar. Vad är det som gör domar svåra att läsa? Hur avviker språket från nor- mal sakprosa? Vad tycker juristerna själva?  
 Bilaga 10 i Förtroende- utredningens betänkande (SOU 2008:106). 
  
 Ekman-Öst, 
  
  Keith, 2008:  
 Svåra ord i domar. Förstår vanliga män- niskor innebörden av juridiska domar?  
 Bilaga 8 i Förtroende- utredningens betänkande (SOU 2008:106). 
  
 Gula boken. Handläggningen av ärenden i Regeringskansliet. 
 Ds 1998:39, 4 uppl. Statsrådsberedningen, 1998. 
 Friedman, Sharp, 2001:  
 Metoder för brukstextanalys 
 . Studentlitte- ratur. Lund. 
 Friedman, Sharp, Mitchell, Lopez, 1997:  
 Vägar genom texten. Hand- bok i brukstextanalys.  
 Studentlitteratur. Lund. 
  
 Pearson, Chavez, 2006:  
 Lifting the fog of Legalese. Essays on Plain Language 
 . Martinez Press, Durham, Yoder. 
  
 Klarspråkskristallens vinnare 2010 (dom från Hovrätten i Västra Sverige): Long. 
 Klarspråkstestet: www.språkrådet.se/testet.  
 Lix-räknaren: 
  www.lix.se. 
 Myndigheternas föreskrifter. Handbok i författningsskrivning 
 . Ds 1998:43, 2 uppl. Statsrådsberedningen, 1998. 
  
 Myndigheternas skrivregler 
 . Ds 2009:38. Statsrådsberedningen. 2009. 
 Några riktlinjer för författningsspråket 
 . PM 1994:4 (2 uppl.). Stats- rådsberedningen, 1994. 
  
 Språk och struktur i domar och beslut 
 . Domstolsverket, 2 uppl., 2005. 
  
 Språkrådets webbplats: Page. 
  
 Svarta listan 
 . Statsrådsberedningens PM 2011:1. Regeringskansliet. 2011. 
 Svenska skrivregler 
 . Språkrådet. 2008. 
  
 309 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 Norton, Thompson, 2008:  
 Förståelse av domar. En intervjuundersökning av advokaters syn på klienters förståelse av domtexter 
 . Bilaga 9 i Förtroendeutredningens betänkande (SOU 2008:106). 
  
 Wellander, Dodson:  
 Kommittésvenska 
 . 2 uppl., Svenska språknämnden, 1974. 
  
 Ökat förtroende för domstolarna 
 . Förtroendeutredningens betänk- ande (SOU 2008:106). 
 310 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 
 Frågor som grund för analysen av domarna (ur Språkrådets klar- språkstest för förvaltningsbeslut www.språkrådet.se/testet). 
 Tonen i texten 
  
 1. 
  
 Har texten ett tydligt och konsekvent direkt tilltal till läsaren? 
  
 2. 
  
 Utnyttjar du möjligheten att tala om avsändaren som vi? 
  
 3. 
  
 Framgår det tydligt vem som gör vad, det vill säga har du be- folkat språket? 
  
 Innehållet 
  
 4. 
  
 Innehåller texten det som läsarna behöver veta och det som krävs enligt lag? 
  
 Dispositionen 
  
 5. 
  
 Står det som läsaren vill ha svar på tidigt i texten? 
  
 Rubrikerna 
  
 6. 
  
 Har texten en informativ ärendemening? 
  
 7. 
  
 Innehåller texten rubriker som svarar mot innehållet? 
  
 8. 
  
 Finns det informativa underrubriker i texten? 
  
 Textens olika delar 
  
 9. 
  
 Är själva beslutet klart och entydigt formulerat? 
  
 10. 
  
 Är eventuella villkor för beslutet tydligt angivna i anslutning till själva beslutet? 
  
 11. 
  
 Presenteras skälen för beslutet under egen rubrik? 
  
 12. 
  
 Ger du en pedagogisk presentation av skälen till beslutet? 
  
 13. 
  
 Redogör du för utredningen i ärendet så att mottagaren kan följa sitt ärende? 
  
 14. 
  
 Får mottagaren anvisningar om fortsatt agerande i ärendet, till exempel om beslutet kan överklagas eller inte? 
  
 Styckena och sambanden 
  
 15. 
  
 Är texten indelad i stycken där nytt stycke markeras med blank- rad? 
  
 16. 
  
 Är styckeindelningen logiskt genomförd med en tankegång per stycke? 
  
 311 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2013:37 
  
 17. 
  
 Finns det tydliga samband mellan uttryck som syftar på samma sak? Använder du till exempel pronomen eller bestämd form av substantivet i stället för att upprepa samma ord? Exempel: en ersättning, den eller ersättningen. 
  
 18. 
  
 Finns det bindeord som visar hur meningar och stycken hänger ihop, till exempel eftersom, men, därför att, trots att, nämligen? 
  
 19. 
  
 Är hänvisningarna inom texten tydliga? 
  
 (Undviker du till exempel Med hänvisning till ovanstående ...?) 
 Meningarna 
  
 20. 
  
 Varierar meningslängden så att några meningar är korta (om- kring 10 ord) och andra är längre (upp till ungefär 25 ord)? 
  
 21. 
  
 Är meningarna enkelt byggda utan till exempel långa inskjutna satser och onaturlig ordföljd? 
  
 22. 
  
 Kommer det viktiga tidigt i meningen? 
  
 23. 
  
 Använder du punktuppställningar för att göra informationen överskådlig? 
  
 Orden och fraserna 
  
 24. 
  
 Är texten fri från substantiveringar som tynger texten? (Skriver du till exempel innan du betalar in beloppet i stället för med substantiv innan inbetalning av beloppet görs?) 
  
 25. 
  
 Är texten fri från ord som har förlängts i onödan? (Skriver du till exempel fråga i stället för frågeställning?) 
  
 26. 
  
 Använder du korta prepositioner i stället för de vaga angående, avseende, beträffande, gällande, rörande? 
  
 27. 
  
 Använder du nutida och begripliga ord i stället för ålderdom- liga, stela och byråkratiska? (Skriver du till exempel Någon är skyldig att/Någon ska i stället för Det åligger någon att Det ankommer på någon?) 
  
 28. 
  
 Använder du konkreta ord? (Skriver du till exempel träd i stället för vegetationselement?) 
  
 29. 
  
 Förklarar du fackord och förkortningar som du måste ha med i beslutet? 
  
 30. 
  
 Undviker du modeord, svengelska och främmande ord? 
  
 31. 
  
 Har du noga kontrollerat att beslutet inte innehåller felstavade ord eller andra språkfel? 
  
 312 
 Bilaga 4 
 Migrationsspråkutredningen 
 Djupintervjuer av offentliga biträden som företräder enskilda parter vid Migrationsverket 
 Stockholm, oktober 2012 
  
 Markör Örebro 
  
 Markör Stockholm 
  
 Box 396, 701 47 Örebro 
  
 Box 921 39, 102 08 Stockholm 
  
 Tel:  
 019-16 
  16 16,  
 Fax:019-16 
  16 17 
  
 Tel:  
 019-16 
  16 16, Fax:  
 08-716 
  83 81 
  
 info@markor.se 
  
 www.markor.se 
  
 313 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2013:37 
  
 Uppdrag: 
  
 Djupintervjuer av offentliga biträden 
  
 som företräder enskilda parter vid 
  
 Migrationsverket 
  
 Beställare: 
  
 Regeringskansliet 
  
 Migrationsspråkutredningen 
  
 (Ju 2012:02) 
  
 Kontaktperson: 
  
 Short Dieden 
  
 Projektledare Spencer: 
  
 Richard 
  
 Undersökningsperiod: 
  
 september och oktober 2012 
  
 314 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 4 
  
 Innehåll 
  
 Inledning.......................................................................................... 
  
 316 
  
 Bakgrund och syfte ......................................................................... 
  
 317 
  
 Genomförandet av undersökningen .............................................. 
  
 317 
  
 Målgrupp ................................................................................ 
  
 317 
  
 Urval och metod .................................................................... 
  
 317 
  
 Resultatdispositionen i rapporten .................................................. 
  
 318 
  
 Resultat av intervjuerna .................................................................. 
  
 319 
  
 Bakgrundsinformation........................................................... 
  
 319 
  
 Erfarenhet och bakgrund biträden...................................... 
  
 319 
  
 Bakgrund enskilda parter..................................................... 
  
 321 
  
 Migrationsverkets beslut ....................................................... 
  
 322 
  
 Medverkan på mötet vid Migrationsverket ........................ 
  
 322 
  
 Parter som får bifall respektive avslag ................................ 
  
 322 
  
 Utformningen på mötet vid Migrationsverket .................. 
  
 322 
  
 Beslut utifrån mallar ............................................................ 
  
 324 
  
 Grundläggande om beslut ..................................................... 
  
 324 
  
 Att tillgodogöra sig beslutet ............................................... 
  
 324 
  
 Översättning och tolkens roll ............................................. 
  
 326 
  
 Skriftlig översättning av beslutet ........................................ 
  
 328 
  
 Beslutets innehåll ................................................................... 
  
 329 
  
 Terminologin ....................................................................... 
  
 329 
  
 Motiveringen........................................................................ 
  
 329 
  
 Dispositionen....................................................................... 
  
 330 
  
 Deskriptiva delar och egentliga skäl ................................... 
  
 330 
  
 Omfattningen på beslutet ................................................... 
  
 330 
  
 Fortsatt prövning................................................................. 
  
 331 
  
 Hemlandsbeskrivning och egen berättelse........................... 
  
 331 
  
 Källor till hemlandsbeskrivning .......................................... 
  
 331 
  
 Språklig utformning............................................................... 
  
 332 
  
 Svårighetsgrad ...................................................................... 
  
 332 
  
 Rättslig argumentation .......................................................... 
  
 333 
  
 Barnperspektivet .................................................................... 
  
 334 
  
 Sammanfattning............................................................................... 
  
 337 
  
 Slutsats ............................................................................................. 
  
 340 
  
 Bilaga 1 Intervjuguide ..................................................................... 
  
 342 
  
 315 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2013:37 
  
 Inledning 
 Vid all myndighetsutövning är det ett grundläggande krav att de förvaltningsbeslut som fattas är utformade på ett sådant sätt att den som tar del av ett beslut kan förstå beslutets innebörd. Det kan dock ibland vara svårt att förstå skälen bakom ett beslut. Anled- ningarna till detta kan vara flera och exempelvis bero på svårigheter för en myndighet att förmedla innebörden av ett beslut, eller be- gränsningar i mottagarens möjligheter att tillgodogöra sig ett be- slut. 
 På migrationsområdet finns särskilda omständigheter som ska beaktas vid kommunikationen mellan de beslutsfattande myndig- heterna och mottagarna av beslut. Migrationsärenden innehåller ofta komplicerade frågeställningar av stor betydelse för den en- skilde. De personer som tar emot beslut från Migrationsverket saknar ofta tidigare kontakt med svenska myndigheter och behär- skar regelmässigt inte svenska språket. Dessa omständigheter ställer särskilda krav på utformningen av beslut på migrationsområdet. 
 Utformningen av beslut och domar på migrationsområdet reg- leras endast i begränsad utsträckning i lag. Av språklagen (2009:600) framgår att det språk som används i offentlig verksamhet ska vara vårdat, enkelt och begripligt. Förvaltningslagen (1986:223) anger vidare att ett beslut i ett ärende som avser myndighetsutövning mot en enskild person som huvudregel ska innehålla de skäl som är avgörande för utgången i ärendet. På migrationsområdet finns dessutom särskilda bestämmelser i utlänningslagen (2005:716), se 13 kap. 10 § utlänningslagen, som reglerar motivering av myndig- hetsbeslut. Av nyssnämnda lagrum framgår att ett beslut ska vara skriftligt och innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet. Några närmare bestämmelser om  
 hur  
 skälen för beslut ska utfor- mas finns dock inte. 
 Det är viktigt att det i Migrationsverkets beslut på ett klart sätt framgår vilka omständigheter som tillmätts betydelse i ärendet och hur aktuella rättsregler har tillämpats. Dessutom är det angeläget att Migrationsverkets avgöranden är pedagogiskt utformade. Det är av central betydelse att enskilda parter och andra som inte har sär- skild juridisk kunskap kan förstå innebörden av Migrationsverkets beslut. Mot denna bakgrund finns ett behov av att närmare utreda utformningen av beslut och domar på migrationsområdet. 
 316 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 4 
  
 Bakgrund och syfte 
 Migrationsspråkutredningen har till uppdrag att utreda utform- ningen av beslut och domar inom migrationsområdet. Som ett led i detta utredningsuppdrag ska Migrationsspråkutredningen kartlägga hur Migrationsverkets beslut uppfattas av enskilda parter. Migra- tionsspråkutredningen har tillfrågat Frederick & varför utfallet vid Migrationsverket blev som det blev? 
  
 - 
  
 Generellt skiljer det sig åt mellan parter som fått bifall respek- tive avslag? Har även parter som fått bifall synpunkter på utformningen av Migrationsverkets beslut? 
  
 - 
  
 Uttrycker parter någon uppfattning om tolkens insats och dennes betydelse för möjligheten att tillgodogöra sig Migra- tionsverkets beslut? Om ja, i så fall vad har man åsikter om? 
  
 - 
  
 Efterfrågar parter en skriftlig översättning av beslutet? 
  
 - 
  
 Är parter generellt bekanta med den terminologi som används i besluten, på så sätt att parterna förstår vad det innebär att få bifall eller avslag, eller efterfrågar de en mer jordnära för- klaring (exempelvis du får stanna eller du måste åka till- baka)? 
  
 Tycker parter att beslutets motivering är tillräckligt utförlig? 
  
 Uttrycker parter någon uppfattning om beslutets utformning såvitt gäller disposition? 
  
 Kan parter särskilja mellan vad som är deskriptiva delar och vad som är de egentliga skälen? 
  
 Har parter framfört någon synpunkt på om beslutet är kort- fattat/alltför långt? 
  
 Om parten är missnöjd med Migrationsverkets beslut, upplever han/hon att beslutet anger vilka möjligheter till en fortsatt pröv- ning som finns? 
  
 Hemlandsbeskrivning och egen berättelse 
  
 Framgår det, enligt parternas uppfattning, vad redogörelsen av situationen i hemlandet grundats på (hur fakta inhämtats)? 
  
 - 
  
 Tycker parter att beslutet innehåller en redogörelse för vilka slutsatser Migrationsverket dragit av hur hemlandssituationen är? 
  
 344 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 4 
  
 Uttrycker parter att Migrationsverket har  
  
 återgett  
 parternas egna uppgifter på rätt sätt? 
  
 Innehåller beslutet, enligt parternas uppfattning, en tydlig redo- görelse för hur Migrationsverket  
  
 bedömt  
 parternas egna upp- gifter? 
 Språklig utformning 
  
 När det gäller den språkliga svårighetsgraden, används, enligt parternas uppfattning, ett komplicerat språk eller är svårighets- graden lagom (när det exempelvis gäller ordval, fackord, etc.)? 
  
 Känner du till något om hur parter uppfattar tonen i beslutet, är den allmänspråklig eller framstår den som juristspråklig? 
  
 Rättslig argumentation 
  
 Förstår parter den rättsliga argumentationen i beslut? Kan de tillgodogöra sig denna? 
  
 Vill parter ha mer rättslig argumentation? Eller innehåller be- slutet för mycket juridik? 
  
 Barnperspektivet 
  
 I de fall då du har företrätt ensamkommande barn, har dessa barn/ungdomar lämnat några synpunkter som avviker från de som framkommit från vuxna parter? 
  
 I de fall då du har företrätt parter med barn, har parterna lämnat synpunkter på hur barnens situation (barnens egna skyddsskäl) hanterats i beslutet? 
  
 Upplever parten att barnets situation särskilt hanterats i beslutet eller uppfattar man det som att en samlad bedömning av hela familjens situation har gjorts? 
  
 345 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2013:37 
  
 Övrigt 
 Om det inte framkommit tidigare i intervjun: 
  
 De svar du lämnat, skiljer de sig åt mellan parter beroende på ursprungsland, ålder, kön, utbildningsnivå, kulturell bakgrund etc. eller är det generella synpunkter? 
  
 Framför parter synpunkter på sättet de får del av beslutet, dvs. mötet på Migrationsverket där de underrättas om beslutet? 
  
 Upplever de att de får beslutet förklarat för sig på ett tillfreds- ställande sätt på mötet på Migrationsverket? 
  
 Efterfrågar parter uppgift om vem som fattat beslutet? 
  
 Migrationsverkets beslut utformas regelmässigt utifrån mallar. Framför parter synpunkter på detta? 
  
 Enligt din erfarenhet, vad har störst betydelse för en parts möj- lighet att förstå sitt beslut? Med andra ord: Är det skriftliga beslutet viktigast eller tolkens insats? Eller kanske hur hand- läggaren lägger fram beslutet i de fall då en part får beslutet meddelat vid ett möte vid Migrationsverket? Vilket moment spelar störst roll för partens möjlighet att tillgodogöra sig sitt beslut? 
  
 Stort tack för medverkan! 
 För den intresserade finns utredningens direktiv att hitta på webb- sidan för Statens offentliga utredningar ( 
 www.sou.gov.se 
 ), med direktivnummer 2012:02. Utredningens betänkande ska lämnas den 31 mars 2013 och kommer bl.a. att finnas tillgängligt på samma hemsida. Om man vill komma i kontakt med utredningen så går det bra att höra av sig till utredningssekreteraren Short Dieden  
 (08-405 
  90 67 eller anna.dieden@justice.ministry.se). 
 346 
 Bilaga 5 
 Beslutsexempel – fullständigt beslut 
 Denna bilaga innehåller ett exempel på hur ett beslut från Migra- tionsverket kan utformas. Syftet med beslutsexemplet är endast att illustrera våra överväganden när det gäller hur utformningen av besluten kan utvecklas. 
 Beslutsexemplet är inte uttömmande. Ett besluts struktur och skrivningar kan naturligtvis påverkas av många faktorer, som exem- pelvis hur man väljer att redovisa frågan om tillräcklighet eller frågan om hur tillförlitligheten i en sökandes uppgifter har bedömts. Besluts- exemplet är därför inte tillämpbart på samtliga ärenden där samma eller liknande frågor som i exemplet behandlas. 
 Vi använder inte  
 du-tilltal 
  i beslutsexemplet. Våra överväganden i denna fråga framgår av avsnitt 7.5.4. Lagtext bör enligt våra över- väganden (se avsnitt 7.5.5) endast kortfattat redovisas i besluten och i sin helhet i stället framgå av en bilaga till beslutet. Någon sådan bilaga innehåller vårt beslutsexempel inte. 
 Rubrikerna i beslutsexemplet är numrerade för att bättre åskådlig- göra beslutsstrukturen och rubriknivåerna. 
 Sakuppgifterna om sökanden i beslutsexemplet är fingerade och inte hämtade från något verkligt beslut från Migrationsverket. 
 347 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2013:37 
  
 Migrationsverket 
 Beslut  
 2013-00-00 
  
 Ärende om uppehållstillstånd Sökande 
 N(förnamn) N(efternamn),  
 1970-01-01, 
  kvinna Medborgare i  
 X-land 
  
 Storgatan 1, 123 45  
 Y-köping 
  
 Offentligt biträde 
 Advokaten Scott, 
  Ortega  
 Allen, 
  Storgatan 2, 123 45  
 Y-köping 
  
 Beslut 
  
 1. 
  
 NN:s ansökan om uppehållstillstånd och arbetstillstånd avslås. 
  
 2. 
  
 NN beviljas inte statusförklaring. Hennes ansökan om rese- dokument avslås. 
  
 3. 
  
 NN utvisas ur Sverige med stöd i bestämmelserna i 8 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716). Utvisningen ska ske genom att NN reser till  
  
 X-land. 
  Om NN kan visa att något annat land kan ta emot henne, får hon i stället resa dit. 
  
 4. 
  
 NN ska enligt 8 kap. 18 a § utlänningslagen lämna Sverige senast fyra veckor efter det att detta beslut har fått rättslig verkan. Om NN inte lämnat landet inom denna tid, kan hon komma att få ett återreseförbud enligt 12 kap. 15 a § utlänningslagen 
  
 . 
  
 5. 
  
 A  
  
 Allen 
  får ersättning för sitt uppdrag som offentligt biträde med 10 000 kr, varav 2 000 kr är moms. Staten ska betala ersätt- 
 ningen till A  
 Allen. 
  Migrationsverket betalar ut ersättningen. 
 _______________________________ 
 348 
 SOU 2013:37 Bilaga 5 
 1 Ansökan 
 NN reste in i Sverige den 1 januari 2013. Hon begärde samma dag asyl och ansökte om uppehållstillstånd. Hon har också ansökt om arbetstillstånd och om att få resedokument. Som skäl för sin an- sökan om uppehållstillstånd har NN angett att hon behöver skydd och att hon ska bedömas som flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande. 
 NN har också gjort gällande att hon har rätt till uppehålls- tillstånd i Sverige, eftersom det i hennes fall finns synnerligen ömmande omständigheter. 
 2 NN:s berättelse och bevisning 
 NN har berättat att hon kommer från  
 X-land 
  och att hon levde under svåra förhållanden där. Hennes uppväxt var fattig och hon har även som vuxen haft svårt att försörja sig. Eftersom hon inte är gift, har hon haft det svårt med arbete. Ensamstående kvinnor har inte så lätt att få arbete i hennes hemland. 
 Hennes religion utövas av en minoritet i  
 X-land 
  och hon känner sig förföljd av den religiösa majoriteten i hemlandet. Vid ett tillfälle blev hon misshandlad i samband med att hon deltog i ett religiöst möte. Vid mötet medverkade hon i en demonstration som hölls till stöd för rätten att utöva minoritetsreligionen. Det uppstod tumult och hon blev misshandlad, vilket en av hennes vänner filmade. Efter misshandeln gick hon till läkare och hon har fått sina skador dokumenterade i patientjournalen och genom fotografier. 
 I  
 X-land 
  är det politiska läget oroligt. Det pågår konflikter mellan olika intressegrupper och det förekommer våld. Det är ibland osäkert att röra sig utanför hemmet, eftersom man riskerar att komma för nära någon pågående strid mellan olika grupper. 
 NN lämnade sitt hemland för att i stället bosätta sig någonstans där hon kan utbilda sig och arbeta för att försörja sig. Hon vill bo där hon kan känna sig trygg och inte behöver vara rädd för att ut- öva sin religion eller för att hamna för nära olika stridigheter. 
 När NN var barn var hon allvarligt sjuk och hon har fortfarande vissa besvär med anledning av detta. Hon har gått på regelbundna läkarbesök, men sjukvården i  
 X-land 
  är inte så bra och hennes hälsa är därför inte god. 
 349 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2013:37 
  
 NN har som bevisning gett in 
  
 - 
  
 ett pass 
  
 - 
  
 en identitetshandling motsvarande utdrag ur folkbokföringen från  
  
 X-land 
  
 - 
  
 en kopia av journalutdrag 
  
 - 
  
 fotografier 
  
 - 
  
 en  
  
 dvd-film. 
  
 3 NN:s identitet och ursprung 
 Det första som Migrationsverket ska ta ställning till är Garcia iden- titet och hennes ursprung för att komma fram till mot vilket eller vilka länder som hennes behov av skydd ska bedömas (jfr MIG 2007:12). 
 Migrationsverket anser att NN har gjort uppgifterna om sin identitet och sitt ursprung sannolika. 
 NN har gett in ett pass och ett utdrag från folkbokföringen i X- land. Landet har ett fungerande system för administration av iden- titetshandlingar och det är möjligt för medborgare att få passhand- lingar därifrån. Det finns inte skäl att ifrågasätta de handlingar som NN har gett in. Migrationsverket anser därför att NN har gjort sannolikt att hon är den person hon säger sig vara och att hon kommer från  
 X-land. 
  
 4 Uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov 
 Migrationsverket övergår nu till att pröva frågan om NN kan få uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. Rätt till skydd i Sverige har en person som anses vara flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande. 
 4.1 Flykting 
 4.1.1 Rättsregler 
 Bestämmelserna om vem som anses som flykting finns i 4 kap. 1 § utlänningslagen. Det finns flera anledningar till att en person kan bedömas vara flykting. Relevanta lagregler redovisas i en bilaga (i avsnitt x) till detta beslut. 
 Lagen anger bl.a. att en utlänning som är utanför det land som han eller hon är medborgare i, därför att han eller hon känner en välgrundad fruktan för att bli förföljd på grund av sin religiösa upp- fattning eller sitt kön, anses som flykting. En förutsättning är dock 
 350 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 5 
  
 att personen i sitt hemland inte kan få något skydd från förföljel- sen. 
 En flykting kan få flyktingstatusförklaring och resedokument. 
 4.1.2 Migrationsverket anser att NN inte är flykting 
 Migrationsverket anser att NN inte är flykting. Hon kan därför inte få flyktingstatusförklaring eller resedokument. Skälen för detta är följande. 
  
 NN 
  
 har berättat att hon i sitt hemland har svårigheter att utöva sin religion, eftersom majoriteten av landets befolkning har en annan religion. Hon har också berättat att hon vid ett tillfälle blev attackerad 
  
 i 
  
 samband med att hon deltog i ett religiöst möte och en demon- stration. 
  
 I 
  
 X-land 
  
  råder officiellt sett religionsfrihet. NN:s religion ut- övas av en minoritet av befolkningen, men religionen kan trots det 
  
 i 
  
 många fall utövas fritt i landet. Det finns vissa uppgifter om att den religiösa minoriteten i landet har utsatts för förföljelse från den religiösa majoriteten utan att myndigheterna har ingripit. Uppgifter om förutsättningarna att utöva sin religion i  
  
 X-land 
  finns i rappor- ten UD,  
 Mänskliga rättigheter i  
  
 X-land 
 , 
 2012-01-01 
  och framgår också av information från Human Rights Watch i rapporten  
 Religion i  
  
 X-land 
 , 
 2011-01-01 
  (se Lifos nr x respektive x). Enligt Migrations- verkets bedömning kan det dock inte sägas att personer med Garcia religiösa uppfattning förföljs som grupp i  
 X-land. 
  Frågan är i stället vilken risk för förföljelse som NN själv löper om hon reser tillbaka till sitt hemland. 
 Till stöd för den förföljelse som NN menar att hon riskerar har hon gett in ett utdrag ur sin patientjournal, en  
 dvd-film 
  och foto- grafier som visar blåmärken och skrapsår på hennes armar, rygg och ben. I journalen har läkaren konstaterat att NN har ett antal blå- märken och skrapsår på kroppen. Läkaren har också antecknat att NN har berättat att hon fått blåmärkena när hon blivit misshandlad vid en demonstration som hölls i anslutning till ett religiöst möte. Läkaren har konstaterat att skadorna var lindriga och att NN inte behövde någon medicinsk vård. På  
 dvd-filmen 
  syns att NN rör sig i en folksamling som verkar vara ett demonstrationståg. Det framgår också att hon knuffas omkull av två män och blir sparkad minst två gånger. Männen springer därefter vidare och NN reser sig upp och går därifrån. 
 Enligt Migrationsverkets uppfattning stöder den bevisning som NN har gett in hennes berättelse om att hon blivit misshandlad och 
 351 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2013:37 
  
 att detta har skett när hon har deltagit i en demonstration för rätten att utöva sin religion. Genom denna bevisning och NN:s berättelse anser Migrationsverket att NN har gjort sannolikt att hon vid ett tillfälle har utsatts för våld och att det har samband med den reli- gion som hon vill utöva. 
 När riskerna för NN att återvända till sitt hemland bedöms är utgångspunkten att det saknar betydelse om hon kan undvika dessa risker genom att avstå från att utöva sin religion (se  
 EU-dom- 
  stolens dom den 5 september 2012 i de förenade målen  
 C-71/11 
  och  
 C-99/11, 
  §§  
 73-80). 
  
 Att NN utsatts för våld och att våldet har samband med hennes religionsutövning är en allvarlig indikation på att hennes fruktan för förföljelse är välgrundad om det inte finns goda skäl att anta att våldet inte kommer att upprepas (se Skyddsgrundsdirektivet, 2004/83/EG, artikel 4.4). Förföljelse måste bestå av handlingar som är tillräckligt allvarliga till sin natur eller på grund av upprepning (se Skyddsgrundsdirektivet, artikel 9.1 a). 
 Det våld som NN har berättat att hon utsatts för har varit be- gränsat och inträffat vid ett tillfälle. Mot bakgrund av det som är känt om förutsättningarna att utöva religion i  
 X-land, 
  att det våld som drabbat NN varit av mindre allvarlig natur och att det inte heller upprepats, är det inte rimligt att tro att hon riskerar för- följelse på grund av sin religion om hon återvänder till sitt hemland. NN är därför inte att anse som flykting på grund av sin religiösa uppfattning. 
 NN har berättat att hon som kvinna har svårt att få arbete i X- land. Men arbetsmarknaden i landet är öppen även för kvinnor (se UD,  
 Mänskliga rättigheter i  
  
 X-land, 
  
 2012-01-01, 
  Lifos nr x) och de svårigheter NN upplevt med att få arbete är inte tillräckliga för att hon ska bedömas vara flykting på grund av att hon är kvinna. 
 4.2 Alternativt skyddsbehövande 
 4.2.1 Rättsregler 
 En utlänning som inte är flykting kan bedömas som alternativt skyddsbehövande. Bestämmelserna om detta finns i 4 kap. 2 § ut- länningslagen. Relevanta lagregler redovisas i en bilaga (i avsnitt x) till detta beslut. 
 Lagen anger bl.a. att en utlänning kan vara att anse som alter- nativt skyddsbehövande om han eller hon befinner sig utanför sitt hemland, därför att det finns grundad anledning att anta att utlän- 
 352 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 5 
  
 ningen vid ett återvändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning  
 eller  
 som civilperson skulle löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt. En förutsättning är att personen i sitt hemland inte kan få något skydd. 
 En person som är alternativt skyddsbehövande kan få alternativ skyddsstatusförklaring. 
 4.2.2 Migrationsverket anser att NN inte är alternativt skyddsbehövande 
 Migrationsverket anser att NN inte är alternativt skyddsbehövande. Hon kan därför inte få alternativ skyddsstatusförklaring. Skälen för detta är följande. 
 NN har berättat att det i hennes hemland pågår inre konflikter och att hon ibland inte kan lämna sitt hem, eftersom det finns en risk för att hamna i närheten av olika stridigheter. Hon har också berättat om att hon misshandlats i samband med ett religiöst möte och en demonstration som hon deltagit i. 
 I  
 X-land 
  finns det (se UD,  
 Säkerhetsläget i  
  
 X-land, 
  
 2011-01-01, 
  Lifos nr x) ett antal olika politiska grupperingar. Dessa grupper an- vänder till och från våld mot varandra och det politiska läget är rela- tivt oroligt. Det har inträffat att civilpersoner drabbats av orolig- heterna. 
 Det har inte kommit fram att det i NN:s hemland finns ett indi- viduellt hot mot henne som innebär att hon där riskerar att straffas med döden eller i övrigt riskerar omänsklig eller förnedrande be- handling eller bestraffning. De inre konflikter och den våldsutövning som förekommer mellan olika grupperingar i  
 X-land 
  är inte heller så omfattande eller så allvarliga att det rör sig om en inre väpnad konflikt (se MIG 2009:27). Det som NN har drabbats av vid det religiösa mötet och demonstrationen och de politiska oroligheterna i landet innebär därför inte att NN ska anses vara alternativt skydds- behövande. 
 353 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2013:37 
  
 4.3 Övrig skyddsbehövande 
 4.3.1 Rättsregler 
 En utlänning som inte är flykting eller alternativt skyddsbehövande kan bedömas som övrig skyddsbehövande. Bestämmelserna om detta finns i 4 kap. 2 a § utlänningslagen. Relevanta lagregler redo- visas i en bilaga (i avsnitt x) till detta beslut. 
 Lagen anger bl.a. att en utlänning kan vara att anse som övrig skyddsbehövande om han eller hon befinner sig utanför sitt hem- land, därför att han eller hon behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsätt- ningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för all- varliga övergrepp. 
 En person som är övrig skyddsbehövande kan få övrig skydds- statusförklaring. 
 4.3.2 Migrationsverket anser att NN inte är övrig skyddsbehövande 
 Migrationsverket anser att NN inte är övrig skyddsbehövande. Hon kan därför inte få övrig skyddsstatusförklaring. Skälen för detta är följande. 
 Migrationsverket har tidigare i beslutet (se avsnitt 4.2.2) redo- visat att det i  
 X-land 
  förekommer oroligheter och strider mellan olika politiska grupperingar. Det är inte fråga om en inre väpnad konflikt, utan snarare om enstaka uppblossande och begränsade kon- flikter mellan väpnade styrkor. 
 De politiska oroligheterna är av begränsad omfattning och på- verkar inte heller NN eller den övriga civila befolkningen i sådan grad att det kan anses röra sig om svåra motsättningar. 
 Eftersom det inte kan anses råda inre väpnad konflikt eller andra svåra motsättningar i  
 X-land, 
  kan NN inte anses vara övrig skydds- behövande. 
 354 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 5 
  
 5 Uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter 
 Migrationsverket övergår nu till att pröva frågan om NN kan få uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständig- heter. 
 5.1 Rättsregler 
 En utlänning kan få uppehållstillstånd i Sverige om det finns synner- ligen ömmande omständigheter. Bestämmelserna om detta finns i 5 kap. 6 § utlänningslagen. Relevanta lagregler redovisas i en bilaga (i avsnitt x) till detta beslut. 
 Lagen anger bl.a. att en utlänning kan få uppehållstillstånd om sådant tillstånd inte kan ges på annan grund och det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör få stanna i Sverige. Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till Sverige och situation i hemlandet särskilt beaktas. 
 5.2 Migrationsverket anser att det inte finns synnerligen ömmande omständigheter i NN:s fall 
 Migrationsverket anser att det inte finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att NN kan få uppehållstillstånd. Skälen för detta är följande. 
 NN har berättat att hon som barn var allvarligt sjuk och att hon fortfarande har vissa besvär med sin hälsa. Av det journalutdrag som NN har gett in till Migrationsverket framgår att hon har hälso- problem som ger visst obehag, men att problemen inte är livshotande. För att en person ska kunna få uppehållstillstånd av medicinska skäl krävs att hälsotillståndet är synnerligen allvarligt. NN:s hälso- problem är inte tillräckligt allvarliga för att hon av endast medi- cinska skäl ska få uppehållstillstånd. 
 NN har varit i Sverige en kort tid, drygt tre månader. Den tiden är för kort för att hon ska ha hunnit anpassa sig till Sverige på det sätt som krävs för att få uppehållstillstånd. 
 NN har berättat att hon upplevde sin livssituation i hemlandet som ansträngd och att hon levde under svåra förhållanden, bl.a. när det gäller sin försörjning. Det finns inte anledning att ifrågasätta hennes uppgifter. Men de problem som NN har beskrivit är inte tillräckliga för att hon ska ha gjort sannolikt att hon i  
 X-land 
  kommer 
 355 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2013:37 
  
 att ha sådana svårigheter att det av den anledningen finns synner- ligen ömmande omständigheter i hennes fall. 
 Inte heller i övrigt eller vid en samlad bedömning av NN:s situa- tion anser Migrationsverket att det finns sådana synnerligen ömmande omständigheter som gör att hon bör få stanna i Sverige. 
 6 Utvisning 
 Migrationsverket har konstaterat att NN inte kan få uppehålls- tillstånd i Sverige och frågan om NN ska lämna Sverige blir därför aktuell. 
 6.1 Rättsregler 
 En utlänning som inte har uppehållstillstånd får utvisas. Bestäm- melserna om detta finns i 8 kap. 7 § utlänningslagen. Relevanta lag- regler redovisas i en bilaga (i avsnitt x) till detta beslut. 
 6.2 Migrationsverket anser att NN ska utvisas ur Sverige 
 Migrationsverket anser att NN ska utvisas ur Sverige. Skälen för detta är följande. 
 Migrationsverket har kommit fram till att NN inte kan få uppe- hållstillstånd i Sverige. Hon ska därför lämna landet genom att ut- visas härifrån. NN ska återvända till sitt hemland  
 X-land, 
  eller till något annat land, om hon kan visa att det landet tar emot henne. 
 NN ska resa från Sverige senast fyra veckor efter det att detta beslut har fått rättslig verkan. 
  
 C  
 C-son 
  
 Swanson 
  
 Beslutsfattare 
  
 Föredragande 
  
 ______________________________ 
  
 Upplysningar 
 Förbud att återvända till Sverige 
 Om NN inte reser från Sverige inom den tidsfrist för frivillig av- resa som Migrationsverket har bestämt, dvs. senast fyra veckor efter det att detta beslut har fått rättslig verkan, kan ett återreseförbud meddelas för henne. Ett sådant återreseförbud meddelas genom ett särskilt beslut och gäller i ett år. 
 356 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 5 
  
 Beslutet får rättslig verkan när det inte längre kan överklagas eller när NN förklarat att hon godtar beslutet och inte kommer att överklaga det. När beslutet har fått rättslig verkan börjar tidsfristen för NN att frivilligt lämna Sverige att löpa. 
 Överklagande 
 NN har rätt att överklaga detta beslut. Hur man gör framgår av sista sidan i beslutet. 
 357 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2013:37 
  
 Hur man överklagar 
 Migrationsverkets beslut kan överklagas när det gäller följande frågor: 
  
 - 
  
 uppehållstillstånd 
  
 - 
  
 arbetstillstånd 
  
 - 
  
 statusförklaring 
  
 - 
  
 resedokument 
  
 - 
  
 utvisning 
  
 - 
  
 ersättning till offentligt biträde. 
  
 Ett överklagande ska ha kommit in till Migrationsverket senast  
 inom tre veckor  
 från det att sökanden fick del av beslutet. 
 För att överklaga Migrationsverkets beslut gör man så här: 
  
 1. 
  
 Skriv vilket beslut som överklagas och hur beslutet ska ändras. 
  
 2. 
  
 Ange namn, födelsedatum, dossiernummer, postadress och tele- fonnummer. 
  
 3. 
  
 Underteckna överklagandet med namn. Ett ombud kan under- teckna överklagandet om ombudet har en fullmakt från sökan- den. 
  
 4. 
  
 Skicka överklagandet till Migrationsverket, Asylprövningsenheten i  
  
 Y-köping, 
  Box 1, 123 45  
 Y-köping. 
  
 När överklagandet har kommit in till Migrationsverket tar Migrations- verket ställning till om beslutet bör ändras. Om Migrationsverket inte ändrar beslutet, överlämnas överklagandet till migrations- domstolen vid Förvaltningsrätten i  
 Z-stad. 
  Migrationsdomstolen prövar då om beslutet ska ändras. 
 358 
 Bilaga 6 
 Beslutsexempel – struktur 
 Denna bilaga innehåller ett exempel på hur ett beslut från Migra- tionsverket kan utformas när det gäller beslutets struktur. Syftet med beslutsexemplet är endast att illustrera våra överväganden när det gäller hur utformningen av besluten kan utvecklas. 
 Beslutsexemplet är inte uttömmande. Ett besluts struktur och skrivningar kan naturligtvis påverkas av många faktorer, som exempel- vis hur man väljer att redovisa frågan om tillräcklighet eller frågan om hur tillförlitligheten i en sökandes uppgifter har bedömts. Det är därför inte möjligt att lämna ett exempel på ett besluts struktur som, utan justeringar till enskilda ärenden, passar för alla beslut vid Migrationsverket. I bilaga 5 lämnar vi ett mer fullständigt exempel på hur ett beslut från Migrationsverket kan utformas. Exemplet i bi- laga 5 innehåller därför även fritext och tar också upp frågan om uppe- hållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. 
 Vi använder inte  
 du-tilltal 
  i beslutsexemplet. Våra överväganden i denna fråga framgår av avsnitt 7.5.4. Lagtext bör enligt våra över- väganden (se avsnitt 7.5.5) endast kortfattat redovisas i besluten och i sin helhet i stället framgå av en bilaga till beslutet. Någon så- dan bilaga innehåller vårt beslutsexempel inte. 
 Rubrikerna i beslutsexemplet är numrerade för att bättre åskådlig- göra beslutsstrukturen och rubriknivåerna. 
 359 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:37 
  
 Migrationsverket 
 Beslut  
 2013-00-00 
  
 Ärende om uppehållstillstånd 
  
 / 
 Här anges en ärendemening som anpassas till det enskilda ärendet./ 
 Sökande 
 /Här anges information om sökanden och, i de fall då det är aktuellt, hans eller hennes offentliga biträde. Följande uppgifter bör anges:/ 
  
 - 
  
 Namn (förnamn, efternamn), födelsedatum, kön 
  
 - 
  
 Medborgarskap 
  
 - 
  
 Adress 
  
 Offentligt biträde 
  
 - 
  
 Titel, namn 
  
 - 
  
 Advokatbyrå/juridisk byrå/motsvarande 
  
 - 
  
 Adress 
  
 Beslut 
 /Här anges Migrationsverkets beslut i punktform med numrering. Beslutsmeningarna kan exempelvis utformas så här:/ 
  
 1. 
  
 NN:s ansökan om uppehållstillstånd och arbetstillstånd avslås. 
  
 2. 
  
 NN beviljas inte statusförklaring. Hennes/hans ansökan om rese- dokument avslås. 
  
 3. 
  
 NN utvisas ur Sverige med stöd av bestämmelserna i 8 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716). Utvisningen ska ske genom att NN reser till  
  
 X-land. 
  Om NN kan visa att något annat land kan ta emot henne/honom, får hon/han i stället resa dit. 
  
 4. 
  
 NN ska enligt 8 kap. 18 a § utlänningslagen lämna Sverige senast fyra veckor efter det att detta beslut har fått rättslig verkan. Om NN inte lämnat Sverige inom denna tid, kan hon/han komma att få ett återreseförbud enligt 12 kap. 15 a § utlänningslagen. 
  
 5. 
  
 / 
  
 Namn på offentligt biträde 
 / får ersättning för sitt uppdrag som offentligt biträde med x kr, varav y kr är moms. Staten ska betala 
 ersättningen till / 
 namn på offentligt biträde 
 /. Migrationsverket betalar ut ersättningen. 
 ___________________________________ 
 360 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 6 
  
 1 Ansökan 
 /Här anges vad sökanden ansökt om, när sökanden kom till Sverige och vilka grunder sökanden angett för sin ansökan. Avsnittet ska däri- genom sätta ramen för vad Migrationsverket ska pröva i sitt beslut. Följande bör redovisas i detta avsnitt:/ 
  
 - 
  
 När NN reste in i Sverige. 
  
 - 
  
 Vad NN har ansökt om (uppehållstillstånd, arbetstillstånd, rese- dokument etc.). 
  
 - 
  
 Vilka skäl (kortfattat) för ansökan NN har gjort gällande (flyk- tingskap, alternativt skyddsbehov, övrigt skyddsbehov etc.). 
  
 2 NN:s berättelse och bevisning 
  
 / 
 Här anges vad sökanden har berättat i ärendet. Berättelsen bör redo- visas förhållandevis utförligt. Utgångspunkten bör vara att sökanden genom uppgifterna som redovisas ska kunna kontrollera att Migrations- verket uppfattat hennes eller hans berättelse på rätt sätt./ 
  
 / 
 Efter det att sökandens berättelse redovisats ska eventuell bevisning presenteras. Detta görs lämpligen i punktform (eller som strecksatser)./ 
 3 NN:s identitet och ursprung 
  
 / 
 Här anges Migrationsverkets överväganden när det gäller NN:s iden- titet och ursprung. Avsnittet bör inledas med en redogörelse för att det är just dessa frågor – identitet och ursprung – som Migrationsverket här ska ta ställning till. Därefter följer Migrationsverkets bedömning och skälen för denna bedömning. Avsnittet bör innehålla följande:/ 
  
 - 
  
 Migrationsverkets bedömning i frågorna om identitet och ur- sprung. Övervägandena kan exempelvis formuleras som Migra- tionsverket anser att NN har gjort uppgifterna om sin identitet och sitt ursprung sannolika. Hon/han har gjort sannolikt att hon/han är den person hon/han säger sig vara och att hon/han kommer från  
  
 X-land. 
  
 - 
  
 En redogörelse för bevisning som är relevant i denna del av be- slutet och de närmare skälen för Migrationsverkets bedömning i denna del. 
  
 4 Uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov 
  
 / 
 Här anges Migrationsverkets överväganden när det gäller frågan om NN ska beviljas uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. Avsnittet bör inledas med en mening om att Migrationsverket nu övergår till att 
 361 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:37 
  
 ta ställning till frågan om NN kan få uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. I avsnittet bör också anges att en person som anses vara flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande har rätt till skydd i Sverige. 
 4.1 Flykting 
 4.1.1 Rättsregler 
  
 / 
 Här anges mycket kortfattat vilka lagbestämmelser som är relevanta i det enskilda ärendet och en hänvisning till att rättsreglerna om vem som kan anses som flykting framgår av en bilaga. I bilagan lämnas en redogörelse för de rättsregler som är relevanta i det aktuella ärendet./ 
 4.1.2 Migrationsverket anser att NN inte är flykting 
 /I rubriken presenteras Migrationsverkets slutsats och därefter följer en redogörelse för skälen för att Migrationsverket kommit fram till denna slutsats. Avsnittet bör innehålla följande:/ 
  
 - 
  
 Ett konstaterande inledningsvis att: Migrationsverket anser att NN inte är flykting. Hon/han kan därför inte få flyktingstatus- förklaring eller resedokument. Skälen för detta är följande. 
  
 - 
  
 En redovisning av tillgänglig landinformation i den utsträckning som är relevant. 
  
 - 
  
 En utförlig redovisning av skälen för Migrationsverkets bedöm- ning. Migrationsverket ska bl.a. bedöma vad som kommit fram i ärendet och redovisa sin framåtsyftande bedömning (riskbedöm- ning av vad som kan inträffa om NN återvänder). 
  
 4.2 Alternativt skyddsbehövande 
 4.2.1 Rättsregler 
  
 / 
 Här anges mycket kortfattat vilka lagbestämmelser som är relevanta i det enskilda ärendet och en hänvisning till att rättsreglerna om vem som kan anses som alternativt skyddsbehövande framgår av en bilaga. I bilagan lämnas en redogörelse för de rättsregler som är relevanta i det aktuella ärendet./ 
 362 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 6 
  
 4.2.2 Migrationsverket anser att NN inte är alternativt skyddsbehövande 
 /I rubriken presenteras Migrationsverkets slutsats och därefter följer en redogörelse för skälen för att Migrationsverket kommit fram till denna slutsats. Avsnittet bör innehålla följande:/ 
  
 - 
  
 Ett konstaterande inledningsvis att: Migrationsverket anser att NN inte är alternativt skyddsbehövande. Hon/han kan därför inte få alternativ skyddsstatusförklaring. Skälen för detta är följ- ande. 
  
 - 
  
 En redovisning av tillgänglig landinformation i den utsträckning som är relevant. 
  
 - 
  
 En utförlig redovisning av skälen för Migrationsverkets bedöm- ning. 
  
 4.3 Övrig skyddsbehövande 
 4.3.1 Rättsregler 
  
 / 
 Här anges mycket kortfattat vilka lagbestämmelser som är relevanta i det enskilda ärendet och en hänvisning till att rättsreglerna om vem som kan anses som övrig skyddsbehövande framgår av en bilaga. I bi- lagan lämnas en redogörelse för de rättsregler som är relevanta i det aktu- ella ärendet./ 
 4.3.2 Migrationsverket anser att NN inte är övrig skyddsbehövande 
  
 / 
 I rubriken presenteras Migrationsverkets slutsats och därefter följer en redogörelse för skälen för att Migrationsverket kommit fram till denna slutsats. Avsnittet bör innehålla följande:/ 
  
 - 
  
 Ett konstaterande inledningsvis att: Migrationsverket anser att NN inte är övrig skyddsbehövande. Hon/han kan därför inte få övrig skyddsstatusförklaring. Skälen för detta är följande. 
  
 - 
  
 En redovisning av tillgänglig landinformation i den utsträckning som är relevant. 
  
 - 
  
 En utförlig redovisning av skälen för Migrationsverkets bedöm- ning. 
  
 5 Utvisning 
  
 / 
 Här anges Migrationsverkets överväganden när det gäller frågan om utvisning. Avsnittet bör inledas med ett konstaterande att Migrations- verket har bedömt att det inte finns någon grund för att bevilja NN 
 363 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2013:37 
  
 uppehållstillstånd i Sverige och att frågan om NN ska lämna Sverige därför blir aktuell./ 
 5.1 Rättsregler 
  
 / 
 Här anges mycket kortfattat vilka lagbestämmelser som är relevanta i det enskilda ärendet och en hänvisning till att rättsreglerna om utvis- ning framgår av en bilaga. I bilagan lämnas en redogörelse för de rätts- regler som är relevanta i det aktuella ärendet./ 
 5.2 Migrationsverket anser att NN ska utvisas ur Sverige 
  
 / 
 I rubriken presenteras Migrationsverkets slutsats och därefter följer en redogörelse för skälen för att Migrationsverket kommit fram till denna slutsats. Avsnittet bör innehålla följande:/ 
  
 - 
  
 Ett konstaterande inledningsvis att: Migrationsverket anser att NN ska utvisas ur Sverige. Skälen för detta är följande. 
  
 - 
  
 En redovisning av skälen för Migrationsverkets bedömning. 
  
 - 
  
 Tidsfristen för när avresa ska ske. 
  
 - 
  
 Uppgift om till vilket land NN ska resa. Om flera länder kan bli aktuella bör skälen för vad som talar för respektive land redo- visas. 
  
 Namn 
  
 Namn 
  
 Beslutsfattare 
  
 Föredragande 
  
 _______________________________ 
  
 Upplysningar 
 /Här anges information till sökanden men även upplysningar som inte i första hand är till för sökanden men som är så nära förknippade med ärendet att de lämpligen bör framgå av beslutet. Exempelvis kan följ- ande anges:/ 
  
 - 
  
 Redogörelse för innebörden av återreseförbud och vad som menas med att beslutet har fått rättslig verkan. 
  
 - 
  
 Villkor för verkställighet. 
  
 - 
  
 Uppgift om att det går att överklaga beslutet och att hur NN ska göra för att överklaga framgår av beslutets sista sida. 
  
 364 
  
 SOU 2013:37 
  
 Bilaga 6 
  
 Hur man överklagar 
  
 / 
 Här anges i vilka delar beslutet kan överklagas och hur sökanden ska göra för att överklaga. Upplysningarna bör vara anpassade efter det enskilda ärendet. Avsnittet kan exempelvis utformas enligt följande. 
 / 
  
 Migrationsverkets beslut kan överklagas när det gäller följande frågor: 
  
 - 
  
 uppehållstillstånd 
  
 - 
  
 arbetstillstånd 
  
 - 
  
 statusförklaring 
  
 - 
  
 resedokument 
  
 - 
  
 utvisning 
  
 - 
  
 ersättning till offentligt biträde. 
  
 Ett överklagande ska ha kommit in till Migrationsverket senast  
 inom tre veckor  
 från det att sökanden fick del av beslutet. 
 För att överklaga Migrationsverkets beslut gör man så här: 
  
 1. 
  
 Skriv vilket beslut som överklagas och hur beslutet ska ändras. 
  
 2. 
  
 Ange namn, födelsedatum, dossiernummer, postadress och tele- fonnummer. 
  
 3. 
  
 Underteckna överklagandet med namn. Ett ombud kan under- teckna överklagandet om ombudet har en fullmakt från sökanden. 
  
 4. 
  
 Skicka överklagandet till Migrationsverket, Asylprövningsenheten i  
  
 Y-köping, 
  Box 1, 123 45  
 Y-köping. 
  
 När överklagandet har kommit in till Migrationsverket tar Migra- tionsverket ställning till om beslutet bör ändras. Om Migrations- verket inte ändrar beslutet, överlämnas överklagandet till migrations- domstolen vid Förvaltningsrätten i  
 Z-stad. 
  Migrationsdomstolen prövar då om beslutet ska ändras. 
 365 
 Statens offentliga utredningar 2013 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Förändrad hantering av importmoms. Fi. 
  
 2. 
  
 Patientlag. S. 
  
 3. 
  
 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Fi. 
  
 4. 
  
 Tillstånd och medling. Ju. 
  
 5. 
  
 Djurhållning och miljön 
  
 – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. L. 
  
 6. 
  
 Att förebygga och hantera finansiella kriser. Fi. 
  
 7. 
  
 Skärpningar i vapenlagstiftningen. Ju. 
  
 8. 
  
 Den svenska veteranpolitiken 
  
 Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. Fö. 
  
 9. 
  
 Riksbankens 
  
 finansiella oberoende och balansräkning. Fi. 
  
 10. 
  
 Rätta byggfelen snabbt! 
  
 – 
  
 med effektivare förelägganden och försäkringar. S. 
  
 11. 
  
 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 
  
 och framtidsalternativ. M. 
  
 12. 
  
 Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Fi. 
  
 13. 
  
 Ungdomar utanför gymnasieskolan 
  
 – 
  
 ett förtydligat ansvar för stat och kommun. U. 
  
 14. 
  
 En översyn inom Sevesoområdet 
  
 – 
  
 förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Fö. 
  
 15. 
  
 För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. U. 
  
 16. 
  
 Effektivare konkurrenstillsyn. N. 
  
 17. 
  
 Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. Ju. 
  
 18. 
  
 Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. Fö. 
  
 19. 
  
 Mera glädje för pengarna. Ku. 
  
 20. 
  
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. U. 
  
 21. 
  
 Internationell straffverkställighet. Ju. 
  
 22. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – 
  
 samordning och digital samverkan. N. 
  
 23. 
  
 Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. S. 
  
 24. 
  
 E-röstning 
  
  och andra valfrågor. Ju. 
  
 25. 
  
 Åtgärder för ett längre arbetsliv. +Lättläst + Daisy. S. 
  
 26. 
  
 Fri att leka och lära 
  
 – 
  
 ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. U. 
  
 27. 
  
 Vissa frågor om gode män och förvaltare. Ju. 
  
 28. 
  
 Försäkring på transportområdet i krig och kris. Fi. 
  
 29. 
  
 Det svenska medborgarskapet. A. 
  
 30. 
  
 Det tar tid 
  
 – 
  
 om effekter av skolpolitiska reformer. U. 
  
 31. 
  
 En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. N. 
  
 32. 
  
 Budgetramverket 
  
 – 
  
 uppfyller det EU:s direktiv? Fi. 
  
 33. 
  
 En myndighet för alarmering. Fö. 
  
 34. 
  
 En effektivare plan- och bygglovsprocess. S. 
  
 35. 
  
 En ny lag om personnamn. Ju. 
  
 36. 
  
 Disciplinansvar i ett reformerat försvar. Fö. 
  
 37. 
  
 Begripliga beslut på migrationsområdet. Ju. 
  
 Statens offentliga utredningar 2013 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21]  
 E-röstning 
  och andra valfrågor. [24] 
 Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. [35] 
 Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] 
 Försvarsdepartementet 
 Den svenska veteranpolitiken 
 Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. [8] 
 En översyn inom Sevesoområdet 
 – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. [14] 
 Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] 
 Socialdepartementet 
 Patientlag. [2] 
 Rätta byggfelen snabbt! 
 – med effektivare förelägganden och försäkringar. [10] 
 Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. [23] 
 Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + Daisy. [25] 
 En effektivare plan- och bygglovsprocess. [34] 
 Finansdepartementet 
 Förändrad hantering av importmoms. [1] 
 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. [3] 
 Att förebygga och hantera finansiella kriser. [6] 
 Riksbankens finansiella oberoende och balansräkning. [9] 
 Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. [12] 
 Försäkring på transportområdet i krig och kris. [28] 
 Budgetramverket 
 – uppfyller det EU:s direktiv? [32] 
 Utbildningsdepartementet 
 Ungdomar utanför gymnasieskolan 
 – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. [13] 
 För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. [15] 
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. [20] 
 Fri att leka och lära 
 – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. [26] 
 Det tar tid 
 – om effekter av skolpolitiska reformer. [30] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Djurhållning och miljön 
 – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. [5] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. [11] 
 Näringsdepartementet 
 Effektivare konkurrenstillsyn. [16] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – 
  
 samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. [31] 
  
 Kulturdepartementet 
 Mera glädje för pengarna. [19] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Det svenska medborgarskapet. [29]