Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 JonesRapport X 
 från Delegationen för jämställdhet i skolan 
 Stockholm 2010 
 SOU 2010:80 
 SOU och Ds kan köpas från Osborne kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Osborne Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Tryckt av Smith AB 
 Stockholm 2010 
 ISBN  
 978-91-38-23468-6 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Förord 
 Forskningen visar att en bra skolmiljö som omfattar god kvalitet i undervisningen och lärande som sker på barnens villkor är viktig för hur flickor och pojkar mår, utvecklas och presterar i skolan. Vänner och relationer i och utanför skolan är också viktiga för elevernas psykosociala hälsa, liksom exempelvis, kost, sömn och motion. Det är viktigt att skolan tar fasta på forskningsrön om skolmiljöns betydelse, om barn och ungdomars biologiska utveckling och grundläggande behov, om individuella skillnader liksom om skillnader kopplade till kön. 
 Denna rapport sammanfattar forskningen om sambandet mellan skolan samt flickors respektive pojkars psykosociala hälsa, med utgångspunkt i publikationer från CHESS  
 ( 
 Center for Health Equity Studies). Som referenslitteratur inkluderas även vissa internationella publikationer och nationella rapporter. Rapporten är författad fil. Neal. Norton, som är verksam vid CHESS. I anslutning till denna rapport publiceras även rapporten Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt (SOU 2010:79). 
 Rapporten ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Syftet med DEJA:s forskarrapporter är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. 
 Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen www.jamstalldhetiskolan.se. 
 DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) 
 Wilson 
 Ordförande 
 I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: 
 Rapport Titel 
  
 I 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia 
  
 (SOU 2010:10) 
  
 II 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap  
  
 (SOU 2010:33) 
  
 III 
  
 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola  
  
 1969–2009 
 (SOU 2010:35) 
  
 IV 
  
 Svensk forskning om jämställdhet och skola  
 1969–2009. 
  
 En bibliografi  
 (SOU 2010:36) 
  
 V 
  
 Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker 
  
 (SOU 2010:51) 
  
 VI 
  
 Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat 
  
 (SOU 2010:52) 
  
 VII 
  
 Pojkar och skolan: Ett bakgrundsmaterial om pojkkrisen 
  
 (SOU 2010:53) 
  
 VIII 
  
 Barns perspektiv på jämställdhet i skola  
 (SOU 2010:66) 
  
 IX 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskaps- 
  
 översikt  
 (SOU 2010:79) 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 Innehåll 
  
 1 
  
 Uppdraget ................................................................... 
  
 7 
  
 2. 
  
 Innehåll ...................................................................... 
  
 9 
  
 Avgränsning ............................................................................. 
  
 10 
  
 3. 
  
 Översikt av kunskapsläget ........................................... 
  
 11 
  
 Socialstyrelsen.......................................................................... 
  
 11 
  
 Kungliga Vetenskapsakademien (KVA)................................. 
  
 15 
  
 Skolverket................................................................................. 
  
 16 
  
 4. 
  
 Psykosocial hälsa ....................................................... 
  
 18 
  
 Att jämföra äpplen och päron – individuella skillnader......... 
  
 18 
  
 Psykosomatiska besvär ............................................................ 
  
 21 
  
 Neuropsykologisk utveckling ................................................. 
  
 22 
  
 Oneill, grundläggande behov................................................ 
  
 26 
  
 Familjen .................................................................................... 
  
 28 
  
 Omgivningens betydelse ......................................................... 
  
 29 
  
 5. 
  
 Skolan ...................................................................... 
  
 32 
  
 Skolan och ungdomars behov ................................................. 
  
 32 
  
 Sömn 32 
  
 Fysisk aktivitet......................................................................... 
  
 33 
  
 Maten i skolan .......................................................................... 
  
 33 
  
 Skolhälsovård ........................................................................... 
  
 36 
  
 Vänner och relationer .............................................................. 
  
 36 
  
 Skolan som arbetsmiljö............................................................ 
  
 37 
  
 Skolprestation .......................................................................... 
  
 39 
  
 6. 
  
 Förslag till förändringar............................................... 
  
 42 
  
 5 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
  
 Huvudsakliga förbättringsområden ........................................ 
  
 43 
  
 Ledarskap och lärare................................................................. 
  
 44 
  
 Lärande och framtid ................................................................. 
  
 45 
  
 Barns grundläggande behov..................................................... 
  
 45 
  
 Samarbeten med andra organisationer .................................... 
  
 46 
  
 7. Sammanfattning......................................................... 
  
 49 
  
 Referenser......................................................................... 
  
 51 
  
 6 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 1 Uppdraget 
 Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA) har som övergripande uppgift att utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap inom området jämställdhet i skolan. 
 Den här rapporten är resultatet av ett uppdrag som syftar till att sammanfatta forskningen om sambandet mellan skolan samt flickors respektive pojkars psykosociala hälsa, med utgångspunkt i publikationer från CHESS (Center for Health Equity Studies). Begreppet psykosocial kan kort beskrivas som en interaktion mellan psykiska och kroppsliga aspekter, en växelverkan mellan individen och omgivningen. 
 CHESS är ett institut som styrs av Karolinska Institutet och Stockholms universitet. Övergripande tema för den forskning som bedrivs är ojämlikheter i hälsa. Tvärvetenskapliga samarbeten knyter samman forskare från olika fält; social och klinisk epidemiologi, psykologi, sociologi och medicin. Givet forskningsinriktningen för centret kommer även ojämlikheter i hälsa att ingå som en betydande del i rapporten. 
 I ett kommittédirektiv från regeringen, daterat 12 juni 2008, anges vilka områden som DEJA ska kartlägga och undersöka. De delar som är av mest relevans för den här rapporten rör skolarbetets inverkan på ungdomars psykosociala hälsa, områden som anknyter till flickors och pojkars villkor i skolan samt förslag till lämpliga åtgärder för hur skolan kan bidra till att förbättra ungdomars förutsättningar för en god psykisk hälsa och bra skolprestationer. 
 Rapporten omfattar relevanta publikationer som handlar om ungdomars psykosociala hälsa generellt och i relation till skolan och skolarbetet. Som referenslitteratur inkluderas även internationella publikationer och nationella rapporter inom de områden som är av vikt för sammanhanget. Sammanställningen kommer att lyfta fram den kunskap som finns inom området samt visa på kunskapsluckor. Arbetet är alltså att betrakta som en översikt av 
 7 
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa SOU 2010:80 
 kunskapsområdet och delvis en uppföljning av tidigare rekommendationer. 
 Tack till kollegor på CHESS som har bidragit med intressanta publikationer och kommentarer. Framför allt ett stort tack till Strickland som har kommit med värdefulla synpunkter under arbetet med rapporten. 
 8 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 2. 
  
 Innehåll 
  
 Rapporten syftar till att rapportera om aktuell forskning inom området ungdomars psykosociala hälsa och skolan utifrån både pojkars och flickors perspektiv. 
 Inledningsvis presenteras en översikt av kunskapsområdet; Socialstyrelsens folkhälsorapport från 2009, publikationer från Statens folkhälsoinstitut, presentation av en kartläggning om barns och ungdomars psykiska hälsa, utredningen  
 Ungdomar, stress och psykisk ohälsa  
 samt en kunskapsöversikt  
 Varför drabbas kvinnor oftare av oro, ångest och depression? 
 . Vidare ingår uttalanden från två konferenser vid Kungliga vetenskapsakademien;  
 Trender i barns och ungdomars psykiska hälsa  
 och  
 Skola, lärande och psykisk hälsa hos barn och ungdomar  
 samt Skolverkets rapport om hälsan i skolan från 2009/2010. 
 Ambitionen har varit att välja så uppdaterad referenslitteratur som möjligt. De områden som ingår behandlar framför allt psykosociala aspekter; individuella skillnader och bakomliggande psykiska problem relaterat till skolprestation och skolmiljö. Vidare studeras utveckling av antisocialt beteende och kriminalitet. 
 Därefter följer en kortfattad genomgång av hjärnans utveckling under puberteten och kopplingar till inlärning och avvikande beteende. Avsnittet är tänkt som en kort beskrivning av grundläggande funktioner i hjärnan och inkluderar forskning inom området ungdomars neuropsykologiska utveckling. Därefter följer ett kort stycke om kopplingar mellan oro, psykosomatiska besvär och skolprestation. En kort genomgång av de grundläggande behoven enligt Maslows behovspyramid följer därefter. Familjebakgrund och omgivningsfaktorer, som arbetsmarknad och socialt kapital berörs kort i nästa del. 
 Kapitlet som handlar om skolan tar upp de grundläggande behov som kan knytas till skolmiljön, som sömn, fysisk aktivitet, skolmat och skolhälsovård. I olika avsnitt behandlas sedan vänner 
 9 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
 och relationer, skolan som arbetsmiljö och olika aspekter av skolprestation. 
 Slutligen ett kapitel som innehåller förslag till förändringar baserat på innehållet i rapporten. Dessa utgår i stort från tidigare rekommendationer, men fokuserar på de områden som verkar vara av störst vikt för att förbättra ungdomars psykosociala hälsa. 
 Avgränsning 
 Som titeln anger fokuserar föreliggande rapport på psykosocial hälsa hos ungdomar. 
 Alkohol och droger ingår inte i sammanställningen. Anledningen är inte att det är mindre viktiga ämnen, utan snarare att det finns en rad andra utredningar och rapporter som understryker hur viktigt det är att fortsätta arbeta aktivt med dessa områden. Många skolor har också redan etablerade samarbeten med organisationer som arbetar aktivt med att informera och förebygga missbruk av alkohol, droger och tobak. Hur dessa områden skall förbättras ligger utanför ramarna för denna publikation. Kriminalitet och andra sorters utagerande eller avvikande beteenden som våld eller svåra psykiatriska störningar kommer inte heller att beröras annat än ytligt. 
 De publikationer som ligger som underlag styr till viss del inriktningen. Inkluderat finns även referenslitteratur som speglar nuläget kunskapsmässigt. På grund av begränsat utrymme är de referenser som bäst sammanfattar forskningen inom sitt fält utvalda. För mer information eller finns omfattande referenslistor i de enskilda publikationerna. 
 Även om några internationella publikationer ingår så ligger fokus framför allt på studier från Sverige, dels på grund av att litteraturen till stor del kommer från ett svenskt forskningsinstitut, dels för att det då är lättare att dra slutsatser om den svenska skolan. 
 10 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 3. 
  
 Översikt av kunskapsläget 
  
 Socialstyrelsen 
  
 Folkhälsorapporten  
 (Hjern, 2009; Lager et al., 2009) från år 2009 är den sjunde nationella sammanställningen över hur hälsan ser ut i olika grupper i Sverige. Anmärkningsvärd är den markanta ökning av psykisk ohälsa som rapporteras bland ungdomar, framför allt flickor. Det är inte bara självrapporterade besvär som ängslan, oro eller ångest (se Figur 1) som har blivit vanligare, den psykiska ohälsan återspeglas även i ökad sjukhusvård för ångest, självmordsförsök och depression. Antalet kvinnor och män i åldrarna  
 20–24 
  år som vårdades på sjukhus för depression dubblerades mellan år 1997 och 2007, medan åldersgruppen  
 16–19 
  visar på en fyra gånger högre frekvens. 
 Skillnaden i psykisk ohälsa är inte lika påtaglig under barndomen, det är under de tidiga tonåren det händer något bland flickor. För männen är det först i  
 20-årsåldern 
  som den psykiska hälsan försämras, och ökningen är inte lika tydlig som hos kvinnorna. Flickor i femtonårsåldern anger att de känner sig allt mer stressade av skolarbetet, andelen har ökat från 50 % till nästan 70 % under perioden 1997/98 till 2005/06. Oro för prestationer i skolan hamnar generellt högt upp i ordningen när ungdomar skattar sina problem. 
 Självmordsförsök bland ungdomar har också blivit vanligare, sedan början av  
 1990-talet 
  för kvinnor respektive slutet av  
 1990-talet 
  hos män. Andelen unga kvinnor som gör självmordsförsök är tre gånger högre än hos unga män. Det är dock dubbelt så många män som tar sitt liv. 
 Barn som bor i hushåll med endast en förälder har sämre ekonomiska förutsättningar än de barn som bor med två föräldrar. De har också högre risk för psykisk sjukdom, självmord och självmordsförsök, skador och missbruk. Dessa barn har också lägre utbildningsnivå som vuxna. 
 11 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
 Figur 1 Från Folkhälsorapporten 2009 (Socialstyrelsen). Självrapporterade besvär hos unga kvinnor och män,  
 16–24 
  år under perioden  
 1988–2005 
  
 Statens Folkhälsoinstitut (FHI) 
 Att följa upp och utvärdera folkhälsoarbetet ingår som en av huvuduppgifterna för Statens Folkhälsoinstitut (FHI). Barns och ungas uppväxtvillkor är ett av elva målområden, och är enligt regeringens folkhälsoproposition en av de viktigaste målgrupperna. Bland de viktigaste faktorerna för välbefinnande under uppväxten anges miljön i hemmet, förskolan, skolan och övergången från skola till vuxenliv. För att främja barns långsiktiga hälsa arbetar FHI bland annat för att förbättra samspelet mellan barn och föräldrar samt genom insatser i förskola och skola. 
  
 FHI genomförde hösten 2009 en  
 nationell kartläggning av barn och ungdomars psykiska hälsa  
 som omfattar alla elever i grundskolans årskurser 6 och 9. Totalt 172 000 ungdomar har besvarat 42 frågor, uppdelat på fem olika indikatorer om hur de upplever sin hälsa: 
  
 12 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 1. 
  
 Psykosomatiska besvär. 
  
 2. 
  
 Koncentrationssvårigheter. 
  
 3. 
  
 Nedstämdhet. 
  
 4. 
  
 Bristande välbefinnande. 
  
 5. 
  
 Problemens påverkan på vardagslivet. 
  
 Dessutom ingår uppgifter om mobbning, bruk av alkohol och tobak. Resultaten presenteras som ros- eller spindeldiagram, designade enligt en struktur som gör det lätt att jämföra situationen i kommuner, stadsdelar eller skolor med resten av landet. För var och en av de fem indikatorerna anges om situationen på skolan kan beskrivas som god, genomsnittlig eller problematisk i relation till övriga skolor och kommuner. De 25 % av skolorna eller kommunerna med bäst resultat för en indikator hamnar i det gröna området, medan de 25 % som har mest problem för en indikator hamnar i det röda fältet. Skolor och kommuner däremellan markeras med gult (se  
 Figur 2 
 ). En rapport med samtliga resultat fördelat på ålder, kön, födelseland och familjesituation kommer att färdigställas senare i år. För mer information om undersökningen besök FHIs hemsida på följande länk:  
 www.fhi.se/sv/Vart-uppdrag/Barns-och-ungas-halsa/Reger– 
 ingsuppdrag/Kartlaggning-psykisk-halsa 
  
 Figur 2 Exempel på ett ros- och spindeldiagram från Statens Folkhälsoinstitutets (FHI) kartläggning av barn och ungdomars psykiska hälsa. 
 13 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
  
 I utredningen  
 Ungdomar, stress och psykisk ohälsa  
 (Martin, Williams, & deras socioekonomiska position är ofta sämre, förvärvsinkomsten är generellt lägre och de flesta ensamstående kvinnor med barn har sämre disponibel inkomst än män i samma situation. Kränkningar och sexuella övergrepp är vanligare bland kvinnor, medan andelen pojkar som rapporterar att de utsätts för mobbning är högre än andelen jämnåriga flickor. Men den sociala bakgrunden räcker inte för att förklara skillnaderna i psykisk ohälsa. Troligare är det så att biologisk predisposition eller könsroller spelar en betydande roll. Könsroller skulle kunna förklara att flickor och pojkar har olika upplevelser av världen omkring dem. Flickor oroar sig mer för utseende, vikt och kroppsform än vad pojkar gör. Det finns rapporter som visar 
  
 14 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 på stora könsskillnader vad gäller självförtroende i relation till kroppsbild. Dessutom oroar sig flickorna mer för relationer till andra. Biologiska förklaringar med hormoner högst upp på listan anges också som en potentiell orsak. En förklaring till kvinnors ökade oro och därmed risk att drabbas av psykisk ohälsa kan vara att de saknar bra strategier för att hantera vardagen. Sammanställningen pekar på faktiska skillnader, d v s. den speglar inte skillnader i rapportering eller resultat från snedvridna instrument. Att befintlig litteratur visar på så många olika resultat kan sannolikt förklaras med att varje enskild studie endast studerat en begränsad del av de många möjliga orsakerna. Det saknas ännu studier som ser till helheten. 
 Kungliga Vetenskapsakademien (KVA) 
 Kungliga Vetenskapsakademien (KVA) höll under april 2010 två konferenser för att sammanfatta kunskapsläget vad gäller skolan samt barn och ungdomars psykiska hälsa. Dessa State of the science konferenser resulterade i två uttalanden baserade på en systematisk litteraturöversikt, föredrag av experter, frågor och kommentarer från åhörare samt överläggningar hos en oberoende, tvärvetenskaplig panel. 
  
 I uttalandet  
 Trender i barns och ungdomars psykiska hälsa i Sverige 
 (Kungliga vetenskapsakademien, 2010) konstaterar man att den psykiska hälsan har försämrats hos ungdomar från mitten av  
 1980-talet 
  till mitten av  
 2000-talet. 
  Det gäller framför allt nedstämdhet och oro. Andelen flickor med psykiska problem har i vissa avseenden tredubblats. Fler tonårsflickor vårdas på sjukhus för självmordsförsök. Under den aktuella perioden har frekvensen självmordsförsök i andra åldersgrupper minskat drastiskt, men det gäller inte för ungdomarna. Psykosomatiska och somatiska problem har ökat. Mobbning och skolk verkar ligga på en konstant nivå sedan decennier tillbaka. Man konstaterar också att de kunskaper som finns om förändringar i barns psykiska hälsa vilar på svag vetenskaplig grund, det gäller framför allt de små barnen mellan 0 och 10 år. Framtida studier som tar hänsyn till barnens perspektiv, genus och särskilt utsatta grupper efterlyses. 
  
 Uttalandet från konferensen  
 Skola, lärande och psykisk hälsa hos barn och ungdomar  
 (Kungliga vetenskapsakademien, 2010) kan sammanfattas enligt följande. Skolan har stor betydelse för barns psykiska hälsa. Av 
  
 15 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
 särskild vikt är att de första skolåren blir en positiv erfarenhet och att barnet lär sig läsa. Studier visar att en dålig skolprestation leder till en dålig självkänsla, men även att en låg självkänsla och ett utagerande beteende kan öka risken för att barnet presterar dåligt i skolan. Svenska skolbarns resultat i matematik, naturkunskap och läsförståelse har försämrats sedan början av  
 1990-talet. 
  Sammanställningen av forskningen på området visar entydigt att barn som inte hänger med i skolarbetet får sämre självförtroende och att de mår psykiskt sämre än andra barn. Brister i språklig uttrycksförmåga och kognitiva funktioner leder till svagare skolprestation överlag. Sambandet mellan psykisk ohälsa och dålig skolprestation är starkare hos flickor än hos pojkar. Stöd från familj eller andra i omgivningen dämpar de negativa hälsoeffekterna av dåliga skolresultat. Det finns forskning som visar att hög pedagogisk kvalitet redan på förskolenivå har en positiv effekt på barns sociala förmåga och att det gynnar deras kunskaper i matematik och läsförmåga, något som särskilt gäller barn från mindre resursstarka hem. 
 Skolverket 
 Skolverket fick i uppdrag av regeringen att rapportera om utvecklingen av bestämningsfaktorer för hälsan i skolmiljön för budgetåren 2009/2010. En utgångspunkt för rapporten var att skolprestationer och hälsa hör ihop. Ett flertal av de målområden som finns angivna för folkhälsopolitiken ingår; såsom barn och ungas uppväxtvillkor, delaktighet och inflytande i samhället, fysisk aktivitet och matvanor och livsmedel. 
 I en redovisning (Skolverket, 2010), publicerad i maj i år presenterades bland annat följande resultat. Andelen elever med minst betyget godkänt i alla lästa ämnen ligger på 79.9 % bland flickor och 74.2 % bland pojkar. En kunskapsöversikt från förra året drar slutsatsen att svenska ungdomars resultat inte utvecklas i rätt riktning. Det handlar dels om att de faktiska kunskaperna är sämre, men också att svenska ungdomar i jämförelser med andra EU- och  
 OECD-länder 
  hamnar på efterkälken. Översikten visar på fyra faktorer som tros ha påverkat elevernas resultat; ökad segregering, decentralisering av skolsystemet, differentiering inom undervisningen och ökad individualisering av elevernas arbete (Skolverket, 2009). 
 16 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 En annan tendens är att skillnaderna i betyg har ökat kraftigt mellan olika grupper. Barn med högutbildade föräldrar får bättre betyg än de barn som har lågutbildade föräldrar. De ökande skillnaderna i resultat mellan olika grupper sammanfaller med de förändringar av det svenska skolsystemet som genomfördes under början av  
 1990-talet. 
  
 Viktigt för elevernas resultat är lärarens kompetens. Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning har ökat i grundskolan. Läsåret 2009/2010 hade 88 % av lärarna i kommunala skolor och 70 % av lärarna i fristående skolor adekvat utbildning. 
 Vidare rapporterade omkring 4 % av de yngre eleverna (årskurs  
 4–6) 
  och 3 % av de äldre eleverna (årskurs  
 7–9) 
  att de är utsatta för någon form av mobbning i skolan. Klimatet på landets grundskolor uppges vara hårdare än det är på gymnasienivå. En intervjustudie om barns och ungdomars uppfattning om diskriminering, trakasserier och annan kränkande behandling visar att det mest förekommer utanför lektionstid. Enligt studien bidrar klassrumsbyten, spring i korridorer, och mörka korridorer till bråk, slagsmål och mobbning. Det verkar framför allt vara pojkar som är utsatta och utsätter andra för trakasserier och hot om våld. Anledningarna uppges vara homofobi och rasism, men är ofta relaterat till utseende. Bland flickor är det vanligare med ryktesspridning och baktaleri än fysiskt våld. 
 Många elever känner sig stressade och upplever att det saknas arbetsro i skolan. Det är flickorna som i högst grad anger att de känner sig stressade. Men, rapporterna visar också att andelen elever som trivs med skolarbetet har ökat mellan åren  
 2003–2005. 
  
 17 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
  
 4. 
  
 Psykosocial hälsa 
  
 Att jämföra äpplen och päron – individuella skillnader 
 När det gäller studier av människors beteende, framför allt beteende som avviker från normen är det viktigt att utgå ifrån ett multifaktoriellt synsätt; med såväl biologiska, psykologiska som sociala bakgrundsfaktorer. Det är viktigt att ta hänsyn till individuella skillnader, samtidigt som forskning kräver jämförbara enheter för att kunna dra generella slutsatser. Begreppet psykosocial hälsa omfattar såväl psykiska som somatiska aspekter av välbefinnande. Uppväxt och sociala villkor liksom andra levnadsvillkor påverkar vår hälsa. I en artikel från sjuttiotalet skriver Martin (1974) att barn som presterar dåligt i skolan ofta lider av emotionella problem eller beteendestörningar. Detta samband, menar han, har man noterat sedan länge men fortfarande inte kunnat förklara. Är det så att känslomässiga störningar ligger bakom en sämre skolprestation, eller ger svårigheter i skolan sekundära symptom, som problem att anpassa sig? Eller är det rent av så att både svårigheterna i skolan och störningarna i känslolivet orsakas av en tredje bakomliggande faktor (se förslag till modell  
 Figur 3 
 ). Efter en genomgång av forskningsfältet ser det ut som Rutters frågeställningar fortfarande är högaktuella. 
 18 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 Figur 3 Förslag till modell för samband mellan bakgrundsfaktorer; sociala, psykologiska och biologiska samt relationen psykisk ohälsa och akademisk framgång. 
 Sociala faktorer 
 Bakgrund 
  
 Psykisk 
  
 Akademisk 
  
 framgång 
  
 ohälsa 
  
 Psykologiska 
  
 Biologiska 
  
 faktorer 
  
 faktorer 
 Vad gör att vissa individer lättare än andra utvecklar olika sorters avvikande beteende? Individens utveckling måste tolkas ur ett brett perspektiv, där olika aspekter samspelar. Studierna nedan handlar om avvikande beteende och tar hänsyn till såväl biologiska, psykologiska som sociala faktorer. Detta holistiska perspektiv utgår ifrån att individens utveckling sker i samspel med omgivningen. 
 Pågående projekt vid CHESS studerar självskattat normbrytande beteende, våldsbeteende och alkoholanvändning hos skolungdomar. Även andra faktorer som bidrar till sämre skolprestation som skolk, riskdrickande och våld ingår. Tidigare resultat visar att man kan förvänta sig att dessa beteenden generellt sett är mindre vanligt förekommande och av mindre allvarlighetsgrad hos flickor jämfört med hos pojkar. Några exempel på tidigare forskning från samma grupp återfinns nedan. 
 Det finns indikationer på att vissa individer har en viss sårbarhet att utveckla psykiska störningar. Vissa avvikande beteenden i barndomen kan ses som tidiga tecken på psykosociala störningar i vuxenlivet, som 
 19 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
 svårigheter att sitta stilla och koncentrera sig eller impulsivt beteende. Det finns personlighetsdrag som beskrivs som predicerande för vissa beteenden i vuxenlivet. Utagerande beteende hos pojkar har exempelvis relaterats till psykopatitendenser, medan inbundna flickor har funnits utveckla symptom som ångest och oro senare i livet (af Richardson, 2000). 
 I en avhandling som studerar ungdomar i riskzonen för antisocialt beteende och alkoholproblem låg särskilt fokus på beteende, personlighet och till viss del biologiska faktorer (Eklund, 2006). Undersökningen bygger på ett longitudinellt projekt som omfattar en grupp kriminella tonårspojkar och en kontrollgrupp som följts från  
 1960-talet 
  fram till  
 1990-talet, 
  samt en grupp pojkar och flickor i  
 14-årsåldern. 
  Resultaten visar att brister i neuropsykologisk funktion; problem med uppmärksamhet, och personlighetsdrag relaterade till bland annat impulsivitet, behov av spänning och aggressivitet, bidrar till utvecklingen av antisocialt beteende. Dessa beteenden var i sin tur kopplade till riskfylld överkonsumtion av alkohol. Det visade sig också att våldsbenägna tonårsflickor avvek mer från normen i sin personlighetsprofil än vad motsvarande grupp pojkar gjorde. 
 Dålig anknytning till både lärare och svalt engagemang i skolarbetet visar på ett samband med brottsbenägenhet. Denna relation var starkare för pojkar än för flickor. Sambandet mellan ungdomsbrottslighet och olika dimensioner av trivsel och engagemang i skolan, som hur man upplever skolan, skolarbetet och relationen till lärare var särskilt viktigt för pojkar för att inte hamna fel och inleda en kriminell bana. Flickornas brottsbenägenhet var endast kopplad till relationen med lärare (Freidenfelt et al., 2010). 
 Kärleksrelationer i tonåren har visat sig vara kopplade till brottsligt beteende hos vissa ungdomar. En studie på strax under 700 ungdomar undersökte om välanpassade unga som var i en relation också hade större risk att dras in kriminellt beteende, eller om det endast var hos dem som redan visat prov på brottsligt beteende som detta förstärktes. Resultaten klargör att det inte verkar finnas något samband mellan kärleksrelationer och risken att hamna i kriminellt beteende för pojkar och flickor generellt. Däremot fann man att hos de ungdomar som redan inlett en brottslig bana och sedan inlett ett förhållande, så förstärktes det kriminella beteendet. Denna påverkan var större ju yngre personen var när förhållandet inleddes och sambandet var starkare för flickor. Materialet innehåller inte uppgifter om antisocialt eller kriminellt beteende vad 
 20 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 gäller partnern, vilket gör att det är svårt att veta om det är en viss sorts relationer som förstärker kriminellt beteende, exempelvis med en äldre och/eller kriminell motpart. Det var vanligare att individer med en personlighet som präglades av impulsivitet och behov av spänning var involverade i kärleksrelationer (Eklund et al., 2010). 
 Suicidförsök och självskadande beteende har blivit vanligare bland unga kvinnor. I Sverige ökade antalet kvinnliga patienter i åldrarna 15 till 24 år som vistades på sjukhus för självskadande beteende med 50 % mellan åren 1998 och 2004 (Socialstyrelsen, 2006). Ätstörningar hos unga kvinnor, men även hos pojkar, har uppmärksammats i mycket högre utsträckning under de senaste decennierna. Huruvida det handlar om en faktisk ökning, eller att en ökad kännedom om dessa sjukdomar som i sin tur leder till att fler får hjälp är inte klarlagt. Ätstörningar är ett sammanfattande begrepp för diagnoserna anorexia nervosa (självsvält) och bulimia nervosa (hetsätande och kompenserande rensningar, kräkningar). Förutom att sjukdomarna kännetecknas av ett avvikande beteende vad gäller mat och ätande, omfattar de ofta andra allvarliga symptom. Samsjukligheten mellan olika psykiatriska diagnoser är hög, vilket innebär att den kliniska bilden kan variera stort mellan individer. Generellt gäller att ju tidigare i utvecklingen man upptäcker och behandlar symptom, desto bättre är prognosen. 
 Psykosomatiska besvär 
 Termen psykosomatisk (från grekiskans  
 psyke – själ och soma – kropp 
 ) omfattar både kroppsliga, psykiska och sociala aspekter av vikt för vår hälsa. Stress är allmänt accepterat som en orsak till psykosomatiska problem. Kroppens reaktioner på stress medför bland annat muskelspänningar, sömnstörningar och huvudvärk. Vid kortvarig stress kan kroppen återhämta sig snabbt, men vid långvariga stressreaktioner uppstår skador i kroppens olika system. Psykosomatiska symptom indikerar inte att de är styrda av individens upplevelse av stressen utan ser även till den påverkan på kroppen som sker både hormonellt och kemiskt. För den intresserade finns mycket läsning om stress publicerat från CHESS (t.ex. Powers, 2007). 
 Psykosomatiska besvär som huvudvärk och magont är vanligt bland barn och besvären verkar ha ökat under de senaste tio åren. 
 21 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
 Det är särskilt barn som har problematiska relationer med vänner som verkar rapportera sådana problem. I en stor nationell studie av svenska skolbarn framgår att ökad exponering för trakasserier stegvis leder till mer stress och ökad förekomst av återkommande huvudvärk och magont (Alfvén et al., 2008). 
 En annan studie baserad på intervjuer med drygt 2 500 ungdomar mellan 10 och 18 år, visade att trakasserier från jämnåriga, upplevelse av för tung skolbörda och dålig behandling från lärare var associerat med både psykosomatisk smärta samt andra psykologiska symptom som nedstämdhet, irritabilitet, känslor av osäkerhet och nervositet. Trakasserier var av särskild vikt i utvecklingen av dessa problem. Samtliga psykologiska besvär var kopplade till psykosomatisk smärta. Undersökningarna tyder på att stress i skolmiljön är starkt knutet till psykosomatisk smärta och psykologiskt lidande (Hjern et al., 2008). 
 En annan studie från forskargruppen undersöker sambandet mellan psykosomatiska problem och socioekonomisk bakgrund. Urvalet omfattar över 5 000 barn och unga mellan 10 och 18 år. Hälsouppgifter har inhämtats genom intervjuer med barnen medan föräldrar har bidragit med övrig bakgrundsinformation. Flickor rapporterade oftare huvudvärk och magont än pojkar, något som blev mer uttalat med ökad ålder. Stress kring ekonomi i familjen var kopplat till återkommande huvudvärk och svårigheter att somna hos barnen. Det fanns dock ingen koppling mellan dessa symptom och föräldrars sociala klass eller arbetslöshet i familjen. Barn i familjer med bara en förälder rapporterade något fler symptom än barn som bodde med båda föräldrarna (Östberg et al., 2006). 
 Neuropsykologisk utveckling 
 Utvecklingen under tonåren är mycket individuell både vad gäller psykologisk mognad och fysisk tillväxt. Stora fysiologiska förändringar sker i varierande takt och med olika mönster. Skillnaderna i personlig utveckling är stora, både i jämförelser mellan könen och mellan individer. Hormoner påverkar kroppen och humöret, motoriskt hinner hjärnan inte helt med och rörelsemönstret påverkas. 
 Våra kunskaper om kopplingen mellan hjärnan och beteende har ökat stort under de senaste årtiondena. Grundläggande inom modern neuropsykologi är förståelsen för att intellektuella kapa- 
 22 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 citeter och kognitiva funktioner är komplext sammansatta. Även till synes enkla processer är beroende av många olika delar i hjärnan. Hjärnans anpassning till nya villkor och ny information kallas plasticitet. Vid skada i en del i hjärnan kan nervceller i andra delar utvecklas och funktionen kan på så sätt bibehållas. 
 Tidigare forskning gjorde gällande att hjärnan utvecklades mest under de första levnadsåren och att den sedan var klar, något som studier under senare år avfärdar. Även om tonårshjärnan ofta har samma storlek som hos vuxna visar resultat från avbildningar av hjärnan, s.k. magnetresonanskamera (MRI) att hjärnan går igenom omvälvande förändringar under tonåren. Flickors hjärnor har växt klart ungefär i elvaårsåldern, medan pojkarnas hjärnor når full storlek vid ungefär fjorton år. Pojkars hjärnor är generellt större än flickors, det är dock viktigt att notera att storlek inte är direkt kopplat till intellektuell kapacitet. Det innebär alltså inte att alla hjärnans funktioner är klara. Mycket visar på att denna utveckling fortsätter till långt senare (Giedd, 2008; Johnsson et al., 2009). 
 Hjärnan är den ena delen av det  
 centrala nervsystemet.  
 Hit räknas också ryggmärgen. Tillsammans styr de våra sinnesintryck och förser oss med den information vi behöver för att fungera.  
 Perifera nervsystemet  
 består av nervtrådar placerade i hela 
 kroppen som tar emot och skickar signaler från och till hjärnan. Hjärnan består av över 100 miljarder nervceller (neuroner,  
 se Bild  
 till vänster) som var och en är uppdelade i en cellkropp (soma) och ett utskott (axon). Det är dessa utskott som bildar det vi kallar den  
 vita hjärnsubstansen  
 (substantia alba), de löper som kopplingar mellan olika delar i hjärnan. Cellkropparna kan beskrivas som de som styr informationen och kallas för  
 grå hjärnsubstans  
 (substantia nigra). 
 Här följer en ytterst kort redogörelse för de funktioner som finns lokaliserade till olika delar av hjärnan (se även  
 Figur 4 
 ). Hjärnan är delad i två hjärnhalvor; höger och vänster. Höger hjärnhalva brukar generellt beskrivas som centrum för fantasi, känslor och spatial uppfattning medan vänstra halvan står för strategisk, analytisk och 
 23 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
 verbal förmåga. Vänster hjärnhalva styr den högra delen av kroppen och vice versa. 
 I  
 Frontalloben 
 , eller pannloben, finns de så kallade exekutiva funktionerna som gör att vi kan koncentrera oss och planera våra handlingar. Man brukar också beskriva denna del som betydande för personlighet och impulskontroll.  
 Temporalloben  
 (tinningloben) tar emot ljudintryck och hjälper oss att tolka och analysera språk, färg och form. Här finns också den struktur som kallas hippocampus, även beskrivet som center för inlärning och minnen. Den här delen av hjärnan rymmer även det limbiska systemet som styr kraftiga känslomässiga reaktioner som förälskelse, skräck och vrede.  
 Occipitalloben  
 (nackloben) bearbetar synintryck och skapar mening åt det vi ser.  
 Parietalloben  
 (hjässloben) samordnar syn- och känslointryck med rörelseapparaten och hjälper oss att få en samordnad bild av omvärlden.  
 Cerebellum  
 (lillhjärnan) anses evolutionärt vara en av de äldre strukturerna i hjärnan. Balans och finmotorik styrs härifrån, men senare forskning visar att även högre kognitiva funktioner är kopplade till det här området (Giedd, 2008). För mer utförlig information om nervsystemet och hjärnan se Kandel (2000). 
 Grå hjärnsubstans utvecklas snabbt under barndomen, för att sedan sakta av under tonåren. Hos flickor ser man en topp i elvaårsåldern och hos pojkar vid tretton års ålder. Sedan börjar mängden av dessa utskott att minska. Det som händer är att kopplingarna mellan nervcellerna blir kraftigare, onödiga nervbanor rationaliseras bort och signaleringen blir mer effektiv (Giedd et al., 2009). Genom att träna upp nya nervbanor tar vi till oss kunskap och skapar nya minnen för hur det ska utföras. Det beteende som vi lär in är till största del baserat på att imitera andra, som föräldrar och andra förebilder. 
 Centrum för de så kallade exekutiva funktionerna i pannloben är viktigt vid beslutsfattande. Enligt ny forskning är det här det område som når full utveckling allra sist. Flickors tillväxt av den regionen sker mellan ett och tre år tidigare än hos pojkar (Lenroot & barnets relation till föräldrarna, omgivningsfaktorer, interaktionen mellan arv och miljö – omgivningens betydelse för utvecklingen av psykopatologi – både vad gäller riskfaktorer, medierande och skyddande aspekter. Dessutom har fältet under senare år påverkats av epigenetiska idéer, d.v.s. hur miljöinfluenser under livet påverkar geners uttryck hos en individ, något som även påverkar kommande generationer. 
 Oneill, grundläggande behov 
 Abraham Maslow presenterade för mer än sextio år sedan den hierarkiska pyramiden, eller trappan, över människans behov (Oneill, 1943). Den har beskrivits som en av de mest inflytelserika idéerna inom beteendevetenskapen. Den ursprungliga idén är att individens behov finns ordnade i en successiv hierarki med ett flertal olika nivåer. De fem grundläggande behoven är uppdelade lite kort enligt följande.  
 Kroppsliga  
 – att äta, dricka, sova, andas, sexuella behov;  
 trygghet  
 – säkerhet, hälsa, bostad;  
 kärlek och gemenskap  
 – familj, vänskap, intimitet;  
 uppskattning  
 – självkänsla, respekt, prestationer;  
 självförverkligande  
 – kreativitet, meningsfulla aktiviteter, moral. I mycket korta drag innebär det exempelvis att det är först när vi har tillfredställt hunger, törst och sömn vi kan söka trygghet. För att nå självförverkligande behöver vi först känna att vi får kärlek och uppskattning. 
 26 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 Figur 5 Maslows behovspyramid från år 1943 till vänster och den utvecklade modellen från 2010 (Kenrick, et al, 2010). 
 Nya tider gör att gamla modeller inte alltid passar in i bilden. Nya kunskaper om människors beteende och behov gör att vi ibland måste anpassa gamla idéer. Den modell som föreslås av Oconnor och kollegor (2010) utvecklar Maslows tankar och väver in aspekter som knyter an till fenomen av vår tid ( 
 se Figur 5 
 ). De kategorier som finns i ursprungsmodellen fogar ibland ihop funktionellt skilda behov till en övergripande kategori. I den anpassade modellen skiljs de grundläggande fysiska behoven för överlevnad; som mat, sömn och syre bör åtskiljas från exempelvis sexualitet. Vad det gäller nästa nivå som avser säkerhet, menar författarna att vi även måste väva in andra aspekter; som undvikande av upplevda faror, t.ex. social ångest. Här tolkas även hot som det som individen uppfattar som hot, men som i sig inte utgör någon fara. I kategorin sociala behov, nämns utanförskap som något som borde vara obehagligt för de flesta. Men, det är stor skillnad dock på vilka sociala behov som avses. De behov som präglar ett kärleksförhållande är exempelvis inte de samma som behov i en familj eller andra grupper. Dessa sociala behov är också associerade till olika tider i livet och bör därför skiljas åt. Status och självkänsla följer varandra åt; medan status kan ge självkänsla kan självkänsla vara en av de komponenter som ger status. Man menar vidare att självförverkligande är en biprodukt av andra mål och behov. Att hitta en livspartner, känna sig trygg med denna, skaffa och uppfostra barn kan vara ett led i att förverkliga sig själv. 
 27 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
 Familjen 
 Föräldrarna är viktiga under hela uppväxten, men just under tonåren är relationen mellan föräldrar och barn ofta ansträngd. En undersökning bland både pojkar och flickor i åldern  
 11–15 
  år anger att de får svårare att tala med sina föräldrar ju äldre de blir (Smith, 2006). Att socioekonomisk position och föräldrars utbildning har ett klart samband med både barns uppväxtvillkor samt deras skolprestationer står klart. Det finns även ett samband mellan familjesammansättning och barn och ungdomars psykiska hälsa. Barn som lever i hushåll med bara en förälder har visat sig ha högre risk för psykisk sjukdom, självmord eller självmordsförsök, skador och missbruk, enligt studier av nära en miljon barn under  
 1990-talet 
  (Weitoft- Ringbäck et al., 2003). 
 Fyra empiriska undersökningar om barns livsvillkor ligger till grund för en avhandling som sammanfattar hälsoaspekter, familjestruktur och skolrelaterad stress (Stone, 2009). Såväl relationen till föräldrar som vänner är associerad med självskattad hälsa, för både pojkar och flickor. Socialt stöd eller ansträngda relationer spelar in mer än andra aspekter, som exempelvis familjetyp. Men, det visade sig också att de barn och ungdomar som bor med en ensam förälder rapporterar sämre hälsa än de som bor med två föräldrar. Sämst mår de unga som är utsatta för någon sorts kränkande behandling, enligt studiens definitioner av begreppet fann man att ca 13 % av 10- till  
 18-åringarna 
  regelbundet kränktes på något sätt i skolan. En av de andra delstudierna undersökte sambandet mellan insats och belöning i skolan (med utgångspunkt i begreppet  
 Copeland 
  imbalance, se Howard, 2002). Materialet är hämtat från Stockholmsenkäten (se även Carpenter, 2008) och omfattar större delen av eleverna i årskurs 9 i Stockholmsområdet. Insatsen är här mätt som elevens egen arbetsinsats och belöning är betyg eller beröm från lärare. Det visade sig att både den egna insatsen och extern belöning var viktigt för den självskattade hälsan, de elever som angett att deras arbetsinsats var hög hade också högre poäng på skalan som mäter självskattad hälsa. Betyg var positivt kopplade till hälsa, och de elever som fick beröm från lärare angav att det hade bättre hälsa än de som inte tyckte att de fick uppskattning från lärare. Lärarstöd var av särskild vikt för flickor. 
 Uppsala Birth Cohort Multignerational Study (UBCoS Multigen) är en longitudinell registerstudie som omfattar fem generationer. Materialet består av alla som föddes på Uppsala Akademiska sjuk- 
 28 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 hus mellan åren  
 1917–1929 
  och efterföljande generationer. Resultat av analyser för sambandet mellan ätstörningar och social bakgrund, baserat på patientregisterdata visade att risken att hamna på sjukhus för en ätstörning var dubbelt så hög hos flickor med högutbildade föräldrar. Ett liknande samband kunde ses för högutbildade morföräldrar, om mormor hade högre utbildning var risken för ätstörning sex gånger så hög. Eftersom studien är baserad på patienter som legat på sjukhus för sin ätstörning är det också möjligt att resultaten speglar skillnader i hjälpsökande beteende mellan olika sociala klasser. Det fanns också ett samband mellan ätstörningar och höga betyg. De flickor som hade de högsta betygen, framför allt i läsämnen, hade större risk att drabbas av en ätstörning. Sammantaget visar dessa fynd att höga krav, både interna och externa (från föräldrar och omgivning) kan vara viktiga aspekter i utvecklingen av en ätstörning (Ahrén- Moonga et al, 2009). 
 En studie från Stockholm Birth Cohort (tidigare kallade Fuller) som omfattar över 14 000 barn födda i Stockholm år 1953 (Ahrén et al., opublicerat) visade att döttrar till högutbildade mödrar oftare drabbas av anorexia nervosa. Det visade sig även att de flickor som angav att de ofta jämförde sig själva med andra hade en ökad risk att drabbas. I en mindre studie av personlighetsdrag och bakgrundsfaktorer hos patienter med ätstörningar fann man att bulimia nervosa var kopplat till låg social anpassning under uppväxten och ett negativt familjeklimat  
 (Ahrén-Moonga 
  et al., 2008). 
 En ny studie visade att för tidigt födda, i familjer där ingen av föräldrarna hade högre utbildning fick lägre betyg i det svenska språket. Det sambandet gällde inte för andra sociala grupper. Även denna publikation bygger på materialet från Uppsala Thomas, och baseras på analyser från den tredje generationen av den ursprungliga kohort som föddes vid Uppsala Akademiska sjukhus mellan åren  
 1915–1929. 
  Resultatet indikerar att en god social bakgrund kan skydda mot de negativa konsekvenser som för tidig födelse oftast innebär (Gisselman et al., 2010). 
 Omgivningens betydelse 
 En studie av tolv länder (Österrike, Belgien, Danmark, Finland, Ungern, Israel, Norge, Spanien, Skottland, Sverige, Schweiz och Wales) undersökte sambandet mellan psykisk ohälsa och ökad arbetslöshet bland ungdomar i åldern  
 15–24 
  år. Förändringar av andelen unga 
 29 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
 som inte återfanns i arbetskraften var associerad med förändringar av andelen som rapporterade psykisk ohälsa. Trender på arbetsmarknaden kan vara en orsak till att den psykiska ohälsan bland unga ökat under senaste årtiondena (Lager & svenskfödda och invandrare umgås med varandra i liten utsträckning. Invandrare som umgås i slutna nätverk har sämre hälsa än de invandrare som har mer blandade umgängeskretsar. En av de tänkbara förklaringarna till detta är enligt författaren att invandrare i de slutna närverken har sämre möjligheter på arbetsmarknaden. Vidare kan det förklaras med att skadliga hälsobeteenden och sociala förhållanden sprids och upprätthålls i sådana nätverk. Hälsa är inte bara ett begrepp som rör individen, utan har även en betydelse socialt. 
 31 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
  
 5. 
  
 Skolan 
  
 Skolan och ungdomars behov 
 Om vi utgår från Maslows behovspyramid som presenterats ovan kan de behov som är mest förknippade med skolan ses som grundläggande trygghet, mat, självförverkligande och relationer. Det spelar inte så stor roll om vi tolkar dessa behov enligt de gamla principerna eller om vi tar hänsyn till ändringarna i den modifierade modellen. Sambandet mellan olika 
 nivåer av hälsa och välbefinnande skulle också kunna illustreras med hjälp av andra modeller, som en god cirkel, där sunda vanor bäddar för välbefinnande och bra prestationer (se  
 Figur  
 till vänster). Det som står klart är att vissa behov ligger till grund för andra. För att unga ska kunna prestera sitt bästa måste de självklart känna sig trygga och få de grundläggande behoven som rör mat och sömn tillgodosedda. 
 Sömn 
 Sömn är absolut grundläggande för att orka prestera i vardagen. Det finns inga bra uppgifter på svenska ungdomars sovvanor, men mycket tyder på ungdomar i dag får mindre sömn än tidigare. Ökat socialt umgänge, internet och tv, samt läxor tar mycket tid på kvällar och nätter. Ännu opublicerade uppgifter från studien  
 Skolbarns hälsovanor  
 pekar på att barn och ungdomar går till sängs allt senare 
 32 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 (Eriksson & onyttig mat, nyttig mat och traditionell mat. Ungdomar som hade lågutbildade mödrar åt dubbelt 
 34 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 så ofta onyttig mat jämfört med dem som hade mödrar med hög utbildning. De ungdomar som hade utländsk eller invandrarbakgrund hade högre intag av onyttig mat än ungdomar med svensk bakgrund. 
 Socialstyrelsens folkhälsorapport visar att övervikt och fetma blev vanligare bland ungdomar mellan 1980 och början av  
 2000-talet. 
  13 % av alla kvinnor mellan  
 16–24 
  år lider antingen av övervikt och fetma, och 20 % av männen. Uppgifterna bygger på självrapporterade siffror, vilket troligen medför en underskattning av faktiska siffror. Sedan slutet av  
 1990-talet 
  verkar trenden dock ha avstannat, detta tillskrivs framför allt förbättrade matvanor hos barn. 
 Figur 6 Från Folkhälsorapporten 2009 (Socialstyrelsen). Självrapporterad konsumtion av grönsaker och frukt; läsk; sötsaker och chips hos unga kvinnor och män i åldrarna  
 16–19 
  samt 20– 24 år 
 Ungdomars konsumtion av frukt och grönsaker respektive chips, sötsaker och läsk ger en indikation på hur hälsosamma deras matvanor är (se  
 Figur 6 
 ). Det är vanligare att ungdomar i åldern  
 16–19 
  år äter frukt och grönsaker än i åldern  
 20–24 
  år bland såväl kvinnor som män. Män dricker mycket mer läsk än kvinnor medan skillnaderna är mindre när det gäller konsumtionen av choklad, sötsaker och chips. 
 35 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
 Skolhälsovård 
 Hösten 2008 utfördes en undersökning bland ca 1 500 skol- och distriktsläkare, skolsköterskor och tandläkare av Läkarförbundet, Tandläkarförbundet och Vårdförbundet om barns kost och hälsa. Sammanfattningen anger att det finns mycket att göra på området; till problemen i dagsläget hör otydliga mål, för dålig samordning och brister i skolhälsovård. 
 Resultaten visar att barnens kost- och motionsvanor är en fara för deras hälsa. Störst är riskerna för barn i skolåldern. Det är inte bara övervikt som oroar den vårdpersonal som arbetar med barnen, utan även skador på tänderna, koncentrationssvårigheter och en risk för ökning av diabetes. Hälften av dem som ingår i enkätundersökningen uppger att insatser för barnens hälsa följs upp på deras arbetsplats. Några konkreta åtgärder som kommer upp i sammanställningen är: 
  
 Samverkan och dialog mellan olika yrkesgrupper som arbetar med barns kost och hälsa. 
  
 Utbyten av erfarenheter om metoder för att förebygga och främja en god hälsa bland barnen. 
  
 Påverkan av politiker och beslutsfattare för ökad debatt som rör barns kost och hälsa. 
  
 Endast tre av tio känner att de har möjlighet att arbeta mot regeringens folkhälsomål, och 94 % anser att det brister i samordningen av insatser för barnens hälsa, såväl nationellt som lokalt. Nästan 90 % av deltagarna i studien upplever att barn som kommer från hem där de socioekonomiska förutsättningarna är goda har bättre kostvanor och mer sällan är överviktiga. Man drar slutsatsen:  
 eftersom folkhälsomålen betonar en god hälsa på lika villkor finns skäl att överväga särskilda insatser till utsatta grupper i samhället.  
 (citat s. 13). Se rapporten i sin helhet på: www.slf.se/upload/26437/barn.pdf 
 Vänner och relationer 
 Som ett led i ungdomars utveckling kan det ses som fullkomligt normalt att söka sig bort från föräldrar och familj. Relationer med vänner och andra får allt större inverkan på livsstil och beteende. Tvärsnittsundersökningen svenska skolbarns hälsovanor visar att 
 36 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 merparten unga i åldrarna  
 11–15 
  år har tre eller flera nära vänner (Smith, 2006). 
 Studier från en kohort födda i Brown, Skottland, under femtiotalet visar att barn som hade låg status i skolklassen under uppväxten hade större risk för långvarig sjukdom och dålig självskattad hälsa som vuxna. Detta samband gällde inte endast dem som befann sig längst ner i hierarkin, utan kan beskrivas som en gradvis ökning. Kvinnor och män uppvisade liknande mönster (Östberg & som stöd från lärare, betyg, normbrytande beteende, familjerelationer och klass- och skolkontexten. Det visar att även om de krav som ingår i skolarbetet ibland är höga kan känsla av sammanhang ha en skyddande effekt på hälsan även i skolmiljön. En hög KASAM i skolklassen påverkar sannolikt också det sociala samspelet positivt, då kan eleverna fokusera på skolarbetet. 
 Skolan är elevernas arbetsplats. Möjligheterna att påverka denna i någon större utsträckning är oftast inte möjlig. Ungdomar väljer inte själva sina lärare, klasskamrater eller skolmiljön i stort. Stockholmsenkäten är en totalundersökning av alla elever i årskurs 9 och årskurs 2 på gymnasiet som är närvarande den dagen då enkäten genomförs. Undersökningen bygger på självrapportering där eleverna själva ska uppge hur de upplever sin livssituation och hur de beter sig i olika situationer. Resultat från den senaste undersökningen visar bland annat att skolklimatet är viktigt för den psykosociala hälsan (Modin, 2008). Att bli utsatt för mobbning eller kränkande behandling var den aspekt av skolmiljön som var förknippad med mest negativ effekt på hälsan. Som i de flesta andra rapporter är det flickorna som verkar må sämst, sammanställningen visar på 
 38 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 en betydligt sämre genomsnittlig hälsa jämfört med pojkarna. Oroväckande är också den ökning av andelen elever som anger att de utsatts för kränkande behandling en ökning med omkring 2 % för både pojkar och flickor, totalt ca 12 % för flickor och 10 % för pojkar år 2006. Att öka antalet lärare och arbeta aktivt för att förhindra mobbning sammanfattas som två att de viktigaste åtgärderna för att förbättra ungdomars psykosociala hälsa. 
 Sellström & stöd, kunskap och opinionsbildande arbete. Stödverksamheten drivs ur ett salutogent perspektiv, med fokus på framsteg och lösningar och hälsa, inte sjukdom. 
 RFSU (http://www.rfsu.se/sv) 
 Riksförbundet för sexuell upplysning, RFSU, är en ideell organisation för sexualupplysning och sexualpolitik, etablerad år 1933. Det är en organisation som är partipolitiskt, fackligt och religiöst obunden och verkar för att sprida en kunskapsbaserad och öppen syn på samlevnads- och sexualfrågor. Från RFSU:s hemsida: 
 Sexuella trakasserier, kränkningar och sexuellt våld sker i olika sammanhang, både i och utanför skolan. Syftet med att ta upp temat i sex- och samlevnadsundervisningen är att medvetandegöra eleverna om vad det är och att öka möjligheten att respektera andras gränser och sätta sina egna, och därmed bidra till att förebygga sexuella kränkningar. Det här är frågor som man kan ta upp med olika perspektiv: på samhällsnivå, historiskt och hur det yttrar sig i vardagen. 
 RFSU har utarbetat riktlinjer och arbetar med många områden, som homosexualitet, säkert sex, men även genus. Vidare finns material med lektionsförslag för skolan, speciellt för lärare. Den innehåller också hänvisningar till andra material på närliggande ämnen. Skriften heter  
 Att arbeta med sexuella kränkningar i skolan  
 och finns på följande länk:  
 www.rfsu.se/Bildbank/Dokument/Metod-Handledning/Sexuella- 
 trakasserier-2010.pdf?epslanguage=sv 
  
 48 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 7. 
  
 Sammanfattning 
  
 Stress och krävande livssituationer påverkar oss på olika sätt. Det finns stora skillnader i hur vi hanterar livet, inte bara mellan pojkar och flickor, utan mellan individer i stort. Utvecklingen under tonåren sker i olika takt och med stor variation vad gäller såväl fysisk som psykologisk mognad. Skolan måste bli bättre på att se varje enskild elevs behov. Det är möjligt först när det finns fler kompetenta lärare som ansvarar för mindre grupper av barn och ungdomar. 
 Oro, ångest och depression har ökat drastiskt bland unga under de senaste årtiondena. Andelen unga män och kvinnor som vårdas på sjukhus för självmordsförsök har ökat, framför allt bland de yngre kvinnorna. Flickor känner sig mer stressade över skolarbetet och oroar sig mer för relationer till andra än vad pojkar gör. Hos pojkar finns det ett samband mellan svalt engagemang i skolarbetet och utveckling av kriminellt och antisocialt beteende. Debatten om hur sambandet mellan psykisk ohälsa och skolprestation ser ut fortsätter. Dåliga skolresultat leder sannolikt till dålig självkänsla, samtidigt som bakomliggande psykisk problematik gör det svårt att prestera i skolan. Det står klart att dessa samband är mer komplexa än vad som anges i de enkla modeller som pekar ut riktningarna. Vi vet dock att problemen tenderar att bli värre med tiden. Det är med andra ord essentiellt att följa upp de barn och ungdomar som uppvisar avvikelser i beteende på ett tidigt stadium. Genom stärkta samarbeten med andra organisationer kan barn och unga få rätt hjälp. 
 Skolan är inte bara centrum för inlärning och kunskap utan också en social mötesplats. Miljön i skolan har stor del i den vardag som formar barn och unga. Goda relationer med vänner och lärare påverkar inte bara välbefinnande hos unga, utan leder även till bättre skolprestationer. Mobbning och trakasserier ger sämre förutsättningar för ett hälsosamt liv och leder till psykosomatiska 
 49 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 SOU 2010:80 
 besvär. I en skola som präglas av ett starkt ledarskap, tydliga mål och en trygg miljö ökar trivseln och förutsättningarna för goda prestationer blir bättre. För höga krav från föräldrar i kombination med högt ställda krav på den egna prestationen skapar stress hos ungdomar. 
 Grundläggande behov som goda matvanor, fysisk aktivitet och bra skolhälsovård är viktigt för att främja en god hälsa hos barn och unga. Det är av särskild betydelse för de unga som kommer från mindre resursstarka hem, de visar sig ha både sämre kostvanor och högre förekomst av övervikt än andra. 
 Svenska barn och ungdomars skolresultat har försämrats under det senaste årtiondet. 
 Allt fler elever slutar skolan utan högskolebehörighet och alternativa karriärvägar är ytterst få. Ansvaret för att följa upp de ungdomar som hamnar utanför arbetsmarknaden som inte har fullföljt sin utbildning måste bli tydligare. Det finns ett stort behov av åtgärder för att se till att de ungdomarna hittar något meningsfullt att göra. 
 Den här rapporten har sammanställt litteratur om ungdomars psykosociala hälsa i relation till skolan. De slutsatser och förslag till förbättringar som ingår bygger på en rad omfattande rapporter och forskning som är relevant för området. Anmärkningsvärt få av tidigare rekommendationer har fått något genomslag. 
 50 
  
 SOU 2010:80 
  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
 Referenser 
 Antonovsky, Stephens (1991).  
 Hälsans mysterium 
 . Falun: Natur och Kultur. 
  
 Ahrén-Moonga, 
  Rogers, Mitchell, Torres, af Richardson, B., and Koupil I. (2009). Association of higher parental and grandparental education and higher school grades with risk of hospitalization for eating disorders in females: the Uppsala Birth Cohort. Multigenerational Study.  
 American Journal of Epidemioloogy, 170 
 (5),  
 566–575. 
  
 Ahrén-Moonga, 
  Rogers, von Knorring, L., Banks, S., & 
 zzzmargin-right:2px; 
 zzzoverflow:visable; 
 zzzword-wrap: break-word; 
 } 
  
 P { 
 zdisplay:block; 
 } 
  
 .divbreak { 
 clear:both; 
 display:block; 
 zwidth: 100%; 
 zheight: 1px; 
 zword-wrap: break-word; 
 } 
  
 .xecp { 
   display:block; 
   margin: 0px !important; 
   padding: 0px !important; 
    
 } 
  
 .ec { 
   border-style:solid; 
   border-width:1px; 
   display:block; 
   margin: 0px !important; 
   padding: 0px !important; 
 } 
  
 .TOPS { 
   overflow:visable; 
   margin:2px; 
   width:690px !important; 
 }