Att angöra en kulturbrygga 
 – till stöd för förnyelse och utveckling inom kulturområdet 
 Delbetänkande av Kommittén Kulturbryggan 
 Stockholm 2012 
 SOU 2012:16 
 SOU och Ds kan köpas från Delgado kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Delgado Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Tryckt av Lee. 
 Stockholm 2012 
 ISBN  
 978-91-38-23703-8 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Adams 
 Regeringen beslutade den 8 juli 2010 om direktiv (dir. 2010:77) till en kommitté med uppdrag att utreda vissa frågor om Kulturbryggan  
 -  
 en ny form för stöd till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Enligt direktivet ska en rapport med förslag till en långsiktig verksamhetsform lämnas senast den 31 mars 2012, medan en slutrapport ska lämnas senast den 31 december 2012. 
 Dåvarande rektorn vid Nyckelviksskolan  
 Newman förordnades som ordförande i kommittén den 8 juli 2010. Den 10 september 2010 förordnades filmregissören Lopez, författaren Tate, kulturkonsulten Miller och kulturföretagaren White som ledamöter i kommittén. 
 Som kanslichef i kommittén anställdes historieforskaren Vega fr.o.m. den 16 september 2010. Som sekreterare anställdes utredningssekreterare  
 Phillips 
  Austin under perioden 12 oktober – 31 december 2010. Handläggaren Jones anställdes som sekreterare fr.o.m. den 1 mars 2011. Sekreteraren Daniels anställdes som sekreterare på deltid och kulturproducenten Gutierrez anställdes som kommunikatör på deltid fr.o.m. den 15 mars respektive 22 mars 2011. Departementsrådet Thomas anställdes som sekreterare och samordnare av kommitténs delbetänkande fr.o.m. den 1 september t.o.m. 14 november 2011 på deltid, därefter på heltid t.o.m. 29 februari och deltid t.o.m. 31 mars 2012. 
 Kommittén, som antagit namnet Kulturbryggan, får härmed överlämna delbetänkandet  
 Att angöra en kulturbrygga – till stöd för förnyelse och utveckling inom kulturområdet  
 (SOU 2012:16). 
 Stockholm i mars 2012 
  
 Newman 
  
 Lopez 
  
 Tate 
  
 Miller 
  
 Johnson Nolmark 
  
 /Ingrid Lomfors 
  
 Jones 
  
 Gutierrez 
  
 Daniels 
  
 Thomas 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 15 
  
 1 
  
 Uppdraget och dess genomförande .............................. 
  
 21 
  
 1.1 
  
 Kommitténs direktiv................................................................ 
  
 21 
  
 1.2 
  
 Kommitténs arbete .................................................................. 
  
 22 
  
 1.3 
  
 Betänkandets disposition......................................................... 
  
 23 
  
 2 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet ............... 
  
 25 
  
 2.1 
  
 Stiftelsen framtidens kultur..................................................... 
  
 25 
  
 2.2 
  
 Nästa steg efter Stiftelsen framtidens kultur ......................... 
  
 30 
  
 3 
  
 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder ..... 
  
 37 
  
 4 
  
 Försöksverksamheten 2011......................................... 
  
 47 
  
 4.1 
  
 Kommitténs uppdrag............................................................... 
  
 47 
  
 4.2 
  
 Bidragsformer........................................................................... 
  
 48 
  
 4.2.1 
  
 Kulturbryggans riktlinjer ............................................. 
  
 48 
  
 4.2.2 
  
 Kulturbryggans försöksverksamhet ............................ 
  
 49 
  
 4.3 
  
 Berättigade och prioriterade bidragsmottagare...................... 
  
 52 
  
 4.3.1 
  
 Kulturbryggans riktlinjer ............................................. 
  
 52 
  
 4.3.2 
  
 Kulturbryggans försöksverksamhet ............................ 
  
 53 
 5 
 Innehåll SOU 2012:16 
  
 4.4 
  
 Nyskapande kultur – projektens innehåll............................... 
  
 58 
  
 4.4.1 
  
 Kulturbryggans riktlinjer.............................................. 
  
 58 
  
 4.4.2 
  
 Kulturbryggans försöksverksamhet............................. 
  
 60 
  
 4.5 
  
 Finansiell samverkan ................................................................ 
  
 63 
  
 4.5.1 
  
 Kulturbryggans riktlinjer.............................................. 
  
 63 
  
 4.5.2 
  
 Kulturbryggans försöksverksamhet............................. 
  
 64 
  
 4.6 
  
 Ärendenas handläggning.......................................................... 
  
 69 
  
 4.6.1 
  
 Kulturbryggans riktlinjer.............................................. 
  
 69 
  
 4.6.2 
  
 Kulturbryggans försöksverksamhet............................. 
  
 70 
  
 4.7 
  
 Kanslifunktionen...................................................................... 
  
 76 
  
 4.7.1 
  
 Kulturbryggans riktlinjer.............................................. 
  
 76 
  
 4.7.2 
  
 Kulturbryggans försöksverksamhet............................. 
  
 77 
  
 5 
  
 Tillgängliga verksamhetsformer .................................... 
  
 81 
  
 5.1 
  
 Allmänt om olika typer av myndigheter................................. 
  
 81 
  
 5.2 
  
 Allmänt om förändringar i myndighetsstrukturen ................ 
  
 82 
  
 5.3 
  
 Kulturbryggans särskilda förutsättningar ............................... 
  
 84 
  
 5.4 
  
 Myndigheter med integrerade beslutsgrupper........................ 
  
 85 
  
 5.5 
  
 Alternativ med en ny myndighet............................................. 
  
 89 
  
 6 
  
 Överväganden och förslag ............................................ 
  
 91 
  
 6.1 
  
 Kulturbryggan inrättas............................................................. 
  
 91 
  
 6.2 
  
 Statsbidrag till nyskapande kultur........................................... 
  
 95 
  
 6.3 
  
 Kulturbryggans ledning och organisation ............................ 
  
 102 
  
 6.4 
  
 Kulturbryggans budget och regleringsbrev .......................... 
  
 104 
 6 
  
 SOU 2012:16 
  
 Innehåll 
  
 7 
  
 Konsekvenser av förslagen......................................... 
  
 109 
  
 7.1 
  
 Förutsättningar för konsekvensbeskrivningen .................... 
  
 109 
  
 7.2 
  
 Kostnader och andra konsekvenser för staten ..................... 
  
 109 
  
 7.3 
  
 Konsekvenser i övrigt ............................................................ 
  
 111 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv (Dir. 2010:177) ................................. 
  
 113 
  
 Bilaga 2 
  
 Förordning om statsbidrag till nyskapande kultur 
  
 (SFS 2011:317)................................................................. 
  
 117 
 7 
 Sammanfattning 
 I delbetänkandet lämnar kommittén sina överväganden och förslag avseende en ändamålsenlig verksamhetsform för en långsiktig bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Delbetänkandet innehåller sju kapitel som redovisas kortfattat nedan. 
 Kapitel 1 Uppdraget och dess genomförande 
 Kommittén Kulturbryggan har enligt sina direktiv två uppdrag av regeringen (se bilaga 1). Det ena uppdraget är att lämna förslag till ändamålsenlig verksamhetsform för en långsiktig bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Det andra uppdraget är att etablera en försöksverksamhet som under  
 2011 
 - 
 2012 
  ska fördela avsatta medel som statsbidrag till nyskapande kulturprojekt. Det första uppdraget ska redovisas i en rapport senast den 31 mars 2012, medan det andra uppdraget ska redovisas i en slutrapport senast den 31 december 2012. 
 Villkoren för bidragsgivningen under försöksverksamheten och för den långsiktiga verksamheten är i huvudsak gemensamma. Kulturbryggan ska vara en efterföljare till Stiftelsen framtidens kultur och ha en oberoende ställning som alternativ bidragsgivare. Verksamheten ska också kunna hantera och främja kulturområdets hela omfattning. En angelägen uppgift som pekas ut är även att hitta nya och alternativa finansieringsmöjligheter för att stödja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Utöver det styrande kommittédirektivet har regeringen beslutat om en förordning (2011:317) om statsbidrag till nyskapande kultur (se bilaga 2) och anvisat 25 miljoner kronor årligen för bidragsgivningen i Kulturbryggan fr.o.m. 2011. 
 I kapitel 1 redovisas även kommitténs arbete och betänkandets disposition. 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:16 
 Kapitel 2 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
 Kapitel 2 beskriver hur önskemålen om en oberoende bidragsgivare på kulturområdet, vid sidan av de traditionella myndigheterna, låg till grund för bildandet av Stiftelsen framtidens kultur 1994. Efter sexton år upphörde stiftelsen med sin bidragsgivning 2010. Den hade då fördelat sammanlagt cirka 860 miljoner kronor i projektbidrag sedan starten. I den kulturpolitiska propositionen 2009 (prop. 2009/10:3) förordade regeringen att en efterföljare till stiftelsen skulle inrättas från och med 2011, med uppgift att fördela statsbidrag till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Mot den bakgrunden beslutade regeringen om direktiv till kommittén Kulturbryggan. 
 Kapitel 3 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 
 I kapitel 3 redovisas utvecklingen i några andra länder med avseende på två centrala aspekter som legat till grund för satsningen på Kulturbryggan i Sverige. Det gäller dels förekomsten av offentliga bidrag med inriktning på nyskapande och experimentell kultur, dels hur man i olika länder verkar för en breddad finansiering av kultursektorn genom att uppmuntra den privata sektorn och näringslivet att bidra. De länder som beskrivs är Frankrike, Danmark, Storbritannien och Nederländerna. Dessutom redovisas slutsatserna från en omvärldsstudie med faktorer som har visat sig vara viktiga i andra länder för att skapa ett gott samarbete mellan näringslivet och kultursektorn. 
 Kapitel 4 Försöksverksamheten 2011 
 Kommitténs två uppdrag hänger samman genom att erfarenheterna av försöket ska ligga till grund för förslagen om den långsiktiga verksamheten. I praktiken är det dock bara möjligt att hämta erfarenheter från försökets första år. 
 Kulturbryggan har självständigt utformat två olika bidragsformer för nyskapande kulturprojekt, varav det ena, startstödet, betonar nya initiativ och risktagande och det andra, genomförandestödet, skapar incitament för en breddad finansiering. Erfarenheterna från 2011 är att de båda stödformerna har fungerat väl och 
 10 
  
 SOU 2012:16 
  
 Sammanfattning 
 att det därför kommer att vara möjligt att ansöka om båda stödformerna även under 2012. 
 I de styrande dokumenten, direktiv och bidragsförordning, har regeringen fastställt olika villkor som gäller för dem som ansöker om statsbidrag från Kulturbryggan samt även angett vissa prioriteringar som gäller den samlade bidragsgivningen. Ett villkor är att endast projekt är stödberättigade, medan verksamhet som är mera löpande och långsiktig inte kan beviljas stöd. Bidragsgivningen är däremot öppen för såväl fysiska som juridiska personer. Den samlade bidragsgivningen ska prioritera det fria kulturlivet framför det mer institutionaliserade. Vidare ska hela kulturområdet omfattas av bidragsgivningen, vilket tolkas som att ingen del ska uteslutas och att hela landet ska omfattas. Med utgångspunkt från de nationella kulturpolitiska målen ska Kulturbryggan också främja bl.a. internationellt kulturutbyte och samverkan samt särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. 
 Erfarenheterna från 2011 visar att såväl fysiska som juridiska personer har ansökt och beviljats stöd av Kulturbryggan. Hela kulturområdet omfattas av bidragsgivningen, men det finns en klar övervikt för scenkonstområdet, medan litteratur/tidskrifter, arkitektur/design och kulturarv står för en mindre andel. Det finns också en viss geografisk spridning över landet både vad gäller ansökningar och bifallsbeslut, men det är samtidigt en kraftig övervikt för storstäderna, i första hand Stockholmsområdet. Kvinnliga projektägare står för 60 procent av bifallsbesluten. Projekt som är inriktade på barn och ungdom respektive mångfald står för vardera 6 procent av bifallen och det finns därmed ett utrymme för sådana projekt att ta större plats i kommande års bidragsgivning. 
 Nyskapande är en lika central som svår bedömningsgrund för bidragsgivningen i Kulturbryggan. Genom de bedömningar som externa bedömare gjort av alla ansökningar är det ändå möjligt att dra slutsatsen att bidragsgivningen 2011 har främjat projekt med nyskapande innehåll. Ett annat innehållsligt kriterium är projektens kvalitet och under det första försöksåret har de båda kriterierna ofta samvarierat, men i de fall de inte har gjort det har graden av nyskapande varit avgörande för bifallsbesluten. 
 Ett av Kulturbryggans viktigaste uppdrag är att etablera samverkan med andra finansiärer och kommittén arbetar med detta uppdrag på flera plan. Ett krav på medfinansiering ställs t.ex. på dem som ansöker om genomförandestöd. Minst hälften av ett projekts intäkter måste komma från annat håll och minst en 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:16 
 medfinansiär ska vara privat. Även inom ramen för startstödet har många projektägare anmält en extern medfinansiering. Sammantaget genererade Kulturbryggans bidragsgivning på 25 miljoner kronor under 2011 en medfinansiering på 42,9 miljoner kronor, varav 14,3 miljoner kronor kom från privata finansiärer. Kommittén arbetar även med finansiell samverkan på ett övergripande plan. Det är ett långsiktigt arbete som påbörjats under 2011 och fortsätter under 2012. 
 En av de mest kännetecknande delarna av Kulturbryggans verksamhet är den bedömningsprocess som används. Den innebär bl.a. att externa bedömare i en bedömarpool yttrar sig över samtliga ansökningar innan kommittén fattar sina beslut och de sökande ska själva önska vilken typ av kompetens som bedömaren av projektet ska ha. Kommittén har valt att arbeta med en modell som innebär att två bedömare ska granska varje ansökan. Av de bidrag som beviljades under 2011 beräknas 65 procent kunna slutredovisas under 2012. Ett betydande antal beviljade projektbidrag från 2011 och 2012 kommer dock att återrapporteras först under 2013 och eventuellt inte förrän 2014. Dessa kommer därför att behöva hanteras av den organisation som ska ta vid efter det att kommittén har avslutat sitt uppdrag. 
 Avslutningsvis i kapitel 4 beskrivs kommitténs kansli och dess arbete med kommunikation, identitetsbygge, seminarier, konferenser m.m. 
 Kapitel 5 Tillgängliga verksamhetsformer 
 En huvuduppgift för den organisation som ska ta över efter Kulturbryggans försöksperiod blir att fördela statsbidrag. Det är en typisk myndighetsuppgift och därför är det bara inom ramen för en förvaltningsmyndighet den långsiktiga verksamheten kan bedrivas. Därmed finns det två tillgängliga alternativ: att Kulturbryggan placeras i en befintlig myndighet på kulturområdet eller att det bildas en ny separat myndighet för Kulturbryggan. Den allmänna trenden i statsförvaltningen är att antalet myndigheter minskar, genom nedläggningar och sammanslagningar, men det finns också exempel på att nya bildas. Gemensamma drag för dessa är att de är förhållandevis små, har ett relativt brett ansvar inom ett politikområde och präglas av uttalade förväntningar från regeringens sida om oberoende och självständighet. Kulturbryggans särskilda 
 12 
  
 SOU 2012:16 
  
 Sammanfattning 
 förutsättningar beskrivs också i kapitel 5, liksom för- och nackdelarna med de tillgängliga alternativen. 
 Kapitel 6 Överväganden och förslag 
 Kommittén föreslår i kapitel 6 att en ny myndighet, med namnet Kulturbryggan, ska inrättas den 1 januari 2013. Myndighetens uppgift ska vara att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Myndigheten ska särskilt pröva frågor om statsbidrag till nyskapande kultur och verka för samverkan med andra finansiärer. En organisationskommitté bör få i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten. 
 Det främsta skälet till att kommittén förordar en ny separat myndighet framför att placera Kulturbryggan i en befintlig myndighet på kulturområdet är den centrala vikt regeringen har lagt vid att verksamheten ska ha en oberoende ställning som alternativ bidragsgivare och kunna hantera och främja kulturområdets hela omfattning. 
 Mot bakgrund av erfarenheterna från försöksverksamheten 2011 föreslår kommittén en ny bidragsförordning för statsbidrag till nyskapande kultur fr.o.m. 2013, med i huvudsak samma inriktning och bestämmelser som finns i den bidragsförordning som gäller till och med 2012. Det är angeläget att den nuvarande balansen mellan tydliga riktlinjer från uppdragsgivaren och ett betydande manöverutrymme för den praktiska hanteringen kan finnas kvar i den nya bidragsförordningen. 
 Därutöver föreslår kommittén att tre villkor för statsbidrag i den nuvarande bidragsförordningen ändras i den nya. Det grundläggande villkoret om nyskapande som grund för statsbidrag till kulturprojekt ska kompletteras med ett villkor om att projekten också ska ha hög kvalitet för att vara berättigade statsbidrag. Det ska vidare klargöras att bidragsgivningen i första hand, men inte enbart, ska riktas till det fria kulturlivet. Med bibehållande av en modell med relevant extern bedömning av ansökan innan ett statsbidrag beviljas ska det inte längre anges i bidragsförordningen att ett visst minsta antal bedömare ska anlitas för uppgiften. 
 Förslaget är att den nya myndigheten ska organiseras som en enrådighetsmyndighet och ledas av en direktör. Vid myndigheten ska det finnas ett kansli och ett beslutande råd med uppgift att 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:16 
 pröva frågor om statsbidrag till nyskapande kultur. Rådet ska bestå av en ordförande och högst sex andra ledamöter som regeringen utser. Rådet ansvarar för sina beslut och ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning. Förslaget bygger också på att myndigheten kan dockas till en större värdmyndighet för olika gemensamma lösningar med lokaler, kontorsservice och viss administration. 
 Kommittén föreslår att Kulturbryggan anvisas ett bidragsanslag på minst 25 miljoner kronor och ett förvaltningsanslag på 7 miljoner kronor för budgetåret 2013. 
 Kapitel 7 Konsekvenser av förslagen 
 Regeringen har i budgetpropositionen för 2011 (prop. 2010/11:1, utg.omr. 17) beräknat att 25 miljoner kronor ska avsättas för ändamålet med Kulturbryggans bidragsgivning fr.o.m. 2011. Riksdagen har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:113). Kommitténs förslag är att minst den anslagsnivån ska anvisas för 2013. Ett eventuellt ökat bidragsanslag bör finansieras inom Kulturdepartementets ram. 
 De medel som finansierar kommitténs arbete borde med fördel kunna föras över till ett statsanslag på utgiftsområde 17 och vara en grund för finansieringen av de nödvändiga förvaltningskostnaderna för den nya myndigheten. Finansieringen bör i övrigt rymmas inom Kulturdepartementets ram. Genom att Kulturbryggan dockas till en större värdmyndighet bör den nya myndigheten kunna få relativt sett lägre kostnader för viss administration och även uppnå andra samordningsvinster. 
 Kommitténs förslag kan i övrigt få positiva konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män samt för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 
 14 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 förordning med instruktion för Kulturbryggan 
 Härigenom föreskrivs följande. 
 Uppgifter 
  
 1 §  
 Kulturbryggan har till uppgift att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. 
  
 2 §  
 Myndigheten ska särskilt 
  
 1. 
  
 pröva frågor om statsbidrag enligt förordningen (2012:000) om statsbidrag till nyskapande kultur, och 
  
 2. 
  
 verka för samverkan med andra finansiärer. 
  
 3 §  
 Myndigheten ska i sin verksamhet integrera ett  
 jämställdhets-, 
  mångfalds- och barnperspektiv. 
  
 4 §  
 Utöver de uppgifter som framgår av 1 och 2 §§ får myndigheten utföra uppdrag och andra tjänster inom sitt verksamhetsområde. 
 Ledning 
  
 5 §  
 Myndigheten leds av en myndighetschef. 
 15 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:16 
 Särskilt organ 
  
 6 §  
 Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan som benämns Kulturbryggans beslutande råd och som prövar frågor om statsbidrag enligt förordningen (2012:000) om statsbidrag till nyskapande kultur. 
  
 7 §  
 Rådet består av en ordförande och högst sex andra ledamöter. Rådet är beslutfört när ordföranden och minst hälften av de 
 andra ledamöterna är närvarande. 
  
 8 §  
 Rådet ansvarar för sina beslut. 
 Rådet ansvarar för sin verksamhet inför myndighetens ledning. 
  
 9 §  
 Myndigheten ansvarar inför regeringen för att rådet tilldelas medel och resurser i övrigt för sin verksamhet, att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt och att den redovisas på ett tillförlitligt sätt. 
 Anställningar och uppdrag 
  
 10 §  
 Direktören är myndighetschef. 
  
 11 §  
 Regeringen utser för en bestämd tid ledamöter i det råd som avses i 6 §. 
 Avgifter 
  
 12 §  
 När myndigheten utför de uppgifter som anges i 2 § 2 får den ta ut avgifter för verksamheten inom ramen för full kostnadstäckning. Avgifternas storlek bestäms av myndigheten, utom i de fall som avses i 15 § avgiftsförordningen (1992:191). 
 Myndigheten får disponera avgiftsinkomsterna. 
 16 
  
 SOU 2012:16 
  
 Författningsförslag 
  
 13 §  
 För verksamhet som anges i 4 § ska myndigheten ta ut avgifter motsvarande full kostnadstäckning. Avgifternas storlek bestäms av myndigheten, utom i de fall som avses i 15 § avgiftsförordningen (1992:191). 
 Myndigheten får disponera avgiftsinkomsterna. 
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2013. 
 17 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:16 
  
 2 
  
 Förslag till 
  
 förordning om statsbidrag till nyskapande kultur 
 Härigenom föreskrivs följande. 
 Inledande bestämmelser 
  
 1 §  
 Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till nyskapande kultur. 
 Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel. 
 Ändamålet med statsbidraget 
  
 2§  
 Ändamålet med statsbidraget är att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Det innefattar dels att främja kulturell verksamhet som bygger på nya uttryck, teorier eller metoder, dels att främja nya verksamhets- och finansieringsformer inom kulturområdet. 
 Villkor för statsbidraget 
  
 3 §  
 Statsbidrag får ges till 
  
 1. 
  
 nyskapande kulturell verksamhet av professionell art och hög kvalitet som bedrivs i projektform, 
  
 2. 
  
 samverkansprojekt som syftar till att utveckla nya former för att bedriva kulturell verksamhet, eller 
  
 3. 
  
 projekt som syftar till att utveckla nya sätt att finansiera kulturell verksamhet. 
  
 Projekten kan avse ett enskilt konst- eller kulturområde eller vara konstområdesöverskridande. De kan också bygga på samverkan mellan kultursektorn och andra samhällsområden. 
  
 4 §  
 Statsbidrag får lämnas till fysiska eller juridiska personer. 
  
 5 §  
 Vid fördelningen av statsbidrag ska detta i första hand, men inte enbart, riktas till det fria kulturlivet. 
  
 6 §  
 För att få statsbidrag krävs finansiering även från annan part. Medfinansiering krävs dock inte om det finns särskilda skäl och om 
 18 
  
 SOU 2012:16 
  
 Författningsförslag 
 statsbidrag ges för att påbörja en försöksverksamhet eller för att vidareutveckla en projektidé. 
  
 7 §  
 Stöd får inte lämnas till sökande som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos Kronofogdemyndigheten eller som är i likvidation eller försatt i konkurs. 
 Ärendenas handläggning 
  
 8 §  
 Frågor om statsbidrag enligt denna förordning prövas av det beslutande rådet vid Kulturbryggan. 
  
 9 §  
 Ansökan om statsbidrag ska göras skriftligen till Kulturbryggan. Ansökan ska innehålla de uppgifter som behövs för prövningen. 
  
 10 §  
 Innan ett statsbidrag beviljas ska Kulturbryggan låta göra relevant extern bedömning av ansökan. 
  
 11 §  
 Kulturbryggan ska i beslut om statsbidrag ange vilket ändamål bidraget beviljas för och vilka villkor som ska gälla för bidraget. I beslutet ska också sista dag för redovisning anges. 
  
 12 §  
 Statsbidrag beviljas för högst ett år i taget. 
 Redovisning 
  
 13 §  
 Mottagare av statsbidrag är skyldiga att redovisa för Kulturbryggan hur medlen har använts och lämna de övriga uppgifter Kulturbryggan behöver för uppföljning och utvärdering. 
 Återbetalning och återkrav 
  
 14 §  
 Kulturbryggan får besluta att ett beviljat statsbidrag tills vidare inte ska betalas ut om det kan antas att bidraget har beviljats på grund av felaktiga uppgifter. 
 19 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:16 
  
 15 §  
 Mottagaren av ett statsbidrag är återbetalningsskyldig om 
  
 1. 
  
 mottagaren av bidraget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 
  
 2. 
  
 bidraget av något annat skäl än vad som sägs i 1 har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 
  
 3. 
  
 bidraget inte används för det ändamål det har beviljats för, 
  
 4. 
  
 det projekt bidraget har lämnats för inte slutförs eller om bidraget av någon anledning har förbrukats, 
  
 5. 
  
 den som har tagit emot bidraget inte lämnar sådan redovisning som avses i 13 §, eller 
  
 6. 
  
 villkor i beslutet inte har följts. 
  
 16 §  
 Om en bidragsmottagare är återbetalningsskyldig enligt 15 §, ska Kulturbryggan besluta att helt eller delvis kräva tillbaka bidraget. Om det finns särskilda skäl får Kulturbryggan helt eller delvis efterge kravet. 
  
 17 §  
 Om ett belopp som har återkrävts enligt 15 § inte betalas tillbaka i rätt tid ska dröjsmålsränta tas ut på beloppet. För uttag av dröjsmålsränta gäller i tillämpliga delar räntelagen (1975:635). 
 Överklagande 
  
 18 §  
 I 22 § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 14 § får dock inte överklagas. 
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2013. 
 20 
  
 1 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 1.1 
  
 Kommitténs direktiv 
  
 Kommittén Kulturbryggan har enligt sina direktiv (dir. 2010:77) två huvudsakliga uppdrag. Det ena är att lämna förslag på vilken verksamhetsform som är ändamålsenlig för en långsiktig bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Det andra uppdraget är att etablera en försöksverksamhet som under  
 2011 
 - 
 2012 
  ska fördela avsatta medel som bidrag till nyskapande kulturprojekt. Det första uppdraget ska redovisas i en delrapport senast den 31 mars 2012 och det andra i en slutrapport senast den 31 december 2012. 
 Villkoren för försöksverksamheten under  
 2011 
 - 
 2012 
  och för den långsiktiga verksamheten är i huvudsak gemensamma. Enligt direktiven handlar det i båda fallen om att skapa en ny bidragsgivande statlig verksamhet, som ska vara en efterföljare till Stiftelsen framtidens kultur och som ska ha i uppgift att stödja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Av särskild vikt är att den bidragsgivande verksamheten ska ha en oberoende ställning som alternativ bidragsgivare och kunna hantera och främja kulturområdets hela omfattning. Detta ställer särskilda krav på såväl dialogformer som uppföljning. 
 Enligt direktiven är det en angelägen uppgift att hitta nya och alternativa finansieringsmöjligheter för att stödja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. En fungerande riskkapitalförsörjning är viktig för att ge förutsättningar för innovativt och gränsöverskridande kulturskapande. Det ger också möjligheter att hitta nya former för att organisera kulturskapande verksamhet och för breddad samverkan. Regeringen ser det också som avgörande att bidragsgivningen ger incitament till finansiering från flera parter. Kommittén ska sträva efter att etablera samverkan med 
 21 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2012:16 
 andra finansiärer. För Kulturdepartementets räkning har ett fördjupat underlag om verksamhetens inriktning och förutsättningar tagits fram (dnr Ku2009/2273/KT). Enligt direktiven bör övervägandena i underlaget om verksamhetens inriktning vara en utgångspunkt för kommittén. 
 När det gäller den långsiktiga verksamheten ska förslag bl.a. lämnas om verksamhetsmål, organisation och budget. Förslag ska också lämnas om eventuella nya förordningar eller förordningsändringar som krävs för att den föreslagna verksamhetsformen samt, om förslaget inbegriper bildandet av en ny myndighet, förslag till instruktion och regleringsbrev. 
 Enligt direktiven ska kommittén särskilt överväga hur de nya kulturpolitiska målen kan få genomslag, såväl i försöksverksamheten som i förslagen om en långsiktig verksamhet. Kommittén ska även, förutom att redovisa de överväganden som ligger till grund för dess förslag, särskilt redovisa hur förslagen bidrar till ökad effektivisering och helhetssyn inom den statliga verksamheten på kulturområdet. En plan för uppföljning av bidragsgivningen inom försöksverksamheten ska ingå i det förslag till långsiktig verksamhetsform som kommittén lämnar. 
 Det är av särskild vikt att kommittén kontinuerligt samråder med berörda myndigheter och aktörer inom kulturlivet och näringslivet. Kommittén ska också löpande informera Regeringskansliet (Kulturdepartemetet) om uppdragets genomförande. 
 För bidragsgivningen under försöksverksamheten har regeringen utfärdat förordningen (2011:317) om statsbidrag till nyskapande kultur. Den gäller till och med den 31 december 2012. 
  
 1.2 
  
 Kommitténs arbete 
  
 Kommittén har löpande informerat Kulturdepartementet om arbetet med de två uppdragen. Under försöksperioden har kommittén också deltagit i ett stort antal möten, seminarier och debatter i olika delar av landet för att informera om verksamheten. Kommittén har vidare inhämtat synpunkter och erfarenheter från bl.a. Nordisk kulturfond och kulturförvaltningarna i Stockholms stad, Region Skåne och Västra Götalandsregionen. För att få underlag till förslagen och bedömningarna i detta delbetänkande har kommittén även samrått med bl.a. Statens kulturråd, Statens musikverk, Konstnärsnämnden och Stiftelsen framtidens kultur. 
 22 
  
 SOU 2012:16 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 1.3 
  
 Betänkandets disposition 
  
 Delbetänkandet inleds med en sammanfattning och kommitténs förslag till förordning med instruktion för myndigheten Kulturbryggan och förslag till förordning om statsbidrag till nyskapande kultur. Båda förordningarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2013. 
 I kapitel 1 beskrivs uppdraget och dess genomförande. Kapitel 2 beskriver hur frågan om en oberoende bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet, vid sidan av de traditionella statliga ordningarna, har vuxit fram, från det att Stiftelsen framtidens kultur bildades 1994 till att riksdagen 2010 beslutade att avsätta 25 miljoner kronor till Kulturbryggans bidragsgivning fr.o.m. 2011. I kapitel 3 beskrivs hur några andra länder i Europa har främjat nyskapande kulturprojekt och strävat efter att hitta modeller för en breddad finansiering av kultur. 
 I kapitel 4 redovisas kommitténs erfarenheter av försöksverksamheten 2011. I kapitel 5 beskrivs sedan de olika verksamhetsformer som står till buds i den svenska statsförvaltningen för en långsiktig organisation som inrymmer Kulturbryggan. Med stöd av redogörelserna i kapitel 4 och 5 lämnar kommittén sina överväganden och förslag i kapitel 6. 
 Delbetänkandet har två bilagor. I bilaga 1 redovisas regeringens kommittédirektiv (dir. 2010:77) och i bilaga 2 återfinns förordning (2011:317) om statsbidrag till nyskapande kultur. 
 23 
  
 2 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
  
 Under  
 1970-talet 
  formulerades för första gången en samlad statlig kulturpolitik. Politiska mål beslutades, det kulturpolitiska ansvarsområdet ringades in, ansvarsfördelningen mellan statliga, regionala och lokala organ på kulturområdet slogs fast, nya statsbidrag för kulturella ändamål infördes och för att fördela bidragen skapades det en delvis ny myndighetsorganisation. I 1974 års proposition om den statliga kulturpolitiken (prop. 1974:28) föreslogs bl.a. att en ny myndighet, Statens kulturråd, skulle inrättas med uppgift att fördela statsbidrag på kulturområdet. 
 Tjugo år senare, i mars 1994, lade regeringen fram en proposition (prop. 1993/94:177) med förslag om en ny kulturstiftelse, som vid sidan av andra bidragsgivare skulle främja utveckling och tillväxt i regionerna genom stöd till kvalitetsinriktade kulturprojekt. Förslaget tillstyrktes av riksdagen (bet. 1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399) och när Stiftelsen framtidens kultur bildades senare samma år tillfördes den kapital från de nedlagda löntagarfonderna. 
 I detta kapitel beskrivs i det första avsnittet de närmare motiven bakom Stiftelsen framtidens kulturs bildande och den verksamhet som därefter har bedrivits. I det andra avsnittet redovisas de förslag som har diskuterats under senare år om en uppföljare till stiftelsen. 
  
 2.1 
  
 Stiftelsen framtidens kultur 
  
 Stiftelsen framtidens kultur var en av flera stiftelser som bildades med kapital från de nedlagda löntagarfonderna. I nämnda proposition (prop. 1993/94:177), som i huvudsak behandlar frågor om utbildning och forskning, föreslås även stiftelser för särskild kompetensutveckling, för högre utbildning och forskning i 
 25 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
  
 SOU 2012:16 
 Stockholm, för projektet Internationella miljöuniversitetet i Lund, för vårdforskning samt för internationalisering av forskning och högre utbildning. Bakom förslaget att bilda dessa stiftelser fanns ett antal gemensamma skäl. 
 Oberoende i förhållande till staten 
 Regeringen konstaterar att upprättandet av de olika stiftelserna innebär att ett antal i förhållande till staten självständiga rättssubjekt bildas. De ändamål som fastställs på grundval av riksdagens beslut är bindande för verksamheten och frågor om ändring av ändamålen kan bara initieras av stiftelserna själva, skriver regeringen i propositionen. Troheten mot stiftarens ändamål hänger också samman med principen om varaktighet i en stiftelses uppgift. Det hindrar dock inte att en stiftelses medel på någon sikt kan förbrukas. 
 Enligt regeringen är stiftelseformen en sällsynt väl lämpad organisationsform för de olika insatser som föreslås, däribland stöd till kvalitetsinriktade kulturprojekt, för de resterande medlen från löntagarfonderna. Genom stiftelsernas oberoende ställning kan varken ägare eller någon annan huvudman styra dem och genom de av stiftaren givna ändamålen uppnås en stabilitet och långsiktighet i verksamheten, vilket bör bidra till att medlen kommer till största möjliga nytta. Regeringen klargör också att stiftelsernas insatser är unika och som utan fondmedlen knappast skulle komma till stånd. 
 Motiven för en kulturstiftelse 
 I den nämnda propositionen beskriver regeringen kortfattat den nya kulturstiftelsens specifika inriktning och förutsättningar. Stiftelsen ska tillföras 6,85 procent av återstående fondmedel, vilket 1994 motsvarade 529 miljoner kronor, och den ska ledas av en styrelse med företrädare för bl.a. kulturlivet och för den högre konstnärliga utbildningen. Även personer med ekonomisk kompetens ska ingå i styrelsen. Regeringen markerar också en annan form av oberoende förutom gentemot staten, genom att stiftelsen ska verka helt vid sidan av ordinarie resurser för kulturverksamhet. Den ska stimulera det regionala kulturlivet i vid mening, med syftet att stärka tillväxt och utveckling i regionerna. Kulturen kan som 
 26 
  
 SOU 2012:16 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
 tillväxtskapande faktor väsentligt bidra till dynamiken i en regions utveckling. 
 Regeringen stryker också under i propositionen att stiftelsen ska främja nya former och vägar inom det man vanligen förknippar med kulturverksamhet. Insatserna bör bl.a. inriktas på projekt som attraherar även ungdomsgrupper som i relativt liten omfattning tar del av det traditionella kulturutbudet. Stiftelsen ska ge stöd till utvecklingen av kvalitetsinriktade kulturprojekt och skapa förebilder och ta initiativ som efter en tid kan inordnas i den ordinarie kulturverksamheten. För att bestående effekter ska kunna uppnås av satsningarna är det angeläget att lokala och regionala intressen engageras i och bidrar till projekten. När det gäller kapitalförvaltningen av Stiftelsen framtidens kultur anför regeringen att stiftelsen kan arbeta med såväl avkastning på kapital som avveckling av kapitalet, dock under en period av lägst tio år. 
 Stadgar för Stiftelsen framtidens kultur 
 Mot bakgrund av de riktningsgivande uttalandena i propositionen fattade regeringen i juni 1994 beslut om stiftelseförordnande för Stiftelsen framtidens kultur. Där anges att stiftelsens syfte är att främja ett vitalt kulturliv såväl i Sverige som helhet som på enskilda orter. I ett antal punkter stadgas också hur stiftelsen ska bedriva sin verksamhet, varav huvuddelen avser organisatoriska eller administrativa frågor, som styrelsens sammansättning, styrelsens arbets- och beslutsformer, revisionen av stiftelsens räkenskaper, årsredovisning m.m. 
 I en punkt beskrivs också den inriktning bidragsgivningen ska ha. Enligt den punkten ska stiftelsen ge ekonomiskt stöd till långsiktiga och nyskapande kulturprojekt. Det sägs vidare att stödet ska stimulera det regionala kulturlivet i vid mening och syfta till att stärka tillväxt och utveckling. Lokala och regionala intressen bör engageras i och bidra till projekten. 
 Verksamheten i Stiftelsen framtidens kultur 
 Stiftelseförordnandets formuleringar om inriktningen på bidragsgivningen har varit styrande för stiftelsens verksamhet sedan 1994. Med utgångspunkt i förordnandet har stiftelsen också formulerat 
 27 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
  
 SOU 2012:16 
 närmare riktlinjer för bidragsgivningen. I riktlinjerna anger stiftelsen vilka prioriteringar som gäller och vilka krav som kulturprojekt helt eller delvis ska uppfylla för att komma i fråga för bidrag. Inledningsvis utvecklades och förtydligades dessa prioriteringar varje år, men de senaste riktlinjerna beslutades 2008 och de gäller tills vidare. Av dessa framgår att projekt för vilket bidrag söks ska uppfylla högt ställda kvalitetskrav. Stiftelsen prioriterar vidare konstnärligt och kulturellt nyskapande projekt och projekt som bidrar till regional utveckling. En annan prioritering är stöd till konst- och kulturlivets utvecklings- och förnyelsearbete samt förnyelse av kulturinstitutioner och kulturorganisationer. Stiftelsen prioriterar även projekt som verkar för att närma kulturliv och skola till varandra och projekt med ett tydligt medborgarperspektiv. 
 Till de övriga krav stiftelsen ställer hör att bidrag endast i undantagsfall ges till pågående verksamhet, och för att bidrag ska ges till mera stadigvarande projekt måste verksamhetens fortsatta finansiering vara realistisk. Bidrag kan bl.a. utgå till tidsbegränsad försöksverksamhet, förstudier, expertinsatser, projektering, teknikutveckling, marknadsföring och till utvärderingar som syftar till omprövning av verksamhet. Ansökan kan inges av såväl fysiska och juridiska personer som myndigheter. 
 Styrelsen i Stiftelsen framtidens kultur ska enligt förordnandet bestå av fem ledamöter, varav en ordförande, som regeringen utser. I den nuvarande styrelsen är senior adviser Gibson ordförande och övriga ledamöter är f.d. riksdagsledamot Garrett, skribent och filmare Paul, administrativ chef Anderson och professor Obrien. Ledamöterna förordnas för en viss tid, högst fyra år, och förordnandet kan förlängas endast en gång. Verkställande direktör i stiftelsen har sedan starten varit Collins och kanslilokalerna har, i enlighet med stiftelseförordnandet, varit lokaliserade till Uppsala. 
 Stiftelsen har också utvecklat en egen modell för bedömningar av inkomna bidragsansökningar, vilken beskrivs i en rapport från 2009. 
 1  
 En extern bedömargrupp, Ad  
 hoc-gruppen, 
  med verksamma konstnärer och kulturutövare, har fått i uppgift att bedöma ansökningar utifrån sina personliga erfarenheter. Bedömarna har haft ett tidsbegränsat mandat och delar av gruppen har bytts ut successivt. Även statliga myndigheter som Statens kulturråd, 
  
 1  
 Kraftfält – Stiftelsen framtidens kultur  
 1994 
 - 
 2011 
  (Malmö, 2009). 
 28 
  
 SOU 2012:16 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
 Konstnärsnämnden, Riksarkivet och Riksantikvarieämbetet har tidvis och i varierande omfattning bjudits in för att kommentera och bedöma ansökningar. Enligt rapporten har varje ansökan lästs av flera bedömare, som också gjort en prioritering som styrelsen tagit del av innan beslut fattats, och bara undantagsvis har styrelsen ändrat i bedömarnas prioriteringar. 
 Som har framgått ovan har det hela tiden varit en klart uttalad avsikt att Stiftelsen framtidens kultur ska verka under en begränsad tid. Enligt stiftelseförordnandet ska förmögenheten förbrukas successivt, dock med den förutsättningen att verksamheten ska pågå under minst tio år. I praktiken har dock bidragsgivningen kunnat fortsätta betydligt längre än tio år, tack vare en god förvaltning av stiftelsens kapital. Den 30 november 2010 fattade stiftelsen de sista besluten om bidrag till långsiktiga och nyskapande kulturprojekt och därmed avslutades bidragsgivningen efter 16 år. Under 2011 avvecklades också kanslilokalerna i Uppsala, men det återstår fortfarande vissa åtgärder innan avvecklingen av stiftelsen är avslutad. 
 I sin årsredovisning för år 2010 gör stiftelsen en återblick och sammanfattning av verksamheten sedan 1994/95. Av redovisningen framgår att stiftelsens databas omfattar cirka 20 600 projektansökningar och en mer omfattande dokumentation av de cirka 2 600 projekt som beviljats bidrag på sammanlagt cirka 860 miljoner kronor under perioden. Därutöver har stiftelsen satsat väsentliga medel på programverksamhet, seminarier och dialogmöten om bl.a. konstnärlig utveckling, utveckling av kulturinstitutioner och regional utveckling. 
 I tabell 2.1a och 2.1b redovisas hur stiftelsens kapital under perioden  
 1994/95 
 - 
 2010 
  har förbrukats på projektbidrag, på ändamålskostnader för programverksamhet m.m. samt på administration och förvaltning. Uppgifterna är hämtade från stiftelsens årsredovisning för 2010. 
 Tabell 2.1a Framtidens kultur  
 2010–2003 
  
 Kostnader 
  
 2010 
  
 2009 
  
 2008 
  
 2007 
  
 2006 
  
 2005 
  
 2004 
  
 2003 
  
 Projektbidrag 
  
 30,9 
  
 41,9 
  
 65,7 
  
 41,9 
  
 35,5 
  
 38,7 
  
 44,2 
  
 44,5 
  
 Ändamålskostnader 
  
 0,7 
  
 0,7 
  
 1,6 
  
 2,1 
  
 3,0 
  
 3,2 
  
 3,2 
  
 1,9 
  
 Administration och 
  
 7,1 
  
 7,8 
  
 8,1 
  
 7,6 
  
 7,1 
  
 6,9 
  
 7,2 
  
 6,9 
  
 förvaltning 
  
 29 
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet SOU 2012:16 
 Tabell 2.1b Framtidens kultur 2002 – 1994/95 
  
 Kostnader 
  
 2002 
  
 2001 
  
 2000 
  
 1999 
  
 1998 
  
 1997 
  
 1996 
  
 94/95 
  
 Projektbidrag 
  
 44,1 
  
 44,6 
  
 66,7 
  
 64,7 
  
 94,9 
  
 72,0 
  
 82,6 
  
 52,7 
  
 Ändamålskostnader 
  
 3,0 
  
 1,9 
  
 2,9 
  
 4,6 
  
 3,1 
  
 2,3 
  
 1,4 
  
 1,4 
  
 Administration och 
  
 6,6 
  
 6,6 
  
 6,0 
  
 5,7 
  
 5,4 
  
 4,8 
  
 4,5 
  
 4,0 
  
 förvaltning 
  
 Av tabellerna framgår att stiftelsens årliga bidragsgivning har varierat mellan som lägst 30,9 miljoner kronor (2010) och som högst 94,9 miljoner kronor (1998). Ändamålskostnaderna har pendlat mellan 0,7 (2010) och 4,6 miljoner kronor (1999), medan kostnaderna för administration och förvaltning har ökat gradvis från 4,0 (1994/95) till 8,1 miljoner kronor (2008). 
 Stiftelsen noterar också i sin årsredovisning för 2010 att ingen externt initierad utvärdering eller granskning av den samlade verksamheten har genomförts. En vetenskaplig utvärdering av de första årens verksamhet gjordes däremot på stiftelsens eget initiativ i början av  
 2000-talet. 
 2 
  
 2.2 
  
 Nästa steg efter Stiftelsen framtidens kultur 
  
 Eftersom det redan från början varit klart uttalat att Stiftelsen framtidens kultur skulle verka under en begränsad tid och i takt med att det också har blivit tydligare när verksamheten med bidragsgivningen i praktiken skulle upphöra, har det under senare år också pekats ut ett behov av en uppföljare till stiftelsen. I detta avsnitt redovisas hur regeringen och vissa utredningar har behandlat frågan. 
 Budgetpropositionen för 2009 uppmärksammar frågan 
 I budgetpropositionen för 2009 (prop. 2008/09:1, utg.omr. 17) konstaterar regeringen att Stiftelsen framtidens kultur under lång tid har spelat en betydelsefull roll för det fria kulturlivet och den nyskapande kulturen. Stiftelsens medel kommer emellertid att vara 
  
 2  
 Utvärdering av Stiftelsen framtidens kultur av Crane Baklien, Stevenson och Line Nyhagen Predelli (Skövde, 2002). 
 30 
  
 SOU 2012:16 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
 förbrukade vid utgången av 2009 och regeringen redovisar därför sin avsikt att återkomma med förslag till hur det fria kulturlivet samt hur kulturinstitutioner och kulturorganisationer ska kunna stärkas. 
 Kulturutredningen betonar behovet av en ny fristående aktör 
 Kulturutredningen skriver i sitt betänkande (SOU 2009:16, del 2, s.  
 319–321) 
  om behovet av en ny fristående aktör när Stiftelsen framtidens kultur upphör. Enligt utredningens bedömning finns det behov av en annan bidragsgivare som på motsvarande sätt kan utgöra ett alternativ till de etablerade bidragsgivande instanserna på kulturområdet. Under sitt arbete fick utredningen åtskilliga belägg för att en fri bidragsaktör som Stiftelsen framtidens kultur är mycket betydelsefull för kulturlivet. 
 Stiftelsens bidragsgivning stämmer, enligt kulturutredningen, väl med de från kulturlivet sedan länge starkt uttryckta önskemålen om kulturpolitiska riskpengar. Eftersom bidragen har lämnats vid sidan av de gängse bidragsordningarna, har stiftelsen uppfattats som obyråkratisk och flexibel. Störst betydelse har bidragsgivningen haft som stimulans för utveckling och experiment i ett kulturliv som annars bara har plats för storskaliga experiment på institutionsnivå och sällan tillåter konstnärliga misslyckanden. 
 Enligt kulturutredningen är det dessutom några andra viktiga faktorer som starkt bidragit till stiftelsens framgångsrika verksamhet. Den nådde snabbt en stark legitimitet i kulturlivet, genom att vara ett modernt alternativ till en delvis förstelnad bidragsstruktur, men framför allt för att stiftelsen lade sig vinn om en transparens och tydlighet i beslutsfattandet genom att man ofta använde sakkunniga från konst- och kulturlivet för bedömningar av olika slag. Den klart uttalade tidsbegränsningen och det faktum att verksamheten sköttes av en liten administration bidrog också till stiftelsens framgång. Att verksamheten grundades på ett engångsvis tilldelat grundkapital och att den inte är anslagsfinansierad har starkt bidragit till stiftelsens relativa frihet. 
 Det är, enligt kulturutredningen, nödvändigt med en fri aktör som självständigt och på tvärs mot den rådande strukturen kan ge projekt- och utvecklingsstöd, t.ex. när nya konst- och kulturformer eller okonventionella samarbetsmodeller ska prövas. Samtidigt kräver en ny organisation, som är en uppföljare till stiftelsen, eko- 
 31 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
  
 SOU 2012:16 
 nomiska resurser av betydande omfattning. Det strategiska startkapital som behövs för de flesta nyskapande projekt behöver dock inte alltid vara så stort, varför 30 miljoner kronor per år kan anses tillräckligt för konkreta insatser. Utredningens direktiv gav dock inte utrymme att, utan omfattande omprioriteringar från andra delar av kulturpolitiken, lämna förslag om medelstilldelning i den storleksordning kulturutredningen bedömer nödvändig. 
 Den kulturpolitiska propositionen förordar en efterföljare 
 I den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3, s.  
 51–52) 
  redovisar regeringen att samtliga remissinstanser som lämnat synpunkter på kulturutredningens bedömning ovan, framhåller behovet av den typ av bidragsgivning som Stiftelsen framtidens kultur stått för. Regeringen pekar på att stiftelsen har fördelat ca 800 miljoner kronor till närmare 2 500 projekt under de år som den verkat. Genom att vara en självständig aktör på kulturfältet, med hög grad av autonomi och flexibilitet i bidragsgivningen, har stiftelsen kunnat fånga initiativ från privatpersoner, institutioner, enskilda företag samt stiftelser. Den har både hanterat ansökningar och arbetat mer proaktivt med att söka upp intressanta projekt, och den har byggt upp ett stort nätverk inom kulturlivet. Därmed har stiftelsen bidragit till att knyta samman olika verksamheter och till att nya intressanta samarbetsprojekt kommit till stånd. 
 I och med att Stiftelsen framtidens kultur upphör försvinner den enda betydande nationella kulturfonden i Sverige, skriver regeringen. I de nordiska grannländerna, inte minst i Danmark, spelar de nationella kulturfonderna en stor roll för kulturlivet, och i många andra länder i Europa och andra jämförbara länder runt om i världen är oberoende privata eller ideella kulturfonder viktiga aktörer och alternativ till de offentliga stödsystemen på kulturområdet. 
 Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det är viktigt att Stiftelsen framtidens kultur får en efterföljare. Från och med 2011 inrättas därför en bidragsordning som bygger vidare på de positiva erfarenheter stiftelsen gett och som blir ett komplement och alternativ till de statliga kulturmyndigheternas bidragsgivning. Den nya bidragsordningen ska kunna stödja förnyelse och utveckling inom kulturområdet och verksamheten bör sträva efter att i samarbete med andra finansiärer möjliggöra nyskapande kulturprojekt. 
 32 
  
 SOU 2012:16 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
 Regeringen beräknar ett årligt anslag på 25 miljoner kronor som rimligt för verksamheten från och med 2011. Det är mycket viktigt, fortsätter regeringen, att bidragsgivningen ger incitament till finansiering från flera parter. 
 Erfarenheterna från stiftelsen bör enligt regeringen tas tillvara och det finns skäl att överväga om verksamhetens profilering ska vara tydligare än den stiftelsen har haft. Även frågor som rör finansiering och administrativ uppbyggnad behöver analyseras. Regeringen avser därför att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag på formerna för en sådan organisation och verksamhet, med målet att verksamheten ska inledas 2011. 
 I den följande riksdagsbehandlingen delade kulturutskottet (bet. 2009/10:KrU5) regeringens bedömning att Stiftelsen framtidens kultur bör få en efterföljare (Kulturbryggan). Enligt utskottet är det angeläget att även fortsättningsvis kunna ge stöd till ännu inte etablerad kulturverksamhet och att kunna bistå med kulturellt riskkapital till projekt som är i en utvecklingsfas och som inte passar in i gängse bidragsordningar. Utskottet ställer sig också positivt till regeringens planer att uppdra åt en särskild utredare att lämna förslag på formerna för en sådan organisation och verksamhet. Utskottet förutsätter att erfarenheterna från Stiftelsen framtidens kultur tas till vara och har inget att erinra mot att man överväger en tydligare profilering av verksamheten. 
 Budgetpropositionen för 2010 beräknar medel för Kulturbryggan 
 I budgetpropositionen för 2010 (prop. 2009/10:1, utg. omr. 17) hänvisar regeringen till sin bedömning i den kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3) att en ny bidragsordning, kallad Kulturbryggan, bör inrättas fr.o.m. 2011. Regeringen beräknar att 25 miljoner kronor avsätts för ändamålet fr.o.m. 2011. 
 Kulturdepartementets fördjupade underlag om Kulturbryggan 
 I februari 2010 färdigställdes det arbete som utförts för Kulturdepartementets räkning om Kulturbryggans inriktning och förutsättningar. I promemorian (dnr Ku2009/2273/KT) diskuteras bl.a. det centrala begreppet  
 nyskapande  
 och en slutsats är att det bör skapas bedömningsprocesser som utgår från en stor öppenhet för 
 33 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
  
 SOU 2012:16 
 olika tolkningar av begreppet. För att ge Kulturbryggan en tydligare profil bör tyngdpunkten i bidragsgivningen ligga åt det småskaliga hållet. Kulturbryggan bör också arbeta såväl reaktivt som aktivt. 
 Risktagande är av stor betydelse för nyskapande och Kulturbryggan måste därför våga satsa pengar initialt på idéer som andra aktörer är obenägna eller oförmögna att ta risken för. Det betyder att ett osäkert men intressant initieringsarbete måste kunna helfinansieras av Kulturbryggan. Medfinansiärer bidrar i första hand till kulturprojekt i genomförandefasen. För att uppnå både initiering, utveckling och genomförande föreslås att Kulturbryggan ska arbeta med två olika stödformer: ett initieringsstöd och ett genomförandestöd. 
 Kulturbryggans bedömningsprocess för de föreslagna stödformerna bör utformas på ett liknande sätt som Stiftelsen framtidens kultur använt, samtidigt som den ska pröva egna nya metoder. Bedömarpoolen utses efter förslag från kulturlivets paraplyorganisationer och de sökande ska själva kunna önska kompetens hos den som bedömer ansökan. En framtida organisation för Kulturbryggan bör dockas administrativt till en befintlig myndighet och därtill behöver ett särskilt kansli för Kulturbryggan byggas upp, med minst tre personer anställda och med en årlig budget på cirka 5,6 miljoner kronor. 
 Kommittédirektiv till Kulturbryggans försöksverksamhet 
 Regeringen beslutade i juli 2010 om direktiv (dir. 2010:77) till kommittén Kulturbryggan. Kommittén har i uppdrag att lämna förslag till vilken verksamhetsform som är ändamålsenlig för en långsiktig bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom området. Kommittén ska även etablera en försöksverksamhet som under 2011 och 2012 fördelar medel till nyskapande kulturprojekt. 
 Budgetpropositionen för 2011 föreslår medel för Kulturbryggan 
 I budgetpropositionen för 2011 (prop. 2010/11:1, utg. omr. 17) betonar regeringen åter behovet av en ny bidragsordning för stöd till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. En ny aktör bör ta över uppgiften att fungera som komplement och alternativ till de 
 34 
  
 SOU 2012:16 
  
 En oberoende bidragsgivare på kulturområdet 
 övriga statliga myndigheternas bidragsgivning och ta tillvara de positiva erfarenheter som bidragsgivningen genom Stiftelsen framtidens kultur gett. Regeringen ser det som mycket viktigt att bidragsgivningen ger incitament till finansiering från flera parter. Med hänvisning till kommittédirektiven till Kulturbryggan beräknar regeringen att 25 miljoner kronor avsätts för ändamålet med bidragsgivning fr.o.m. 2011. Riksdagen beslutade därefter i enlighet med regeringens förslag (bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:113). 
 35 
  
 3 
  
 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 
  
 Vid jämförelser som görs mellan länderna i EU kan det konstateras både likheter och skillnader i hur man har valt att genomföra sina kulturpolitiska insatser. En likhet är att det oftast finns en kombination av selektiva bidrag som fördelas utifrån kriterier som t.ex. kulturell kvalitet och andra åtgärder som är av mera generell karaktär, som regleras i skattepolitiken eller konkurrenslagstiftningen. Det finns däremot betydande skillnader mellan hur olika länder har valt att balansera dessa olika åtgärder. Medan många lägger tyngdpunkten på de selektiva stöden, lägger andra större fokus på de generella åtgärderna. 
 Efter de senaste årens globala ekonomiska kris går det också att se hur olika länder har valt att förändra det offentliga stödets omfattning och inriktning. Många har genomfört stora nedskärningar, medan t.ex. Sverige har undvikit besparingar i den nationella kulturpolitiken. Rent generellt kan man se tendenser hos privata givare att ge mer pengar till kultur när det finns någon form av garanti för investeringens värde genom offentligt stöd. 
 I detta kapitel beskrivs utvecklingen i några andra länder med avseende på två centrala aspekter som legat till grund för satsningen på Kulturbryggan i Sverige. Det gäller för det första förekomsten av offentliga bidrag som särskilt inriktas på nyskapande och experimentell kultur och för det andra hur man i olika länder verkar för en breddad finansiering av kultursektorn genom att uppmuntra den privata sektorn och näringslivet att bidra. 
 De länder som beskrivs är Frankrike, Danmark, Storbritannien och Nederländerna. Redovisningen är avsedd att ge en övergripande bild av läget i respektive land och att samtidigt ge några konkreta exempel på kulturpolitiska satsningar. Avsikten är inte att ge en fullständig och detaljerad redovisning av läget i de utvalda länderna. En kompletterande bild av utveckling på kulturområdet i 
 37 
  
 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 
  
 SOU 2012:16 
 olika europeiska länder finns att tillgå i rapporten Kulturanalys 2012, som Myndigheten för kulturanalys nyligen har presenterat 
 1 
 . Kommittén återkommer även i sin slutrapport med en redovisning av utvecklingen i andra länder som kan ha betydelse för den organisation som ska ta över den långsiktiga bidragsgivningen till förnyelse och utveckling inom kulturområdet. 
 Avslutningsvis i detta kapitel redovisas slutsatserna från en omvärldsstudie med faktorer som har visat sig vara viktiga i andra länder för att skapa ett gott samarbete mellan näringslivet och kultursektorn. 
 2  
 Studien har genomförts av Shaw med stöd av Kulturbryggan, inom ramen för projektet Kultur + näringsliv = sant (se avsnitt 4.5.2). Charity Rating ( 
 www.charityrating.se 
 ) är en intresseorganisation för givare och drivs som en ideell medlemsförening med uppdrag att granska hur de ideella organisationerna arbetar och vilken nytta de gör med givarnas gåvor. Redovisningen av situationen i de enskilda länderna är delvis också hämtad från Charity Ratings omvärldsstudie. 
 Frankrike 
 Det huvudsakliga ansvaret för den franska kulturpolitiken ligger hos Watson de la Culture et de la Communication (MCC), men även utrikesdepartementet, utbildnings- och forskningsdepartementet samt regionala och lokala myndigheter ansvarar för olika delar av den franska kulturpolitiken. 
 Någon direkt motsvarighet till Kulturbryggan finns inte i Frankrike. Det är i stället en uppgift för de olika bidragsgivande instanserna på nationell, regional och lokal nivå att formulera särskilda satsningar på nyskapande och experimentell kultur. Ett exempel på satsningar på kultur av experimentell art finns t.ex. i  
 Nantes-St 
 Nazaire-regionen, 
  som särskilt fokuserar på arkitektur, urbanisering, design och konst i okonventionella utrymmen. För många konst- och kulturorganisationer är det också inskrivet i styrdokumenten att de ska prioritera satsningar på nyskapande och innovation. Det gäller t.ex. för Centre Culturel de Rencontre La Chartreuse i Villenueve de Avignon ( 
 www.chartreuse.org 
 ). 
 Frankrike ligger sedan länge också i framkant när det gäller att uppmuntra näringslivet och andra privata källor att engagera sig i 
  
 1 
  
 Kulturanalys 2012. Rapport från Myndigheten för kulturanalys (Stockholm, 2012). 
  
 2 
  
 Kultur + näringsliv = sant, Omvärldsstudie, Charity Rating (dnr Ku 2010:04/2012/2). 
  
 38 
  
 SOU 2012:16 
  
 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 
 kultursektorn. MCC deltar aktivt i s.k.  
 public-private 
  partnerships och uppmuntrar privatpersoner att donera eller ingå i mecenatskap. Traditionellt sett har privata finansiärer i Frankrike gett stöd till kulturarvsinstitutioner, men numera lämnas privat stöd även till andra institutioner eller grupper inom t.ex. scenkonsten. 
 Näringslivets donationer till kultursektorn i Frankrike har stabiliserats på en relativt hög nivå under senare år sedan förbättrade avdragsmöjligheter för donerande företag infördes 2003. Jämfört med  
 1990-talet 
  har näringslivets bidrag till kultursektorn ökat, liksom antalet företagsstiftelser som skänker pengar till kulturella ändamål, medan de enskilda summor som skänks tenderar att minska. Stor vikt läggs vid att öka förståelsen mellan kultursektorn och näringslivet, dels genom åtgärder för att förbättra kulturaktörernas förmåga att kommunicera med näringslivet, dels genom att lära näringslivet att se värdet av satsningar på kultursektorn och av det mervärde som kan skapas i detta möte. Till skillnad från många andra europeiska länder har Frankrike de senaste åren ökat den offentliga kulturbudgeten med uppemot 
  
 25 
  
 procent. 
  
 3 
  
 Mikrofinansiering och  
 crowd-funding 
  är relativt nya företeelser, 
 men intresset från privatpersoner i Frankrike att vara med och bidra till enskilda kulturprojekt växer. Särskilt unga oetablerade konstnärer, främst inom scen- och bildkonst, använder sig av  
 crowd-funding 
  för att finansiera sina projekt, även om det sällan handlar om stora summor. 
 Danmark 
 Ansvaret för att fördela det statliga kulturstödet i Danmark låg tidigare på tre nationella myndigheter: Kunststyrelsen, Kulturarvsstyrelsen och Styrelsen for Bibliotek og Medier. Fr.o.m. 2012 har dessa slagits samman och bildat Kulturstyrelsen. De kulturpolitiska insatserna i Danmark har stora likheter med de svenska. Båda länderna arbetar t.ex. för en bred kultursyn med ett tydligt medborgarperspektiv. Länderna tillämpar också både selektiva och generella kulturstöd. 
 Ett aktuellt, och för Kulturbryggans del intressant, exempel från den danska kulturpolitiken är Udviklingsfonden. Den skapades 
  
 3  
 Watson de la Culture et de la Communication ( 
 www.culturecommunication.gouv.fr 
 ). 
 39 
  
 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 
  
 SOU 2012:16 
 1998, upphörde under  
 2000-talet 
  men ska nu inrättas igen. Fonden hade vid sitt bildande till syfte att stötta nyskapande kulturverksamhet inom danskt konst- och kulturliv. Staten avsatte 23 miljoner danska kronor årligen för detta ändamål under minst tre år för att säkra ett levande och dynamiskt kulturliv. Den nya danska regeringen har i sin valplattform förklarat att fonden ska återuppstå, men enligt färska uppgifter från det danska kulturministeriet tillåter den ekonomiska situationen inte att fonden realiseras för tillfället och det är oklart när så kan ske 
 4 
 . Udviklingsfonden är samtidigt ett av flera initiativ i regeringens kulturpolitiska plan för att låta kulturen bli en vital kraft i en demokratisk, innovativ och ekonomisk samhällsutveckling. 
 Sedan slutet av  
 1990-talet 
  har den danska kulturpolitiken också definierat kultur som en drivkraft för tillväxt. Flera initiativ har tagits för att öka fokus på privat och breddad finansiering av kultur. Det sker bland annat genom sektorsöverskridande satsningar, som exempelvis i mötet mellan kultur och turism. 2007 antogs en bred politisk överenskommelse om att stärka kultur och upplevelseindustri i Danmark. Överenskommelsen ledde fram till att Center for Kulturog Oplevelseekonomi etablerades. Syftet är att främja samarbeten mellan kultur och näringsliv. 
 Danmark har en relativt generös lagstiftning, och en rad nya lagförslag för att uppmuntra samarbeten mellan kultur- och näringslivet. Genom skattelagstiftningen är det förmånligt för företag att ge bidrag till kulturen via egenupprättade företagsstiftelser. Av de 13 000 företagsfonder som finns i Danmark ger 1 000 utdelningar till kulturella ändamål. 2009 gav de tillsammans 260 miljoner danska kronor till kulturella ändamål. 
 Storbritannien 
 I Storbritannien utvecklas och förvaltas de offentligt finansierade kulturprogrammen av Arts Council England, Arts Council of Wales och Creative Scotland. Kulturarvsområdet stöds av English National Heritage och dess motsvarighet i Skottland och Wales. Ett antal av dessa program är inriktade på nyskapande och förnyelse. Det har däremot inte skapats några nya myndigheter eller oberoende organisationer i Storbritannien med syftet att stödja nyskapande och experimentell kultur. 
  
 4  
 Skrivelse från det danska kulturministeriet (dnr Ku 2010:04/2012/3). 
 40 
  
 SOU 2012:16 
  
 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 
 Ett exempel på Arts Councils program är att inom en ekonomisk ram på 500 000 pund sammanföra tekniskt kunniga personer med kulturaktörer för att dessa ska kunna utveckla nya digitala metoder och förnya sin verksamhet. Ett annat program har en miljon pund årligen att fördela till investeringar i särpräglade och engagerande initiativ som bidrar till den kreativa sektorns utveckling och främjar nyskapande i Skottland. Global Ideas Bank är också ett program för nyskapande idéer som inte passar in i de etablerade programmen ( 
 www.globalideasbank.org 
 ). Idébanken fördelar inte bidrag, utan bidrar till nätverkande och till att projekten exponeras, så att dessa i ett senare skede kan få olika typer av stöd. 
 Utöver dessa program finns även National Endowment for Science, Technology and the Arts (NESTA) i Storbritannien. Det är en oberoende organisation vars mål är att göra nationen mer nyskapande och att främja innovation. NESTA investerar i företag redan i utvecklingsfasen, bidrar till policyutvecklingen och belyser nya metoder som bidrar till hållbar utveckling inom vetenskap, teknologi och kultur. 
 Redan under  
 1980-talet 
  började man i Storbritannien verka för att öka den privata finansieringen av kultur, t.ex. genom The Business Sponsorship, Arts and Business och National Lottery. Näringslivets finansiering av kultursektorn har också ökat under en rad år. På kulturarvsområdet har t.ex. olika samverkansmodeller utvecklats som förenar privata, offentliga och ideella initiativ. Samtidigt är de privata investeringarna känsliga för den allmänna ekonomiska utvecklingen, och under de senaste åren har det skett en minskning av näringslivets bidrag till kulturen i spåren av den globala ekonomiska krisen. 
 Den brittiska kulturbudgeten har sedan 2010 minskat med ca 30 procent. Det är verksamhetsstöd och stöd till etablerade institutioner och organisationer som har skurits ner eller helt dragits in och i stället sker en övergång till en mer projektbaserad finansiering av kulturen. Man strävar också efter att minska de administrativa kostnaderna och minska antalet myndigheter som förvaltar och fördelar de statliga kulturbidragen. 
 5 
  
 Ett antal av de program för kultursektorn som har skapats under senare år är inriktade på entreprenörskap och alternativa finansieringskällor, och man uppmuntrar investeringar från näringslivet 
  
 5  
 The Department for Culture, Media and Sport, Spending review 2010 ( 
 www.culture.gov.uk 
 ). 
 41 
  
 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 
  
 SOU 2012:16 
 och andra privata källor. Ett program på 100 miljoner pund ska hjälpa kulturorganisationer att utveckla och vidga sina inkomstalternativ och skapa bättre förutsättningar för privat kulturfinansiering. Ett annat program, med tillgång till 180 miljoner pund från National Lottery, ska utveckla metoder för de kulturorganisationer och entreprenörer på kulturområdet som vill utveckla sina arbetsmetoder och skapa större stabilitet i sina verksamheter. 
  
 Crowd-funding 
  och mikrofinansieringsmodeller har däremot inte slagit igenom i Storbritannien i någon större skala ännu. Det är dock sannolikt mest en tidsfråga innan så sker och det finns några initiativ som är värda att nämna, nämligen  
 www.wedidthis.org.uk  
 och  
 www.wefundit.ie 
 . Båda vänder sig till Storbritannien och Irland och har genererat stöd till ett antal oetablerade aktörer. 
 Nederländerna 
 Det kulturpolitiska ansvaret i Nederländerna är fördelat på nationell, regional och kommunal nivå. Huvuddelen av det offentliga kulturstödet fördelas på kommunal nivå och avser främst institutioner på scenkonstområdet. Den regionala nivån står för en betydligt mindre andel och är inriktad på att stödja tillgänglighet, mångfald och regionalt kulturarv. På nationell nivå utvecklas den övergripande kulturpolitiska strategin och härifrån finansieras fonder och andra instanser som fördelar kulturstöd. 
 Kulturpolitiken i Nederländerna prioriterar för närvarande främst frågor om entreprenörskap och kreativa näringar. Det läggs större tonvikt på självförsörjning, vilket innebär att många stödsystem inom kultursektorn läggs ner. Nationella instanser har fått mera begränsande uppdrag utan möjlighet att utveckla riktade program och aktiviteter för att stimulera olika delar av kultursektorn. Sådana insatser förväntas kulturområdets aktörer klara av själva. 
 Det finns i nuläget ingen statlig bidragsgivande instans i Nederländerna som har liknande kriterier som Kulturbryggan eller som fokuserar på nyskapande och experiment. En ny fond för kreativa näringar, The Mondriaan Fund, ska dock etableras under 2012 ( 
 www.mondriaanfoundation.nl 
 ). Fonden ska fungera som en mellanhand, eller mäklarfunktion, mellan staten och de kreativa näringarna. Tanken är att fonden ska ha ett uppdrag på fyra år. Exakt vilka summor fonden kommer att hantera är dock oklart i nuläget. 
 42 
  
 SOU 2012:16 
  
 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 
 Nederländerna har också en lång tradition av privata investeringar i kultursektorn, mycket tack vare de skattelättnader som finns för donationer. Under senare år har det också blivit en nödvändighet för många organisationer inom kultursektorn att skaffa en breddad finansiering för verksamheten som en följd av nedskärningarna i de offentliga bidragen. Nederländernas kulturpolitik var länge en referenspunkt och inspirationskälla för andra länder, särskilt när det gäller nya metoder, samarbeten och internationalisering. Landet hörde också till de länder i Europa som satsade mest på kultur. Sedan hösten 2010 har den nya regeringen i Nederländerna dock skurit ner den offentliga kulturbudgeten med närmare 25 procent och det går också att se en ny inriktning när det gäller vilka initiativ och verksamheter som får kulturstöd. 
 Samtidigt har regeringen uppmuntrat en privat finansiering av kulturen genom skattelättnader för privatpersoner och företag. Detta initiativ har dock kritiserats från olika håll, t.ex. från andra delar av det civila samhället som inte får samma fördelar och från kultursektorn eftersom privata donationer inte tillräckligt kompenserar nedskärningarna i de offentliga bidragen. Det har också visat sig att privata donatorer följer de offentliga bidragsgivarnas exempel och minskar sina privata medel när de offentliga bidragen minskar. Det finns därför behov av en modell för samverkan mellan privata och offentliga bidragsgivare i Nederländerna. 
  
 Crowd-funding 
  är ett relativt nytt fenomen i Nederländerna. Ett exempel är Fonds voor de Kunst som startades under 2011, med visst stöd från Innovative Cultural Expressions, som är ett statligt program för kulturellt entreprenörskap. Det har hållits ett par konferenser och seminarier om  
 crowd-funding 
  i Nederländerna och bland aktörerna bakom dessa evenemang finns bl.a. Cultuur- Ondernemen, som ger stöd till organisationer och enskilda som vill maximera sin kreativitet i kommersiellt syfte. Den organisation som leder utvecklingen i fråga om privat finansiering är den lokala kulturfonden Amsterdams Fonds voor de Kunst. 
 Omvärldsstudie om samarbete mellan kultur och näringsliv 
 Den omvärldsstudie som Charity Rating har genomfört omfattar USA, EU på ett övergripande plan samt Frankrike, Storbritannien, Danmark och Sverige. Utifrån dessa exempel identifieras sex 
 43 
  
 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 
  
 SOU 2012:16 
 centrala funktioner som enligt studien är viktiga för ett fungerande samarbete mellan kultur och näringsliv. 
 Det krävs för det första mötesplatser, medling, utbildning, information och kommunikation mellan företagare och kulturprojektägare. Syftet är att skapa en bättre förståelse för parternas verklighet och att visa hur samarbetsprojekt kan skapa värde för samtliga inblandade. Exempel på sådana mötesplatser är danska Artlab och Center for Kulturog Oplevelseøkonomi, franska Mobee Culture, brittiska Arts and Business samt svenska Gonzalez, Tillt och Kultur och Näringsliv. 
 För det andra får den offentliga och privata finansieringen inte ses som kommunicerande kärl, så att en ökning av företagens finansiering direkt sänker det offentliga stödet. Ett exempel som lyfts fram är den franska modellen, som kombinerar skattelättnader med ett starkt offentligt stöd. Det skapar samarbeten på ett helt annat sätt än sådana modeller som ger hela ansvaret till näringslivet. En möjlighet som bör prövas av staten är att matcha kulturbidrag från näringslivet med offentliga bidrag. 
 Ett tredje problem som identifieras i omvärldsstudien är kultursektorns låga förståelse för näringslivets drivkrafter och behov. Tydliga utbildningsinsatser för kulturprojektägare tidigt i processen är en grundförutsättning för att kulturen ska nå fram till näringslivet. Kultursektorns projektägare måste kunna kommunicera affärsnyttan för företagens verksamhet. 
 Det krävs för det fjärde stimulans i form av kommunikation, information mellan och utbildning av alla intressenter. Kultursektorns organisationer behöver ha bättre verksamhetsplanering, tydligare strukturer och förstärkta budgeterings- och finansieringskunskaper för att kultur och näringsliv ska komma närmare varandra. 
 Det finns för det femte en bristande kunskap inom näringslivet om vad kultursektorn kan bidra med och hur detta kan kopplas till företagets affärsmässiga drivkrafter. Synen på kultur och kulturarbetare behöver därför förändras. Inom de kreativa näringarna har man exempelvis lyckats förändra näringslivets syn på kulturarbetarnas kompetens, vilket har ökat förståelsen av hur företag kan dra nytta av kulturen i sin affärsverksamhet för att förbättra kommunikation och kundnytta. 
 Till sist visar studien att näringslivets kapital väljer de vägar där det finns skattelättnader att hämta. Även om mycket övrigt kan göras för att underlätta samarbeten mellan kultur och näringsliv är 
 44 
  
 SOU 2012:16 
  
 Nyskapande och breddad finansiering i andra länder 
 det svårt för företagen att motivera satsningar på kulturprojekt utan att de följs av skattelättnader. Avdragsmöjligheter för donationer är därför viktiga. Genom de skattetekniska lösningar som införts i t.ex. Frankrike och Danmark har man i dessa länder relativt många företagsstiftelser för kulturella ändamål. 
 45 
 4 Försöksverksamheten 2011 
 I detta kapitel beskrivs Kulturbryggans försöksverksamhet under 2011 utifrån de perspektiv som har varit centrala i verksamheten och som har betydelse för de överväganden och förslag som kommittén lämnar i kapitel 6. 
 Efter ett kort inledande avsnitt om Kulturbryggans dubbla uppdrag behandlar det andra avsnittet de olika stödformer som använts under försöket. I det tredje avsnittet beskrivs de olika villkor som anger vilka de berättigade och prioriterade stödmottagarna är. Det fjärde avsnittet beskriver de mera innehållsliga villkor som gäller för projekt som söker statsbidrag, med tonvikt på begreppet  
 nyskapande 
 . I det femte avsnittet behandlas kraven och förhoppningarna på finansiell samverkan. Ärendenas handläggning, från utlysningar till bidragsbeslut och uppföljning, beskrivs i det sjätte avsnittet. I det avslutande sjunde avsnittet redovisas kanslifunktionen, inklusive kommitténs kommunikationsstrategi. 
 Varje avsnitt inleds med en beskrivning av de riktlinjer som har varit styrande och hur de i vissa avseenden skiljer sig från eller liknar riktlinjerna för andra bidragsgivande instanser. Därefter redovisas kommitténs arbete och dess resultat ungefär halvvägs in i den tvååriga försöksperioden. 
  
 4.1 
  
 Kommitténs uppdrag 
  
 Kommitténs två uppdrag, att bedriva en försöksverksamhet under åren  
 2011 
 - 
 2012 
  och att lämna förslag på vilken verksamhetsform som är ändamålsenlig för en långsiktig bidragsgivning, hänger samman genom att erfarenheterna från försöket ligger till grund för förslagen om den långsiktiga verksamheten. Som tidplanen ser ut är det i praktiken dock bara möjligt att hämta erfarenheter från 
 47 
  
 Försöksverksamheten 2011 
  
 SOU 2012:16 
 försökets första år och därför redovisas i detta kapitel preliminära slutsatser för hela försöksperioden som kommer att redovisas i en slutrapport i december 2012. 
 Regeringens riktlinjer för Kulturbryggans försöksverksamhet framgår av två dokument: kommittédirektiven (dir. 2010:77) och förordningen (2011:317) om statsbidrag till nyskapande kultur. Därutöver finns det också ett fördjupat underlag om verksamhetens inriktning och förutsättningar som tagits fram av Kulturdepartementet och som redovisas i kapitel 2. Enligt kommitté- direktiven bör övervägandena i det fördjupade underlaget om verksamhetens inriktning vara en utgångspunkt för kommittén. 
 Det är med stöd i dessa riktlinjer som försöksverksamheten bedrivs och det är i förhållande till dem som erfarenheter och preliminära slutsatser av försöket dras i detta delbetänkande. Inom ramen för regeringens riktlinjer har kommittén också utformat närmare villkor och kriterier för bidragsgivningen. Erfarenheterna av dessa redovisas också, men utan att de i alla delar får konsekvenser för förslagen om den kommande, långsiktiga verksamheten. Det är viktigt att en ny organisation, i likhet med kommittén Kulturbryggan och andra bidragsgivande instanser, får ett eget handlingsutrymme att agera inom. 
  
 4.2 
  
 Bidragsformer 
  
 4.2.1 
  
 Kulturbryggans riktlinjer 
  
 Under försöksperioden ska Kulturbryggan fördela avsatta medel som bidrag till kulturverksamhet. I regeringens styrdokument anges emellertid inget om vilka bidragsformer som ska användas eller om det ska finnas en eller flera olika typer av bidrag att söka. Detta har skapat ett handlingsutrymme för kommittén att självständigt utforma lämpliga riktlinjer på den här punkten. Det visar också att frånvaron av styrande riktlinjer från regeringens sida kan vara väl så betydelsefulla som de skrivna. 
 I Kulturdepartementets fördjupade underlag betonas att det behövs två stödformer för att verkligen nå resultat och stimulera tillkomsten av nyskapande kultur. Det bör dels finnas ett bidrag för att stödja den första riskfyllda fasen i ett projekt och dels ett bidrag för att stödja själva genomförandet av de mera färdigutvecklade projekten. Bland andra statliga bidragsgivande instanser är det 
 48 
  
 SOU 2012:16 
  
 Försöksverksamheten 2011 
 ovanligt med bidrag som är inriktade på utveckling och experiment i ett kulturprojekts inledande fas, men bl.a. Konstnärsnämndens konstnärsbidrag är ett exempel på att statsbidrag kan utgå till experiment och nydanande inom konstnärlig verksamhet. Liknande upplägg finns däremot i olika kommunala och regionala satsningar, t.ex. fonden Innovativ kultur. 
  
 4.2.2 
  
 Kulturbryggans försöksverksamhet 
  
 Kulturbryggan har självständigt utformat två separata projektbidrag med utgångspunkt från de centrala begrepp och riktlinjer som finns angivna i styrdokumenten. Bidragen är utformade för att kunna utgöra ett oberoende och kompletterande alternativ, med den uttalade viljan att stödja risktagande och samtidigt skapa incitament för en breddad finansiering. 
 Skillnaden mellan de båda bidragsformerna är i huvudsak att i startstödet betonas nya initiativ och risktagande, medan tonvikten i genomförandestödet ligger på att skapa incitament för finansiering från andra parter. Båda stödformerna syftar till att lyfta fram projekt som till både form och innehåll är nyskapande. Av vikt vid utformningen av stödformerna har också varit att de ska vara enkla att justera och revidera vid behov. 
 Startstödet 
 Startstödet har utformats för att stödja nyskapande kulturella projekt som befinner sig i en initial fas. I första hand avses projekt som på ett eller flera sätt kan sägas kretsa kring idébaserad produktion i form av förstudier och projekteringar inför större projekt. Detta innefattar även möjligheten att lägga upp en ekonomisk kalkyl för projektets nästa fas och i vilken mån man då ser möjligheter till en bredare finansiering från andra aktörer än Kulturbryggan. Stödformer av denna typ är sällsynta bland majoriteten av de offentliga bidragsfördelande instanserna. En sådan stödform fyller därför ett tomrum och bereder plats för stöd till projekt som vanligtvis faller mellan stolarna inom de etablerade stödstrukturerna. Kulturbryggan vill visa en tydlig vilja att ta risker i ett initialt skede. 
 49 
  
 Försöksverksamheten 2011 
  
 SOU 2012:16 
 Utmaningen med startstödet har legat i att utforma villkoren för stödet på ett sätt som beaktar projekt som till formen inte innehåller gängse förberedande element inför ett konkret genomförande. Startstödet är inte ämnat för den typ av förberedande verksamhet som kan täckas in antingen av för ändamålet specifika stödformer, eller som del av befintliga produktionsstöd som återfinns inom andra offentliga stödstrukturer. 
 Med stöd av 6 § i bidragsförordningen har det för startstödet inte ställts något krav på medfinansiering. Däremot har frågan ställts upplysningsvis i ansökningsformuläret om huruvida projektägaren redan i den initiala fasen av projektet har finansiering från andra parter. För att kunna ha en god överblick över budgeten för bidragsgivningen satte kommittén en övre gräns på 150 000 kronor för startstödet 2011. Under 2012 kommer den nivån att sänkas till 100 000 kronor. 
 Kommitténs slutsats är att startstödet har fungerat väl utifrån de förutsättningar som givits under 2011 och stödet kommer därför att finnas kvar i Kulturbryggans bidragsgivning 2012. 
 Genomförandestödet 
 Genomförandestödet är en ny form av projektstöd med inriktning på att lyfta fram och stödja nyskapande projekt som uppnått ett tydligt mått av konkretion och som har svårt att få stöd från andra offentliga instanser på grund av sin unika utformning. Ett projekt som fått startstöd ska också kunna återkomma med en ansökan om genomförandestöd för att kunna realisera projektet fullt ut. 
 Till skillnad från de villkor som formulerats för startstödet har Kulturbryggan för genomförandestödet ställt krav på att ett projekt också måste ha finansiering från annat håll för att vara berättigat till stöd. Därvid avses alla intäkter i ett projekt inom ramen för ansökan som inte kommer från Kulturbryggan. Medfinansieringen kan bestå antingen av offentliga eller privata insatser i projektet. För att garantera medfinansieringen har kommittén formulerat en riktlinje som innebär att ett projekt kan beviljas bidrag med högt 50 procent av projektets intäkter. Ett annat villkor är att minst en av de övriga finansiärerna ska komma från en privat källa. Däremot ställs inga krav på hur stor del av projektets finansiering som den privata källan ska stå för. 
 50 
  
 SOU 2012:16 
  
 Försöksverksamheten 2011 
 En övre gräns på 1 miljon kronor i genomförandestöd har gällt under 2011 och kommer också att gälla under 2012. Syftet med ett maximalt bidragsbelopp är att kommittén ska kunna få en god överblick över hur bidragsanslaget förbrukas och att samtidigt säkerställa att ett rimligt antal projekt kan beviljas stöd. 
 I de fall den privata medfinansieringen inte är säkrad vid ansökningstillfället kräver Kulturbryggan en skriftlig avsiktsförklaring med uppgifter om den privata finansiärens planerade bidrag till projektet. I avsiktsförklaringen garanterar den privata finansiären att denne kommer att stödja projektet med en viss summa, antingen i form av kontanta medel eller som tjänster eller varor till motsvarande värde. Eftersom genomförandestödet avser högre bidragsbelopp är också den ekonomiska granskningen hårdare. 
 För både startstödet och genomförandestödet är det ett mål för kommittén att hela det sökta beloppet ska kunna beviljas under förutsättning att projektets budget är tillräckligt detaljerad och att kraven på medfinansiering är uppfyllda. Eftersom dessa villkor inte alltid är uppfyllda fullt ut och eftersom Kulturbryggan inte accepterar ett ekonomiskt risktagande för genomförandestödet på samma sätt som för startstödet, var andelen projekt som beviljades hela det sökta beloppet för genomförandestöd under 2011 lägre än motsvarande andel för startstödet. 
 Kommitténs bedömning är att även genomförandestödet har fungerat väl och i enlighet med de uppsatta målen för stödet. Det kommer därför att finnas möjlighet att söka genomförandestöd för nyskapande kulturprojekt från Kulturbryggan även under 2012. Samtidigt visar erfarenheterna från bidragsgivningen 2011 att kommitténs utrymme för egna initiativ när det gäller att utveckla stödformer har varit viktig och att det därför är angeläget att samma utrymme kan behållas i den långsiktiga bidragsgivningen. Kommittén återkommer till den frågan i kapitel 6. 
 51 
  
 Försöksverksamheten 2011 
  
 SOU 2012:16 
  
 4.3 
  
 Berättigade och prioriterade bidragsmottagare 
  
 4.3.1 
  
 Kulturbryggans riktlinjer 
  
 För att vara berättigad till statsbidrag från Kulturbryggan måste de sökande uppfylla vissa uttalade villkor och bidragsgivningen ska på ett övergripande plan också utgå från olika prioriteringar. Det finns på dessa punkter både likheter och skillnader jämfört med motsvarande villkor och prioriteringar för andra bidragsgivande instanser. 
 Ett av villkoren är tydligt begränsande för de sökande. Enligt regeringens riktlinjer i 3 § bidragsförordningen är statsbidraget avsett för kulturell verksamhet som bedrivs i projektform. Verksamheter som är av mera löpande och långsiktig karaktär kan alltså inte erhålla statsbidrag från Kulturbryggan. I den delen är riktlinjerna identiska med dem som gällt t.ex. för Stiftelsen framtidens kultur och som gäller för Statens musikverk, medan Statens kulturråd fördelar bidrag till såväl utvecklingsprojekt som till mera långsiktiga verksamheter. 
 Ett annat villkor är däremot mer generöst till sin karaktär. Enligt 4 § i bidragsförordningen får statsbidrag lämnas till såväl fysiska som juridiska personer. I den bidragsgivning Statens kulturråd bedriver finns det en tydlig betoning på att bidrag kan utgå endast till institutioner, organisationer och grupper, inte till enskilda personer. Enligt riktlinjerna för Stiftelsen framtidens kultur kan däremot både fysiska och juridiska personer ansöka om bidrag och motsvarande bestämmelser gäller det statsbidrag till musiklivet som fördelas av det Konstnärliga rådet inom Statens musikverk. Konstnärsnämnden fördelar i huvudsak statsbidrag till enskilda konstnärer. 
 Enligt 5 § ska det fria kulturlivet prioriteras vid bidragsgivningen från Kulturbryggan. Det är en anvisning till kommittén om vilka bidragsmottagare som i första hand ska beviljas statsbidrag, men det utesluter inte att t.ex. även institutioner ansöker. Det är med andra ord inte något villkor som åläggs de sökande, utan det ankommer på Kulturbryggan att fatta sådana beslut att det samlade utfallet ligger i linje med prioriteringen. Gränsen mellan det fria kulturlivet och det mer institutionaliserade är dock inte entydig. Det ser också lite olika ut bland andra bidragsgivande instanser. Stiftelsen framtidens kultur har t.ex. ingen begränsning till det fria kulturlivet, medan Statens musikverk ska prioritera det fria 
 52 
  
 SOU 2012:16 
  
 Försöksverksamheten 2011 
 musiklivet, musikalisk mångfald samt barn- och ungdomsperspektivet. 
 En annan prioritering för Kulturbryggans försöksverksamhet är enligt kommittédirektiven att bidragsgivningen ska avse hela kulturområdet. Det formuleras ingen definition av det berörda området, men villkoret uppfattas som en markering av att bidragsgivningen inte ska begränsas till någon eller några delar av kulturområdet. Bland de statliga kulturmyndigheterna är det bara Statens kulturråd som har ett motsvarande brett uppdrag, medan andra bidragsgivande myndigheter ansvarar för någon delsektor på kulturområdet, som t.ex. Statens musikverk. I ambitionen att hela kulturområdet ska omfattas kan även den geografiska spridningen räknas in. Bidragsgivningen från Kulturbryggan ska alltså omfatta kulturprojekt i hela landet. 
 Ytterligare andra prioriteringar att ta hänsyn till vid fördelning av Kulturbryggans statsbidrag kan hämtas från de nationella kulturpolitiska målen. Enligt direktiven ska Kulturbryggan särskilt överväga hur de kulturpolitiska målen kan få genomslag såväl i försöksverksamheten som i förslagen om en ändamålsenlig verksamhetsform för den långsiktiga bidragsgivningen. Mot den bakgrunden ska Kulturbryggan främja bl.a. internationellt kulturutbyte och samverkan samt särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. 
  
 4.3.2 
  
 Kulturbryggans försöksverksamhet 
  
 I Kulturbryggans ansökningsformulär har de sökande projektägarna lämnat information av formell karaktär. De har också fått bilägga en projektbeskrivning och uppge önskemål om vilken eller vilka typer av kompetenser de önskar att de sakkunniga som bedömer ansökningarna ska ha (se avsnitt 4.6.2). Med hjälp av dessa uppgifter redovisas nedan hur 2011 års bidragsgivning från Kulturbryggan har fallit ut med avseende på de olika villkor och prioriteringar som har varit styrande för verksamheten. 
 De prioriteringar som avser det samlade utfallet av bidragsgivningen kan alltså inte åläggas de enskilda sökandena. Det gäller t.ex. fördelningen mellan det fria och det institutionaliserade kulturlivet, den geografiska spridningen och fördelningen mellan kvinnor och män. Dessa prioriteringar skulle i princip kunna formuleras som kriterier för de bedömningar som görs och de 
 53 
  
 Försöksverksamheten 2011 
  
 SOU 2012:16 
 beslut som fattas, men under försöksverksamheten har kommittén valt att inte införa sådana bedömningskriterier vid sidan av de mera innehållsliga. Kommittén har däremot gjort olika satsningar för att sprida kunskap om Kulturbryggans verksamhet i olika delar av landet och bland olika delar av kulturlivet. 
 I detta avsnitt redovisas bidragsgivningen 2011 med avseende på projektägarnas organisationsform, ett utfall som också används för att bedöma resultatet för det fria respektive institutionaliserade kulturlivet. Vidare redovisas fördelningen på kulturområden, den geografiska spridningen, fördelningen mellan kvinnliga och manliga projektägare samt projektens inriktning på barn och ungdom respektive på mångfald. 
 Organisationsform 
 I tabell 4.1 redovisas den organisationsform som projektägarna har angett. Förutom de olika organisationsformerna finns en kategori för de projektägare som inte har angett någon organisationsform. 
  
 Tabell 4.1 
  
 Organisationsform 
  
 Projektägarens 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal bifall 
  
 Andel bifall 
  
 organisationsform 
  
 ansökningar 
  
 ansökningar 
  
 Aktiebolag 
  
 154 
  
 12 % 
  
 27 
  
 18 % 
  
 Ekonomisk förening 
  
 72 
  
 6 % 
  
 6 
  
 4 % 
  
 Enskild firma med  
 F-skatt 
  
 443 
  
 35 % 
  
 52 
  
 35 % 
  
 Fysisk person med  
 A-skatt 
  
 73 
  
 6 % 
  
 5 
  
 4 % 
  
 Handelsbolag 
  
 32 
  
 3 % 
  
 1 
  
 1 % 
  
 Ideell förening eller stiftelse 
  
 442 
  
 35 % 
  
 55 
  
 37 % 
  
 Kommun, landsting eller region 
  
 30 
  
 2 % 
  
 1 
  
 1 % 
  
 Ej angivet 
  
 5 
  
 1 % 
  
 0 
  
 0 % 
  
 Summa: 
  
 1251 
  
 100 % 
  
 147 
  
 100 % 
  
 Med tanke på Kulturbryggans inriktning på projekt och på det fria kulturlivet är det inte förvånande att så mycket som 70 procent av såväl ansökningar som bifallsbeslut avser projektägare som har enskild firma med  
 F-skatt 
  eller som arbetar i en ideell förening eller stiftelse. Som jämförelse är det en låg andel av ansökningarna och bifallsbesluten som avser projekt som drivits av kommuner, landsting eller region. Andelen som ansöker om statsbidrag som 
 54 
  
 SOU 2012:16 
  
 Försöksverksamheten 2011 
 fysiska personer med  
 A-skatt 
  är relativt få, men det handlar ändå om sex procent av de sökande och fyra procent av dem som beviljats stöd. Så länge den nuvarande bidragsförordningen gäller kommer det att vara öppet för fysiska personer, både enskilda firmor med  
 F-skatt 
  och fysiska personer med  
 A-skatt, 
  att ansöka om stöd från Kulturbryggan. Kommittén återkommer i kapitel 6 med sina slutsatser om hur erfarenheterna från försöksverksamheten på den här punkten ska påverka villkoren i en ny bidragsförordning. 
 Uppgifterna i tabell 4.1 kan också säga en del om det samlade utfallet av bidragsgivningen för det fria kulturlivet jämfört med det mera institutionaliserade. Visserligen är organisationsformen en delvis annan indelningsgrund, men aktörerna i det fria kulturlivet bedriver i hög grad sina verksamheter inom ramen för ideella föreningar och enskilda firmor, medan de institutionaliserade främst bedriver sina verksamheter i offentlig regi. Bland ideella föreningar och stiftelser kan det däremot finnas både fria aktörer och institutioner. 
 Mot den bakgrunden visar uppgifterna i tabell 4.1 att det fanns en tydlig övervikt för det fria kulturlivet i den samlade bidragsgivningen från Kulturbryggan under 2011, men att även institutioner i viss mån har beviljats statsbidrag. Samtidigt är uppdelningen mellan fria aktörer och institutioner inte lika relevant i alla delar av kultursektorn och därför finns det anledning att överväga hur den nuvarande prioriteringen av det fria kulturlivet förhåller sig till målet att hela kultursektorn ska omfattas av Kulturbryggans bidragsgivning. Kommittén återkommer även till denna fråga i kapitel 6. 
 Kulturområden 
 För att beskriva hur bidragsgivningen 2011 har speglat olika delar av kulturområdet har ansökningarna delats in i sju kategorier: arkitektur/design, bild/form, kulturarv, litteratur/tidskrifter, musik, rörliga bilder samt scenkonst. Fördelningen mellan dessa områden bland ansökningarna och bifallsbesluten redovisas i tabell 4.2, med utgångspunkt från den sakkunniga bedömningskompetens de sökande har efterfrågat. 
 55 
 Försöksverksamheten 2011 SOU 2012:16 
  
 Tabell 4.2 
  
 Fördelning mellan kulturområden 
  
 Primärt önskad 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal bifall 
  
 Andel bifall 
  
 kompetens 
  
 ansökningar 
  
 ansökningar 
  
 Arkitektur/design 
  
 64 
  
 5 % 
  
 13 
  
 9 % 
  
 Bild/form 
  
 282 
  
 22 % 
  
 36 
  
 25 % 
  
 Kulturarv 
  
 94 
  
 8 % 
  
 9 
  
 6 % 
  
 Litteratur/tidksr. 
  
 66 
  
 5 % 
  
 5 
  
 3 % 
  
 Musik 
  
 207 
  
 17 % 
  
 17 
  
 12 % 
  
 Rörliga bilder 
  
 161 
  
 13 % 
  
 18 
  
 12 % 
  
 Scenkonst 
  
 377 
  
 30 % 
  
 49 
  
 33 % 
  
 Summa: 
  
 1251 
  
 100 % 
  
 147 
  
 100 % 
  
 Som framgår av tabellen är samtliga delar av kulturområdet representerade bland de sökande och bland bifallsbesluten, men variationen mellan de sju kategorierna är stor. Med reservation för att utfallet inte har kunnat stämmas av mot hur stor respektive grupp är i hela populationen visar resultatet att det finns en klar övervikt för scenkonstområdet, medan litteratur/tidskrifter, arkitektur/design och kulturarv står för en betydligt mindre andel av både ansökningarna och bifallsbesluten. Det kan finnas olika förklaringar till detta utfall, men från kommitténs sida är resultatet från 2011 inte helt tillfredsställande utifrån målet om en god spridning av Kulturbryggans bidragsgivning till hela kulturområdet. 
 Geografisk spridning 
 Vad gäller bidragsgivningens geografiska spridning redovisas i tabell 4.3 projektägarnas hemorter fördelade på fyra storstadsområden: Stockholmsområdet, Göteborgsområdet, Malmö/Lundområdet och Umeåområdet. Därutöver redovisas ansökningarna från områden utanför storstäderna samt från andra länder. 
 56 
 SOU 2012:16 Försöksverksamheten 2011 
  
 Tabell 4.3 
  
 Geografisk spridning 
  
 Projektägarens hemort 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal bifall 
  
 Andel bifall 
  
 ansökningar 
  
 ansökningar 
  
 Stockholmsområdet 
  
 628 
  
 50 % 
  
 91 
  
 62 % 
  
 Göteborgsområdet 
  
 158 
  
 13 % 
  
 11 
  
 7 % 
  
 Malmö/Lund-området 
  
 181 
  
 14 % 
  
 19 
  
 13 % 
  
 Umeåområdet 
  
 31 
  
 2 % 
  
 4 
  
 3 % 
  
 Utanför storstadsområdena 
  
 247 
  
 20 % 
  
 21 
  
 14 % 
  
 Utanför Sverige 
  
 6 
  
 1 % 
  
 1 
  
 1 % 
  
 Summa: 
  
 1251 
  
 100 % 
  
 147 
  
 100 % 
  
 Av tabellen framgår att det finns en spridning både vad gäller ansökningar och bifall över landet, men det är samtidigt tydligt att det finns en kraftig övervikt för storstadsområdena. Det är i första hand Stockholmsområdet som dominerar, men även Göteborgsområdet och  
 Malmö/Lund-området 
  står för en relativt stor andel. Tillsammans står dessa tre områden för 77 procent av ansökningarna och för 82 procent av bifallsbesluten, medan övriga Sverige står för 22 procent av ansökningarna och för 17 procent av bifallsbesluten. I viss mån speglar dessa siffror den rådande befolkningsstrukturen i landet, men även med beaktande av detta faktum är fördelningen oproportionerligt sned. Kulturbryggan kommer därför att fortsätta sitt arbete med att sprida information om verksamheten i hela landet under 2012. En mycket liten del av bidragsgivningen har också gått till projekt med placering utanför Sverige. 
 Jämställdhet 
 Kulturbryggans bidragsgivning 2011 avseende fördelningen mellan kvinnliga och manliga projektägare redovisas i tabell 4.4. 
  
 Tabell 4.4 
  
 Jämställdhet 
  
 Projektägarens 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal bifall 
  
 Andel bifall 
  
 kön 
  
 ansökningar 
  
 ansökningar 
  
 Kvinna 
  
 704 
  
 55 % 
  
 88 
  
 60 % 
  
 Man 
  
 547 
  
 44 % 
  
 59 
  
 40 % 
  
 Summa: 
  
 1251 
  
 100 % 
  
 147 
  
 100 % 
  
 57 
  
 Försöksverksamheten 2011 
  
 SOU 2012:16 
 Tabellen visar att det finns en viss övervikt av kvinnliga projektägare bland de sökande och bland dem som beviljats stöd från Kulturbryggan. Fördelningen bland bifallsbesluten är 60/40 och det är en skillnad som inte är anmärkningsvärd utifrån ett jämställdhetsperspektiv. 
 Barn och ungdom samt mångfald 
 I tabell 4.5 redovisas hur stor andel av bidragsfördelningen som har avsett projekt med inriktning på barn och ungdom respektive mångfald. Uppgifterna bygger på projektägarnas önskan om den kompetens bedömarna av bidragsansökan ska ha. 
  
 Tabell 4.5 
  
 Barn och ungdom samt mångfald 
  
 Sekundärt önskad 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal bifall 
  
 Andel bifall 
  
 kompetens 
  
 ansökningar 
  
 ansökningar 
  
 Barn & en handläggare som svarar för ansökningar, ärendehantering, uppföljning och statistik; en kommunikatör med uppgift att sköta extern kommunikation och utåtriktad verksamhet; en utredningssekreterare som handlägger avtal, diarium och annan administration; samt en sekreterare med ansvar för samordningen av detta delbetänkande. Endast två av dessa fem befattningar var på heltid under den aktuella niomånadersperioden och därför var kansliets sammanlagda bemanning cirka 3,5 årsarbetskrafter under 2011. 
 De 30 bedömarna i bedömarpoolen har varit arvoderade och förordnade på tidsbegränsande avtal. Kommittén har också träffat tillfälligt sammansatta referensgrupper för att diskutera frågor av strategisk art. 
 Kommunikation och identitetsbyggande 
 Under försöksperioden har Kulturbryggan skapat en kommunikationsstrategi som ska kunna lägga grunden till ett varumärke som ska fungera både på lång och kort sikt. Målet är att verksamheten ska vara så öppen och tillgänglig som möjligt. 
 Under försöksverksamheten har Kulturbryggan bl.a. tagit fram en egen grafisk profil. Hemsidan ( 
 www.kulturbryggan.se 
 ) är interaktiv och fungerar också som en blogg. Vem som helst kan gå in på den och kommentera en post och ha en dialog med såväl andra som med kansliet. De synpunkter som lämnats på hemsidan, den grafiska profilen och interaktiviteten har överlag varit positiva. Kulturbryggan har även en egen  
 Facebook-sida, 
  ett eget Twitterkonto och ett nyhetsbrev. Över 700 personer följer hittills verk- 
 77 
  
 Försöksverksamheten 2011 
  
 SOU 2012:16 
 samheten via dessa medier och fler tillkommer i samband med externa aktiviteter, telefonsamtal,  
 e-mejls 
  och personliga möten. 
 Kommittén arbetar också för att etablera en egen, unik identitet som särskiljer Kulturbryggan från andra bidragsfördelande myndigheter och institutioner. Det är ett strategiskt arbete som måste få ta tid och som kan handla om allt från utformningen av stödformer, bedömningsgrunder och villkor till ansökningsprocedur och beslutsprocesser. Under försöket har det varit en medveten strategi att ligga steget före så gott det går. När det t.ex. har hänt att tidplaner förskjutits har kansliet informerat om de förändrade planerna och också förklarat varför. 
 Rikstäckande inriktning 
 Det har likaså varit viktigt att bekräfta Kulturbryggans rikstäckande inriktning. Även om en geografisk spridning inte är en uttalad prioritering i styrdokumenten har det varit angeläget för kommittén att i så hög grad som möjligt nå hela landet. Kulturbryggan har därför bl.a. besökt några olika delar av landet och träffat lokala och regionala aktörer. Under hösten 2011 och inledningen av 2012 har Kulturbryggan besökt följande orter: 
  
 – 
  
 Skåne 
 : Hässleholm, Lund och Malmö. I samarbete med Region Skåne, inkl. ett seminarium på Medea vid Malmö Högskola. 
  
 – 
  
 Västra Götaland 
 : Göteborg och Skövde. I samarbete med Västra Götalandsregionen och Skövde kommun. 
  
 – 
  
 Umeå 
 : i samarbete med Kulturhuvudstad Umeå 2014 och Umeå Kultur. 
  
 – 
  
 Östersund 
 : i samarbete med Spektakeldagarna och Storsjöyran. 
  
 – 
  
 Söderhamn 
 : i samarbete med Centrum för Flexibelt lärande. 
 På respektive ort genomfördes seminarier för att informera om och diskutera Kulturbryggans uppdrag, bedömningskriterier och riktlinjer. Dessutom genomfördes flera interaktiva s.k.  
 pitch-sessioner, 
  som innebär att projektägare kortfattat får presentera konkreta idéer inför Kulturbryggans kanslipersonal och inför kollegor som också presenterar egna projekt. Efter presentationen får var och en tips, råd och konstruktiv feedback från publiken. Målet har varit att nå kulturskapare som befinner sig i ett relativt tidigt tanke- och 
 78 
  
 SOU 2012:16 
  
 Försöksverksamheten 2011 
 idéstadium. Ett syfte har också varit att på sikt förbättra kvaliteten på bidragsansökningarna och att träna projektägarna på att göra en proffsig, koncis och konkret presentation. En tydlig effekt har varit den inspiration och de synergier som har uppstått när likasinnade och intresserade aktörer har fått ge uttryck för sin kreativitet, uppmuntran och stöd. Flera konkreta projekt och samarbeten har också utvecklats under dessa pitchsessioner. 
 Deltagande i seminarier, debatter m.m. 
 Kulturbryggans kansli har deltagit i seminarier, debatter, departementsevenemang och panelsamtal. Kansliet har också träffat potentiella samarbetspartners angående finansieringsmöjligheter och gemensamma utlysningar och tagit emot aktörer som velat diskutera sina projektidéer. Alla dessa möten och aktiviteter har bidragit till att skapa en positiv bild av Kulturbryggan och stärka det varumärke som långsiktigt håller på att byggas upp. Några av de konferenser som Kulturbryggan har deltagit i är Entreprenörskapsforum, Kulturklubben i Uppsala, Bok & 
 utfärdad den 24 mars 2011. 
 Regeringen föreskriver följande. 
 Inledande bestämmelser 
  
 1 §  
 Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag till nyskapande kultur. 
 Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel. 
 Ändamålet med statsbidraget 
  
 2 §  
 Ändamålet med statsbidraget är att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Det innefattar dels att främja kulturell verksamhet som bygger på nya uttryck, teorier eller metoder, dels att främja nya verksamhets- och finansieringsformer inom kulturområdet. 
 Villkor för statsbidrag 
  
 3 §  
 Statsbidrag får ges till 
  
 1. 
  
 nyskapande kulturell verksamhet av professionell art som bedrivs i projektform, 
  
 2. 
  
 samverkansprojekt som syftar till att utveckla nya former för att bedriva kulturell verksamhet, eller 
  
 3. 
  
 projekt som syftar till att utveckla nya sätt att finansiera kulturell verksamhet. 
  
 Projekten kan avse ett enskilt konst- eller kulturområde eller vara konstområdesöverskridande. De kan också bygga på samverkan mellan kultursektorn och andra samhällsområden. 
  
 4 §  
 Statsbidrag får lämnas till fysiska eller juridiska personer. 
  
 5 §  
 Vid fördelningen av bidrag ska det fria kulturlivet prioriteras. 
  
 6 §  
 Krav på finansiering även från annan part ska ställas som villkor för statsbidrag. Om det finns särskilda skäl, behöver dock sådant krav inte ställas om bidrag ges för att påbörja en försöksverksamhet eller för att vidareutveckla en projektidé. 
 SFS 2011:317 
 Utkom från trycket den 5 april 2011 
 1 
 SFS 2011:317 Ärendenas handläggning 
  
 7 §  
 Frågor om statsbidrag enligt denna förordning prövas av kommittén Kulturbryggan (Ku 2010:04). 
  
 8 §  
 Ansökan om bidrag ska göras skriftligen hos Kulturbryggan. Ansökan ska innehålla de uppgifter som behövs för prövningen. 
  
 9 §  
 Innan ett bidrag beviljas ska Kulturbryggan låta minst en extern bedömare med kunskap inom relevanta konst- och kulturområden yttra sig över ansökan. 
  
 10 §  
 Kulturbryggan ska i beslut om bidrag ange vilket ändamål bidraget beviljas för och vilka villkor som ska gälla för bidraget. I beslutet ska också sista dag för redovisning anges. 
  
 11 §  
 Bidrag beviljas för högst ett år i taget. 
 Redovisning 
  
 12 §  
 Mottagare av statsbidrag enligt denna förordning ska, vid den tidpunkt som angetts i beslutet om bidrag, redovisa för Kulturbryggan hur medlen har använts och lämna de övriga uppgifter som Kulturbryggan behöver för uppföljning och utvärdering. 
 Återbetalning och återkrav 
  
 13 §  
 Kulturbryggan får besluta att ett beviljat bidrag tills vidare inte ska betalas ut, om det kan antas att bidraget har beviljats på grund av felaktiga uppgifter. 
  
 14 §  
 Mottagaren av ett bidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig om 
  
 1. 
  
 mottagaren av bidraget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har orsakat att bidraget lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 
  
 2. 
  
 bidraget av något annat skäl än vad som avses i 1 har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 
  
 3. 
  
 bidraget inte används för det ändamål som det har beviljats för, 
  
 4. 
  
 det projekt som bidraget har lämnats för inte slutförs eller om bidraget av någon annan anledning inte förbrukats, 
  
 5. 
  
 den som har tagit emot bidraget inte lämnar sådan redovisning som avses i 12 §, eller 
  
 6. 
  
 villkor i beslutet inte har följts. 
  
 15 §  
 Om en bidragsmottagare är återbetalningsskyldig enligt 14 §, ska Kulturbryggan besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ett belopp som motsvarar vad mottagaren oriktigt har fått. Om det finns särskilda skäl, får Kulturbryggan helt eller delvis efterge krav på återbetalning. 
 2 
  
 16 § 
  
 Om ett belopp som har återkrävts enligt 15 § inte betalas i rätt tid, ska 
  
 SFS 2011:317 
  
 dröjsmålsränta tas ut på beloppet. För uttag av dröjsmålsränta gäller i till- 
  
 lämpliga delar räntelagen (1975:635). 
  
 Överklagande 
  
 17 § 
  
 I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om över- 
  
 klagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 13 § 
  
 får dock inte överklagas. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 maj 2011 och gäller till och med den 31 december 2012. 
 På regeringens vägnar 
 Compton 
 Harris (Kulturdepartementet) 
 3 
 Statens offentliga utredningar 2012 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. U. 
  
 2. 
  
 Framtidens högkostnadsskydd i vården. S. 
  
 3. 
  
 Skatteincitament för riskkapital. Fi. 
  
 4. 
  
 Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. A. 
  
 5. 
  
 Högskolornas föreskrifter. U. 
  
 6. 
  
 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. S. 
  
 7. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 
  
 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. M. 
  
 8. 
  
 Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Ju. 
  
 9. 
  
 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. A. 
  
 10. 
  
 Läsarnas marknad, marknadens läsare 
  
 – 
  
 en forskningsantologi. Ku. 
  
 11. 
  
 Snabbare betalningar. Ju. 
  
 12. 
  
 Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. Ju. 
  
 13. 
  
 En sammanhållen svensk polis. Ju. 
  
 14. 
  
 Ekonomisk värde och samhällsnytta 
  
 – 
  
 förslag till en ny statlig ägarförvaltning. Fi. 
  
 15. 
  
 Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. M. 
  
 16. 
  
 Att angöra en kulturbrygga – till stöd för förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Ku. 
  
 Statens offentliga utredningar 2012 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Skadeståndsansvar och försäkringsplikt 
 vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. [8] 
 Snabbare betalningar. [11] 
 Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. [12] 
 En sammanhållen svensk polis. [13] 
 Socialdepartementet 
 Framtidens högkostnadsskydd i vården. [2] 
 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. [6] 
 Finansdepartementet 
 Skatteincitament för riskkapital. [3] 
 Ekonomisk värde och samhällsnytta 
 – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [14] 
 Utbildningsdepartementet 
 Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. [1] 
 Högskolornas föreskrifter. [5] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 
 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. [7] 
 Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. [15] 
 Kulturdepartementet 
 Läsarnas marknad, marknadens läsare 
  
 – 
  
 en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga 
  
 – 
  
 till stöd för förnyelse och utveckling inom kulturområdet. [16] 
  
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området [4] 
 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. [9]