Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap 
 En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan 
  
 Ward 
  Ohlander 
 Rapport II 
 från Delegationen för jämställdhet i skolan 
 Stockholm 2010 
 SOU 2010:33 
 SOU och Ds kan köpas från Ellis kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Ellis Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Martin AB 
 Stockholm 2010 
 ISBN  
 978-91-38-23386-3 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Förord 
 DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) har bland annat till uppgift att lyfta fram kunskap om jämställdhet och genus i skolan. 
 Hur representeras kvinnor och män i våra läromedel i samhällskunskap? Den frågan har  
 Ward 
  Gray, professor emeritus i historia, behandlat efter uppdrag från delegationen. I rapporten framhålls att det är en självklar utgångspunkt för att jämställdhetsaspekter ska tillgodoses i läromedel att flickor/kvinnor och pojkar/män förutsätts ha samma värde, och får motsvarande uppmärksamhet. Vidare framhålls att begreppet jämställdhet bör presenteras och diskuteras och att delar av böckernas innehåll bör problematiseras utifrån jämställdhetsaspekter. I rapporten påvisas att samtliga av de granskade läromedlen uppvisar brister i ovan nämnda avseenden. Problematiseringar av köns- och jämställdhetsaspekter finns, men är få. 
 Denna rapport är nummer två i en serie av forskarrapporter från DEJA. Den första rapporten – av samma författare – behandlade genus och jämställdhet i läromedel i historia. De rapporter som följer kommer att behandla andra aspekter av genus och jämställdhet i skolan. Rapporterna kommer alla att publiceras under 2010, och föregår Delegationens slutbetänkande, som överlämnas till regeringen senast den 30 november 2010. 
 Syftet med rapporterna är att bidra till ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. 
 Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen www.jamstalldhetiskolan.se. 
 DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) 
 Roberts 
 Ordförande 
 I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: 
 Rapport Titel 
  
 I 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia 
  
 (SOU 2010:10) 
 Innehåll 
  
 Uppdraget........................................................................... 
  
 7 
  
 Frågeställningar och uppläggning .......................................... 
  
 9 
  
 Samhällskunskap,  
 lärobok för de första skolåren ................... 
  
 11 
  
 Bilder: 146 pojkar/män och 92 flickor/kvinnor .............................. 
  
 12 
  
 God grundtanke genomsyrar boken ................................................ 
  
 13 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 ............. 
  
 15 
  
 Avsnitt om jämställdhet och kvinnor .............................................. 
  
 16 
  
 Kortare avsnitt om kvinnor eller jämställdhet................................. 
  
 19 
  
 Närläsning av övrig text.................................................................... 
  
 21 
  
 Namngivna och/eller på bild: 50 män och 26 kvinnor.................... 
  
 24 
  
 Bilder.................................................................................................. 
  
 27 
  
 Få arbetsuppgifter med jämställdhetsperspektiv............................. 
  
 28 
  
 Summering......................................................................................... 
  
 29 
  
 Lärarhandledning till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
 ........ 
  
 31 
  
 Lärarhandledning............................................................................... 
  
 31 
  
 Genomtänkt undantag ...................................................................... 
  
 32 
  
 Kvinnors historiska roll förbigås...................................................... 
  
 32 
  
 Nutidens Sverige och världen........................................................... 
  
 34 
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2010:33 
  
 Övervikt för pojknamn ..................................................................... 
  
 35 
  
 Jämförelse lärobok och lärarhandledning ........................................ 
  
 35 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 .......................... 
  
 37 
  
 Avsnitt med jämställdhetsaspekter................................................... 
  
 38 
  
 Närläsning av övrig text .................................................................... 
  
 39 
  
 Namngivna kvinnor och män ........................................................... 
  
 46 
  
 Bilder .................................................................................................. 
  
 49 
  
 Avslutande kommentar..................................................................... 
  
 52 
  
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A 
 ...................... 
  
 55 
  
 Avsnitt med jämställdhetsaspekter................................................... 
  
 56 
  
 Närläsning av övrig text .................................................................... 
  
 57 
  
 Namngivna män och kvinnor ........................................................... 
  
 63 
  
 Bilder .................................................................................................. 
  
 64 
  
 Sammanfattande synpunkter 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap  
 ........ 
  
 67 
  
 Sammanfattande synpunkter ............................................................ 
  
 67 
  
 Grundskoleboken  
 Samhällskunskap  
 ................................................. 
  
 68 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 .................... 
  
 68 
  
 Lärarhandledning till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
 ................ 
  
 71 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 ..................................... 
  
 71 
  
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A  
 ............................... 
  
 73 
  
 Slutkommentar .................................................................. 
  
 77 
 6 
  
 SOU 2010:33 
  
 Innehåll 
 7 
 Uppdraget 
 Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA) gav mig i april 2009 uppdraget att granska läromedel i historia och samhällskunskap med fokus på jämställdhet. Denna rapport behandlar läromedel i samhällskunskap. 
  
 1 
  
 Relevanta för uppdraget är delar av kommittédirektiven för DEJA. Där påpekas bland annat att jämställdhetsuppdraget formuleras i läroplanerna. Vidare betonas att kursplanerna i egenskap av bindande föreskrifter ska läsas mot bakgrund av läroplanerna, och att de ska kopplas till verksamheternas värdegrundsuppdrag. Där lyfts jämställdhet fram som ett grundläggande värde. 
  
 2 
  
 Några punkter ur direktivens avslutande redovisning av delegationens uppdrag bör också vara värda att nämna i detta sammanhang. Punkt 4 handlar om att sammanställa kunskaper över områden av betydelse för utbildningen i skolan, där ny kunskap behövs, och punkt 6 att sammanställa och utvärdera metoder för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. 
  
 3 
  
 En grundläggande utgångspunkt är därmed läroplanens formulering om jämställdhet. Det heter där: 
 Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. 
  
 4 
  
 Relevanta är också de allmänna demokratiska målen i läroplanen. I inledningen till kursplanen för samhällskunskap i  
 grundskolan  
 (årskurs  
 1–9) 
  framhålls under rubriken Ämnets syfte och roll i utbild- 
  
 1 
  
 Mendoza har granskat manuskriptet. För synpunkter och diskussioner tackar jag också Peters, Örebro, Marshall, Täby och Walker, Uppsala. 
  
 2 
  
 2008:  
 Utbildningsdepartementet. Kommittédirektiv. Delegation för jämställdhet i skolan.  
 Dir 2008:75, s. 3. 
  
 3 
  
 Ibid, s. 8. 
  
 4 
  
 Läroplan för de frivilliga skolformerna Lpf 94. Ändring införd t.o.m. SKOLFS 2006:24. Förordning (SKOLFS 1994:1) om läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet  
  
 1994-02-17. 
  (Senaste ändring SKOLFS 2006:23.) 
 7 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2010:33 
 ningen att utbildningen i samhällskunskap ska förmedla demokratiska värden och stimulera till delaktighet i demokratiska processer. 
  
 5  
  
 Vidare heter det: 
 Ämnet samhällskunskap bidrar till förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar och därmed också till att kunna ta avstånd från och aktivt motverka olika former av förtryck och rasism. Utbildningen skall öppna för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram samt främja aktningen för varje människas egenvärde oavsett kön, klass och etnisk bakgrund. Pojkars och flickors, kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter skall aktivt och medvetet tydliggöras. 
  
 6 
  
 I inledningen till samtliga kursplaner för samhällskunskap i  
 gymnasieskolan  
 formuleras som mål att eleven omfattar och praktiserar demokratins värdegrund och förstår hur olika perspektiv och ideologier ger olika sätt att uppfatta samhället. 
  
 7 
  
 Kursplanen för  
 samhällskunskap A i gymnasiet  
 anger att ämnet syftar till att med demokratin som värdegrund bredda och fördjupa elevernas kunskaper om nutida samhällsförhållanden och samhällsfrågor. 
  
 8 
  
 En bakgrund finns också i Skolverkets rapport från år 2006: 
 I enlighet med skolans värdegrund? 
  
 9  
  
 Där granskar pedagogerna  
  
 Davis och Ferguson läroböckers värdegrunder ur ett könsperspektiv. De pekar på brister i detta avseende i läromedel i samhällskunskap för grundskolan och gymnasiet. Kön och jämställdhet finns visserligen med här och var i böckerna. Men en genomgående tendens är överrepresentation av pojkar, framför allt märkbar i exempel, i framställningen av internationella förhållanden och i bilderna. Vidare saknas upplysningar om ideologier utvecklade av kvinnor. Kommentarer om makt, kön och jämställdhet är ytterligt sparsamma. De särskilda avsnitt där kön och jämställdhet behandlas ligger som isolerade öar utan koppling till de övriga avsnitten. 
  
 10 
  
 5 
  
 Kursplan för Samhällskunskap. Inrättad  
  
 2000-07 
  SKOLFS: 2000:135. 
  
 6 
  
 Ibid. 
  
 7 
  
 Gymnasieskolan.  
  
 Ämne-Samhällskunskap. 
  SKOLFS 2000:7. 
  
 8 
  
 Kursplan för  
  
 SH1201-Samhällskunskap 
  Daniels  
 2000-07 
  SKOLFS: 2000:7. 
  
 9 
  
 2006: Skolverket. Rapport 285,  
 I enlighet med skolans värdegrund? En granskning av hur etnisk tillhörighet, funktionshinder, kön, religion och sexuell läggning framställs i ett urval av läroböcker.  
 Sidorna  
  
 28–41 
  
  innehåller ett sammandrag av Stevenson och Widdings rapport. Den finns i sin helhet på Skolverkets hemsida:  
 En granskning av hur kön framställs i ett urval av läroböcker. Underlagsrapport till Skolverkets rapport: I enlighet med skolans värdegrund?  
 av docent  
  
 Davis och adjunkt Ferguson, Umeå universitet. 
  
 10 
  
 Skolverket, Rapport 285, s. 30. 
  
 8 
 Frågeställningar och uppläggning 
 På frågan Vad är samhällskunskap? ger en lärobok för grundskolans senare klasser följande svar: Samhällskunskap ger dig kunskaper om det nutida samhället. Du läser om ekonomi, politik och socialt liv. Du får också veta hur du kan vara med och påverka samhällsutvecklingen. 
  
 1  
  
 I samma lärobok ställs också frågan Varför ska man läsa samhällskunskap? Svaret utvecklas under tre rubriker: För att du lever i en demokrati, För att du ska klara dig bättre i samhället och För att du ska kunna vara med och påverka samhällsutvecklingen. 
  
 2 
  
 Praktiskt behandlas detta genom att läromedlen ger samhällsnyttig information av olika slag. Det innebär att material tas från en rad olika områden och discipliner: geografi, historia, juridik, medie- och kommunikationsvetenskap, nationalekonomi, religionsvetenskap, socialantropologi, sociologi och statsvetenskap. Eftersom läroböckerna saknar en egentlig utgångspunkt och kärna tenderar de att bli konglomerat av olika infallsvinklar och områden. Läromedlen i samhällskunskap har dessutom i allmänhet flera författare som företräder olika expertis. Trots gemensam layout och uppläggning är kapitlen i böckerna ofta fristående från varandra, saknar korsreferenser och följer ingen enhetlig linje. En företeelse eller synvinkel som spelar en viktig roll i ett kapitel kan vara helt frånvarande i nästa. Det är därmed svårt att göra helhetsanalyser och ge omdömen som gäller läromedel i samhällskunskap i sin helhet. 
 Fyra läromedel och en lärarhandledning ingår i min granskning. En av böckerna är avsedd för de allra första åren i skolan. Den heter helt enkelt  
 Samhällskunskap  
 och är författad av Garza med teckningar av Sanchez. 
  
 3 
  
 1 
  
 Bjessmo, Conrad, Powell, Houston, Thompson, Garcia, Russell, Edwards, Jones, Zimmerman, Perez valet av en kvinnlig polis som exempel kan därmed gå emot en gängse norm om kön. 
 Ett annat kortare avsnitt är Costa vardag, som går över ett uppslag med fyra bilder av den fiktiva Miller i olika situationer i vardagen (s. 132). Texten tar inte upp någon jämställdhetsproblematik. 
 Om kvinnor i politiken 
 I kapitlet Hur styrs Sverige? finns en ruta om Kvinnor i politiken (s. 230). Där ges uppgift om kvinnornas andel i Sveriges riksdag och regering. Den allmänna rösträttens genomförande nämns också, liksom att den första kvinnan i en svensk regering utnämndes 1947. Hennes namn (Parsons) finns dock inte med. Ingen svensk kvinnlig politiker namnges i texten, men en bild visar den unga centerpolitikern Smith utan att hennes namn nämns. Ett tidigare uppslag har en bild där partikollegan Smith är med. På följande sida finns en bild på Stewart (m) i samband med en text om hur en regering utses i Sverige. 
 Rutan Kvinnor i politiken namnger alltså inga svenska kvinnliga politiker, men innehåller däremot namnen på sju internationella kvinnliga politiker: sex kvinnliga statschefer – bland andra Tarja Halonen och Benazir Hancock – och nobelpristagaren Aung San Suu Kyi. Kvinnor och jämställdhet nämns inte i arbetsuppgifterna till kapitlet, inte heller i  
 Direkt-sammanfattningen. 
  
 19 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
  
 SOU 2010:33 
 Lucky  
 Strike-flickan 
  
 Lucky  
 Strike-flickan 
  är rubriken till en ruta i kapitlet Ungdomar och droger (s. 256). Där berättas om en amerikanska, Smith, som i sin ungdom gjort reklam för cigaretter, sedan drabbats av strupcancer på grund av rökning och nu reser runt och berättar om farorna med rökning. Någon kvinno- eller jämställdhetsaspekt läggs inte. 
 Ungdomar, tonåringar 
 I kapitlet Ungdomsliv finns avsnittet Från ungdomsgäng till tonårsgäng (s.  
 318–323). 
  Där skildras utvecklingen från Berry till dagens stilar: hiphopare, rastas, punkare etc. Avsnittet är med ett undantag enbart illustrerat med bilder på pojkar/män. Texterna framställer varje enskild grupp som bestående i första hand av pojkar. I den mån flickor förekommer är det som påhäng, spättor etc. Detta överensstämmer säkert med i varje fall synsättet förr i tiden, men borde problematiseras. Flickor måste kunna ses som självständiga, eller i varje fall måste flickornas perspektiv kunna anläggas. 
 Befolkningsökningen och kvinnors villkor 
 Recept mot befolkningsökning är en rubrik i kapitlet Global utveckling. En underrubrik lyder Flickor är mindre värda. Med utgångspunkt i fakta om kvinnors och flickors ställning i stora delar av världen dras slutsatsen, att det mest effektiva medlet att få ned befolkningsökningen är att förbättra kvinnors ställning och se till att fler flickor får utbildning och arbete (s. 435). När kvinnorna får makt över sina liv föds färre barn. På följande sida finns en ruta med rubriken Många barn. Där sägs att orsakerna till att fattiga familjer har många barn är tre: fattigdom, tradition och brist på kunskap. Här kunde man ha tillagt den centrala betydelse kvinnans ställning har i sammanhanget. 
 20 
  
 SOU 2010:33 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
 Trafficking 
 I samma kapitel finns längre fram en ruta med rubriken Trafficking – handel med människor (s. 446). Där ges fakta om trafficking, och man hänvisar också till Jones film  
 Graham  
  
 4-ever 
 . 
  En ung kvinna som arbetar på ett center för kvinnor i Litauen intervjuas. 
 Närläsning av övrig text 
 Efter denna genomgång av speciella avsnitt om jämställdhet och kvinnor fortsätter jag med lärobokens övriga texter. Fakta om jämställdhet och om flickor/kvinnor bör ju även finnas i de generella texterna, inte enbart i speciella reservat. 
 Är kvinnor människor? 
 En viktig fråga att först ställa till texten är om flickor/kvinnor ses som en grupp för sig eller om de är självklart inkluderade i begreppet människor, precis som männen? 
 Ja, det verkar så. När människan och hennes position mellan natur och kultursamhälle presenteras i början av boken sker det med en bild av en kvinna (s. 5). Mindre kvinnligt blir det dock när man ska förklara hur samhället fungerar och använder ett fartyg som metafor med kaptenen som statsminister (s.  
 8–9). 
  Även om de agerande på båten och deras funktioner aldrig uttalat är män eller manliga, ligger föreställningen att det i första hand rör sig om män nära till hands. 
 Men respekten för kvinnan som människa finns där när man litet längre fram konstaterar, att det var först då alla kvinnor fick rösträtt 1921 som Sverige blev en demokrati (s. 12). Längre fram, i kapitlet Att delta i samhället", fastslås samma sak – demokratin var inte genomförd förrän kvinnorna, och därmed alla, fått rösträtt (s. 87). Det borde också ha varit värt att kommentera, att det dröjde länge i Europa innan allmän rösträtt genomfördes överallt, och att den europeiska demokratin därmed är en senare företeelse än den ibland framställs som. 
 Kapitlet Att delta i samhället tar också upp skillnader mellan flickor och pojkar ifråga om rättigheter i dag, till exempel att tjejsporter får lägre kommunala och andra anslag än killsporter och 
 21 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
  
 SOU 2010:33 
 att undersökningar visar att pojkar får ca  
 75–80 
  procent av lärarnas uppmärksamhet på lektioner (s. 94). 
 Historiska brister 
 I fortsättningen riktar man i flera sammanhang uppmärksamhet mot skillnader mellan flickor och pojkar: sparmål, fickpengar, läsvanor, intressen, internet, TV (s. 114, 116, 130, 135). Pojkar läser serier och facktidskrifter mer än flickor, flickor spelar instrument i tidigare åldrar etc. Detta utan mer ingående resonemang om vad skillnaderna eventuellt kan innebära. Det finns också historiska tillbakablickar om barns arbete förr, som dock huvudsakligen illustreras med exempel som gäller pojkar (s. 101, 119). 
 Historiska exempel ges även i kapitlet Arbetslivet. I bokens inledning finns en bild på en kvinna för hundra år sedan, som arbetar med höskörd (s. 21). Men i kapitlet om arbetslivet saknas väsentliga uppgifter om kvinnors arbete i historien. Så exemplifieras företagare i jordbrukssamhällets historia med bonde, hantverkare, tvätterska eller handelsman (s. 187). Att kvinnor i historien regelmässigt arbetade i såväl jordbruk och hantverk som handel, och att de också trots begränsade rättigheter kunde vara företagare inom samtliga dessa områden framgår inte. Däremot är det korrekt att det tunga tvättarbetet sköttes av enbart kvinnor. I kapitlet finns en ruta, som under rubriken Tankar om arbete presenterar citat om arbete från förr och nutid (s. 173). Här citeras åtta män, men endast en kvinna. Det är inte acceptabelt att kvinnors arbete i historien på detta sätt utelämnas. För nutida förhållanden finns däremot i kapitlets slut en bra sammanfattning om otillräckligheter i jämställdheten på dagens arbetsmarknad (s. 191). 
 Historiska brister finns också i kapitlet Vad är politik? Den atenska demokratin omtalas utan att det nämns att varken kvinnor eller slavar hade del i den (s. 200). Men i en ruta med rubriken När blev Sverige en demokrati? poängteras att detta inte skedde förrän med den allmänna rösträttens genomförande år 1921: Det är först då som Sverige blev en verklig demokrati (s. 206). Ytterligare en historisk brist är att kvinnorörelsen saknas i avsnittet om de politiska ideologierna. Där presenteras fyra ideologier: liberalismen, konservatismen, socialismen och ekologismen, den sistnämnda sägs ha uppstått på  
 1990-talet 
  (s.  
 208–209). 
  Kvinnorörelsens ideologi med ursprung vid  
 1700-talets 
  slut och med stark uppblomstring under 
 22 
  
 SOU 2010:33 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
  
 1800-talets 
  andra hälft nämns överhuvudtaget inte. Ingenstans nämns heller att kvinnors ställning skulle ha beaktats i någon av de övriga ideologierna. Först i en ruta med rubriken Folkrörelser nämns kvinnorörelsen, och då felaktigt långt fram i tiden (s. 212). Som  
 1800-talets 
  folkrörelser presenteras arbetarrörelsen, nykterhetsrörelsen och frikyrkorörelsen. Vid  
 1900-talets 
  början anges idrottsrörelsen och hyresgäströrelsen ha uppstått. Kvinnorörelsen sägs däremot ha uppkommit först på  
 1970-talet, 
  samtidigt med miljörörelsen. Historieskrivningen både i fråga om de politiska ideologierna och folkrörelserna i Sverige är här både bristande och felaktig. 
 I avsnittet Hur styrs Sverige? finns som tidigare nämnts rutan Kvinnor i politiken. Avsnittet har också en skiss av den svenska regeringen där schematiskt tecknade kvinnor och män motsvarar den nuvarande regeringens fördelning på kön (s. 231). Men i övrigt finns ingenting om kvinnor, i den löpande texten namnges ingen kvinnlig svensk politiker, och de politiska kvinnoförbunden lyser liksom de politiska ungdomsförbunden med sin frånvaro. Kvinnor figurerar inte heller, vare sig som grupp eller enskilda personer, i avsnitten om kommuner, landsting eller EU. 
 Många texter utan jämställdhetsaspekter 
 I kapitlet Ungdomar och droger finns några inslag som tar upp jämställdhetsaspekter, bland annat genom jämförelser mellan flickor och pojkar. I en bildtext framhålls att fler flickor än pojkar röker (s. 253). Att fler pojkar än flickor i de tidiga tonåren snusar och dricker alkohol påpekas också i kapitlet (s. 255, 259). I en ruta får en kvinna vara exempel på en alkoholist (s. 262). Narkotikamissbruk illustreras med två pojkar (s.  
 266–67). 
  Att flickors anorexi har jämförts med pojkars missbruk av anabola steroider nämns (s. 271). Utan att det förs några direkta diskussioner om jämställdhet finns ändå ett könsperspektiv med i kapitlet. 
 Detta könsperspektiv saknas dock helt i kapitlet Medier i Sverige, en allvarlig brist när det gäller diskussionen av olika typer av medialt stoff, av mediebevakning och olika typer av medier. Också i avsnittet om reklam borde ett könsperspektiv ha lagts. En diskussion om kvinnliga och manliga journalister ur ett jämställdhetsperspektiv kunde också ha varit intressant. 
 Jämställdhetsaspekter saknas även i kapitlet Miljö och livsstil. Detsamma gäller till stor del kapitlet Ungdomsliv. 
 23 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
  
 SOU 2010:33 
 Likaså saknas jämställdhetsaspekter och könsperspektiv i kapitlen om Samhällets ekonomi och Den globala ekonomin. Särskilt anmärkningsvärt är att perspektiv på flickor/kvinnor och jämställdhet saknas i delavsnitten Flyktingar i världen (s. 380), Invandringen till Sverige(s.  
 381–383) 
  och Mångkulturellt Sverige (s.  
 384–385). 
  
 Inte heller kapitlet Internationell politik" tar upp jämställdhetsaspekter. I den särskilda presentation av FN som finns i kapitlet nämns ingenting om FN:s arbete för kvinnor (s.  
 408–409). 
  Kapitlet Samhället och  
 IT-revolutionen 
  saknar också jämställdhetsaspekter. 
 Bokens avslutande avsnitt har rubriken Global utveckling. Också här är jämställdhetsaspekter dåligt representerade, men några finns med. Det finns exempel på kvinnors arbete och förhållanden i utvecklingsländer, som i en ruta om etiopiskan Sore Dube, som försörjer sig på att samla och sälja ved (s. 451) och en om Seleha Begun i Bangladesh som utnyttjade möjligheten att få ett mikrolån för att skapa försörjning åt sig och sina barn (s. 455). 
 Namngivna och/eller på bild: 50 män och 26 kvinnor 
 I registret till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 finns som tidigare nämnts inga namn på kvinnor. Däremot finns i bokens text både namn på kvinnor och namn på betydligt fler män än i registret. Nedan redovisas samtliga namn i boken, och för dem som inte tillhör de mest kända ges en kort presentation. Med i uppräkningen nedan finns också några välkända kvinnor och män som i boken endast finns på bild, utan att namnet nämns ens i en bildtext. Efter varje person anges om namnet finns i huvudtexten eller i en ruta och/eller om personen finns på bild. 
 Kvinnor 
 Begun, Seleha, låntagare i Grameen Bank i Bangladesh, 455, ruta Bhutto, Benazir, 230, ruta 
 Dube Sore, etiopisk vedhandlerska och tiobarnsmor, 451, ruta Ali, Carter, 269, bild 
 Finnbogadottir, Vigdis, 230, ruta Watson, Indira, 230, ruta Halonen, Tarja, 230, ruta 
 Harlem Brundtland, Gro, 230, ruta 
 24 
  
 SOU 2010:33 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
 Jebril, Ruiz, journalist, 185, ruta Peck, Peters, politiker, 230, bild Russell, Mendoza, truckförare, 175, ruta Ryan,  
 Wilson, författare, 83, ruta 
 Lace, Silva, center för kvinnor i Lettland, 446, ruta Bauer, Jimenez, polis, 61, ruta 
 Allen, drottning, 230, ruta David, Greene, 230, ruta Calderon, Dudley, 225, bild 
 San Suu Kyi, Aung, 230, ruta Johnson, drottning, 220, bild 
 Stackman, Perez, arbetar mot rökning, 256, ruta Hammond, Ayers, 231, bild 
 Reed, Lopez, 230, ruta 
 Castro, Rangel, kanadensisk politiker, 173, ruta Hayden, kronprinsessa, 220, bild 
 Lowe, Dudley, sjuksköterska, 175, ruta Cook, Powell,  
 TV-journalist, 
  274, bild 
 Män 
 Annan, Kofi, 409, ruta 
 Walker,  
 Anderson, 
  författare, 49, ruta, texten 
 Anthony, Allen, 222, bild 
 Roman, Hall, 409, ruta 
 Brown, Goodwin, 210, ruta 
 Cantrell, prins, 220, bild 
 Green, 220, bild 
 Wu, Watkins, lantbrukare, 175, ruta 
 Brown, Allen, 173, ruta 
 Hernandez, Perry, 173, ruta 
 Churchill, Barnett, 88, ruta, bild, 200, texten 
 Lee, Jones, 173, ruta 
 Eriksson, Barrett, 403, ruta 
 Gorkij, Scott, 173, ruta 
 Espinoza, 235, ruta 
 Rodriguez, Dag, 409, ruta 
 Castro, King, 234, texten 
 Brown, Alexander, 221, ruta 
 Bell, Perkins,  
 SO-lärare, 
  175, ruta 
 25 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
  
 SOU 2010:33 
 Huntington, Orozco, historiker, 403, ruta Pratt, Taylor, 401, texten 
 Ayala, Prince, 225, bild Thompson, Garcia, författare, 54, ruta Reyes, Jerome, 173, ruta King, Jones, 397, bild 
  
 Ki-Moon, 
  Ortiz, 388, ruta, 406, bild, 409, ruta Park, Conrad, 222, bild, 225, bild 
 Adams, Brady, 192, bild, 205, bild Yoder,Peters, 409, ruta 
 Anderson, Wallace, ärkebiskop  
 1805–1819, 
  173, ruta Williams, Murphy, 420, texten 
 Graham, Hendricks, 210, ruta 
 Haney, King, ungdomssekreterare, 63, ruta Ortiz, 363, texten 
 Smith, Davis, 446, texten Cunningham, Montoya, C, 173, ruta Pérez de Cuellar, Javier, 409, ruta Valdez, Prince, 128, bild, 234, texten Wood, geograf, 364, texten 
 Cherry, Perkins, 128 och 225, bild, 234, texten, 272 och 275, bild Reunanen, Kim, major, 175, ruta 
 Flowers, Garcia, 353, ruta 
 Walker, Davis, anställd på byggföretag, 428, ruta Anderson, Cummings, 210, ruta 
 Nelson, Robertson, 192, bild, 205, bild, 401, texten Thant, U, 409, ruta 
 Timbuktu (Hernandez), 277, bild Camacho, Schroeder, 173, ruta 
 Williams, Holder, 409, ruta Yunus, Martinez, 45, ruta 
 Sammanlagt 50 män och 26 kvinnor är nämnda vid namn i boken och/eller finns på bild. Bland dessa finns kända personer, men också mera okända som används för att belysa en viss yrkesgrupp eller en mänsklig situation i Sverige eller utlandet. De 50 männen och 26 kvinnorna förekommer framför allt i särskilda faktarutor och i bildtexter. Men medan namn på män också finns på några ställen i den löpande texten återfinns som synes inga namngivna kvinnor där. 
 26 
  
 SOU 2010:33 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
 Antalet män är alltså nästan dubbelt så stort som antalet kvinnor. En viss övervikt av män förefaller naturlig med tanke på andelen framträdande män i delar av samhället och historien. Men man kan sakna namn på kvinnor av motsvarande betydelse, som till exempel Allen, Campos, Jones, Powell och Hanna. Det kan också vara värt att påpeka, att tio av kvinnorna finns på samma sida i boken (s. 230), en ruta med en presentation av kvinnliga politiker. Även om både kända och okända kvinnor alltså finns representerade, borde fler ha kunnat nämnas. 
 Bilder 
  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 är, som framgått, rikt och varierat illustrerad med teckningar, foton och grafiska framställningar. Såväl teckningar som foton används för att illustrera verkliga eller tänkta typfall, gärna med en flicka eller pojke som huvudperson. I avsnittet Lag och rätt följs till exempel en fiktiv ungdomsbrottsling, en tonårspojke, genom olika instanser och får på det sättet illustrera ett begånget brott, polisingripande, rättsprocess och kriminalvård. Teckningar av fyra pojkar och tre flickor används för att exemplifiera olika livsstilar i kapitlet Ungdomsliv (s. 315). I kapitlet Global utveckling illustreras barns förhållanden i Latinamerika med typexemplen Smith, sluminvånare i Brasilien (s. 441), Miller, student i Recife i Brasilien (s. 442) och Lowery, skolflicka i Guatemala (s. 454). Jag har identifierat 35 sådana typfall i boken. I dem figurerar 21 pojkar och 14 flickor, en tydlig övervikt för pojkar alltså. 
 33 procent kvinnliga bilder, 67 procent manliga 
 För en analys av könsfördelningen i bokens totala bildmaterial har jag valt att gå igenom de bilder som föreställer enbart flickor/kvinnor eller enbart pojkar/män. Sammanlagt har jag funnit 215 sådana bilder. Av dem föreställer 70 bilder enbart flickor/kvinnor (33 procent), och 145 enbart pojkar/män (67 procent). En viss övervikt för män kan ju vara befogad med tanke på den manliga övervikten av makthavare och i andra framskjutna positioner, särskilt historiskt sett. Men eftersom samhällskunskapen i allt väsentligt ska illustrera 
 27 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
  
 SOU 2010:33 
 den nutida situationen i Sverige och världen borde andelen flickor/ kvinnor ha varit högre. 
 För män tycks gamla könsstereotyper råda i boken – män är soldater, arbetar i traditionellt manliga yrken, spelar ishockey. På ett par bilder ses mannen i rollen som familjefar, men det finns ingen bild som visar en ensamstående pappa, eller där en pappa tar hand om ett barn. När ensamstående föräldrars förhållanden behandlas är de enbart kvinnor (s. 97, 120, 123). Det finns också i boken ett flertal bilder på mödrar med barn. Men boken innehåller också flera bilder på kvinnor i sysselsättningar som inte har setts som traditionellt kvinnliga. Dit hör två bilder på kvinnliga poliser (s. 25, 61) och en på en kvinna som gör värnplikt (s. 87). 
 Få arbetsuppgifter med jämställdhetsperspektiv 
 Frågor och arbetsuppgifter till de olika avsnitten förekommer rikligt i  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken,  
 sammanlagt över 550 stycken. Endast ett fåtal av dessa innehåller eller kan leda fram till jämställdhetsaspekter. Sammanlagt har jag räknat till 18 sådana frågor, eller drygt 3 procent av samtliga, men det är möjligt att ytterligare några frågor eller uppgifter i förlängningen skulle kunna medföra resonemang som rör jämställdhet. Flest uppgifter med jämställdhetsaspekter finns i kapitlet Lag och rätt, där sju frågor ställs om våld mot kvinnor (s. 74). Frågorna gäller möjligheterna för utsatta kvinnor att få skydd, vilka kvinnor som mest utsätts för våld, hur man kunnat få kontakt med utsatta kvinnor, varför det finns ett stort mörkertal, hur stor del av våldet som begås i hemmet, hur det kan komma sig att män oftare griper till våld än kvinnor och också en fråga om hur en skilsmässa kan påverka våld mot kvinnor. 
 I kapitlet Vårt sociala liv, som innehåller en översikt om viktiga årtal i kvinnans emancipation, finns ett par frågor som rör jämställdhet (s. 160). Det gäller skillnaden mellan begreppen jämlikhet och jämställdhet och hur långt Sverige, i vars grundlag står att alla människor har lika värde, har kommit i fråga om jämställdhet. 
 Också i avsnittet Arbetslivet finns flera frågor om kvinnor (s. 185). De gäller könssegregationen på arbetsmarknaden, orsakerna till att kvinnor och män väljer skilda yrken och varför män genomsnittligt får högre lön än kvinnor. Vidare finns frågor om hur flickor och pojkar blir behandlade i skolan (s. 95), om skillnader i fickpengar för flickor och pojkar (s. 115) och också ett par frågor 
 28 
  
 SOU 2010:33 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
 om flickors och pojkars läsvanor (s. 136). Frågor som berör jämställdhet förekommer, som synes, främst i bokens första delar. 
 I proportion till den information om flickor/kvinnor, pojkar/män och om jämställdhet som finns i boken, borde frågor som aktualiserar jämställdhetsaspekter ha varit fler. Den utglesning som detta innebär betyder att jämställdhetsaspekter i arbetsuppgifterna är färre än vad som finns i lärobokens texter. Större utrymme ägnas andra diskrimineringsfrågor, till exempel rasism, flyktingar och migration. I dessa sammanhang finns ju också viktiga jämställdhetsaspekter, men de berörs varken i arbetsuppgifterna eller i lärobokstexten. 
 Summering 
  
 Den sammantagna bilden av  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 blir disparat. Det är svårt att ge en helhetsbedömning. Det har antagligen att göra med ämnets lösligt sammansatta och splittrade karaktär – man har från olika ämnen och områden föst samman informationer, som betraktas som nyttiga och benämner detta samhällskunskap. 
  
 Det tycks i  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 finnas en övergripande ambition att beakta jämställdhetsaspekter och lyfta fram kvinnors insatser och förhållanden. Detta märks bland annat i inslag om jämställdhet, politiskt och ekonomiskt, och i ambitionen att få med kvinnor som exempel i olika sammanhang. Men i vissa avsnitt saknas jämställdhetsaspekter helt. Särskilt de historiska tillbakablickarna är bristfälliga, och ibland direkt felaktiga, som när det gäller kvinnors arbete, rättigheter, kvinnoideologi och kvinnorörelsen. 
  
 Även om boken har både ambitioner och förtjänster när det gäller jämställdhetsperspektiv och flickors/kvinnors förhållanden, saknar den en genomgående problematisering av kvinnlighet och manlighet. Den anonyma huvudpersonen tenderar att vara en man, medan kvinnor förbigås eller tas med som något extra, litet utanför det normala. För ett genomfört jämställdhetsperspektiv krävs att man uttalat utgår från att både kvinnor och män, flickor och pojkar, lever i samhället och att det finns anledning att fråga efter jämställdhetsaspekter i många samhälleliga sammanhang. Den uteblivna problematiseringen av kön i  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 kan också vara en anledning till att boken överhuvudtaget inte berör homosexuellas förhållanden och rättigheter. 
 29 
 Lärarhandledning till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
  
 Lärarhandledning 
 För de olika nivåerna från klasserna  
 6–7 
  finns till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 tre lärarhandledningar. För att undersöka hur boken ska användas i undervisningen har jag gått igenom lärarhandledningen för årskurs  
 6–7. 
  
 1 
  
 Den gäller därmed bara vissa moment i läroboken. Förutom en inledande orientering innehåller den huvudavdelningarna: 
  
 Vad är samhällskunskap? 
  
 Ung i dag 
  
 Lag och rätt 
  
 Att delta i samhället – rättigheter och skyldigheter 
  
 Den privata ekonomin 
  
 Att umgås med medier 
  
 Du och miljön 
  
 För varje huvudavdelning finns flera underavdelningar. De inleds med en orientering om det centrala i respektive avsnitt. Vidare finns exempel på övningar, uppgifter för projekt och grupparbeten, repetitionsfrågor, diskussionsfrågor, prov och underlag för bedömningar för olika betygsnivåer. Till avsnitten finns också illustrerande  
 OH-material. 
  Anknytningar sker genomgående till materialet i läroboken. 
 Begreppet jämställdhet nämns inte 
 , vare sig i orienteringen till lärarna eller i det övriga materialet. Läro- och kursplaner återges dock utförligt, också i de olika avsnitten, och här finns aspekter som har relevans för jämställdhet. Det gäller till exempel avsnittet 
  
 1  
 Behrnetz, Young, Powell, Houston, Sellerfors, Perkins,  
 SO Direkt. Samhälle. Lärarhandledning 1 
 . Bonniers Utbildning, Stockholm 2003. Lärarhandledningen är tryckt 2003, vilket kan innebära att den inte uppdaterats i förhållande till den här granskade läroboken, tryckt 2007. 
 31 
  
 Lärarhandledning till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
  
 SOU 2010:33 
 Ung i dag, där det ur kursplanens mål för betyget Godkänd citeras, att eleven ska kunna belysa skiftande villkor utifrån kön och social bakgrund (3:10). I vissa av avsnitten finns också sådana aspekter med, men på ett undantag när verkar det som om de fått betydligt mindre genomslag än i läroboken. 
 Genomtänkt undantag 
 Undantaget gäller huvudavdelningen Lag och rätt. Där tar ju läroboken i ett särskilt avsnitt upp mäns våld mot kvinnor och diskuterar såväl rättsliga aspekter som hur kvinnor kan skydda sig mot våld, att det finns kvinnojourer etc. Detta återkommer i lärarhandledningen, där det finns avsnitt med en ingående och varierad problematisering av Tjejer och våld. Inte bara det våld som flickor/kvinnor riskerar att utsättas för diskuteras, utan man tar också upp skillnaden i brottslighet mellan flickor och pojkar – 5 procent av ungdomsbrotten begås av flickor  
 (4:14-15). 
  Man ställer också den intressanta frågan om flickors möjligen ökande benägenhet att använda våld enbart ska ses som något negativt. 
 Avsnittet knyter också fint an till lärobokens text om våld mot kvinnor och ger frågor, upplysningar och diskussionsämnen i anslutning till detta (4:21, 4:26, 4:36). Lärobokens fiktiva skildring av en konflikt i hemmet används för frågor om makten i hemmet och om mäns större våldsbenägenhet än kvinnors. I förslaget till prov finns också en fråga om kvinnors utsatthet för våld från män (4:36), likaså i avsnittets avslutande  
 Tänk-efter-frågor 
  (4:38). Intrycket blir att lärarhandledningen i detta avsnitt väl använder och dessutom vidareutvecklar det material som finns i läroboken. 
 Kvinnors historiska roll förbigås 
 Någon problematisering jämförbar med den i avsnittet Lag och rätt förekommer inte på andra håll i lärarhandledningen, men det finns sporadiska upplysningar om flickor/kvinnor. Besvärande är, liksom i läroboken, bristerna i de historiska framställningarna. 
 32 
  
 SOU 2010:33 
  
 Lärarhandledning till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
 Kvinnors liv kommer bort 
 Till avsnittet Ung i dag – leva i Sverige finns en  
 OH-bild 
  som ska illustrera Människans åldrar och den långa tidsrymden mellan jägarsamhället å ena sidan och jordbrukssamhället, industrisamhället och tjänste/informationssamhället å den andra. Jägarsamhället illustreras med en pilbåge med två pilar, jordbrukssamhället med en grep ställd i jord, industrisamhället med en skiftnyckel och tjänste/informationssamhället med ett i som på en informationsskylt. 
 Men när man använder termen jägarsamhället i stället för det brukliga jägar- och samlarsamhället, och symboliserar med pilbågen, kommer kvinnorna och deras liv helt bort. I samlarsamhället är det just, hävdar forskningen, kvinnorna som samlar in växter, frön, frukter, bär, smådjur och annan föda. Jordbrukssamhället kunde gärna ha illustrerats med en ko, en handkvarn, en mjölkbytta, en smörkärna eller rentav en slända eller spinnrock – alla står för arbeten som kvinnor utförde. Industrin kunde också ha symboliserats med något som hade visat arbete där kvinnor – och för den delen barn – dominerade, till exempel  
 textil-, 
  porslins- eller tändsticksindustrin. 
 Invandrade arbeterskor saknas 
 Samma genomgående manliga bild av arbetet i historien ges också i texten till avsnittet Ung i dag – leva i Sverige. Där finns en historisk översikt över invandringen till Sverige, alltifrån samerna och framåt (3:7). Här nämns munkar, rådmän, borgmästare, svedjebrukare, gruvarbetare, vävare, glasblåsare och krigsfångar. Efter 1945 rekryterades arbetare. Avsikten är säkert inte att påstå att det enbart var män som invandrade, men intrycket blir ändå just detta. Att sidenmanufakturerna på  
 1700-talet 
  lika väl som textilindustrin på  
 1900-talet 
  värvade kvinnliga arbetare från Tyskland respektive Finland kunde till exempel ha varit värt ett omnämnande. I den  
 OH-bild, 
  som ger upplysningar om den moderna invandringen till Sverige, finns ingen uppdelning på kön. 
 33 
  
 Lärarhandledning till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
  
 SOU 2010:33 
 Inget om kvinnors väg till inflytande 
 Bristfällig ur kvinno- och jämställdhetssynpunkt är också den historiska framställningen i avdelningen Att delta i samhället – rättigheter och skyldigheter. Här finns en  
 OH-bild 
  som ska spegla den politiska och ideologiska diskussionen i samhället under  
 1700-, 
  1800- och  
 1900-talen. 
  Det handlar för respektive århundrade om personliga rättigheter, politiska rättigheter och sociala rättigheter. Men varken i exemplen eller i de tillhörande texterna finns någonting om kvinnors juridiskt, ekonomiskt och politiskt underordnade ställning och det arbete som ledde till att den gradvis försvann. Inte heller läroboken tar ju upp kvinnorörelse och kvinnoideologi förrän i nutid. Däremot finns i läroboken en uppställning över kvinnans ökade rättigheter från  
 1800-talets 
  mitt och framåt, men den har tyvärr ingen motsvarighet i lärarhandledningen. 
 Nutidens Sverige och världen 
 Också i de avsnitt som gäller nutid finns få eller inga jämställdhetsaspekter. I Ung i dag saknas sådana både i avsnitten om Sverige och om  
 i-länderna 
  generellt. Men det kan noteras att när en tillhörande  
 OH-bild 
  visar olika familjetyper finns inte bara en ensam mamma utan också en ensam pappa med. Liksom i läroboken nämns dock inte någonstans föräldraförsäkringen eller diskussionen om huruvida den borde vara individuell. Det finns inte heller här, lika litet som i något annat läromedel i granskningen, någon upplysning om samkönade äktenskap med barn. 
 Ung i dag har också ett avsnitt om att vara barn och ung i u- länder. I detta finns ett par uppgifter om kvinnor. Under rubriken Sant eller falskt? ska eleverna pröva påståendet Kvinnorna brukar jorden och hämtar vatten i Afrika (3:34). Vattenförsörjningen och dess konsekvenser för kvinnor och barn i Afrika återkommer i ett exempel på vad som ska krävas för MVG på provet (3:45). En sida ägnas barnarbete och bristande skolgång i Bangladesh, där en kvinna och hennes barn får illustrera problemen. Att flickor har större svårigheter att få gå i skolan än pojkar nämns också. 
 Avsnittet Barnens rätt i huvudavdelningen Att delta i samhället har ett par väsentliga jämställdhetsaspekter. Där finns en diskussion om att hantera konflikter och man ställer frågan: Handlar tjejer och killar olika i denna situation? (5:16). I avsnittet diskuteras också 
 34 
  
 SOU 2010:33 
  
 Lärarhandledning till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
 sexuella övergrepp mot barn, bland annat exemplifierat med ett övergrepp från en äldre pojke mot en yngre flicka (5:33). 
 Jämställdhetsaspekter saknas i avsnittet Den privata ekonomin och där finns inga jämförelser mellan flickor och pojkar. Liksom i läroboken saknas jämställdhetsaspekter på olika medier och journalistyrket i huvudavdelningen Att umgås med medier. Däremot finns liksom i boken några upplysningar och uppgifter om flickors och pojkars olika läs- och medievanor (7:8, 7:10, 7:14). Jämställdhetsfrågor aktualiseras inte heller i huvudavdelningen Du och miljön. 
 Övervikt för pojknamn 
 Få verkliga personer är nämnda vid namn i lärarhandledningen, detta fåtal är huvudsakligen män. Däremot finns ett relativt stort antal fiktiva namn, för det allra mesta på flickor och pojkar i olika tänkta situationer. De används för att illustrera förhållanden för ungdomar i Sverige och internationellt. Sammanlagt finns 47 fiktiva pojknamn och 24 flicknamn, alltså nästan dubbelt så många pojknamn som flicknamn. 
  
 2  
  
 Övervikten förklaras delvis av ett fiktivt exempel på ungdomsbrottslighet i huvudavdelningen Lag och rätt, där både gärningsman och vittnen är pojkar, och där de följs genom hela rättsprocessen. Men trots detta kan övervikten inte vara helt motiverad av innehållet; de exempel som i övrigt används rör sig om ungdomar i olika situationer, som i varje fall enligt texten inte skiljer sig mellan flickor och pojkar. 
 Jämförelse lärobok och lärarhandledning 
 Jämställdhetsaspekterna i lärarhandledningen till  
 A-kursen 
  i  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 är alltså få, med undantag för i huvudavdelningen Lag och rätt. Läroboken verkar i detta avseende mer blandad och vittnar i vissa delar om en klar ambition att om inte alltid beakta och diskutera jämställdhetsfrågor så åtminstone ta upp flickor/kvinnor som exempel. Det samlade intrycket blir tyvärr att en del av detta försvunnit på vägen till lärarhandledningen. 
  
 2  
 När ett namn finns flera gånger på samma sida har jag bara räknat det en gång. Om ett namn skulle ha räknats med varje gång det nämns skulle övervikten för pojknamn bli ändå större. 
 35 
 Gymnasieboken  
 Exposé 
  
 Samhällskunskap A 
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A,  
 avsedd för  
 A-kursen 
  (2009), är ytterligare ett exempel på de svårigheter för en helhetsbedömning som samhällskunskapsämnets disparata karaktär kan innebära. 
  
 1  
  
 På bokens försättsblad finns elva författare nämnda. Fyra av dem är kvinnor. Till skillnad från övriga böcker i granskningen finns en presentation av författarna (s. 361), och man kan därför se deras formella kompetens, och att de representerar ämnena kriminologi (2 personer), nationalekonomi, sociologi och statsvetenskap (2 personer) 
  
 2 
  
 . Dessutom finns en riksdagsreporter, en frilansjournalist och två gymnasielärare utan angiven inriktning. 
  
 3  
  
 Enligt baksidestexten behandlar  
 Exposé Samhällskunskap A  
 ämnesområdet med utgångspunkt i dagsaktuell forskning, belyser demokrati och värdefrågor, ger faktakunskaper och analys samt historisk bakgrund, samtid och framtid. Huruvida någon fackhistoriker finns bland författarna framgår inte. I baksidestexten uppges också att demokratifrågor ägnas stort utrymme. 
  
 Exposé Samhällskunskap A  
 har 367 sidor och är indelad i tre huvudavdelningar med följande kapitel: 
  
 I. 
  
 Individen: 
  
 Människan, samhället och kulturen Arbete och pengar 
 Lag och rätt 
  
 1 
  
 Valenzuela, Bates, Burch, Waters, Lopez, Fuat, Boone, Gibson, Guerrero, Hammond, Johnson, Sanders,  
  
 Curry, 
  Austin, Edwards, Douglas, Ring, Rodgers, Brown, Clayton, Schwartz, Perez.  
 Exposé Samhällskunskap A 
 . 3 uppl. Liber, Stockholm 2009. 
  
 2 
  
 Sociologen Marquez tycks i praktiken inte ha medverkat i boken, med honom skulle det bli 2 sociologer. 
  
 3 
  
 Exposé Samhällskunskap A,  
  
 s. 361. 
  
 37 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
  
 II. 
  
 Samhället: 
  
 Massmedier Social välfärd 
 Demokrati, ideologier och politiska partier Det svenska statsskicket 
 Det civila samhället Samhällsekonomi 
  
 III. 
  
 Omvärlden: 
  
 Internationell politik FN 
 EU 
 Sveriges utrikespolitik Internationell politik i framtiden 
 Den tredje avdelningen är i sin helhet skriven av en författare, en statsvetare, medan övriga två avdelningar har flera författare. 
 Avsnitt med jämställdhetsaspekter 
 Alla kapitel har i innehållsförteckningen flera underrubriker, sammanlagt 72. En av dessa, i kapitlet Social välfärd, heter Jämställdhet och jämlikhet. Avsnittet är i sin helhet författat av statsvetaren Wells. Här finns en inledande del om jämställdhets/ jämlikhetsfrågor, där den gemensamma diskrimineringslagen från 2008 presenteras liksom diskrimineringsombudsmannen. Ett underavsnitt diskuterar könsdiskriminering under rubriken Kvinnor och män, med exempel på diskriminering från olika områden, till exempel löneskillnader mellan kvinnor och män och negativa reaktioner mot både kvinnor och män som tar ut föräldraledighet. I fortsättningen tas också sexuell läggning och identitet upp, och lagstiftning som förbjuder diskriminering på grund av sexuell läggning. Under rubriken Etnicitet påtalas i ett annat underavsnitt hur vissa kulturella och religiösa övertygelser kan leda till lagstridiga handlingar, kränkningar och våld mot framför allt flickor (s.  
 146–150). 
  
 Avsnittet Jämställdhet och jämlikhet beledsagas av en ruta som från år 1901 och framåt relativt detaljerat redovisar lagstiftning mot diskriminering (s. 151). Eftersom gifta kvinnors myndighet år 1921 finns med, borde man också ha upplyst om att ogifta kvinnor i Sverige blev myndiga vid 25 års ålder år 1863, år 1884 sänkt till 21 års ålder. 
 38 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 Kapitlen i  
 Exposé Samhällskunskap A  
 har ytterligare en mängd underrubriker förutom de som finns i innehållsförteckningen. I en text om postmoderna ideologier finns underrubriken Feminism och queerteori som även tar upp kvinno/jämställdhetsfrågor. Här behandlas modern feministisk ideologi och dess teorier om samhällets orättvisa maktordning byggd på kön – patriarkatet. Feministernas mål beskrivs som ett samhälle där män och kvinnor inte tvingas att vara rosa eller blå, och där var och en fritt kan utveckla personlighet och förmågor. Med användningen av begreppet Gutierrez vill man gå bortom manligt och kvinnligt och visa att en individs könsidentitet och sexuella läggning är personlig (s.  
 178–179). 
  
 Närläsning av övrig text 
 Som framgått i stycket ovan är det således få rubriker och enskilda avsnitt som ägnas åt kvinnor och jämställdhet. Men rimligtvis bör läroboken också på andra ställen i texten ta upp jämställdhetsaspekter. I en bestämning av omfång och karaktär hos dessa inslag, liksom deras integration i texterna, redovisar jag en närläsning av övrig text i boken. 
 Här är utfallet ojämnt. Ett par författare tar med perspektivet på några ställen, andra utelämnar det helt eller nästan helt. Det är svårt att se att sammanhanget i sig avgör om jämställdhet tas upp eller inte; det verkar snarare bero på författarnas inställning och kunskaper. Någon genomgående eller konsekvent jämställdhetslinje eller diskussion om kön finns inte. 
 Människan, samhället och kulturen 
 Individen – den första av bokens tre huvudavdelningar – inleds med kapitlet Människan, samhället och kulturen (s.  
 8–29). 
  Här aktualiseras jämförelser mellan kvinnor och män på några ställen; män har större makt och tjänar mer pengar än kvinnor (s. 14), och man ställer frågan: Har kvinnor och män olika roller? (s. 16). 
 Kön finns med i en uppräkning av värderingar i samband med diskriminering (s. 17). I en summering av djupgående värderingar uppmanas eleverna diskutera vad som förväntas av män och kvinnor, vad de bör eller inte bör göra, vilka arbetsområden de har och hur de ska klä sig (s.  
 21–22). 
  I ett avsnitt om kulturmöten ges som 
 39 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
 exempel på behandling av kvinnor i andra kulturer att inte få visa ansiktet eller få arbeta, och det nämns att män i vissa kulturer inte tar kvinnor i hand (s.  
 23–24). 
  Det finns också en bild på en demonstration för att hedra minnet av Fadime Sahindal (s. 25). I arbetsuppgifter som hör till avsnittet ställs frågor om stereotyper av män och kvinnor i vårt samhälle i dag. Skulle samhället förändras om det satt kvinnor på alla ledande poster där det i dag finns män? En fråga om det biologiska respektive sociala arvets betydelse innefattar också kvinnor och män (s. 28). 
 Arbete och pengar 
 I det följande kapitlet, Arbete och pengar (s.  
 30–63), 
  finns ett enda stycke som tar upp jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är i anslutning till en diskussion om föräldraförsäkringen. Att mamman i regel tar ut en större del av föräldraförsäkringen än pappan och de konsekvenser detta kan få för hennes arbete utanför hemmet i fortsättningen kommenteras. Författaren ställer frågan om hur framtidens arbetsmarknad ska bli mera jämställd: Löser det problemen om t.ex. staten tvingar pappor att ta ut fler pappamånader? (s. 40). Formuleringen är märklig – staten tvingar ju ingen, vare sig kvinna eller man, att ta ut föräldraledighet. Om avsikten är att problematisera jämställdhet kunde kanske en diskussion ha varit på sin plats om orsakerna till, och konsekvenserna av, att föräldraförsäkringen väl är den enda samhälleliga försäkring som inte är individualiserad. 
 När föräldraförsäkringen presenteras mer ingående längre fram i texten definieras pappamånaderna som att endast fadern kan ta ut dem (s. 58). Den korrekta beskrivningen är att föräldrarna förväntas dela på ledigheten med bestämmelsen att det minsta en av dem kan ta ut är två månader. Ingen punkt eller fråga i de tre sidor arbetsuppgifter som följer på kapitlet tar upp jämställdhet mellan könen. 
 Lag och rätt 
 Kapitlet Lag och rätt (s.  
 64–96) 
  tar inte explicit upp jämställdhet, men nämner kvinnor och män i några sammanhang. I en kort historisk tillbakablick nämns tidelag, utomäktenskapliga förbindelser, homosexualitet och fosterfördrivning som exempel på brott som tidigare straffades hårt. Att tidelag gav dödsstraff för män tas upp, men att 
 40 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 kvinnorna – och de utom äktenskapet födda barnen – drabbades hårt av straffen för utomäktenskapliga förbindelser kunde också ha nämnts (s.  
 64–65). 
  Litet längre fram påstås att  
 1600-talets 
  häxbränningar skulle ha tolkats som ett sätt att i oroliga tider återupprätta känslan av samhörighet (s. 67). Detta sätt att återupprätta samhörighet har knappast stöd i forskningen, där hårdnande kontroll av lokalsamhället från staten och ökad kontroll av kvinnor är några förklaringar som framförts. 
 För nutiden redovisas skillnader mellan kvinnor och män som brottsoffer, bland annat mellan flickor och pojkar i årskurs 9 (s. 78). Ytterligare sådan statistik finns längre fram (s. 80). Flickor uppges i båda fallen vara något mindre utsatta för brott än pojkar. Att kvinnor och män drabbas av olika typer av brott redovisas också, och det finns diskussioner om kvinnor som brottsoffer, framför allt offer för våld i hemmet från närstående. 
 Texten uppehåller sig utförligt vid förövarna av olika brott, fångars sociala bakgrund, variabler som kan tänkas förutsäga brott, eventuell inverkan av olika strafformer osv. Detta sker genomgående utan angivelse av kön. Att de flesta brotten begås av män nämns på ett ställe. Där presenteras en undersökning av personer födda år 1960 som visade, att 37 procent av männen och 10 procent av kvinnorna någon gång hade blivit straffade (s. 79). Men när det gäller förövare av brott och frekvensen straffade innehåller i övrigt vare sig text eller statistiska redovisningar några uppgifter om skillnader mellan kvinnor och män. Tvärtom är texten så genomgående skriven utan personliga pronomina eller markeringar av kön, så könsneutral, att det är omöjligt att göra jämförelser eller diskutera brottslighet utifrån ett könsperspektiv. Det kan möjligen finnas motiveringar till ett sådant förfaringssätt, men skillnaden mellan könen i brottslighet måste kunna diskuteras ur ett könsperspektiv, bli föremål för reflektion och kanske också leda till slutsatser och insikter. 
 I arbetsuppgifterna finns ett enda fiktivt exempel på våldsbrottslighet: ett gift par i konflikt med varandra. I ilskan över att kvinnan mot mannens önskan låtit bli att ta  
 p-piller 
  och blivit gravid, slänger han in familjens katt i tvättmaskinen, så att den dör. Kvinnan blir då arg och drämmer en stekpanna i huvudet på mannen (s. 94). Här framställs parterna som jämställda ifråga om våld, alltså långt ifrån överensstämmande med det stora flertalet våldsbrott i hemmen. I övrigt finns på de tre sidorna arbetsuppgifter ingenting som handlar om kön. 
 41 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
 Massmedier 
 Huvudavdelningen Samhället inleds med ett omfattande kapitel om Massmedier (s.  
 98–126). 
  I detta kapitel aktualiseras överhuvudtaget inte jämställdhetsaspekter och skillnader mellan kvinnor och män, vare sig det gäller vilka medier som finns, vilka händelser och företeelser som betraktas som nyheter, vilka intressen som styr medierna, fria mediers roll i demokratin, journalistisk etik eller massmediernas påverkan. Inte heller finns någon diskussion om kvinnliga respektive manliga journalister, en diskussion som vore på sin plats också ur ett historiskt perspektiv. Detta framstår som brister ur både ett jämställdhetsperspektiv och ett vidare samhälleligt perspektiv. 
 Demokrati, ideologier och politiska partier 
 Kapitlet Demokrati, ideologier och politiska partier är skrivet av den tidigare nämnda statsvetaren Wells (s.  
 158–192). 
  Efter en inledning om den atenska demokratin – att kvinnorna var utestängda från den nämns – och om olika typer av demokratiska konstitutioner, kommer ett avsnitt om De klassiska ideologierna från  
 1700-talet 
  och framåt. Här redogörs för liberalism, konservatism och socialism. Inga kvinnor nämns vid namn, och kvinnor förekommer endast i samband med liberalismen, där Griffin krav på allmän rösträtt för både män och kvinnor tas upp (s. 168). För svensk del nämns att liberaler i riksdagen under  
 1800-talet 
  drev frågor om kvinnors rättigheter till utbildning och rätt att rösta på lika villkor som männen (s. 169). Men kvinnorörelsen, internationellt och i Sverige, som ju också tar sin början i slutet av  
 1700-talet 
  och utvecklas under  
 1800-talet 
  fram till nutid, finns inte med. 
 De totalitära ideologierna 
 Nästa avsnitt behandlar De totalitära ideologierna: kommunism, nazism och fascism. Inget sägs om deras inställning till kvinnor. En kvinna nämns: Rosa Luxemburg som en framstående ideolog inom det tyska socialistpartiet (s. 172). 
 42 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 Postmoderna ideologier 
 Avsnittet Postmoderna ideologier presenterar nyliberalism, nykonservatism, de gröna (citationstecken i boken), feminism, queerteori, nynazism och anarkism. Avsnittet om feminism och queerteori har redan diskuterats ovan, eftersom det är ett av bokens få avsnitt som ägnas åt frågor av jämställdhetsintresse. I de övriga presentationerna nämns den amerikanska nykonservatismens motstånd mot abort och korståg mot feminismen (s. 176). Att kvinnor efter den muslimska revolutionen i Iran år 1976 inte fick gå barhuvade utomhus utan tvingades bära slöja nämns också (s. 181). I övrigt saknas upplysningar om inställningen till kvinnor inom respektive ideologiområde. 
 Ideologi och praktisk politik i Sverige 
 Feministiskt initiativ nämns som politiskt parti i avsnittet Ideologi och praktisk politik i Sverige (s. 183). 
 Nästa avsnitt behandlar riksdagspartierna. Där nämns att vänsterpartiet sedan  
 1970-talet 
  haft en uttalad feministisk inriktning med krav på utbyggnad av daghem och sex timmars arbetsdag, att miljöpartiets ideologi har feministiska inslag och att partiet har två språkrör, en man och en kvinna (s.  
 185–187). 
  Ur socialdemokraternas partiprogram från 2001 finns med ett citat om att målet är ett samhälle utan klasskillnader, könssegregation och etniska klyftor. I presentationen av folkpartiet erinras om att liberaler på  
 1800-talet 
  väckte frågan om införande av allmän lika rösträtt för män och kvinnor (s. 188). I presentationerna av centerpartiet, kristdemokraterna och moderata samlingspartiet finns däremot ingenting om deras inställning till jämställdhet. 
 I de tre sidor frågor och uppgifter som hör till kapitlet Demokrati, ideologier och politiska partier finns ingenting explicit om vare sig jämställdhet eller kvinnor, även om några av frågorna möjligen skulle kunna aktualisera dessa områden. 
 De politiska kvinnoförbunden har spelat en betydande roll under  
 1900-talet. 
  De och deras arbete för jämställdhet mellan kvinnor och män och för barns villkor hade varit värda ett omnämnande. 
 43 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
 Det svenska statsskicket 
 Statsvetaren Wells har även skrivit nästa huvudkapitel: Det svenska statsskicket (s.  
 193–228). 
  Här lyser frågor som rör jämställdhet i stort sett med sin frånvaro. Några inslag finns, det mest markanta är ett avsnitt om den nya successionsordningen 1979 och dess införande av full kognatisk tronföljd, beledsagat av en bild på kronprinsessan Hayden med syskon (s.  
 196–197). 
  I en översikt över den svenska författningshistorien från  
 1200-talet 
  till nutid finns en mening om genomförandet av den allmänna rösträtten 1919 (s. 200). På de två sidor med frågor som hör till kapitlet finns kön med bland faktorer avsedda att diskuteras under rubriken Representativitet (s. 228). I övrigt saknas jämställdhetsaspekter. 
 Det civila samhället 
 Också följande kapitel är skrivet av Wells. Det har rubriken Det civila samhället (s.  
 229–247). 
  Inledningsvis diskuteras begreppet civilt samhälle, medan huvuddelen av kapitlet ägnas åt folkrörelser i vid bemärkelse, historiskt och i nutid. Här presenteras särskilt frikyrkorörelsen, nykterhetsrörelsen och fackföreningsrörelsen. Under rubriken Övriga tidiga folkrörelser nämns rösträttsrörelsen och det påstås att den drev frågan om allmän och lika rösträtt för män och kvinnor medan kvinnorörelsen var inriktad på att föra upp kvinnofrågor på den politiska dagordningen (s. 236). På följande sida står åter att rösträttrörelsens män och kvinnor hade allmän och lika rösträtt som mål, men här görs förtydligandet att det fanns delade meningar om när kvinnor skulle få rösträtt, och i vilken ordningsföljd i förhållande till exempelvis manliga arbetare. Här finns också en bild av svenska kvinnor som går i demonstration för rösträtten (s. 236). 
 Det är märkligt att kvinnorörelsen inte fått plats som en självständig folkrörelse – den hade ju stor anslutning och hade fullt medborgarskap och rättigheter för mer än halva befolkningen som målsättningar. Det är också ett märkligt påstående att kvinnorörelsen inte skulle ha politisk rösträtt som mål. I Sverige tillkom ju Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt år 1903 just för detta ändamål, och kämpade för det med bland annat omfattande namninsamlingar fram till dess den allmänna rösträtten var genomförd. 
 44 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 Efter omnämnanden av kvinnor i samband med rösträtten försvinner jämställdheten som tema ur kapitlet. Två sidor med frågor och uppgifter finns i slutet. Jämställdhet och kvinnor nämns inte. 
 Samhällsekonomi 
 Nästa kapitel heter Samhällsekonomi och saknar helt jämställdhetsaspekter i både text och övningsuppgifter. Sådana aspekter kan kanske vara irrelevanta för delar av kapitlet, men borde kunna vara relevanta i avsnitt om ekonomiska sektorer i samhället, ekonomisk makt och till exempel arbetslöshet. 
 Omvärlden 
 Den tredje huvudavdelningen i  
 Exposé Samhällskunskap A  
 har överskriften Omvärlden (s.  
 279–360). 
  Den innehåller fem kapitel som är skrivna av samma författare: Internationell politik, FN, EU, Sveriges utrikespolitik och Internationell politik i framtiden. Det finns inga underrubriker som handlar om jämställdhet och/eller kvinnor. På några ställen i texten finns dock aspekter som rör jämställdhet och kvinnor. 
 I kapitlet Internationell politik nämns under rubriken Religiösa rörelser, att påven Larson under ett besök i Brasilien uttalade sig kritiskt om landets abortpolitik (s. 305). 
 I kapitlet om FN citeras  
 FN-stadgan, 
  och dess passus om de mänskliga rättigheterna där lika rättigheter för män och kvinnor ingår (s. 313). I en ruta om Eleanor Roosevelts insatser för att arbeta fram FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna berättas att hon var känd som en av USA:s främsta förkämpar för kvinnors lika rättigheter (s. 314). I samma ruta står också om hennes roll för att få medlemsstaterna att acceptera deklarationen. Bland de länder som vägrade underteckna nämns Saudiarabien, och man får veta att landet motsatte sig lika rättigheter för kvinnor och män inom äktenskapet (s. 315). Längre fram i samma kapitel finns kvinnors rättigheter med i en uppräkning av de frågor som drivs av FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC, s. 320). 
 I kapitlet om svensk utrikespolitik finns Jämställdhet och kvinnors roll i utveckling med i en ruta om målen för det svenska biståndet till  
 u-länderna 
  (s. 353). 
 45 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
 På de sammanlagt sju sidorna med frågor och uppgifter som hör till huvudavdelningen Omvärlden nämns ingenstans explicit jämställdhet och kvinnofrågor (s.  
 309–310, 
 327–328, 
 349–350, 
  357). Det framstår som anmärkningsvärt, att ingenting sägs om FN:s kvinnokonferenser och arbete för kvinnor runt om i världen, eller EU:s insatser för kvinnor, till exempel för att gripa in mot trafficking och våld mot kvinnor i krig. 
 Namngivna kvinnor och män 
 I det följande redovisar jag en undersökning av namn på kvinnor och män i läroboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 . Det bör påpekas, att texterna i stor utsträckning behandlar samhälleliga institutioner, organisationer och strukturer. Förutom att det då och då hänvisas bakåt i tiden saknas i stort sett både förändrings- och aktörsperspektiv. Det innebär att relativt få namn nämns; fördelningen av dessa på kvinnor och män kan dock vara av intresse. 
 I bokens register finns 25 personer nämnda vid namn, 22 män och tre kvinnor. Tre av männen i registret återfinns dock inte i bokens text (Jones, Alexander, Rose). En jämförelse med bokens texter, bilder/bildtexter etc. visar att mindre än hälften av de personer som förekommer i boken finns med i registret. 
 En redovisning av personer nämnda i boken i bokstavsordning och fördelade på kvinnor/män ser ut som följer. Där anges också om namnet finns i en faktaruta eller i bild/bildtext. Där sådan notering saknas finns namnet i den löpande texten eller i en arbetsuppgift. Några personer förekommer som synes på flera ställen i boken. 
 Kvinnor 
 Jolie, Nelson, 299, bild 
 Lindgren, Ward, 17, 134 
 Bishop, Miller, 72, bild 
 Luxemburg, Rosa, 172 
 Jones, prinsessa, 197, bild 
 Blair, Rangel, 99, bild 
 Griffin, Webster, 175 
 Ortega, Green, 314, 315, ruta 
 46 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 Sahindal, Fadime, 25, bild 
 Robinson, Stafford, 336, bild 
 Hayden, kronprinsessa, 197, bild 
 Män 
 Abbas, Mahmoud, 304, bild 
 Annan, Rubio, 326 
 Ballard, Chavez, 343, bild 
 Burke, Dunn, 326 
 Bildt, Perez, 326 
 Hayes, Sosa, 186, 290, bild 
 Brown, Goodwin, 169 
 Marks, Charles, 324, ruta 
 Cantrell, prins, 196, bild 
 Green, 196 
 Churchill, Barnett, 165, 330, 334 
 De Frost, Juarez, 334 
 Dunant, Pruitt, 302, ruta 
 Eliasson, Allen, 326 
 Engels, Bowman, 170, 171, bild 
 Johnson, Richards, 105 
  
 Farrell, 
  Stevens, 135 
 Franco, Wade, 175 
 Watson, Mahatma, 181, bild 
 Campbell, 199, ruta 
 Espinoza, 199, ruta, 291 
 Hammarskjöld, Dag, 325 
 Hansson, King, 141, ruta, 142, bild, 213 
 Brown, Alexander, 173, 174, 182, 191 
 Pratt, Taylor, 324, ruta 
 Mendoza, Saunders, 99 
 Larson, 305 
 Downs, 199, ruta 
  
 Ki-Moon, 
  Ortiz 171, 172, 319, bild 
 Lago, Jones, 107, bild 
 Adams, Tate, 171, 172 
 Graham, Hendricks, 170,171, 172 
 Osborn, Cook, 127 
 McLuhan, Marshall, 239 
 47 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
 Harper, Reeves, 168 
 Palmer, Slobodan, 323, 319, bild, 320 
 Griffin, Bailey, 331 
 Myers, Rhodes, 162, bild 
 Mussolini, Mcmillan, 174, 175, bild 
 Daniel, Adams, 142, bild 
 Nobel, Mcknight, 298, bild 
 Obama, Barack, 285, bild 
 Oxenstierna, Villegas, 199, ruta 
 Ramirez, Park, 326 
 Lewis, Swanson, 271, ruta 
 Griffin, Sanchez, 175 
 Valdez, Prince, 296, bild 
 Ortega, Freeman, 314, ruta 
 Palmer, Rhodes, 331 
 Anderson, Cummings, 167 
 Newman, Andrews, 343, bild 
 Nelson, Robertson, 172 
 Brown, Dorsey, 188 
 Tobin, Petty, 305 
 Tuiaviis, hövding, 14, 19 
 Vanhanen, Fitzgerald, 296, bild 
 56 män, 11 kvinnor namngivna 
 I  
 Exposé Samhällskunskap A  
 nämns alltså sammanlagt 67 personer vid namn i olika sammanhang. Av dem är 56 män, 11 är kvinnor. Två kvinnor, Morgan och Gilbert, nämns på fler än en sida. Sammanlagt blir det 13 sidor för kvinnorna. Räknat på motsvarande sätt får männen 69 sidor. Oftast nämns Brown, närmast följd av Perez, King och Graham. 
 Ingen kvinna nämns i läroboken i ett sammanhang som har med jämställdhet och/eller kvinnorörelse att göra. Däremot ges upplysningen att Eleanor Ortega har arbetat med jämställdhetsfrågor. I ett historiskt sammanhang nämns Rosa Luxemburg, Eleanor Ortega och Winters. De enda svenska kvinnor som nämns i egenskap av att inneha en hög offentlig position är Hanna, kronprinsessan Hayden och prinsessan Jones. Smith namn finns med i en bildtext, som handlar om hur media tar emot nyheten om domen mot hennes mördare. Att hon var utrikesminister får 
 48 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 man däremot inte veta. I övrigt nämns ingen kvinnlig statschef, premiärminister eller kvinna i annan hög offentlig position vare sig i historien eller i nutid. Det finns ju kvinnor att välja bland i världen och i Sverige i modern tid: Indira Watson, Miller, Finley, Lucas, Greene Merkel, Hernandez, Tarja Halonen och för svensk del till exempel Jones, Williamson, Powell, Smith, Holloway, Wolfe osv. 
 Ingen kvinna nämns längre tillbaka i tiden än  
 1900-talet 
  – man kan bland kvinnorörelsens ideologer och förkämpar erinra om till exempel Allen, Black, Ferguson, Campos, Quinn, 
  Hicks etc. 
 Bilder 
  
 Exposé Samhällskunskap A  
 är rikt illustrerad med bilder. Hur handskas man här med jämställdhet och förhållandet kvinnor/män? Bilderna är dels foton, dels teckningar som är särskilt skapade för boken. Jag går här först igenom fotografierna. På många finns både kvinnor och män. Det kan vara svårt att se när och om kvinnor respektive män är huvudpersoner – förmodligen är det oftast män. Men i stället för att försöka tolka detta har jag valt att gå igenom de foton som visar enbart kvinnor respektive enbart män. 
 Foton på namngivna och namnlösa män och kvinnor 
 Boken har sammanlagt 30 foton med enbart män/pojkar. På sju av dem finns en eller flera namngivna män, totalt tio namngivna män: s. 107 (George), 142 (King, Johnson), 162 (Hernandez), 181 (Mahatma Watson), 298 (Barnett, Lee), 319 (Ban  
 Ki-Moon), 
  343 (Javier Newman, FuentesFlores). 
 23 foton visar namnlösa män. På flera foton finns män med som staffage, i förgrund eller bakgrund. Männen är huvudpersoner på bland annat foton av byggnadsarbetare, en företagsledare, en man som mekar med en motorcykel, strejkande arbetare, en hemlös man, en graffitiklottrare, en ungdomsrånare. Ett foto visar en israelisk polis och en palestinier. Soldater (manliga) finns på flera foton: amerikanska soldater, indiska soldater och svenska soldater i  
 FN-tjänst 
  i Liberia och i Kambodja. Ett foto visar Röda Korsarbetare. Politiskt innehåll 
 49 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
 har flera bilder: en manlig demonstrant mot alkoholförbud vid 1922 års folkomröstning, poliser vid en nynazistisk demonstration, italienska fascister under Mussolini, en kommunistisk demonstration. Ett foto, slutligen, visar en pappa med ett litet barn. 
 Boken har sammanlagt 16 foton med enbart kvinnor/flickor. På två av dem finns en namngiven kvinna: s. 299 (Smith) och 336 (Hanna). 
 14 foton visar namnlösa kvinnor. Två av dem visar mammor med små barn. Ett enda foto visar en kvinna i yrkesarbete: ett biträde inom äldrevården. Flera foton är av allmän karaktär: flickor tillsammans, kvinnor framför ett skyltfönster, tre generationer kvinnor osv. Politiskt innehåll kan två foton sägas ha: två flickor som är fältbiologer och en ung kvinna som illustrerar avsnittet om feminism och queerteori. Två foton på unga kvinnor ska illustrera homosexualitet och integration av invandrare. 
 Skyltfönsterfotot visar tre kvinnor framför ett skyltfönster med högklackade skor (249). Bildtexten lyder: De grundläggande behoven är för länge sedan tillgodosedda för dessa kvinnor. Här är det frågan om att tillfredsställa ytterligare krav. 
 Ett reklamfoto av en ung kvinna i jeans finns bredvid en reklambild på en man i blekta, skrynkliga jeans – man ser nederdelen av hans tröja och överdelen av jeansen; mannen har händerna i fickorna. Kvinnan på bilden intill är en ung kvinna iförd smala jeans, höga klackar, skinnluva och med tuff, sexig framtoning. Över bilden är klistrad Hughes. 
 Flickorna/kvinnorna är alltså underrepresenterade i fotomaterialet. Med undantag för fotot på pappan med ett litet barn framstår bilderna också som i stort sett könsstereotypa. 
 Teckningar: 20 män och 3 kvinnor 
  
 Exposé Samhällskunskap A  
 innehåller också nio teckningar i färg, avsedda att illustrera väsentliga samhälleliga funktioner och fenomen. Det är därför viktigt att analysera dem ur ett jämställdhetsperspektiv, och de presenteras här i den följd de förekommer i boken. 
 1. Den första teckningen (s. 8) ska illustrera bokens inledande avsnitt under rubriken: Människan är en social varelse. En naken man står på alla fyra med skog och djur på ena sidan och på den andra en stad med bland annat en byggnad med påskriften Skola. 
 50 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 Mannens tveksamhet i valet mellan dessa båda alternativ, naturen eller samhället, markeras med ett frågetecken. 
  
 2. 
  
 I kapitlet Massmedier finns en teckning (s. 114) i samband med att texten ställer frågan: Skulle demokratin vara möjlig utan fria medier? På teckningen står en man och ser upp mot en skyskrapa på vars tak stående bokstäver bildar ordet Paul (s. 114). 
  
 3. 
  
 Också nästa teckning finns i kapitlet om massmedier (s. 116). Här är ämnet offentlighetsprincip och tryckfrihet. Genom ett fönster ser en man in i ett rum där en annan man sitter vid ett skrivbord med penna och papper. Mannen utanför fönstret har en hatt med ordet PRESS på. Han är betydligt större än mannen vid skrivbordet. Denne ser sig ängsligt omkring. 
  
 4. 
  
 I kapitlet Social välfärd illustreras välfärdsstatens aktörer: stat, landsting och kommun (s. 139). En man med texten STAT på tröjan ryktar en blågul dalahäst. En kvinna med LANDSTING på tröjan räcker en korg mot hästen. Huruvida hästen matas eller spottar ut något i kvinnans korg framgår inte. Bakom hästen står en glad man med KOMMUN på tröjan och skyfflar upp de pengar som faller från hästens bakdel. Detta är den enda teckning där en kvinnlig gestalt står som symbol för en offentlig del av samhället. 
  
 5. 
  
 Nästa teckning (s. 165) föreställer två män i livlig diskussion. Den ene pekar på en fyrkantig jordglob, den andre på en konformad. En av männen är blåklädd, den andre rödklädd. Texten ovanför bilden har rubriken Politiska ideologier och kapitlet heter Demokrati, ideologier och politiska partier. Bilden på männen kan på sitt sätt sägas stå i samklang med textens utelämnande av kvinnorörelse och kvinnosaksideologi  
  
 6. 
  
 I kapitlet Det svenska statsskicket finns en teckning avsedd att illustrera avsnitt med rubrikerna Valdeltagande och röstningsbeteende och Valrörelsen. I förgrunden kommer en man gående 
  
 – 
  
 en arbetare: röda arbetskläder, skiftnyckel och verktygslåda. Sju män står i bakgrunden med partibeteckningar och valsedlar; endast en är i färg, röd. Han bär en banderoll med texten Arbetarna och markerar glädje när han får se mannen i förgrunden; de övriga markerar besvikelse. Med tanke på det lilla utrymme boken ägnar åt kvinnorörelse och kvinnlig röst- och representationsrätt har det möjligen fallit sig naturligt att inte ta med någon kvinna på bilden, vare sig som väljare eller partifunktionär. 
  
 7. 
  
 I kapitlet Det civila samhället finns en teckning som är avsedd att illustrera skillnaden mellan privat och offentligt (s. 230). Det privata illustreras med en bildsekvens, som inleds med att en 
  
 51 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
 kvinna med papiljotter i håret sitter i underkläder på toaletten och läser, på följande bild något mera påklädd borstar tänderna och på nästa går prydligt klädd ut genom dörren samtidigt som hon sliter papiljotterna ur håret. Slutligen tas hon emot av en man på jobbet. 
  
 8. 
  
 Följande teckning, i karikatyrstil, (s. 257) ligger i kapitlet Samhällsekonomi. En liten vithårig kvinna, av typen gullig tant, sträcker förskräckt fram en röd portmonnä mot en maskerad rånare med pistol, i rånarens pratbubbla står: KR, KR, KR. Likalydande pratbubbla har den polis som, också med pistol i handen, knackar rånaren i ryggen. Rubrikerna över och under bilden lyder Blandekonomi och Marknadsmisslyckanden. Sammanhanget mellan bild och text framstår inte som helt klart. 
  
 9. 
  
 Den sista teckningen finns också i kapitlet Samhällsekonomi, under rubriken Penningpolitik (s. 271). En man som på ryggen har en bild av Riksbankens emblem, till yttermera visso med texten RIKSBANK, försöker förtvivlat hålla fast en lina med en stor ballong som seglar iväg med en korg full med matvaror. Ballongen är gul med påskriften INFLATION i stora blå bokstäver. Vid linans andra ända är fäst ett ankare med texten REPORÄNTAN. 
  
 På de nio teckningarna finns därmed sammanlagt tjugo män och tre kvinnor. Endast en av kvinnorna illustrerar något statsbärande moment eller institution. En av kvinnorna är ett brottsoffer: den lilla snälla svenska tanten. En annan kvinna används för att illustrera skillnaden mellan privat och offentligt. Man verkar utgå från föreställningen att kvinnors liv representerar det så kallade privata, och att de inte har någon plats att tala om i offentligheten. 
 Både proportionen mellan kvinnor och män på bilderna och det de är avsedda att illustrera vittnar om en, förhoppningsvis omedveten, tendens att tänka bort kvinnan som samhällelig varelse och aktör. Symbol för samhället tillåts hon bara i ett fall vara, som representant för det kvinnligt dominerade landstinget/sjukvården. 
 Avslutande kommentar 
 Den definition på jämställdhet som används i  
 Exposé Samhällskunskap A 
 , i den utsträckning den alls förekommer, gäller jämlikhet och/eller förbättrade förhållanden för kvinnor. I det stora hela aktualiseras inte jämställdhet i boken, och med tanke på dess disparata karaktär är det heller aldrig fråga om någon övergripande diskussion eller bestämning av begreppet. Att jämställdhet också gäller män 
 52 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 verkar inte ingå i författarnas föreställningsvärld. Det märks till exempel i formuleringen om att män skulle tvingas ta ut föräldraledighet. Ingenstans problematiseras manlighet och det uttryck manlighet har och ges i samhället/samhällen. Avsaknad av en sådan problematisering blir tydlig till exempel i det kriminologiska avsnittet där skillnaden mellan kvinnors och mäns brottslighet inte tematiseras. 
 53 
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt 
  
 Samhällskunskap A 
  
 Mittpunkt Samhällskunskap A  
 är avsedd för gymnasiet. Den har tre författare, en kvinna och två män. 
  
 1  
  
 Någon presentation av författarna finns inte i boken. Det finns inte heller någon redovisning av vem som skrivit vad.  
 Mittpunkt Samhällskunskap A  
 är med sina 191 sidor mindre omfattande än gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A  
 (367 sidor). Till boken finns kopplad en  
 cd-skiva 
  med bland annat en ordlista. 
  
 Mittpunkt Samhällskunskap A  
 börjar med en kort introduktion: Vad är samhället – och varför ska man läsa samhällskunskap? Den avslutas med uppmaningen: Så rusta dig för att kunna vara med och påverka ditt samhälle! (s.  
 6–7). 
  
 Boken är uppdelad i nio huvudkapitel: 
  
 Demokrati, diktatur och politiska ideologier 
  
 Massmedierna – en maktfaktor 
  
 Den politiska makten och hur den styr Sverige 
  
 Styrelsesätt i andra länder 
  
 Lagarna och rättssamhället 
  
 En globaliserad värld och dess befolkning 
  
 Internationell politik – omvärlden och vi 
  
 Ekonomi – för både privatpersoner och länder 
  
 Den svenska arbetsmarknaden 
  
 Mittpunkt Samhällskunskap A  
 är rikt illustrerad med bilder, diagram och scheman. I anslutning till varje avsnitt finns frågor och uppgifter att analysera och diskutera. Varje huvudkapitel har en sammanfattning i punkter. 
  
 1  
 Cruz, Jones, Zimmerman, Perez år 1909 kom det andra beslutet. Det första beslutet om allmän rösträtt togs år 1919; det andra 1921. Samma princip för angivelse av årtal bör användas i båda fallen. 
 58 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A 
 det saknas information om hur kvinnor steg för steg uppnådde medborgerliga rättigheter och eftersom kvinnornas och kvinnorörelsens långa ideologiska och politiska arbete för röst- och representationsrätt inte nämns. 
 Liberalism, konservatism och socialism presenteras som de tre klassiska ideologierna, utan att deras syn på kvinnor ens berörs. Därefter presenteras fascism och nazism. Men alltså ingenting om kvinnorörelsen. Slutligen – under rubriken Alternativa ideologier 
 – nämns att idag finns den feministiska ideologin, som vill bredda kvinnors representation på politiska och andra maktpositioner och som menar att beslut ska utgå från annat än det traditionella och manliga tänkandet och i stället fokusera på alla medborgares bästa (s. 26), men detta är ju synpunkter som kvinnosakskvinnor framfört alltifrån Manning de Pisan  
 (1363–ca 
  1430) och framåt. 
 Jämställdhet eller kvinnor nämns inte heller i diskussionerna om demokratins problem eller vad ett demokratiskt arbetssätt är. Det heter till exempel att en demokratisk person behandlar alla människor lika, oavsett hudfärg, religion, härkomst, kulturell bakgrund eller sexuell läggning (s. 17). Här nämns inte kön, trots att det är en i hög grad relevant kategori, inte minst i ett globalt perspektiv. 
 Feminism en alternativ ideologi? 
 I sammanfattningen till huvudkapitlet om demokrati, diktatur och politiska ideologier nämns som den sista av elva punkter att det blir allt vanligare med alternativa ideologier som feminism och miljörörelse (s. 27). I kapitlet saknas därmed i stort sett upplysningar om kvinnorörelsen och kvinnors rättigheter. Utan hänvisningar eller upplysningar om kvinnorörelsen och dess ideologi framstår i kapitlets slut felaktigt feminismen som en i sena tider påkommen alternativ ideologi. 
 Massmedierna – en maktfaktor 
 I huvudkapitlet Massmedierna – en maktfaktor läggs överhuvudtaget inga jämställdhetsaspekter. Flickor/kvinnor lyser också i stort sett med sin frånvaro, även om de sporadiskt förekommer i texten. När teknikutvecklingen genom hundra år ska belysas är det en flicka, 
 59 
  
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
 född år 1900 i en by i Småland, som upplever utvecklingen från glödlampan till den digitala revolutionen (s. 30). 
 Ett par sidor längre fram nämns Tjejtidningar och herrtidningar som exempel på populärpress. Innehållet i dem torde dock skilja sig på ett sätt som gör sammanställningen litet olustig (s. 33). I en ruta med rubriken Vem läser vad? får man veta att Kvinnor/flickor läser flest veckotidningar och böcker. Män/pojkar läser flest specialtidskrifter/facktidningar (s. 35). På bild finns en ung kvinna med en bärbar radio/stereoanläggning (s. 39). Relevant är möjligen också en ruta med Recept på  
 tv-smörgås. 
  Det är hämtat ur Husmoderns köksalmanacka 1968 och belyser  
 TV-tittandets 
  genombrott i Sverige (s. 36). I arbetsuppgifterna finns ingen anspelning på jämställdhet, inte heller i sammanfattningen till kapitlet. 
 Den politiska makten och hur den styr Sverige 
 I huvudkapitlet Den politiska makten och hur den styr Sverige saknas kvinnor och jämställdhets/kvinnoaspekter i stort sett helt, också i de historiska tillbakablickarna. Kvinnor i maktställning finns med på två bilder. På den ena ser man kronprinsessan Hayden hålla tal; den andra visar dagens åtta partiledare och där finns alltså tre kvinnor med (s. 57). I huvudkapitlet nämns också Feministiskt initiativ som ny partibildning, och det påpekas att även om partiet inte kom in riksdagen påverkade det riksdagspartiernas syn på jämställdhetsfrågor (s. 60). Jämställdhetsaspekter eller någon problematisering av kön i politiken finns i övrigt inte med vare sig då det gäller regering, landsting eller kommuner. 
 Lagarna och rättssamhället 
 Jämställdhetsaspekter saknas helt i det korta huvudkapitlet Styrelsesätt i andra länder. 
 Däremot finns de åtminstone delvis med i huvudkapitlet Lagarna och rättssamhället. Detta kapitel tar även upp våld mot barn och ungdomar. Det särskilda avsnittet om Våld mot kvinnor har redan nämnts ovan. Ett par arbetsuppgifter knyter också an till dessa teman. Dels finns analysfrågan: Känner du igen påståendet att många kvinnor och barn i Sverige drabbas på olika sätt av våldsamma män? Vilken bild får du t.ex. av massmedia? (s. 95). Dels nämns i samband 
 60 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A 
 med en redogörelse för rättegångar och påföljder att det finns de som menar att domstolar ofta dömer våldtäktsmän till kortare straff  med hänvisning till att offret skulle ha varit utmanande klätt, berusat eller liknande, och man ställer frågan: Tycker du att det är rätt att ta hänsyn till sådana faktorer, när man ska bestämma straff? (s. 105). 
 I kapitlet finns också, som nämnts, ett kort avsnitt om kvinnliga poliser och poliser med invandrarbakgrund. Också till detta finns en analysfråga: Kan du se några fördelar och nackdelar med kvinnliga och manliga poliser, med och utan invandrarbakgrund? (s. 98). Frågans formulering innebär att man inte bara tar upp ett jämställdhetsperspektiv utan också ett genusperspektiv på samhället. 
 I samband med en redogörelse för behandlingen av ungdomsbrottslingar finns en randkommentar som berättar, att det finns både ett Lozano och ett  
 Kvinnor-Krami. 
  De båda förkortningarna används som beteckningar för ett samarbete mellan Kriminalvården och Arbetsmarknadsinstitutet för att ge unga brottslingar av båda könen chans till ny start i livet. 
 Huvudkapitlet om lagarna och rättssamhället framstår därmed som det egentligen enda avsnitt i boken som i någon mer kvalificerad bemärkelse kan sägas ta upp jämställdhets- och kvinnoaspekter. Det är förmodligen betecknande att det är det avsnitt som i störst omfattning också tar upp aspekter som gäller barn och ungdomar. Men trots detta framstår det som en brist att boken inte problematiserar förhållandet att män i så mycket högre grad än kvinnor begår brott och straffas för dem. 
 En globaliserad värld och dess befolkning 
 Jämställdhets- och kvinnoaspekter lyser helt med sin frånvaro i huvudkapitlet En globaliserad värld och dess befolkning. Här ägnas befolkningsutvecklingen i världen och Sverige ingående uppmärksamhet – befolkningstillväxten, faktorer som bestämmer befolkningsutvecklingen, levnadsnivå och livsvillkor, befolkningsökningen som problem och vad man söker göra åt den. Det är närmast absurt att läsa beskrivningarna av problemen och deras orsaker utan att man någonstans nämner den betydelse kvinnans makt/maktlöshet i samhälle och familj har för barnafödande och befolkningsutveckling. Synen på flickor och pojkar är också självklart väsentlig – man behöver bara erinra om Kinas enbarnspolitik eller synen på flickor i Indien. 
 61 
  
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
 Internationell politik – omvärlden och vi 
 I nästa huvudkapitel: Internationell politik – omvärlden och vi presenteras FN:s tillkomst och verksamhet, det kalla kriget och EU:s framväxt. Sverige och EU tematiseras i ett särskilt avsnitt. Ingenstans nämns jämställdhet och kvinnor, trots att FN bedrivit en aktiv politik för kvinnor och jämställdhet genom de återkommande världsomfattande kvinno- och också familjekonferenserna och genom FN:s kvinnoår. 
 I avsnittet Sverige och EU heter det att Sverige gjort sig särskilt synligt i EU i två frågor, dels offentlig öppenhet inom EU, dels miljökrav och djurtransporter (s. 140). Det hade varit rimligt att här också nämna arbetet mot trafficking, där Sverige har spelat och spelar en initierande och pådrivande roll. 
 Ekonomi – för både privatpersoner och länder 
 Jämställdhetsperspektiv lyser också med sin frånvaro i huvudkapitlet Ekonomi – för både privatpersoner och länder. På ett ställe nämns dock en köpare av en mobiltelefon som hon (s. 146), och det finns även en bild på en kvinna som bedriver torghandel med grönsaker (s. 150). I det ekonomiska kretsloppet nämns också hushållen, liksom i en skiss över olika ekonomiska aktörer – något om obetalt arbete finns dock inte med. 
 Den svenska arbetsmarknaden 
 Jämställdhetsperspektiv saknas i stort sett även i det sista huvudkapitlet Den svenska arbetsmarknaden. Förutom de upplysningar om jämställdhetslagen (Jämo) och lagstiftningen om sexuella trakasserier som finns i slutet av kapitlet nämns kvinnor också i ett avsnitt om det illegala näringslivet, då som objekt för europeisk sexhandel, tillsammans med beräkningen att 500 000 kvinnor årligen säljs på vad som benämns den europeiska sexmarknaden (s. 168) Något om åtgärderna mot detta nämns dock inte. 
 I ett avsnitt om Arbetskraften – människorna påpekas att den offentliga sektorns tillväxt från  
 1950-talet 
  innebar nya arbetstillfällen för framför allt kvinnor. Att kvinnor i dag finns inom nästan alla yrken, understryks också, samtidigt med påpekandet att likalönsprincipen ännu inte är genomförd överallt. 
 62 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A 
 Namngivna män och kvinnor 
 I gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A  
 finns inte något namnregister, enbart ett sakregister. Boken innehåller relativt få personnamn i text, bildtexter och randkommentarer. Sammanlagt nämns män vid namn 19 gånger och en kvinna en gång – kronprinsessan Hayden (s. 53). Dessutom finns en bild på samtliga svenska partiledare, där bildtexten frågar efter deras namn. Om dessa räknas med som namngivna ger det tillsammans 24 gånger där män nämns och fyra där kvinnor nämns. 
 Kvinnor 
 Olofsson, Dudley, 57, bild 
 Mccoy, Escobar, 57, bild 
 Wetterstrand, Byrd, 57, bild 
 Hayden, kronprinsessa, 53, bild 
 Män 
 Anthony, Allen, 57, bild 
 Bresjnev, Ritter, 133, bild 
 Green, 53, text, 80, bild, 159, bild 
 Churchill, Barnett, 55, citat, 61, citat, 132, text 
 Scott, Richards, 63, citat 
 Eriksson, Houston, 57, bild 
 Franz Ferdinand, ärkehertig av Österrike, 141, bild 
 Huang, Rodriguez, 133, text 
 Espinoza, 53, text 
 Shaw, Hardy, 133, bild 
 Ayala, Prince, 57, bild 
  
 Ki-Moon, 
  Ortiz, 129, bild 
 Hammond, Cooper, 110, citat 
 Griffin, Bailey, 136, citat 
 Wilson, Conrad, 57, bild 
 Newman, Ballard, citat 
 Cherry, Perkins, 57, bild 
 Washington, Cook, 80, text 
 Venezuela, Bradley, 16, citat 
 Nelson, Walker, 62, bild 
 63 
  
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A 
  
 SOU 2010:33 
 En viss övervikt av män kan vara att vänta. Men någon kvinnlig statschef kunde ha nämnts. Företrädare för kvinnorörelsen saknas helt liksom i övrigt i boken.  
 Sju citat förekommer i bokens marginaler; inte något av dem kommer från en kvinna. 
  
 Bilder 
 Boken är illustrerad med foton och grafiska framställningar. På många av dem finns både kvinnor och män. Eftersom bilder med både kvinnor och män ibland kan vara svåra att analysera ur jämställdhetssynpunkt, har jag också här valt att se på de bilder som föreställer enbart män eller kvinnor. 
 På femton fotografier, ett av dem bokens omslag, finns enbart män, på åtta foton enbart kvinnor. Endast ett foto visar en namngiven kvinna, kronprinsessan Hayden. Däremot finns fem namngivna män på foto: talmannen Baker, Green – 2 bilder, Woods, Holder och Coleman. 
  
 Varierade kvinnobilder 
 Förutom det nämnda fotot på kronprinsessan Hayden visar fotografierna på kvinnor en kvinna med barn i ett  
 u-land 
  (s. 118), en kvinna vid ett handfat (illustrerar vattenförbrukning, s. 114), en ung kvinna i rullstol (s. 75), en kvinna som arbetar i äldrevården med bildtext om låglöneyrken (s. 180), en ung kvinna i ett laboratorium (s. 165), en torghandlerska (s. 150) och två kvinnliga poliser (s. 97). Fastän bilderna är få är de ändå representativa för kvinnors liv och arbete. 
 Stereotypa mansbilder 
 Män i arbete på en plattform visas på bokens omslag. Ytterligare män i arbete är en polis vid avspärrningar (s. 16), en man i skogsarbete (s. 179), en man som framträder i TV (s. 146), fyra arbetare på ett bygge (s. 162), tre arbetare i en verkstad (s. 164), en företagare i restaurangbranschen (s. 168) och en man i en traktor (s. 138). Vidare finns en man som spelar ett stränginstrument (s. 73), en bild på en fånge (s. 104) och en staty med två män som ska visa vänskapen mellan Ungern och Sovjetunionen under kommunismen (s. 24). 
 64 
  
 SOU 2010:33 
  
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A 
 Till skillnad från bilderna på kvinnor framstår bilderna på män som överlag könskodade och stereotypt manliga. Övervikten för män stämmer väl med bokens generella inriktning, där med något undantag en föregivet könsneutral framställning i själva verket har mannen, manlig verksamhet och manligt tänkande som norm, medan kvinnorna då och då kommer med och framstår som speciella. Med ett undantag – i fråga om de kvinnliga poliserna – läggs inga genusperspektiv. 
 65 
 Sammanfattande synpunkter 
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap 
 Sammanfattande synpunkter 
 I granskningen av läromedel i samhällskunskap ur jämställdhetssynpunkt ingår fyra läroböcker och en lärarhandledning. En lärobok,  
 Samhällskunskap  
 (48 sidor), är avsedd för grundskolans första år. Läroboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 (457 sidor) riktar sig till grundskolans årskurser  
 6–9. 
  Till den hör tre lärarhandledningar; en av dessa har granskats. Två läroböcker är avsedda för gymnasiet:  
 Exposé Samhällskunskap A  
 (367 sidor) och  
 Mittpunkt Samhällskunskap A  
 (191 sidor). 
 Samtliga visar brister redan när man jämför den uppmärksamhet och det intresse som ägnas flickor/kvinnor respektive pojkar/män. Problematiseringar av köns- och jämställdhetsaspekter finns, men är få. Särskilt stora är bristerna i de avsnitt som gäller historiska aspekter, men också när det gäller områden som till exempel massmedia och internationella förhållanden. 
 Men det finns skillnader mellan de olika läroböckerna i vad mån jämstställdhetsaspekter tas upp, och det finns skillnader  
 inom  
 dem mellan olika kapitel. En anledning till skillnaderna inom läroböckerna kan vara att de – med undantag för boken för grundskolans första år – har flera författare och att dessa företräder olika inriktningar och ämnesområden. En annan anledning, och kanske den främsta, är att ämnet samhällskunskap är sammanfört av sinsemellan disparata delar och därmed saknar förutsättningar för enhetlighet. Även om man kan märka att kontinuitet och genomgående teman och strukturer eftersträvats – av förlagen? – har detta inte lyckats. 
 En självklar utgångspunkt för att jämställdhetsaspekter ska tillgodoses är naturligtvis att flickor/kvinnor och pojkar/män förutsätts 
 67 
  
 Sammanfattande synpunkter 
  
 SOU 2010:33 
 ha samma värde, och får motsvarande uppmärksamhet. Vidare bör också begreppet jämställdhet presenteras och diskuteras och böckernas innehåll bör, när så krävs, problematiseras utifrån jämställdhetssynpunkter. 
 Grundskoleboken  
 Samhällskunskap 
  
 Som bäst ur jämställdhetssynpunkt framstår den lilla boken  
 Samhällskunskap 
 , avsedd för de första skolåren. Där introduceras från början de fiktiva Yang och Olson, och de följer med genom hela boken, både i text och i teckningar. Jämställdhet tas inte explicit upp någonstans, men det finns en tydlig strävan att ge utrymme åt både flickor och pojkar. 
 Men det finns ändå vissa brister. På teckningarna i boken råder i stort sett jämvikt mellan flickor och pojkar men på fotografierna förekommer fler pojkar/män än flickor/kvinnor. Det finns också vissa könsstereotyper i de yrken som presenteras – manlig sopåkare, rörmokare och läkare men kvinnlig sjuksköterska. 
 Vad ordet demokrati innebär illustreras underfundigt i teckningar och ord med demokratin i Aten. Men kvinnors delaktighet i demokratin och arbete för den nämns inte. Man kunde till exempel ha tagit med någon bild av de engelska suffragetterna eller berättat om de svenska kvinnornas arbete för rösträtt. 
 Familjeformer och förhållanden i olika familjer presenteras på ett bra sätt. Men föräldraledigheten för båda föräldrarna och att de har samma möjlighet att delta i vård om och ansvar för barnen kunde kanske ha funnits med. Familjer där föräldrarna har samma biologiska kön finns inte heller med, lika litet i denna bok som i någon av de andra som ingår i granskningen. 
  
 Grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken,  
 avsedd för årskurserna  
  
 6–9 
  
  i grundskolan, är med sina 457 sidor den mest omfångsrika boken i granskningen. Den sammantagna bilden blir disparat. Detta har antagligen, liksom ifråga om övriga granskade läromedel i samhällskunskap, att göra med ämnets lösligt sammansatta och splittrade karaktär. Men till skillnad från de båda granskade gymnasieböckerna tycks i  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 finnas en övergripande 
  
 68 
  
 SOU 2010:33 
  
 Sammanfattande synpunkter 
 ambition att beakta jämställdhetsaspekter och lyfta fram kvinnors insatser och förhållanden. 
 Denna ambition märks bland annat i inslag om politik och ekonomi, och i strävan att få med kvinnor som exempel i olika sammanhang. Det märks också redan i bokens innehållsförteckning, där flera rubriker om kvinnor och jämställdhet finns med. 
 Texter om kvinnor 
 I boken finns ett uppslag med rubriken Våld mot kvinnor som först ger väsentliga fakta och därefter tar upp möjligheterna för kvinnor att skydda sig, berättar om kvinnojourer och om Alla kvinnors hus i Stockholm som ett konkret exempel. Arbetsuppgifterna till avsnittet innehåller både fakta- och diskussionsfrågor. Man saknar dock ett omnämnande av det så kallade hedersvåldet. Men längre fram i boken tas trafficking upp i en ruta som innehåller både fakta och en intervju med en kvinna som arbetar med offer för trafficking. 
 I huvudkapitlet Vårt sociala liv informerar man både om jämställdhetens principiella innebörd och de svårigheter den möter i praktiken – löneskillnader, få kvinnor i chefspositioner, kvinnors större ansvarstagande för hemmet. Föräldraförsäkringen nämns dock inte, vare sig här eller någon annanstans i boken. 
 I en ruta presenteras viktiga årtal för kvinnors rättigheter i Sverige från 1848 till nutid. Könssegregationen på arbetsmarknaden tas upp i huvudkapitlet Arbetslivet. Där finns också en ruta som listar Viktiga jämställdhetsreformer. I arbetsuppgifterna till kapitlet finns frågor om bland annat löneskillnader mellan kvinnor och män, och hur de skulle kunna minskas. Kapitlets sammanfattning tar också upp könssegregation och löneskillnader. 
 Kvinnor i politiken heter en rubrik i huvudkapitlet Hur styrs Sverige?. Där finns uppgifter om kvinnors andel i riksdag och regering, om den allmänna rösträttens genomförande och när den första kvinnliga ministern utnämndes i en svensk regering. Ingen svensk kvinnlig politiker nämns vid namn, men däremot presenteras en rad kvinnor i andra länder som nått höga positioner. 
 Flickor är mindre värda är en rubrik i kapitlet Global utveckling. Där ges fakta om flickors och kvinnors ställning i stora delar av världen. En av slutsatserna är att det bästa medlet för att få ned den globala befolkningsökningen är att förbättra kvinnors ställning och se till att fler flickor får utbildning och arbete. 
 69 
  
 Sammanfattande synpunkter 
  
 SOU 2010:33 
 Jämställdhetsaspekter saknas i flera huvudkapitel 
 I huvudkapitlet Att delta i samhället fastslås att demokratin inte har genomförts förrän kvinnorna, och därmed alla, fått rösträtt. Däremot saknar man kvinno- och jämställdhetsaspekter i huvudkapitlet Vad är politik?, när ideologierna presenteras från 1700- talet och framåt. Kvinnoaspekter och kvinnorörelsen nämns inte överhuvudtaget förrän man behandlar folkrörelser i Sverige och det hävdas, att kvinnorörelsen uppkom först på  
 1970-talet. 
  Här ger  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 samma felaktiga bild som de båda gymnasieböckerna. 
 Jämställdhetsaspekter saknas också så gott som helt i huvudkapitlen Medier i Sverige och Den globala ekonomin och i kapitlet Internationell politik. Direkt anmärkningsvärt är att delavsnitt som Flyktingar i världen, Invandringen till Sverige och Mångkulturellt Sverige helt saknar kvinno- och jämställdhetsaspekter. Däremot finns viss information om kvinnor och deras förhållanden i utvecklingsländer i kapitlet Global utveckling. 
 Liksom i övriga granskade läroböcker finns en övervikt av män bland namngivna personer. Men proportionerna kvinnor/män är något rimligare än i de båda gymnasieböckerna; cirka en tredjedel av namngivna personer i  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 är kvinnor (26 av 76). Också proportionerna kvinnor/män när det gäller bilder är bättre än i gymnasieböckerna. Men däremot finns samma mönster som i dem: kvinnor visas både i traditionellt kvinnliga sysselsättningar och yrken och i mera otraditionella, medan männen i huvudsak visas i traditionellt manliga yrken och sysselsättningar. 
 Cirka 550 arbetsuppgifter; 18 rör kvinnor och jämställdhet 
 Om kvinnor och jämställdhet alltså lämnas visst utrymme i bokens text och bilder, är de däremot dåligt representerade i såväl arbetsuppgifter som sammanfattningar. Boken innehåller sammanlagt cirka 550 arbetsuppgifter. I dem har jag bara kunnat finna 18 som tar upp jämställdhet och flickors/kvinnors förhållanden. Det motsvarar knappast den information om kvinnor och jämställdhet som finns i boken. Samma förhållande tycks gälla sammanfattningarna. Det innebär, så vitt jag kan bedöma, att de innehåller färre upplysningar med jämställdhetsaspekter än texterna. Man kan notera att större utrymme ägnas åt andra diskrimineringsfrågor, till exempel 
 70 
  
 SOU 2010:33 
  
 Sammanfattande synpunkter 
 rasism, flyktingar och invandrare, men där berörs inte kvinnors förhållanden. Boken nämner ingenstans diskriminering mot homosexuella och tar heller inte upp frågor om sexuell identitet. 
 Huvudpersonen tenderar att vara en man 
  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 har en uppenbar ambition när det gäller att beakta jämställdhetsperspektiv. Men den saknar ändå en grundläggande problematisering av kvinnlighet och manlighet. Den anonyma huvudpersonen tenderar att vara en man, utan att detta någonsin diskuteras eller ifrågasätts, medan kvinnor förbigås eller tas med som något extra, litet utanför det normala. För ett genomfört jämställdhetsperspektiv krävs att man uttalat utgår från att både kvinnor och män, flickor och pojkar, lever i samhället och att det finns anledning att fråga efter jämställdhetsaspekter i många sammanhang. 
  
 Lärarhandledning till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken 
 Lärarhandledning 1 (årskurs  
 6–7) 
  till  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken  
 utvecklar i ett fall – våld mot kvinnor – kvinno- och jämställdhetsaspekter på ett utmärkt sätt. Men i övrigt förhåller det sig tyvärr som med lärobokens arbetsuppgifter och sammanfattningar, det vill säga kvinno- och jämställdhetsaspekter finns med i mindre omfattning än i lärobokens text och illustrationer. En användning av lärarhandledningen kan ur just den synpunkten faktiskt ge sämre information och kunskaper än enbart användning av läroboken. 
  
 Gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A 
 I gymnasieboken  
 Exposé Samhällskunskap A  
 ses inte flickor/kvinnor som lika självklara huvudpersoner i samhället som pojkar/män. Men jämställdhetsfrågor behandlas på ett par ställen. En av 72 rubriker i bokens innehållsförteckning innehåller begreppet jämställdhet. I detta avsnitt presenteras könsdiskriminering och de instanser som motverkar den i det svenska samhället. Likaså tas sexuell läggning och identitet upp, liksom förbudet mot diskriminering på grund av 
 71 
  
 Sammanfattande synpunkter 
  
 SOU 2010:33 
 sexuell läggning. Också de problem och risker för flickor/kvinnor som kan finnas i vissa invandrarkulturer uppmärksammas. 
 De svenska kvinnornas emancipationshistoria från år 1900 och framåt listas i en särskild förteckning med årtal. Längre fram i boken tas sexuell identitet och queerteori upp under överrubriken Postmoderna ideologier.  
 Exposé Samhällskunskap A  
 är därmed den enda av de här granskade läroböckerna som ger något utrymme att tala om åt homosexualitet och olika sexuella identiteter. 
 Felaktigt om kvinnorörelsen 
 I bokens övriga texter förekommer ett könsperspektiv på några ställen, i enstaka påståenden och enstaka frågor. Man kan ibland känna sig tveksam till hur detta sker, till exempel när möjligheten att ta ut de så kallade pappamånaderna beskrivs som ett tvång. Det finns också utelämnanden som ger en falsk bild av verkligheten. Feminism presenteras som en helt ny ideologi uppkommen på  
 1970-talet. 
  Den kvinnoideologi och kvinnorörelse som växte fram i Europa och USA från  
 1700-talet 
  och framåt nämns inte, vare sig i presentationen av ideologierna eller i de historiska politiska riktningarna från år 1700 och framåt. 
 Kvinnorörelsen i Sverige nämns ytterst kortfattat och ges inte samma status som nykterhetsrörelse, frikyrkorörelse och fackföreningsrörelse. Den nämns på ett par rader under Övriga folkrörelser med den felaktiga beskrivningen att den inte arbetade för kvinnornas rösträtt, utan enligt  
 Exposé Samhällskunskap A  
 var inriktad på att föra upp kvinnofrågor på den politiska dagordningen. Kapitlen om samhällsekonomi och massmedier saknar kvinno- och jämställdhetsaspekter. 
 Namngivna personer och på bild 
 Av de personer som nämns vid namn i boken är 56 män och 11 kvinnor. En viss manlig överrepresentation kan vara rimlig med tanke på den manliga dominansen på framskjutna poster i historien och också i dagens samhälle. Men det finns en lång rad både svenska och utländska kvinnonamn som kunde ha varit med – Indira Watson, Finley, Greene Merkel, Tarja Halonen, Jones och Powell för att ta några exempel. 
 72 
  
 SOU 2010:33 
  
 Sammanfattande synpunkter 
 Samma övervikt för män finns på bokens fotografier, men framför allt på nio teckningar i färg som är avsedda att illustrera väsentliga samhälleliga funktioner och fenomen. Där förekommer 20 män och 3 kvinnor. Också de roller de intar på teckningarna verkar symptomatiska. En kvinna symboliserar utträdet ur det privata till det offentliga, en äldre svensk tant får vara ett typiskt brottsoffer och den tredje kvinnan symboliserar landstinget som institution. I övrigt är det män som på teckningarna får vara symboler i samband med samhället, massmedia, staten, Riksbanken, kommunerna, samhällsekonomin, ett bokförlag (Bonniers), som rånare och polis, och, kanske mest remarkabelt, som sju partirepresentanter och valarbetare som söker intressera en (manlig) väljare. 
 Föga om kvinnors förhållanden – eller om manlighet 
 Jämställdhet definieras i  
 Exposé Samhällskunskap A  
 som förbättrade förhållanden för kvinnor, men i det stora hela aktualiseras inte jämställdhet eller ens kvinnors förhållanden i boken. Manlighet och de uttryck manlighet har och ges i samhället/samhällen problematiseras aldrig. När män tvingas till föräldraledighet är det långt till föreställningar om jämställdhet som en positiv förändring för män – och barn. 
  
 Gymnasieboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A 
 Läroboken  
 Mittpunkt Samhällskunskap A  
 är avsedd för gymnasiets  
 A-kurs. 
  I bokens innehållsförteckning finns 102 rubriker. Ingen av dessa innehåller ordet jämställdhet eller kvinna/kvinnor. Tre av många underrubriker som enbart finns i texten handlar om kvinnor och jämställdhet. Under rubriken Våld mot kvinnor finns upplysningen, att den farligaste platsen för en kvinna i Sverige är hemmet och att tusentals kvinnor i Sverige förföljs, misshandlas, våldtas och i extrema fall mördas av sina män eller pojkvänner. Också det så kallade hedersvåldet tas upp, och att detta egentligen handlar om männens makt och inte om omsorg om någon heder. Kvinnojourernas existens och funktioner nämns också. Även om avsnittet är kort, en tredjedels sida, innehåller det väsentlig information. 
 Kvinnor och invandrare behövs som poliser är en annan rubrik. Avsnittets diskussion om huruvida kvinnor och invandrare behövs som poliser tillgodoser också jämställdhetsaspekter. Det illustreras 
 73 
  
 Sammanfattande synpunkter 
  
 SOU 2010:33 
 med en bild på två kvinnliga poliser. Båda dessa kvinnorubriker finns i huvudkapitlet om lagarna och rättssamhället och det är också det avsnitt som kan sägas i någon mer kvalificerad bemärkelse ta upp jämställdhets- och kvinnoaspekter. Mäns i förhållande till kvinnors anmärkningsvärt högre brottslighet tas dock inte upp. 
 I bokens sista huvudkapitel om den svenska arbetsmarknaden finns rubriken Jämställdhetslagen – för samma rättigheter och möjligheter som en av flera rubriker i avsnittet Fyra lagar på arbetsmarknaden. Här presenteras jämställdhetslagen och man tar särskilt upp likalönsprincipen, möjligheten till positiv särbehandling och förbudet mot sexuella trakasserier. En tillhörande diskussionsfråga gäller om flickor och pojkar behandlas lika i olika sammanhang. 
 Malplacerad fråga om kvinnors rösträtt 
 I övrigt finns kvinnor och jämställdhet sporadiskt med, till exempel i presentationen av den atenska demokratin. I ett huvudkapitel om demokrati, diktatur och politiska ideologier finns en tabell med den allmänna rösträttens genomförande i olika länder fördelad på kön. Men när väl den allmänna rösträtten genomförts i Sverige verkar man, liksom i de övriga här granskade läroböckerna, tappa intresset för demokratins fortsatta utveckling. Den allmänna rösträttens sena genomförande i Europa och kvinnornas långt fram i tiden dåliga medborgerliga ställning i flera länder problematiseras därmed aldrig. På den punkten skiljer sig  
 Mittpunkt Samhällskunskap A  
 inte från de övriga granskade läroböckerna. 
 I slutet av avsnittet ställs dock frågan: Varför tror du att det tog så lång tid för kvinnorna att få rösträtt? Men den blir märkligt malplacerad mot det faktum att det inte i boken finns någonting om politiska ideologiers inställning till kvinnor, om kvinnoideologier eller om kvinnorörelse. Med utgångspunkt från de fakta som meddelas i läroboken är den därmed omöjlig att besvara. Feminism och kvinnorörelse nämns, liksom i  
 Exposé Samhällskunskap A  
 och i grundskoleboken  
 SO Direkt. Samhälle. Ämnesboken,  
 först i nutid under rubriken Alternativa ideologier. 
 74 
  
 SOU 2010:33 
  
 Sammanfattande synpunkter 
 Text om EU och FN saknar jämställdhetsperspektiv 
 Liksom i  
 Exposé Samhällskunskap A  
 saknas i stort sett kvinnor och jämställdhetsaspekter i avsnittet om massmedier. Det kan också synas märkligt när man ställer samman Tjejtidningar och herrtidningar som exempel på populärpress; innehållet i dem torde skilja sig på ett sätt som gör sammanställningen olustig. Kvinnor och jämställdhet lyser även med sin frånvaro i kapitlet om den politiska makten och hur den styr Sverige – kronprinsessan Hayden och Feministiskt initiativ finns dock med. Iögonenfallande är också det minimala utrymme kvinnor och jämställdhet ägnas i huvudkapitlet om den svenska arbetsmarknaden. Avsnitten om internationell politik, FN och EU saknar jämställdhetsperspektiv liksom huvudkapitlet Ekonomi – för både privatpersoner och länder. 
  
 Mittpunkt Samhällskunskap A  
 saknar ett kapitel om familjen. Därmed tematiseras aldrig olika familjetyper eller frågor som rör barn och föräldrar som till exempel föräldraförsäkringen. 
 Namngivna personer och på bild 
 Namn på personer nämn sällan, sammanlagt 20 gånger. Ett av namnen tillhör en kvinna, kronprinsessan Hayden. 
 Boken innehåller flera fotografier som visar människor i olika arbeten och situationer. Flickor/kvinnor finns i flera olika sysselsättningar och situationer, flest sådana som kan betraktas som traditionellt kvinnliga. Men det finns också några foton som visar kvinnor i arbeten som kan anses överträda traditionella könsgränser. Ifråga om mannen finns enbart foton av män i traditionellt manliga sysselsättningar och situationer. Liksom för personer nämnda vid namn finns en övervikt för män på foton. Det stämmer väl med bokens generella inriktning, där med något undantag en föregivet könsneutral framställning i själva verket har mannen, manlig verksamhet och manligt tänkande som norm, medan kvinnorna då och då kommer med och framstår som speciella, undantag. 
 75 
 Slutkommentar 
 Grundskoleboken  
 Samhällskunskap  
 för de första skolåren klarar sig utan tvekan bäst i den granskning som här gjorts, främst därför att den självklart utgår från två huvudpersoner, den ena en flicka och den andra en pojke. Sämst klarar de båda gymnasieböckerna en granskning av kvinno- och jämställdhetsaspekter. Man kan fråga sig om detta skulle kunna visa på en sjunkande jämställdhetstrend från skolans första klasser till de sista. Men någon sådan slutsats går inte att dra från det material som finns. Möjligen skulle kravet på konkretion i tidigare skolår och den större användningen av fiktiva gestalter kunna medföra, att det blir naturligt att ha med både flickor och pojkar, både kvinnor och män. En utgångspunkt, som man skulle kunna tycka vore självklar även i mer teoretiska läroböcker redan utifrån vår grundföreställning om människors lika värde. 
 77 
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Lätt att göra rätt 
  
 – 
  
 om förmedling av brottsskadestånd. Ju. 
  
 2. 
  
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Ju. 
  
 3. 
  
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. M. 
  
 4. 
  
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
  
 – 
  
 offentlighet och integritet. Ju. 
  
 5. 
  
 Skolgång för alla barn. U. 
  
 6. 
  
 Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 
  
 – 
  
 utmaningar för slutförvarsprogrammet. M. 
  
 7. 
  
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. IJ. 
  
 8. 
  
 En myndighet för havs- och vattenmiljö. M. 
  
 9. 
  
 Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Jo. 
  
 10. 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. U. 
  
 11. 
  
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. Ku. 
  
 12. 
  
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. Ku. 
  
 13 
  
 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Fi. 
  
 14. 
  
 Partsinsyn enligt rättegångsbalken. Ju. 
  
 15. 
  
 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. Ju. 
  
 16. 
  
 Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. IJ. 
  
 17. 
  
 Prissatt vatten? M. 
  
 18. 
  
 En reformerad budgetlag. Fi. 
  
 19. 
  
 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. U. 
  
 20. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
  
 e-förvaltning. 
  Fi. 
  
 21. 
  
 Bättre marknad för tjänstehundar. Jo. 
  
 22. 
  
 Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Fö. 
  
 23. 
  
 Tredje sjösäkerhetspaketet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. N. 
  
 24. 
  
 Avtalad upphovsrätt. Ju. 
  
 25. 
  
 Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Fö. 
  
 26. 
  
 Flyttningsbidrag och unionsrätten. A. 
  
 27. 
  
 Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. N. 
  
 28. 
  
 Vändpunkt Sverige – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. U. 
  
 29. 
  
 En ny förvaltningslag. Ju. 
  
 30. 
  
 Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. N. 
  
 31. 
  
 Första hjälpen i psykisk hälsa. S. 
  
 32. 
  
 Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. UD. 
  
 10. 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. U. 
  
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Lätt att göra rätt 
 – om förmedling av brottsskadestånd. [1] 
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. [2] 
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
 – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt rättegångsbalken. [14] 
 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [15] 
 Avtalad upphovsrätt. [24] En ny förvaltningslag. [29] 
 Utrikespartementet 
 Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. [32] 
 Försvarsdepartementet 
 Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. [22] 
 Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. [25] 
 Socialdepartementet 
 Första hjälpen i psykisk hälsa. [31] 
 Finansdepartementet 
 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. [13] 
 En reformerad budgetlag. [18] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
 e-förvaltning. 
  [20] 
 Utbildningsdepartementet 
 Skolgång för alla barn. [5] 
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av 
 Delegationen för jämställdhet i skolan. [10] 
 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. [19] 
 Vändpunkt Sverige – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. [28] 
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. [33] 
 Jordbruksdepartementet 
 Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. [9] 
 Bättre marknad för tjänstehundar. [21] 
 Miljödepartementet 
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. [3] 
 Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. [6] 
 En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? [17] 
 Näringsdepartementet 
 Tredje sjösäkerhetspaketet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. [23] 
 Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. [27] 
 Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. [30] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. [7] 
 Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. [16] 
 Kulturdepartementet 
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. [11] 
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. [12] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Flyttningsbidrag och unionsrätten. [26]