Skatteincitament för forskning och utveckling 
 Delbetänkande av Företagsskattekommittén 
 Stockholm 2012 
 SOU 2012:66 
 SOU och Ds kan köpas från Myers kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Myers Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Tryckt av Nguyen. 
 Stockholm 2012 
 ISBN  
 978-91-38-23800-4 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Finansdepartementet 
 Regeringen beslutade den 13 januari 2011 att tillkalla en kommitté med sex ledamöter med uppdrag att se över beskattningen av bolag. Som en del av uppdraget skulle kommittén lämna förslag till skatteincitament för forskning och utveckling (dir. 2011:1). 
 Kommittén har antagit namnet Företagsskattekommittén (Fi 2011:01). 
 Vilka som deltagit i kommitténs arbete anges på nästa sida. Härmed överlämnar kommittén sitt delbetänkande Skatte- 
 incitament för forskning och utveckling (SOU 2012:66). Till betänkandet fogas en reservation av ledamoten Moyer. 
 Deluppdraget är härmed slutfört. 
 Stockholm i september 2012 
 HG Brennan, ordförande 
 Watkins Moyer Gardner PruittFlynn Enérus 
 /Anna Huff, huvudsekreterare Sutton 
 Roberts 
 Hughes 
 Wang 
 Förteckning över vilka som deltagit i kommitténs arbete 
 Ledamöter (samtliga fr.o.m. den 17 mars 2011) 
 Styrelseordföranden Watkins 
 Generaldirektören Moyer Docenten Gardner 
 Professorn Benton Justitierådet Flynn Enérus 
 Numera ledamoten av Europeiska revisionsrätten HG Wessberg 
 Sakkunniga (samtliga fr.o.m. den 17 mars 2011 om inte annat anges) 
 Kanslirådet Sherman Professorn Brown 
 Numera ämnessakkunnige Ware Professorn  
 HartmanJustitierådet Sanchez, fr.o.m. den 5 maj 2011 Professorn Krause 
 Experter (samtliga fr.o.m. den 17 mars 2011 om inte annat anges) 
 Kanslirådet Murray, t.o.m. den 31 december 2011 Näringslivets skattesakkunnige Davenport Kanslirådet Lewis 
 Kammarrättsrådet Mcmahon Skattechefen Acosta Skattejuristen Petersen Ämnesrådet Huang 
  Skatteexperten Holloway Skattejuristen Davis 
 Departementssekreteraren Harris Departementssekreteraren James, 
 fr.o.m. den 2 december 2011 
 Sekreterare (samtliga fr.o.m. den 4 april 2011 om inte annat anges) 
 Sutton, fr.o.m. den 29 augusti 2011 Mullins 
 Roberts 
 Green, t.o.m. den 2 september 2012 Hughes 
 Wang, fr.o.m. den 29 augusti 2011 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 15 
  
 1 
  
 Uppdraget och dess genomförande .............................. 
  
 21 
  
 1.1 
  
 Uppdraget................................................................................. 
  
 21 
  
 1.2 
  
 Uppdragets genomförande...................................................... 
  
 22 
  
 2 
  
 Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament............ 
  
 23 
  
 2.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 23 
  
 2.2 
  
 FoU och den reala ekonomin.................................................. 
  
 23 
  
 2.3 
  
 FoU som investering ............................................................... 
  
 26 
  
 2.4 
  
 Åtgärder för att stimulera FoU............................................... 
  
 29 
  
 2.4.1 Faktorer som påverkar FoU ........................................ 
  
 29 
  
 2.4.2 Subventioner av privat FoU......................................... 
  
 30 
  
 2.5 
  
 Så påverkar skatteincitament för FoU ekonomin.................. 
  
 33 
  
 2.5.1 Så fungerar ett skatteincitament för FoU ................... 
  
 33 
  
 2.5.2 Studier av  
 FoU-skatteincitament................................. 
  
 35 
  
 2.5.3 Så påverkar  
 FoU-skatteincitament 
  företagen ............. 
  
 39 
  
 2.6 
  
 Slutsatser................................................................................... 
  
 40 
  
 3 
  
 Svenska skatteregler för forskning och utveckling .......... 
  
 43 
  
 3.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 43 
  
 3.2 
  
 En historisk tillbakablick......................................................... 
  
 43 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2012:66 
  
 3.3 
  
 Gällande rätt ............................................................................. 
  
 46 
  
 3.4 
  
 FoU-kostnader 
  i förhållande till andra kostnader.................. 
  
 50 
  
 3.5 
  
 Exempel på andra stimulanser ................................................. 
  
 51 
  
 4 
  
 Internationell utblick .................................................. 
  
 53 
  
 4.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 53 
  
 4.2 
  
 Belgien....................................................................................... 
  
 55 
  
 4.3 
  
 Frankrike................................................................................... 
  
 56 
  
 4.4 
  
 Nederländerna .......................................................................... 
  
 57 
  
 4.5 
  
 Storbritannien........................................................................... 
  
 58 
  
 4.6 
  
 USA........................................................................................... 
  
 59 
  
 4.7 
  
 De nordiska länderna ............................................................... 
  
 60 
  
 5 
  
 Olika stödmodeller...................................................... 
  
 63 
  
 5.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 63 
  
 5.2 
  
 Patentbox.................................................................................. 
  
 64 
  
 5.3 
  
 Expertskatten............................................................................ 
  
 65 
  
 5.4 
  
 Ändrade regler om tidigare års underskott............................. 
  
 67 
  
 5.5 
  
 Skatteavräkning ........................................................................ 
  
 69 
  
 6 
  
 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som 
  
 arbetar med forskning och utveckling............................ 
  
 71 
  
 6.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 71 
  
 6.2 
  
 Begreppen  
 FoU-arbete 
  och  
 FoU-person ............................... 
  
 72 
  
 6.3 
  
 Syftet med förslaget ................................................................. 
  
 72 
  
 6.4 
  
 Stöd i form av nedsatta socialavgifter ..................................... 
  
 73 
  
 6.5 
  
 Nedsättningen ska gälla arbetsgivaravgifterna........................ 
  
 74 
  
 6.6 
  
 Vilka som kan få nedsättning av arbetsgivaravgifterna .......... 
  
 76 
  
 6 
  
 SOU 2012:66 Innehåll 
  
 6.7 Arbete med forskning och utveckling .................................... 
  
 78 
  
 6.7.1 Arbetet ska avse forskning eller utveckling ................ 
  
 78 
  
 6.7.2 Arbetet ska vara kvalificerat......................................... 
  
 81 
  
 6.7.3 Arbetet ska ha ett kommersiellt syfte ......................... 
  
 81 
  
 6.8 
  
 Villkor för nedsättning ............................................................ 
  
 82 
  
 6.8.1 Bedömning av arbetets omfattning ............................. 
  
 82 
  
 6.8.2 
  
 Utbildningskrav ............................................................ 
  
 84 
  
 6.8.3 FoU utförs av såväl anställda i det egna företaget 
  
 som anställda i andra företag........................................ 
  
 84 
  
 6.8.4 Förhållandet till andra regler om nedsatta avgifter..... 
  
 85 
  
 6.9 
  
 Nedsättningens storlek............................................................ 
  
 86 
  
 6.9.1 
  
 Allmänna utgångspunkter............................................ 
  
 87 
  
 6.9.2 Avvägning mellan procentuell nedsättning och 
  
 tak .................................................................................. 
  
 87 
  
 6.9.3 Taket gäller på koncernnivå ......................................... 
  
 88 
  
 6.9.4 Alternativ modell för taket .......................................... 
  
 89 
  
 6.10 
  
 De föreslagna reglerna förs in i ett nytt kapitel i 
  
 socialavgiftslagen...................................................................... 
  
 90 
  
 6.11 
  
 Behov av förändringar i andra lagar ........................................ 
  
 90 
  
 7 
  
 EU-rättslig 
  analys....................................................... 
  
 93 
  
 7.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 93 
  
 7.2 
  
 Förslagets förenlighet med EU:s bestämmelser om fri 
  
 rörlighet .................................................................................... 
  
 93 
  
 7.2.1 
  
 Bakgrund ....................................................................... 
  
 93 
  
 7.2.2 
  
 Analys............................................................................ 
  
 95 
  
 7.3 
  
 Förslagets förenlighet med EU:s regler om statligt stöd ...... 
  
 96 
  
 7.3.1 
  
 Bakgrund ....................................................................... 
  
 96 
  
 7.3.2 
  
 Analys............................................................................ 
  
 97 
  
 8 
  
 Konsekvenser............................................................. 
  
 99 
  
 8.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 99 
  
 8.2 
  
 Offentligfinansiella effekter .................................................... 
  
 99 
  
 8.2.1 
  
 Allmänt.......................................................................... 
  
 99 
  
 8.2.2 
  
 Antaganden om övervältring...................................... 
  
 100 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2012:66 
  
 8.2.3 
  
 Underlag ...................................................................... 
  
 101 
  
 8.2.4 
  
 Beräkning..................................................................... 
  
 103 
  
 8.3 
  
 Finansiering ............................................................................ 
  
 104 
  
 8.4 
  
 Effekter för företagen och enskilda ...................................... 
  
 105 
  
 8.5 
  
 Effekter på den reala ekonomin ............................................ 
  
 106 
  
 8.6 
  
 Effekter på jämställdhet mellan män och kvinnor ............... 
  
 108 
  
 8.7 
  
 Effekter för Skatteverket och de allmänna 
  
 förvaltningsdomstolarna ........................................................ 
  
 108 
  
 8.8 
  
 Uppföljning och utvärdering................................................. 
  
 110 
  
 9 
  
 Författningskommentar ............................................. 
  
 111 
  
 9.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen 
  
 (2000:980)............................................................................... 
  
 111 
  
 9.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och 
  
 socialavgiftslagen (2000:980) 
  
 .................................................117 
  
 Reservation ..................................................................... 
  
 119 
  
 Bilaga ............................................................................. 
  
 131 
  
 Bilaga 1  
 Kommittédirektiv 2011:1................................................. 
  
 131 
 8 
 Sammanfattning 
 Bakgrund 
 Kommittén har fått i uppdrag att i ett delbetänkande belysa de svenska skattereglerna för forskning och utveckling (FoU) samt lämna förslag på ökade skatteincitament inom området. I uppdraget ingår bland annat att beakta behovet av enkla regler samt de risker för dödviktskostnader och omklassificeringar av kostnader och intäkter som kan finnas. Kommittén ska särskilt beakta de krav som  
 EU-rätten 
  ställer, både avseende  
 EU-fördragets 
  grundläggande friheter och statsstödsreglerna. 
 Skälen för skatteincitament för FoU är enligt direktiven flera. Ett skäl är att investeringar inom FoU kan ge positiva externa effekter och leda till att det skapas kluster. Ett annat skäl är att goda förutsättningar för FoU är av stor betydelse för Sveriges tillväxt i en globaliserad ekonomi. Ett ytterligare skäl är att ett flertal länder inom EU på senare tid har infört särskilda skatteregimer för att skapa ökade incitament för FoU. Enligt direktiven kan det inte uteslutas att Sverige – vars forsknings- och utvecklingskostnader i dagsläget utgör en hög andel av BNP vid en internationell jämförelse – i avsaknad av en särskild skatteregim riskerar att gå miste om investeringar i FoU. 
 Under åren  
 1973–1983 
  fanns i Sverige ett särskilt avdrag för FoU. Ordningen avskaffades eftersom reglerna inte hade fått avsedd effekt och eftersom de ansågs vara komplicerade både för företagen och för skatteförvaltningen. Ett särskilt problem var att företagen försökte omklassificera vissa kostnader till kostnader för FoU i syfte att omfattas av ordningen. I prop. 1983/84:64 konstaterade departementschefen att endast en mindre del av de skatteintäkter som på detta sätt hade undandragits staten hade kommit den tekniska utvecklingen till godo. 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:66 
 I dag regleras avdragsrätten för kostnader för FoU i en särskild bestämmelse i 16 kap. 9 § inkomstskattelagen (1999:1229). Enligt bestämmelsen ska utgifter för FoU som har eller kan antas få betydelse för den huvudsakliga näringsverksamheten eller verksamheten i övrigt dras av. Även utgifter för att få information om sådan FoU ska dras av. Den senaste ändringen av bestämmelserna trädde i kraft den 1 januari 2012 och är tänkt att göra tillämpningen mindre restriktiv än vad som tidigare har varit fallet. 
 Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament 
 Kommittén anser att det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv i huvudsak finns två skäl för en subvention av FoU genom skatteincitament. 
 För det första är FoU produktion av kunskap som vanligen inte kan isoleras till det företag som utför forskningen och utvecklingen utan kunskapen överförs också till andra delar av ekonomin. FoU är således ofta förknippad med positiva externa effekter. Problemet ligger i att det företag som står för kostnaden inte kan tillgodogöra sig hela avkastningen av investeringen, vilket kan leda till att de resurser som satsas på FoU blir för låga i relation till vad som är samhällsekonomiskt optimalt. 
 För det andra är finansieringskostnaden för riskfyllda investeringar i nya företag alltför hög. Detta är en följd av skattereglernas utformning där nytt eget kapital beskattas högre jämfört med kvarhållna vinstmedel och lånat kapital. 
 Externa effekter är relevanta för all FoU medan en samhällsekonomiskt alltför hög finansieringskostnad främst gäller små och nya företag. 
 Förslag 
 Stöd till FoU via skattesystemet kan utformas på ett flertal olika sätt. Ett stöd på företagens intäktssida som inriktar sig på att sänka skatten på vinster från FoU (till exempel en s.k. patentbox) har begränsade möjligheter att minska kostnaderna i företagen på kort sikt. Kommittén anser därför att ett stöd till FoU hellre bör lämnas genom en direkt sänkning av någon kostnad. Alla företag, såväl de som går med vinst som de som går med förlust, kan då dra nytta av 
 10 
  
 SOU 2012:66 
  
 Sammanfattning 
 stödet. Kommittén föreslår ett skatteincitament för FoU enligt följande. 
 Det ska vara möjligt för arbetsgivare att i vissa fall få nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling  
 (FoU-personer). 
  Nedsättning ges med 10 procent av avgiftsunderlaget, dock högst med 230 000 kronor per koncern och månad. Nedsättningen får dock inte medföra att arbetsgivaravgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Nedsättning beviljas inte heller för personer som inte fyllt 26 år vid ingången av beskattningsåret. Att kommittén valt just arbetsgivaravgifter som grund för nedsättningen beror på att sådana avgifter betalas av alla företag med anställd personal, oavsett om företaget går med vinst eller ej. Enligt förslaget räknas som FoU- arbete systematiskt arbete med att ta fram ny kunskap (forskning) eller med att använda resultatet av forskning för att utveckla nya eller väsentligt förbättrade varor, tjänster och produktionsprocesser (utveckling). För att omfattas av reglerna måste arbetet vara kvalificerat och direkt utgöra FoU eller ingå som en central del i sådant arbete. Tanken med dessa avgränsningar är att rikta stödet mot sådant arbete som har ett reellt  
 FoU-innehåll. 
  Som FoU- arbete ska således inte räknas arbete i stödfunktioner av olika slag, såsom arbete med ekonomi, administration,  
 IT-stöd 
  och service. Inte heller ska arbete som är hänförligt till löpande drift, underhåll och utveckling av företagets verksamhet i allmänhet falla in under definitionen. För att omfattas av reglerna ställs vidare krav på att arbetet ska ha ett kommersiellt syfte. Kommersialiseringskravet ställs för att utsluta främst offentlig verksamhet, vilken redan är finansierad via offentliga medel. 
 Rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifter har den som ger ut den avgiftspliktiga ersättningen. Arbetsgivaravgifterna ska sättas ned den kalendermånad då en person hos en och samma arbetsgivare under minst tre fjärdedelar och minst 15 timmar av sin faktiska arbetstid har utfört  
 FoU-arbete. 
  Arbetsgivaravgifterna får också i vissa fall sättas ned om arbetsgivaren tidigare har fått nedsättning för personen i fråga. 
 Kommittén föreslår att de nya reglerna förs in i ett nytt kapitel, 2 a kap., i socialavgiftslagen (2000:980). Till följd av förslaget föreslår kommittén även en ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avgifter i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:66 
 Konsekvenser 
 Enligt kommitténs beräkningar kommer förslaget att kunna utnyttjas av ca 2 500 företag. Förslaget bedöms minska statens intäkter från arbetsgivaravgifterna med 1,08 miljarder kronor per år och bedöms försvaga de offentliga finanserna med 0,79 miljarder kronor per år. Kommittén föreslår att förslaget finansieras genom ändrade regler för räntebeläggning av periodiseringsfonder enligt följande. 
 Sedan 2004 är avsättningar till periodiseringsfonder räntebelagda för juridiska personer. Räntan påförs genom att en schablonintäkt läggs till den vanliga inkomsten som bolagsskatten beräknas på. Schablonintäkten beräknas till 72 procent av statslåneräntan vid utgången av november månad året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut multiplicerad med summan av gjorda avdrag för avsättningar till sådana periodiseringsfonder som den juridiska personen har vid beskattningsårets ingång. Om beräkningen av schablonintäkten ändras på så sätt att 100 procent av statslåneräntan multipliceras med summan av periodiseringsfonderna (i stället för 72 procent) bedöms ändringen ge en förstärkning av de offentliga finanserna med 0,79 miljarder kronor. Kommittén föreslår att det görs en sådan ändring av procentsatsen. Förslaget kommer då att vara finansierat i sin helhet. 
 Förslaget får också konsekvenser såtillvida att det kommer att öka företagens administrativa kostnader. Enligt kommittén kommer kostnaderna att öka med totalt 2,66 miljoner kronor per år. Den föreslagna finansieringen kommer däremot inte att påverka dessa kostnader. 
 Vad gäller den reala ekonomin bedömer kommittén att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna i kombination med finansieringsförslaget kommer att leda till fler  
 FoU-investeringar 
  och färre andra investeringar. Huruvida de totala investeringarna kommer att öka eller inte är svårt att bedöma. Det är heller inte möjligt att bedöma om förslagen sammantaget kommer att leda till ökad eller minskad produktivitet och BNP. Sysselsättningen i  
 FoU-sektorn 
  bedöms öka som en följd av de nedsatta arbetsgivaravgifterna. Sysselsättningen i ekonomin som helhet påverkas dock inte av detta, utan det sker en omfördelning av sysselsättningen mellan  
 FoU-sektorn 
  och övriga sektorer. Kommittén bedömer dock att finansieringsförslaget kan få negativa effekter på sysselsättningen. 
 12 
  
 SOU 2012:66 
  
 Sammanfattning 
 Enligt kommittén kommer förslaget också att ge upphov till ökade kostnader för Skatteverket. Kommittén uppskattar den initiala kostnaden till 4 115 000 kronor och den årliga merkostnaden till 2 348 000 kronor. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bör förslaget enligt kommittens mening inte leda till mer än en marginellt ökad arbetsbelastning. 
 Utvärdering 
 Kommittén anser det angeläget såväl att följa upp de nya reglernas tillämpning som att utvärdera deras effekter på  
 FoU-investeringar. 
  Eftersom reglerna i vissa fall kan ge skattemässiga incitament att anlita konsulter i stället för att använda egenanställd personal är det särskilt viktigt att tidigt följa upp hur stor del av stödet som har gått till konsultföretag. När reglerna har tillämpats i några år bör dessutom en utvärdering göras som tar sikte på nedsättningens effekt på  
 FoU-investeringar. 
  
 Ikraftträdande 
 Kommittén föreslår att bestämmelserna ska träda i kraft den 1 januari 2014. 
 13 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) 
 Härigenom föreskrivs att det i socialavgiftslagen (2000:980) införs ett nytt kapitel, 2 a kap., av följande lydelse. 
 2 a kap. Avgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling  
 (FoU-personer). 
  
 Definitioner 
  
 2 §  
 Som arbete med forskning och utveckling avses i denna lag systematiskt arbete med 
  
 1. 
  
 att ta fram ny kunskap (forskning) eller 
  
 2. 
  
 att använda resultatet av forskning för att utveckla nya varor, tjänster och produktionsprocesser eller väsentligt förbättra redan existerande sådana (utveckling). 
  
 Till arbete enligt första stycket räknas bara arbete som 
  
 1. 
  
 är kvalificerat och direkt utgör forskning och utveckling eller ingår som en central del i sådant arbete, och 
  
 2. 
  
 har ett kommersiellt syfte. 
  
 15 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:66 
  
 3 §  
 Med koncern avses i denna lag en koncern av det slag som avses i 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551). Som moderbolag räknas även andra juridiska personer än svenska aktiebolag. 
 Vilka som kan få nedsättning 
  
 4 §  
 Rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifter har den som ger ut avgiftspliktig ersättning för en  
 FoU-person. 
  
 Villkor för nedsättning 
  
 5 §  
 Arbetsgivaravgifter ska sättas ned den kalendermånad då 
  
 1. 
  
 FoU-personen 
  
  hos en och samma arbetsgivare under minst tre fjärdedelar och minst 15 timmar av sin faktiska arbetstid arbetat med forskning eller utveckling, eller 
  
 2. 
  
 arbetsgivaren enligt 1 erhållit nedsättning för  
  
 FoU-personen 
  under var och en av de närmast föregående fyra kalendermånaderna. 
 Nedsättning enligt första stycket 2 medges inte om orsaken till att villkoren enligt första stycket 1 inte är uppfyllda är att personen fått ändrade arbetsuppgifter. 
  
 6 §  
 För rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifter gäller att FoU- personen vid ingången av beskattningsåret har fyllt 26 år. 
 Nedsättningens storlek 
  
 7 §  
 Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna på avgiftspliktig ersättning för  
 FoU-personer 
  ska summan av dessa avgifter sättas ned med 10 procent av avgiftsunderlaget. 
 Sammanlagt får nedsättningen uppgå till högst 230 000 kronor per koncern och månad. 
 Nedsättningen får inte medföra att arbetsgivaravgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt 2 kap. 26 §. 
 Om flera avgiftsskyldiga som ingår i samma koncern har rätt till nedsättning ska, vid bedömningen enligt andra stycket, nedsättningen i första hand göras av moderbolaget. Till den del moderbolaget inte kan utnyttja nedsättningen, får nedsättningen utnyttjas av dotterföretag i den ordning moderbolaget bestämmer. 
 16 
  
 SOU 2012:66 
  
 Författningsförslag 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2014 och tillämpas på avgiftspliktig ersättning som betalas ut efter den 31 december 2013. 
 17 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:66 
  
 2 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) 
 Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 5 § 
  
 1 
  
 Vid beräkning av den all- 
  
 Vid beräkning av den all- 
  
 männa löneavgiften och arbets- 
  
 männa löneavgiften och arbets- 
  
 givaravgifterna ska från summan 
  
 givaravgifterna ska från summan 
  
 av dessa avgifter avdrag göras 
  
 av dessa avgifter avdrag göras 
  
 med 10 procent 
  
 av 
  
 avgifts- 
  
 med 
  
 10 procent 
  
 av 
  
 avgifts- 
  
 underlaget. För den del av 
  
 underlaget. För den del av 
  
 underlaget 
  
 som 
  
 arbetsgivar- 
  
 underlaget 
  
 som 
  
 arbetsgivar- 
  
 avgifterna beräknas på 
  
 enligt 
  
 avgifterna 
  
 beräknas på 
  
 enligt 
  
 2 kap. 
  
 28 § 
  
 socialavgiftslagen 
  
 2 kap. 
  
 28 §  
 eller 
  
 2 a kap. 7 § 
  
 (2000:980) 
  
 får 
  
 avdraget 
  
 inte 
  
 socialavgiftslagen (2000:980) får 
  
 medföra 
  
 att 
  
 dessa 
  
 avgifter 
  
 avdraget inte medföra att dessa 
  
 understiger 
  
 ålderspensions- 
  
 avgifter 
  
 understiger 
  
 ålders- 
  
 avgiften 
  
 enligt 
  
 2 kap. 
  
 26 § 
  
 pensionsavgiften 
  
 enligt 
  
 2 kap. 
  
 samma 
  
 lag. 
  
 Sammanlagt 
  
 får 
  
 26 § samma lag. Sammanlagt får 
  
 avdrag 
  
 göras 
  
 med 
  
 högst 
  
 avdrag göras med högst 7 100 
  
 7 100 kronor. 
  
 Avdraget 
  
 ska i 
  
 kronor. Avdraget ska i första 
  
 första hand göras från den 
  
 hand göras från den allmänna 
  
 allmänna löneavgiften. 
  
 löneavgiften. 
  
 I avgiftsunderlaget för beräkning av avdraget enligt första stycket ska endast ingå sådan avgiftspliktig ersättning som avses i 2 § första stycket. 
 Om flera avgiftsskyldiga ingår tillsammans i en koncern, ska de vid bedömningen av avdragsrätten enligt första stycket anses som en avgiftsskyldig. Avdraget ska i sådant fall i första hand göras av moderföretaget. Till den del avdraget inte kan utnyttjas av 
  
 1  
 Senaste lydelse 2008:1268. 
 18 
  
 SOU 2012:66 
  
 Författningsförslag 
 moderföretaget, får det utnyttjas av dotterföretagen i den ordning moderföretaget bestämmer. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2014 och tillämpas på ersättning som betalas ut efter den 31 december 2013. 
 19 
  
 1 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 1.1 
  
 Uppdraget 
  
 Kommitténs direktiv beslutades vid regeringssammanträde den 13 januari 2011 (dir. 2011:1). Direktiven återges i sin helhet i bilaga 1. Här ges en kort sammanfattning av huvuddragen i direktiven samt en mer ingående redogörelse för vad direktiven anger avseende detta andra delbetänkande. 
 Enligt direktiven är kommitténs grundläggande uppdrag att se över beskattningen av bolag. Skattesystemet ska därvid utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. Kommittén ska i sitt arbete sträva efter att ta fram förslag som breddar bolagsskattebasen för att möjliggöra en sänkning av skatterna i bolagssektorn. Därutöver ska förslagen utformas så att den svenska bolagsskattebasen värnas samtidigt som regelverket inte riskerar att komma i konflikt med  
 EU-rätten. 
  
 Utöver de mer generella riktlinjerna för kommitténs arbete anger direktiven även att kommittén ska titta på flera specifika delar av skattesystemet. En viktig uppgift i slutbetänkandet är att lämna förslag på hur den skattemässigt asymmetriska behandlingen av eget och lånat kapital i företagen kan minskas. Förslag ska även lämnas på ett system med källskatt på räntebetalningar till utlandet. Regelverken för koncernbidrag och underprisöverlåtelser ska också omprövas i syfte att finna alternativa hållbara lösningar. Det slutliga uppdraget ska redovisas senast den 1 november 2013. 
 Kommittén fick även i uppdrag att lämna två delbetänkanden. Den 30 januari 2012 överlämnade kommittén sitt första delbetänkande med förslag på skatteincitament för riskkapital (SOU 2012:3). I detta andra delbetänkande lämnas förslag på skatteincitament för forskning och utveckling (FoU). 
 21 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2012:66 
 Uppdraget i den nu aktuella delen innebär att kommittén ska belysa de svenska reglerna för FoU och lämna förslag på ökade skatteincitament för FoU. Ett skäl till att särskilt gynna FoU skattemässigt är enligt direktiven att  
 FoU-investeringar 
  ger positiva externa effekter och kan leda till att det skapas kluster i en region. Utöver detta anges att goda förutsättningar för forskning och innovation är av stor betydelse för Sverige för att skapa tillväxt i en globaliserad ekonomi och att skatteincitament för ökade investeringar i FoU kan spela en viktig roll i detta sammanhang. 
 Kommittén bör enligt direktiven pröva alternativet att införa incitament på intäktssidan, till exempel genom en sänkt beskattning av vissa intäkter som hänför sig till  
 FoU-investeringar. 
  Vidare ska kommittén beakta kravet på enkelhet samt de risker för s.k. dödviktskostnader och omklassificeringar som kan finnas vid särskilda skatteincitament. Kommittén ska enligt direktiven särskilt beakta de krav som  
 EU-rätten 
  ställer, avseende både  
 EU-fördragets 
  grundläggande friheter och statsstödsreglerna. Lärdomar ska dras från hur system i andra länder är konstruerade och från de svenska erfarenheterna av det numera avskaffade särskilda  
 FoU-avdraget. 
  
 Direktiven tar också upp att företag i rättspraxis har nekats avdrag för utgifter för FoU med hänvisning till att dessa inte har ansetts ha samband med företagens kärnverksamhet, vilket har lett till kritik mot att avdragsrätten har tolkats för snävt. Enligt direktiven kan detta tala för att det kan finnas behov av att vidga avdragsrätten, för att därigenom tillförsäkra att den bättre stämmer överens med lagstiftarens intentioner. Riksdagen har sedan direktiven beslutades ändrat reglerna för att komma till rätta med detta problem (se avsnitt 3.3). Kommittén har av det skälet inte utrett frågan om en vidgad avdragsrätt. 
  
 1.2 
  
 Uppdragets genomförande 
  
 Kommittén, som har antagit namnet Företagsskattekommittén, påbörjade sitt arbete i april 2011. Arbetet med detta delbetänkande påbörjades i september 2011. I detta arbete har kommittén haft sex sammanträden, varav fyra med samtliga ledamöter, sakkunniga och experter inbjudna. I två sammanträden deltog enbart ledamöter. 
 22 
  
 2 
  
 Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament 
  
 2.1 
  
 Inledning 
  
 I detta kapitel beskrivs varför det kan vara samhällsekonomiskt motiverat att stimulera näringslivets utgifter för forskning och utveckling (FoU) med hjälp av skattesystemet. I avsnitt 2.2 diskuteras vikten av FoU för den reala ekonomin. Avsnitt 2.3 behandlar FoU som investering. I avsnitt 2.4 diskuteras olika åtgärder för att stödja FoU och i avsnitt 2.5 behandlas hur skatteincitament för FoU påverkar ekonomin. Till sist redovisas några slutsatser. 
  
 2.2 
  
 FoU och den reala ekonomin 
  
 Den moderna tillväxtteorin dateras tillbaka till mitten på  
 1950-talet 
  med bidrag av bland andra Bailey 
  
 1 
  
 . I Solows (neoklassiska) modell är det bland annat en mix av kapital och arbetskraft som driver ekonomisk tillväxt. De aspekter som inte faller in under dessa två insatsvaror kallas för residualen, men har också kommit att kallas för total faktorproduktivitet (TFP). Tidiga studier menar att ökad kapitalackumulation, högre kvalitet på arbetskraften (investeringar i humankapital) samt införandet av ny teknologi är det som bestämmer ekonomisk tillväxt. 
 Med tiden har denna förklaringsmodell för ekonomisk tillväxt ansetts alltför förenklad vilket har lett till mer fokus på TFP. USA:s avtagande produktivitetsökningar under 1970- och 1980- talen ledde till ett ökat fokus på produktivitetsaspekten och konsensusbilden är att den amerikanska nedgången berodde på 
  
 1  
 Mccormick, Simmons (1956). A contribution to the theory of economic growth,  
 Quarterly Journal of Economics 
 , vol. 70, s.  
 65-94. 
  
 23 
  
 Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament 
  
 SOU 2012:66 
 minskad  
 TFP-tillväxt. 
  
 2 
  
 Problemet med ökat fokus på  
 TFP-tillväxt 
  som den huvudsakliga förklaringen till ekonomisk tillväxt är att man därmed anser att det oförklarade i de ursprungliga modellerna är viktigast. Som följd har en forskningslitteratur vuxit fram om vad det är som driver tillväxten av TFP. Denna litteratur brukar benämnas endogen tillväxtteori. 
 Det främsta tillägget till den ursprungliga tillväxtlitteraturen är att teknisk utveckling endogeniserats i modellen för att på så vis öka förståelsen av drivkrafterna bakom den tekniska utvecklingen. 
  
 3  
  
 Här har processen där obsoleta varor och tjänster byts ut mot nya fått en central roll (Russell s.k.  
 kreativ förstörelse 
 ). Schumpeters teorier har påverkat den endogena tillväxtlitteraturen mycket och kreativ förstörelse har getts stort utrymme. Innovation anses i denna litteratur vara en av de viktigaste förklaringarna till kreativ förstörelse. Innovationer i nya företag ökar deras produktivitet och möjliggör för dessa nya företag att ta marknadsandelar från etablerade företag. 
 Diskussionen ovan rör innovation som helhet. Innovation kan innefatta mycket och är svårt att både definiera och mäta. I nationalekonomiska innovationsstudier läggs stor vikt vid FoU- utgifter. 
  
 4  
  
 Det bör påpekas att  
 FoU-utgifter 
  endast är  
 ett  
 mått på innovation och att det inte enbart är FoU som är av intresse. FoU är det mått på innovation som enklast kan kvantifieras. Forskare har jobbat med att ta fram alternativa mått för innovation, exempelvis olika kvalitetsjusterade patentmått och enkätsbaserade mått. Dessa olika innovationsmått är mycket högt korrelerade med FoU- utgifter. 
 FoU och innovation påverkar ekonomisk tillväxt via produktivitetsförbättringar. 
  
 5  
  
 FoU anses inte enbart öka produktiviteten 
  
 2  
 Baily, M. N., Edwards, Shaw (1988). The productivity slowdown, measurement issues, and the explosion of computer power,  
 Brookings Papers on Economic Activity 
 , vol. 19, s.  
 347-420. 
  Produktivitetsnedgång var också en starkt bidragande orsak till Nichols  
 Reagan-regeringens 
 Economy Recovery Tax Act  
 från 1981 där USA lanserade ett skatteincitament för att öka FoU och därmed öka produktiviteten. 
  
 3 
  
 Se bland annat Romer, P. M. (1986). Increasing returns and  
  
 long-run 
  growth,  
 Journal of Political Economy 
 , vol. 94, s.  
 1002-1037 
  och Aghion, P., Hart, P. (1992). An incomplete contracts approach to financial contracting,  
 Review of Economic Studies 
 , vol. 59, s.  
 473-494. 
  
 4 
  
 Se Collier, Perry (1995). Brown policy Harris& länder med mer utvecklade finansmarknader har också mer FoU i de företag som mest sannolikt påverkas av den höga kapitalkostnaden (yngre och mindre företag). 
  
 18  
  
 Att med hjälp av olika insatser förbättra tillgången till kapital har med stor sannolikhet inverkan på privata företags förmåga att öka FoU (vilket ofta, men inte alltid, är samhällsekonomiskt fördelaktigt). 
 Vidare finns en rad områden som potentiellt påverkar FoU i samhället i hög utsträckning. Utbudet av högutbildad arbetskraft är av central betydelse. Åtgärder som rör utbildningssystemet på såväl grundskolesom gymnasie- och universitetsnivå spelar på längre sikt roll för ett lands innovationskapacitet. Skillnaden i FoU- intensitet mellan länder i dag avspeglas i olika länders industristruktur. Om ett lands industristruktur i hög utsträckning är centrerad runt högteknologibranscher är landet sannolikt FoU- intensivt. Med andra ord är det av central betydelse att förstå vad som driver ett lands industristruktur. Vilka institutionella förut- 
  
 17 
  
 Park, Brown (2008). International patent protection,  
  
 Research Policy 
 , vol. 37, s.  
 761-766. 
  
 18 
  
 Se Galloway, Liu, Meyer, Green, Leon, Holmes (2012). Law, stock markets and innovation,  
  
 Journal of Finance 
 , kommande. 
 29 
  
 Samhällsekonomiska motiv för skatteincitament 
  
 SOU 2012:66 
 sättningar har de länder som har stor koncentration av sin ekonomi till högteknologiska sektorer? Förutom att ha ett tillförlitligt patentskydd och en relativt välutvecklad finansmarknad lyfter forskningslitteraturen fram faktorer som bra universitetsforskning samt inhemsk marknadsstorlek fram som viktiga bestämningsfaktorer för FoU i ett land. 
  
 19 
  
 2.4.2 
  
 Subventioner av privat FoU 
  
 Många länder subventionerar FoU i företag via mer riktade insatser och har olika subventionsprogram där företag kan ansöka om statlig finansiering för sin  
 FoU-verksamhet. 
  Det finns en forskningslitteratur också på det här området. Denna litteratur tar upp frågan om den statliga subventioneringen av FoU är ett komplement till privat finansiering eller ett substitut. Använder företag helt enkelt den statliga finansieringen till projekt som de hade utfört även utan en subvention? Frågan är komplicerad. Att finna en ökning i FoU (eller  
 innovations-output) 
  bland företag som tar emot en statlig subvention är en tämligen enkel övning men att klargöra om subventionen har gått till ett företag som hade gjort FoU:n ändå är svårare. 
 Forskningslitteraturen fram till år 2000 sammanfattas av Blair, Collier och Anderson (2000) 
  
 20  
  
 och Lane, Moen och Watson (2000) 
  
 21 
  
 . Den förstnämnda artikeln sammanfattar läget med att det inte har kunnat fastslås huruvida statliga subventioner av FoU är ett komplement till privat  
 FoU-finansiering 
  eller om den är ett substitut. I likhet med de två sammanfattningsartiklarna som nämns ovan är de flesta artiklarna i ämnet restriktiva med definitiva slutsatser i komplement- och substitutionsfrågan. 
 Det finns dock undantag, bland annat en artikel av Weaver (2000) 
  
 22 
  
 . Han studerar ett program i USA,  
 Small Business Innovation Research  
 (SBIR). Han visar att mottagare av subventioner 
  
 19 
  
 Se Mathieu och van Pottelsberghe de la Potterie. (2010). A note on the drivers of R& Tran och Pazó (2008) 
  
 28 
  
 ]. 
 I denna litteraturgenomgång bör avslutningsvis ytterligare en fråga lyftas fram. Kan det vara så att själva existensen av en subvention minskar benägenheten för  
 FoU-företag 
  att satsa på marknader och produkter med potentiellt riktigt hög avkastning som på sikt kan leda till snabb tillväxt och högre lönsamhet? Det är 
  
 23 
  
 Hall, Shah och Busom, I. (2004). Who participates in R& Kartläggning, analys och förslag till förbättringar 
 – slutbetänkande. [41] 
 Kvinnor och barn i rättens gränsland. [45] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 
 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. [7] 
 Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. [15] 
 Mål för rovdjuren. [22] 
 Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för Sveriges arbete för en giftfri miljö. [38] 
 Mot ett hållbart samhälle – resurseffektiv avfallshantering. [56] 
 Näringsdepartementet 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? [19] 
 Här finns mer att hämta –  
 it-användningen 
  i småföretag. [21] 
 Färdplan för framtiden 
 – en utvecklad flygtrafiktjänst. [27] 
 Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. [39] 
 Dammsäkerhet 
 Tydliga regler och effektiv tillsyn. [46] 
 Återvinning av fartyg 
 – underlag för ratificering av Hong Kongkonventionen. [54] 
 Små företag – stora möjligheter med it. [63] 
 Kulturdepartementet 
 Läsarnas marknad, marknadens läsare 
  
 – 
  
 en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga 
  
 – 
  
 för stöd till nyskapande kultur. [16] 
  
 Mindre våld för pengarna. [23] Kulturmiljöarbete i en ny tid. [37] 
 Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. [58] 
 Nya villkor för public service. [59] Läsandets kultur. [65] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. [4] 
 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. [9] 
 Sänkta trösklar – högt i tak 
 Arbete, utveckling, trygghet. [31] 
 Uppsägningstvister. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. [62]