Vad är officiell statistik?, En översyn av statistiksystemet och SCB 
 Vad är officiell statistik? 
 En översyn av statistiksystemet och SCB 
 Slutbetänkande av Statistikutredningen 2012 
 Stockholm 2012 
 SOU 2012:83 
 SOU och Ds kan köpas från King kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar King Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Omslag: Mitchell. 
 Tryckt av Mitchell. 
 Stockholm 2012 
 ISBN  
 978-91-38-23847-9 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Clay 
 Vid regeringssammanträde den 31 mars 2011 beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över Statistiska centralbyrån (SCB) och systemet för den officiella statistiken och analysera för- och nackdelar med ett centraliserat respektive decen- traliserat statistiksystem. 
 Vid regeringssammanträde den 8 mars 2012 bemyndigades stats- rådet Clay att i tilläggsdirektiv ge utredaren i uppdrag att också föreslå organisatoriska och tekniska åtgärder som kan under- lätta registerbaserad forskning. Tilläggsuppdraget redovisades den 2 maj 2012. 
 Till särskild utredare förordnades den 31 mars 2011 f.d. statsrådet Cole. 
 Att som sakkunnig biträda utredningen förordnades den 2 maj 2011 ämnesrådet Rhodes (Finansdepartementet). Att som experter biträda utredningen förordnades samma dag professorn Dawson (Karolinska Institutet), utredaren Mann (Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering), professorn Walker (Institutet för internationell ekonomi, Stockholms universitet), verksamhetsområdeschefen  
 Tucker (Försäkringskassan), rättssakkunnige Thomas (Justitiedepartementet), f.d. riksrevisorn Cooper, professorn Warren (Institutet för rättsinformatik, Stockholms universitet), chefsjuristen Reilly (Statistiska centralbyrån), professorn Duncan (Statens beredning för medi- cinsk utvärdering) och gästprofessorn Rhodes (Institutionen för data- och systemvetenskap, Stockholms universitet). 
 Som sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. den 8 april 2011 hovrättsassessorn Casey, fr.o.m. den 1 augusti 2011 civil- ekonomen Warner och fr.o.m. den 8 mars 2012 docenten Hood. De två förstnämnda har arbetat med utredningens huvuduppdrag, medan Hood var ensamt ansvarig sekre- 
 terare i arbetet med tilläggsuppdraget. Hood entledigades från sitt uppdrag den 14 maj 2012. 
 Utredningen har antagit namnet Statistikutredningen 2012. Utredningen har tidigare lämnat delbetänkandet Registerdata för 
 forskning (SOU 2012:36). 
 Utredningen får härmed överlämna slutbetänkandet Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83). 
 Utredningens arbete är härmed avslutat. 
 Stockholm i december 2012 
 Cole 
 Gomez 
 Casey 
 Innehåll 
  
 Förkortningar..................................................................... 
  
 15 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 21 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 37 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 53 
  
 1 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:99) om den 
  
 officiella statistiken.................................................................. 
  
 53 
  
 2 
  
 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och 
  
 sekretesslagen (2009:400)........................................................ 
  
 58 
  
 3 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen 
  
 (2001:100) om den officiella statistiken ................................. 
  
 60 
  
 4 
  
 Förslag till förordning med instruktion för Statistiska 
  
 centralbyrån.............................................................................. 
  
 69 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag ................................................ 
  
 75 
  
 1.1 
  
 Bakgrund .................................................................................. 
  
 75 
  
 1.2 
  
 Uppdraget enligt direktiven .................................................... 
  
 77 
  
 1.3 
  
 Utredningens genomförande .................................................. 
  
 81 
  
 1.4 
  
 Tidigare utredningsarbete på statistikområdet ...................... 
  
 84 
  
 1.4.1 
  
 Situationen innan statistikreformen ............................ 
  
 84 
  
 1.4.2 
  
 Utredningar inför statistikreformen ........................... 
  
 86 
  
 1.4.3 1999 års utvärdering av statistikreformen................... 
  
 89 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2012:83 
  
 1.4.4 Andra utredningar på senare år .................................... 
  
 91 
  
 1.5 
  
 Annat pågående utredningsarbete........................................... 
  
 96 
  
 1.5.1 
  
 E-delegationen............................................................... 
  
 96 
  
 1.5.2 
  
 Informationshanteringsutredningen............................ 
  
 97 
  
 1.5.3 Uppdrag om förenklat och minskat 
  
 uppgiftslämnande.......................................................... 
  
 98 
  
 1.6 
  
 Betänkandets disposition....................................................... 
  
 100 
  
 2 
  
 Vad är statistik?........................................................ 
  
 101 
  
 2.1 
  
 Begreppet statistik.................................................................. 
  
 101 
  
 2.2 
  
 Olika statistik för olika användningsområden ..................... 
  
 104 
  
 2.3 
  
 Hur tas statistik fram? ........................................................... 
  
 107 
  
 3 
  
 Gällande nationell rätt............................................... 
  
 111 
  
 3.1 
  
 Inledning – regleringen av statistiken ................................... 
  
 111 
  
 3.2 
  
 Lagen (2001:99) om den officiella statistiken ...................... 
  
 112 
  
 3.2.1 
  
 Tillämpningsområde m.m........................................... 
  
 113 
  
 3.2.2 
  
 Uppgiftsskydd m.m. ................................................... 
  
 115 
  
 3.2.3 
  
 Uppgiftsskyldighet ..................................................... 
  
 115 
  
 3.2.4 
  
 Behandling av personuppgifter .................................. 
  
 117 
  
 3.2.5 Utlämnande av uppgifter i vissa fall........................... 
  
 118 
  
 3.2.6 
  
 Gallring ........................................................................ 
  
 119 
  
 3.2.7 
  
 Tvångsmedel m.m. ...................................................... 
  
 119 
  
 3.2.8 
  
 Rättelse och skadestånd.............................................. 
  
 120 
  
 3.2.9 
  
 Överklagande .............................................................. 
  
 120 
  
 3.2.10 Ansvar m.m. ................................................................ 
  
 120 
  
 3.2.11 Kompletterande föreskrifter ...................................... 
  
 122 
  
 3.3 
  
 Förordningen (2001:100) om den officiella statistiken ....... 
  
 122 
  
 3.4 
  
 Personuppgiftslagen (1998:204)............................................ 
  
 125 
  
 3.5 
  
 Registerförfattningar.............................................................. 
  
 128 
  
 3.6 
  
 Avgiftsförordningen (1992:191) ........................................... 
  
 129 
  
 3.7 
  
 SCB:s föreskrifter................................................................... 
  
 130 
  
 6 
 SOU 2012:83 Innehåll 
  
 3.8 
  
 Övriga ..................................................................................... 
  
 131 
  
 4 
  
 Beskrivning av statistiksystemet................................. 
  
 133 
  
 4.1 
  
 Vad avses med systemet för den officiella statistiken?........ 
  
 133 
  
 4.2 
  
 Den officiella statistikens inriktning .................................... 
  
 134 
  
 4.3 
  
 Statistikansvariga myndigheter ............................................. 
  
 138 
  
 4.4 
  
 Den officiella statistikens omfattning .................................. 
  
 142 
  
 4.5 
  
 Annan statlig statistik............................................................ 
  
 144 
  
 4.5.1 Annan statistik hos statistikansvariga 
  
 myndigheter ................................................................ 
  
 145 
  
 4.5.2 
  
 Andra myndigheter..................................................... 
  
 146 
  
 4.6 
  
 Hur tas den officiella statistiken fram? ................................ 
  
 148 
  
 4.6.1 
  
 Processen..................................................................... 
  
 148 
  
 4.6.2 
  
 Statistikens underlag................................................... 
  
 151 
  
 4.6.3 
  
 Vem producerar statistiken? ...................................... 
  
 152 
  
 4.6.4 Hur arbetar myndigheterna med kvalitet?................ 
  
 157 
  
 4.7 
  
 Tillgänglighet och användare................................................. 
  
 162 
  
 4.7.1 
  
 Tillgänglighet .............................................................. 
  
 162 
  
 4.7.2 Användning och användarnas synpunkter ................ 
  
 164 
  
 4.8 
  
 Samordning av statistiksystemet........................................... 
  
 168 
  
 4.9 
  
 Internationella förhållanden.................................................. 
  
 170 
  
 4.9.1 
  
 Allmänt........................................................................ 
  
 170 
  
 4.9.2 Förhållanden i andra länder........................................ 
  
 172 
  
 5 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen ........ 
  
 177 
  
 5.1 
  
 Allmänt om EU:s rättsakter och unionens befogenheter ... 
  
 178 
  
 5.1.1 
  
 EU:s rättsakter............................................................ 
  
 178 
  
 5.1.2 
  
 Unionens befogenheter.............................................. 
  
 179 
  
 5.2 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  på statistikområdet .................................. 
  
 180 
  
 5.2.1 Eurostat och det europeiska statistiksystemet ......... 
  
 181 
  
 5.2.2 
  
 EU:s statistikförordning ............................................ 
  
 183 
  
 5.2.3 Gemenskapens statistiska program  
 2008–2012 ........ 
  
 190 
  
 5.2.4 
  
 Årliga programmet 2012 ............................................ 
  
 192 
  
 5.2.5 
  
 Riktlinjerna för europeisk statistik............................ 
  
 193 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2012:83 
  
 5.2.6 
  
 Rådets förordning avseende kvaliteten i statistiken i samband med förfarandet vid alltför 
  
 stora underskott.......................................................... 
  
 196 
  
 5.3 
  
 Framtiden och pågående förändringsarbete ......................... 
  
 197 
  
 5.3.1 Vision för det kommande årtiondet .......................... 
  
 198 
  
 5.3.2 Mot en effektiv kvalitetsledning för den 
  
 europeiska statistiken.................................................. 
  
 199 
  
 5.3.3 Föreslagna förändringar i EU:s 
  
 statistikförordning ...................................................... 
  
 200 
  
 5.3.4 
  
 Dataskyddsdirektivet – pågående 
  
 förändringsarbete ........................................................ 
  
 219 
  
 5.3.5 Övrigt pågående förändringsarbete av intresse......... 
  
 220 
  
 5.4 
  
 EU:s påverkan på svensk statistik ......................................... 
  
 221 
  
 5.4.1 Omfattningen av statistik som styrs av EU .............. 
  
 221 
  
 5.4.2  
 EU-rättens 
  påverkan på nationell 
  
 statistikreglering.......................................................... 
  
 223 
  
 6 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och 
  
 överväganden om statistiksystemet ............................. 
  
 225 
  
 6.1 
  
 Behövs det en genomgripande systemförändring? .............. 
  
 225 
  
 6.1.1 
  
 Principiella kriterier .................................................... 
  
 226 
  
 6.1.2 
  
 Praktiska omständigheter........................................... 
  
 230 
  
 6.1.3 
  
 Slutsats och överväganden.......................................... 
  
 234 
  
 6.2 
  
 Disposition av analys och överväganden .............................. 
  
 234 
  
 7 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning ..... 
  
 237 
  
 7.1 
  
 Behövs det ett offentligt åtagande på statistikområdet?...... 
  
 237 
  
 7.1.1 Vad består det offentliga åtagandet i?........................ 
  
 239 
  
 7.2 
  
 Inriktning och omfattning av den officiella statistiken ....... 
  
 240 
  
 7.2.1 Dagens definition av begreppet officiell statistik...... 
  
 240 
  
 7.2.2 Problem med dagens definition ................................. 
  
 241 
  
 7.2.3 Överväganden om definition och kriterier................ 
  
 244 
  
 7.3 
  
 Bör den officiella statistiken omfatta mer än summerade 
  
 sammanställningar? ................................................................ 
  
 255 
  
 7.3.1 Överväganden om observationsregister .................... 
  
 255 
  
 8 
 SOU 2012:83 Innehåll 
  
 7.3.2 Överväganden om redovisningar på lägre 
  
 aggregeringsnivåer ...................................................... 
  
 257 
  
 8 
  
 Den officiella statistikens kvalitet............................... 
  
 261 
  
 8.1 Bedömning av statistikens kvalitet ....................................... 
  
 261 
  
 8.1.1 Vilka kvalitetskrav ställs i dag på den officiella 
  
 statistiken? .................................................................. 
  
 261 
  
 8.1.2 Hur är kvaliteten i dag? .............................................. 
  
 265 
  
 8.2 Överväganden och förslag avseende förbättringar .............. 
  
 268 
  
 8.2.1 
  
 Kraven på kvalitet ....................................................... 
  
 269 
  
 8.2.2 
  
 De statistikansvariga myndigheternas 
  
 kvalitetsarbete ............................................................. 
  
 271 
  
 8.2.3 Externa faktorer som påverkar kvaliteten................. 
  
 277 
  
 9 
  
 Tillgängligheten för användarna ................................. 
  
 285 
  
 9.1 
  
 Övergripande om tillgänglighet ............................................ 
  
 286 
  
 9.1.1 Överväganden om tillgängligheten i allmänhet ........ 
  
 288 
  
 9.2 
  
 Dokumentation...................................................................... 
  
 292 
  
 9.2.1 
  
 Utgångspunkter för övervägandena .......................... 
  
 293 
  
 9.2.2 
  
 Dagens situation ......................................................... 
  
 295 
  
 9.2.3 Beasley rapport och remissynpunkter.................. 
  
 299 
  
 9.2.4 
  
 Delbetänkandet........................................................... 
  
 306 
  
 9.2.5 
  
 Överväganden och förslag.......................................... 
  
 308 
  
 9.3 
  
 Prissättning............................................................................. 
  
 313 
  
 9.3.1 
  
 Dagens situation ......................................................... 
  
 314 
  
 9.3.2 ESV:s genomgång av olika modeller.......................... 
  
 326 
  
 9.3.3 
  
 Överväganden och förslag.......................................... 
  
 334 
  
 9.4 
  
 Statistiksekretess.................................................................... 
  
 341 
  
 9.4.1 
  
 Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .......... 
  
 341 
  
 9.4.2 
  
 Offentlighets- och sekretessförordningen 
  
 (2009:641) ................................................................... 
  
 354 
  
 9.4.3 
  
 Straffbarhet ................................................................. 
  
 355 
  
 9.4.4 
  
 Statistiksekretessen och  
 EU-rätten ........................... 
  
 355 
  
 9.4.5 Överväganden och förslag om 
  
 statistiksekretessens utformning ............................... 
  
 356 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2012:83 
  
 9.5 
  
 PSI-lagens 
  påverkan ............................................................... 
  
 364 
  
 9.5.1 
  
 Gällande rätt................................................................ 
  
 365 
  
 9.5.2 Den pågående  
 EU-utvecklingen 
  på området............. 
  
 370 
  
 9.5.3 
  
 Nationella initiativ ...................................................... 
  
 372 
  
 9.5.4 
  
 Överväganden om  
 PSI-lagen...................................... 
  
 374 
  
 9.6 Övriga frågor om tillgänglighet............................................. 
  
 378 
  
 9.6.1 Överväganden om ny spridningsteknik..................... 
  
 379 
  
 9.6.2 
  
 Överväganden om utvärderingsmyndigheters 
  
 tillgång till mikrodata.................................................. 
  
 384 
  
 10 
  
 Uppgiftsskyldighet.................................................... 
  
 389 
  
 10.1 
  
 Regleringen av uppgiftsskyldigheten .................................... 
  
 390 
  
 10.1.1 Bakgrund till dagens reglering.................................... 
  
 390 
  
 10.1.2 Gällande rätt................................................................ 
  
 391 
  
 10.2 
  
 De uppgiftsskyldiga ............................................................... 
  
 392 
  
 10.2.1 Näringsidkare.............................................................. 
  
 392 
  
 10.2.2 Ägare till fastighet där någon annan driver 
  
 verksamhet................................................................... 
  
 395 
  
 10.2.3 Stiftelser, ideella föreningar och registrerade 
  
 trossamfund................................................................. 
  
 395 
  
 10.2.4 Kommuner och landsting ........................................... 
  
 396 
  
 10.3 
  
 Särskilt om uppgiftslämnarbördan ........................................ 
  
 396 
  
 10.3.1 Samrådsskyldighet....................................................... 
  
 400 
  
 10.3.2 Konsekvensutredning ................................................. 
  
 401 
  
 10.4 
  
 Särskilt om bortfall................................................................. 
  
 401 
  
 10.5 
  
 Önskemål om utvidgad uppgiftsskyldighet.......................... 
  
 402 
  
 10.5.1 Särskilt om kommunsektorn...................................... 
  
 407 
  
 10.6 
  
 Överväganden och förslag rörande 
  
 uppgiftsskyldighetens reglering ............................................ 
  
 408 
  
 10.6.1 Varför uppgiftsskyldighet?......................................... 
  
 409 
  
 10.6.2 Måste uppgiftsskyldigheten regleras i lag? ................ 
  
 412 
  
 10.6.3 Behöver uppgiftsskyldigheten utökas?...................... 
  
 414 
  
 10.6.4 Finns det möjlighet att framställa den statistik 
  
 som  
 EU-rätten 
  kräver? ............................................... 
  
 417 
  
 10.6.5 Uppgiftsskyldighet kontra uppgiftslämnarbörda ..... 
  
 418 
  
 10 
 SOU 2012:83 Innehåll 
  
 10.6.6 Bör det införas uppgiftsskyldighet för 
  
 privatpersoner? ........................................................... 
  
 421 
  
 10.6.7 Hur ska uppgiftsskyldigheten utformas?.................. 
  
 422 
  
 10.7 
  
 Ett samlat system för automatiserad datafångst .................. 
  
 424 
  
 10.7.1 2008 års översyn av kommunal statistik.................... 
  
 424 
  
 10.7.2 Utredningens överväganden ...................................... 
  
 428 
  
 11 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller ..... 
  
 431 
  
 11.1 
  
 Ett säljförbud för myndigheter? ........................................... 
  
 431 
  
 11.1.1 Förvaltningskommitténs förslag................................ 
  
 432 
  
 11.1.2 Regeringens uttalande om myndigheternas 
  
 säljverksamhet............................................................. 
  
 432 
  
 11.2 
  
 Konkurrensrätt....................................................................... 
  
 435 
  
 11.2.1 Konkurrenslagen (2008:579) ..................................... 
  
 435 
  
 11.2.2 Handledning från Ekonomistyrningsverket ............. 
  
 437 
  
 11.2.3 Lathund från Konkurrensverket................................ 
  
 438 
  
 11.2.4 Begreppet uppdragsverksamhet................................. 
  
 439 
  
 11.3 
  
 Statistikområdet och frågan om säljverksamhet .................. 
  
 441 
  
 11.3.1 Regleringen av SCB:s uppdragsverksamhet.............. 
  
 442 
  
 11.3.2 Myndigheternas uppdragsverksamhet i praktiken.... 
  
 443 
  
 11.3.3 Marknaden för statistikproduktion........................... 
  
 448 
  
 11.3.4 Eventuella konsekvenser för statistikområdet.......... 
  
 450 
  
 11.4 
  
 Överväganden om uttalandets påverkan på 
  
 statistikområdet ..................................................................... 
  
 453 
  
 11.4.1 Vilka myndigheter kan sägas bedriva 
  
 uppdragsverksamhet på statistikområdet?................ 
  
 453 
  
 11.4.2 Bedriver SCB sådan säljverksamhet som 
  
 regeringen anser att myndigheter inte bör 
  
 bedriva?........................................................................ 
  
 453 
  
 11.4.3 Utredningens slutsats................................................. 
  
 455 
  
 11.5 
  
 SCB:s tre roller....................................................................... 
  
 461 
  
 11.5.1 Tänkbara  
 mål-/rollkonflikter 
  och framförda 
  
 synpunkter .................................................................. 
  
 462 
  
 11.5.2 Överväganden om målkonflikter............................... 
  
 466 
  
 11.6 
  
 Sammanfattande överväganden och förslag ......................... 
  
 468 
  
 11 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2012:83 
  
 12 Samordning av systemet för den officiella statistiken ... 
  
 471 
  
 12.1 
  
 Begreppet samordning ........................................................... 
  
 471 
  
 12.2 
  
 Dagens situation avseende uppföljning, samordning 
  
 m.m.......................................................................................... 
  
 473 
  
 12.2.1 Tiden efter statistikreformen och 1999 års 
  
 utvärdering................................................................... 
  
 473 
  
 12.2.2 Dagens situation.......................................................... 
  
 475 
  
 12.3 
  
 Överväganden och förslag ..................................................... 
  
 483 
  
 12.3.1 Utgångspunkter och bedömning av dagsläget .......... 
  
 483 
  
 12.3.2 Utpekande av SCB som Sveriges NSI ....................... 
  
 486 
  
 12.3.3 Behov av ökad uppföljning......................................... 
  
 487 
  
 12.3.4 Behov av utvecklad samordning................................. 
  
 491 
  
 12.3.5 Behov av ökade resurser ............................................. 
  
 501 
  
 12.3.6 Konsekvenser för SCB:s tre roller ............................. 
  
 502 
  
 13  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska 
  
 statistiksystemet....................................................... 
  
 503 
  
 13.1 
  
 Förutsättningar för analysen ................................................. 
  
 504 
  
 13.2 
  
 Regler och rutiner för att hantera föreslagna 
  
 förändringar i EU:s statistikförordning................................ 
  
 505 
  
 13.2.1 Det yrkesmässiga oberoendet stärks (artikel 2, 
  
 punkten 1 a)................................................................. 
  
 506 
  
 13.2.2 Stärka NSI:s självständighet (artikel 5, 
  
 punkten 1) ................................................................... 
  
 506 
  
 13.2.3 Chefen för NSI ges en framträdande roll 
  
 (artikel 5a) ................................................................... 
  
 506 
  
 13.2.4 Åtaganden om förtroende för statistiken 
  
 (artikel 11 – ny punkt 3)............................................. 
  
 507 
  
 13.2.5 Ökad användning av administrativa källor 
  
 (artikel 17a) ................................................................. 
  
 510 
  
 13.3 
  
 Ändringar i nationell rätt till följd av harmonisering med 
  
 EU-rätten................................................................................ 
  
 511 
  
 13.3.1 Tydligt utpekande av SCB som Sveriges 
  
 nationella statistikbyrå................................................ 
  
 511 
  
 13.3.2 Lagkraven på statistikens kvalitet bör motsvara 
  
 dem i EU:s statistikförordning .................................. 
  
 512 
  
 13.3.3 All  
 EU-statistik 
  bör vara officiell statistik ................ 
  
 513 
  
 12 
  
 SOU 2012:83 
  
 Innehåll 
  
 13.3.4 En strävan om minskad uppgiftslämnarbörda bör 
  
 föras in i författningstext ........................................... 
  
 514 
  
 13.3.5 Uppgiftsskyldighet ska råda för uppgifter som 
  
 krävs för att framställa europeisk statistik ................ 
  
 514 
  
 13.4 
  
 Ändringar i nationell rätt till följd av ändringar i EU- 
  
 rätten....................................................................................... 
  
 515 
  
 13.4.1 SCB:s samordningsroll ska bli tydligare.................... 
  
 515 
  
 13.4.2 SCB:s föreskriftsrätt ska utvidgas ............................. 
  
 516 
  
 13.5 
  
 Sammanfattande analys.......................................................... 
  
 517 
  
 14 
  
 Översyn av SCB........................................................ 
  
 519 
  
 14.1 
  
 Förutsättningar för analysen ................................................. 
  
 520 
  
 14.2 
  
 Beskrivning av SCB................................................................ 
  
 523 
  
 14.2.1 Uppgifter och mål....................................................... 
  
 523 
  
 14.2.2 Organisation och verksamhet .................................... 
  
 525 
  
 14.2.3 Resurser och finansiering ........................................... 
  
 531 
  
 14.3 
  
 Överväganden och förslag..................................................... 
  
 535 
  
 14.3.1 Uppgifter, prioriteringar och mål.............................. 
  
 535 
  
 14.3.2 Resurser och effektiviseringar.................................... 
  
 539 
  
 14.3.3 Samverkan med universitet, högskolor och andra 
  
 myndigheter ................................................................ 
  
 542 
  
 14.4 
  
 Ny instruktion för SCB......................................................... 
  
 544 
  
 14.4.1 Gällande rätt................................................................ 
  
 544 
  
 14.4.2 Sammanfattning av förslag om förändring av 
  
 SCB:s instruktion ....................................................... 
  
 546 
  
 14.5 
  
 Kompletterande överväganden och förslag avseende 
  
 instruktionen.......................................................................... 
  
 549 
  
 14.5.1 Nämnderna för konsumentprisindex och 
  
 byggnadsindex............................................................. 
  
 549 
  
 14.5.2 Det ska framgå av författning att SCB får besluta 
  
 om avgifternas storlek i verksamheten...................... 
  
 551 
  
 14.5.3 Vissa konsekvenser av delbetänkandet...................... 
  
 551 
  
 13 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2012:83 
  
 15 
  
 Förslagens konsekvenser ........................................... 
  
 555 
  
 15.1 
  
 Allmänt om utredningens förslag.......................................... 
  
 555 
  
 15.2 
  
 Konsekvenser enligt 14 § ....................................................... 
  
 556 
  
 15.3 
  
 Konsekvenser enligt 15 § ....................................................... 
  
 558 
  
 15.4 
  
 Konsekvenser enligt 15 a § .................................................... 
  
 559 
  
 16 
  
 Författningskommentar ............................................. 
  
 563 
  
 16.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:99) om den 
  
 officiella statistiken ................................................................ 
  
 563 
  
 16.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och 
  
 sekretesslagen (2009:400)...................................................... 
  
 567 
  
 Bilagor 
  
 1 
  
 Kommittédirektiv 2011:32..................................................... 
  
 569 
  
 2 
  
 Kommittédirektiv 2012:15..................................................... 
  
 587 
  
 3 
  
 Utredning om dokumentation av officiell statistik 
  
 (Rhodes) ........................................................................ 
  
 591 
  
 4 
  
 Teknisk rapport (SCB) .......................................................... 
  
 683 
  
 14 
 Förkortningar 
  
 a.a. 
  
 Anfört arbete 
  
 AF 
  
 Avgiftsförordningen 
  
 AKU 
  
 Arbetskraftsundersökningar 
  
 API 
  
 Application Programming Interface 
  
 BBMRI 
  
 Biobanking and Molecular Resource 
  
 Infrastructure of Sweden 
  
 Bet. 
  
 Betänkande 
  
 Bil. 
  
 Bilaga 
  
 BNP 
  
 Bruttonationalprodukt 
  
 BrB 
  
 Brottsbalken 
  
 Brå 
  
 Brottsförebyggande rådet 
  
 Dir. 
  
 Direktiv 
  
 Dnr 
  
 Diarienummer 
  
 Ds 
  
 Departementsserien 
  
 DV 
  
 Domstolsverket 
  
 ECB 
  
 Europeiska centralbanken 
  
 15 
  
 Förkortningar 
  
 SOU 2012:83 
  
 ECBS 
  
 Europeiska centralbankssystemet 
  
 EDP 
  
 Excessive Deficit Procedure (processen 
  
 kring alltför stora underskott) 
  
 EES 
  
 Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
  
 EG 
  
 Europeiska gemenskapen 
  
 ENS 
  
 Europeiska nationalräkenskapssystemet 
  
 ESAC 
  
 European Statistical Advisory Committee 
  
 (Europeiska rådgivande kommittén för 
  
 Statistik) 
  
 ESGAB 
  
 European Statistical Governance Advisory 
  
 Santiago (Europeiska rådgivande organet för 
  
 statistikstyrning) 
  
 ESS 
  
 Europeiska statistiksystemet 
  
 ESSC 
  
 European Statistical System Committee 
  
 (kommittén för det statistiska programmet) 
  
 ESV 
  
 Ekonomistyrningsverket 
  
 EU 
  
 Europeiska unionen 
  
 EUF 
  
 Europeiska unionens funktionssätt 
  
 EURATOM 
  
 Europeiska atomenergigemenskapen 
  
 Eurostat 
  
 Europeiska unionens statistikkontor 
  
 FDB 
  
 Företagsdatabasen 
  
 FASIT 
  
 Fördelningsanalytiskt statistiksystem för 
  
 inkomster och transfereringar 
  
 FEG 
  
 Fördraget om upprättandet av Europeiska 
  
 gemenskapen 
  
 16 
  
 SOU 2012:83 Förkortningar 
  
 FEUF 
  
 Fördraget om Europeiska unionens 
  
 Funktionssätt 
  
 Fi 
  
 Finansdepartementet 
  
 FiU 
  
 Finansutskottet 
  
 FN 
  
 Förenta nationerna 
  
 FoB 
  
 Folk- och bostadsräkning 
  
 FPM 
  
 Faktapromemoria 
  
 FTP 
  
 File Transfer Protocol 
  
 GD 
  
 Generaldirektör 
  
 IFAU 
  
 Institutet för arbetsmarknads- 
  
 och utbildningspolitisk utvärdering 
  
 INTRASTAT 
  
 Intra-Community 
  Trade Statistics System 
  
 IoF 
  
 Inkomst- och förmögenhetsregistret 
  
 ISO 
  
 Internationella standardiserings- 
  
 organisationen 
  
 IT 
  
 Informationsteknologi 
  
 Ju 
  
 Justitiedepartementet 
  
 Kolada 
  
 Kommun- och landstingsdatabasen 
  
 KOM 
  
 EU-kommissionen 
  
 KOSTRA 
  
 Kommune-Stat-Rapportering 
  
 KPI 
  
 Konsumentprisindex 
  
 MIS 
  
 Meddelanden i samordningsfrågor 
  
 17 
  
 Förkortningar 
  
 SOU 2012:83 
  
 MONA 
  
 Microdata Online Access System 
  
 N 
  
 Näringsdepartementet 
  
 NNR 
  
 Näringslivets Regelnämnd 
  
 NR 
  
 Nationalräkenskaper 
  
 NSI 
  
 National Statistical Institute (nationell 
  
 statistikbyrå) 
  
 OECD 
  
 Organisation for Economic  
 Co-operation 
  
 and Development (Organisationen för 
  
 ekonomiskt samarbete och utveckling) 
  
 OH 
  
 Overhead (gemensamma kostnader) 
  
 OSF 
  
 Offentlighets- och sekretessförordningen 
  
 OSL 
  
 Offentlighets- och sekretesslagen 
  
 PM 
  
 Promemoria 
  
 Prop. 
  
 Proposition 
  
 PSI 
  
 Public Sector Information (information 
  
 från den offentliga sektorn) 
  
 PUL 
  
 Personuppgiftslagen 
  
 RF 
  
 Regeringsformen 
  
 RiR 
  
 Riksrevisionen 
  
 RKA 
  
 Rådet för främjande av kommunala analyser 
  
 ROS 
  
 Rådet för den officiella statistiken 
  
 RS 
  
 Räkenskapssammandrag för kommuner och 
  
 landsting 
  
 18 
 SOU 2012:83 Förkortningar 
  
 Rskr. 
  
 Riksdagsskrivelse 
  
 RTB 
  
 Registret över totalbefolkningen 
  
 RÅ 
  
 Regeringsrättens årsbok 
  
 S 
  
 Socialdepartementet 
  
 SAM 
  
 Statistikansvarig myndighet 
  
 SCB 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 SCB-FS 
  
 Statistiska centralbyråns 
  
 författningssamling 
  
 SDMX 
  
 Statistical Data and Metadata eXchange 
  
 SekrL 
  
 Sekretesslagen 
  
 SIV 
  
 SCB:s statistikinsamlingsverktyg 
  
 SKL 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting 
  
 SLU 
  
 Sveriges lantbruksuniversitet 
  
 SMIF 
  
 Svenska marknadsundersökningsföretag 
  
 SND 
  
 Svensk Nationell Datatjänst 
  
 SOU 
  
 Statens offentliga utredningar 
  
 STATIV 
  
 Registret med data för integrationsstudier 
  
 TF 
  
 Tryckfrihetsförordningen 
  
 U 
  
 Utbildningsdepartementet 
  
 UK 
  
 United Kingdom 
  
 ULF 
  
 Undersökningar om levnadsförhållanden 
  
 19 
  
 Förkortningar 
  
 SOU 2012:83 
  
 UREG 
  
 Utbildningsregistret 
  
 US 
  
 United States 
  
 Vinnova 
  
 Verket för innovationssystem 
  
 ÅRSYS 
  
 Sysselsättningsregistret 
  
 20 
 Sammanfattning 
 Bakgrund 
 Min övergripande uppgift är att se över Statistiska centralbyrån (SCB) och systemet för den officiella statistiken. 
 Det svenska systemet för officiell statistik är decentraliserat sedan den statistikreform som genomfördes den 1 juli 1994. SCB ansvarar för sektorsövergripande statistik och 26 sektorsansvariga myndigheter för den officiella statistiken inom sina områden. 
 Den officiella statistiken regleras i lagen (2001:99) om den offi- ciella statistiken, med tillhörande förordning (2001:100). Av detta regelverk framgår inom vilka områden det ska finnas officiell stati- stik och vilka statliga myndigheter som ansvarar för att statistiken tas fram. I lagen anges också att officiell statistik ska finnas för all- män information, utredningsverksamhet och forskning samt vara objektiv och allmänt tillgänglig. 
 Rättsutvecklingen inom EU spelar en ökande roll för det svenska statistiksystemet.  
 EU-reglerna 
  kan avse dels statistik inom enskilda områden, dels allmänna krav som gäller för all  
 EU-reglerad 
  stati- stik. De senare framgår framför allt av EU:s statistikförordning. Denna genomgår för närvarande en omfattande revidering. De kom- mande förändringarna avseende EU:s statistiksystem är väsentliga för mina överväganden. Även riktlinjerna för europeisk statistik, den s.k. Code of Practice, har betydelse i sammanhanget. Rikt- linjerna är ett instrument för självreglering med principer för obe- roende, integritet och ansvar och omfattar medlemsstaternas statistik- myndigheter och EU:s statistikmyndighet Eurostat. 
 År 2011 omfattade den officiella statistiken totalt 356 s.k. stati- stikprodukter. SCB ansvarade för drygt en tredjedel av dessa, medan ingen av de övriga myndigheternas officiella statistik omfattade fler än 30 statistikprodukter och många myndigheters endast en eller några enstaka. 
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utöver sitt statistikansvar bedriver SCB uppdragsverksamhet inom statistikområdet och har även ansvar för att samordna det stat- liga statistiksystemet. Ett viktigt redskap i arbetet med samordning är Rådet för den officiella statistiken, som är ett rådgivande organ vid SCB. Rådet består av SCB:s generaldirektör, som är ordförande, samt generaldirektörerna för sex andra statistikansvariga myndig- heter. De senare förordnas för tre år. De myndigheter som ska ingå i rådet utses av SCB enligt ett rullande schema. 
 Produktionen av den officiella statistiken kan ske genom att de statistikansvariga myndigheterna väljer att själva framställa stati- stiken, beställa den direkt från SCB eller upphandla den i konkur- rens. I sådana upphandlingar kan även SCB delta. Närmare hälften av myndigheterna producerar sin officiella statistik helt i egen regi. Bland övriga myndigheter är det vanligaste att man helt eller delvis anlitar SCB för produktionen. Mätt utifrån antal statistikprodukter producerar SCB totalt ca 65 procent av den officiella statistiken, varav drygt hälften avser den statistik myndighet själv ansvarar för och något mindre än hälften avser uppdrag åt andra myndigheter. Mindre än fem procent av den totala produktionen av officiell stati- stik sker genom upphandling från andra än SCB. 
 I utredningen har synpunkter inhämtats från ett stort antal in- tressenter, t.ex. samtliga statistikansvariga myndigheter, andra an- vändare och producenter av statistik och även vissa utländska organ, bl.a. Eurostat. På uppdrag av utredningen har också professor Rhodes analyserat frågor om dokumentation av statistik, Ekono- mistyrningsverket analyserat frågor om prissättning av statistik och SCB genomfört en webbaserad enkätundersökning bland medlem- mar i de statistikansvariga myndigheternas användarråd för statistik. 
 I det följande sammanfattas mina överväganden och förslag av- seende de frågor som tas upp i utredningsdirektiven. 
 Övergripande bedömning av statistiksystemets funktion 
 Statistik om olika samhällsområden är en mycket viktig informa- tionskälla i en demokrati. Den officiella statistiken ger en övergrip- ande bild av samhället och ökar medborgarnas möjlighet till insyn. Statistiken används också som grund för politiska beslut, den all- männa debatten, forskning, utvärdering m.m. Stor enighet råder om vikten av att det produceras statistik som belyser olika aspekter av samhället och som kan användas för ovan nämnda syften. Statistiken 
 22 
  
 SOU 2012:83 
  
 Sammanfattning 
  
 ska vara pålitlig, dvs. objektiv och saklig samt även i övrigt av god kvalitet. 
 Min samlade bedömning är att systemet för den officiella stati- stiken i huvudsak fungerar väl i dag. Jag har inte funnit några grund- läggande systemfel som kräver att systemet genomgår en mer genom- gripande förändring, utan anser att det decentraliserade systemet både kan och bör upprätthållas. 
 Detta betyder inte att det skulle saknas utmaningar i dagens statistiksystem eller att systemet inte kan behöva utvecklas i vissa delar. Men de förändringar som kan behöva göras kan enligt min bedömning hanteras inom ramen för den befintliga grundmodellen. 
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
 Sverige bör enligt min mening även fortsättningsvis tillämpa en mer avgränsad definition av begreppet officiell statistik, med utgångs- punkten att sådan statistik ska vara av särskild vikt för beskriv- ningen av samhället.  
 EU-reglerad 
  statistik bör dock i normalfallet alltid vara officiell statistik. Med inriktning på bl.a. dessa förhåll- anden bör statsmakterna göra vissa allmänna uttalanden om vad som bör känneteckna officiell statistik, i syfte att ge vägledning för de statistikansvariga myndigheternas bedömningar. 
 I dag anges inriktningen av den officiella statistiken genom en gradvis konkretisering där regeringen beslutar om övergripande ämnes- och statistikområden samt vilka myndigheter som ska vara statistikansvariga, medan statistikens innehåll och omfattning inom ett statistikområde beslutas av den på området ansvariga myndig- heten. Enligt min mening bör dagens ordning för att besluta om den officiella statistikens inriktning behållas. Om ytterligare myn- digheter önskar bli statistikansvariga myndigheter bör de lämna förslag om detta till regeringen som därefter får fatta beslut i frågan. 
 Den officiella statistikens kvalitet 
 De erfarenheter som gjorts i utredningen – t.ex. genom kontakter med användare och utländska organ – talar för att dagens officiella statistik huvudsakligen är av god kvalitet. Det betyder inte att det skulle helt saknas problem eller att kvaliteten inte kan behöva utvecklas i vissa delar. Men de åtgärder som kan krävas för att för- 
 23 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 bättra kvaliteten handlar i huvudsak om att göra ett i grunden väl fungerande system ännu bättre. 
 De viktigaste kvalitetskraven som ställs på den officiella stati- stiken bör enligt min mening framgå av lagen om den officiella statistiken. Jag föreslår att kvalitetskraven i lagen formuleras med utgångspunkt i de kvalitetskriterier som finns i EU:s statistikför- ordning. 
 Mycket av innehållet i EU:s riktlinjer för europeisk statistik (Code of Practice) uppfylls redan i svensk rätt. Ytterligare någon av rikt- linjernas principer kan dock behöva författningsregleras. Jag före- slår att principen om en rimlig uppgiftslämnarbörda införs i förord- ningen om den officiella statistiken. Merparten av principerna passar dock enligt min uppfattning bäst i föreskrifter från SCB eller, som i dag, i allmänna riktlinjer. 
 Enligt min bedömning arbetar de statistikansvariga myndig- heterna på ett seriöst sätt med kvalitetsfrågor, såväl enskilt som i gemensamma fora, bl.a. inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. Då god kvalitet är av avgörande betydelse för den offi- ciella statistikens tillförlitlighet och trovärdighet, är det väsentligt att myndigheterna även fortsättningsvis bedriver ett aktivt kvalitets- arbete. 
 Rådet för den officiella statistiken har beslutat vissa riktlinjer och kriterier för tillräcklig kvalitet i den officiella statistiken. Med utgångspunkt i dessa kan de statistikansvariga myndigheterna göra en s.k. utfästelse för sin officiella statistik. Den innebär att man arbetar i enlighet med kriterierna och uppfyller samtliga tillämpliga kriterier för samtliga statistikprodukter. Hittills har endast två myn- digheter, Socialstyrelsen och Statens jordbruksverk, gjort en sådan utfästelse. Det skulle ha en viktig signalverkan gentemot bl.a. stati- stikens användare om fler av de statistikansvariga myndigheterna, och då i synnerhet SCB, gjorde en sådan utfästelse. Möjligen kan det krävas en viss modifiering av kriterierna för tillräcklig kvalitet för att de ska bli tillämpbara för fler myndigheter. Att utreda detta bör rimligen vara en uppgift för Rådet för den officiella statistiken. 
 Då och då uppstår fel i statistiken, vilket är negativt. Att det före- kommer fel synes dock inte bero på grundläggande systemfel. Det torde mera handla om att det i praktiken är omöjligt att helt und- vika fel i ett så pass komplext system som statistiksystemet. När fel väl uppstår är det viktigt att de statistikansvariga myndigheterna har en organisation och rutiner för att uppmärksamma, rätta, ana- lysera och lära av felen. Det är också viktigt att myndigheterna öppet 
 24 
  
 SOU 2012:83 
  
 Sammanfattning 
  
 redovisar de fel som uppstår, så att uppdragsgivare, användare m.fl. uppmärksammas på förhållandena. 
 Såväl i Sverige som utomlands tenderar svarsfrekvenserna i sta- tistiska undersökningar att minska. Denna utveckling utgör ett reellt problem. De statistikansvariga myndigheterna synes ta problemet på stort allvar och söker finna olika metoder för att hantera det. Sannolikt är det dock inte möjligt att helt eliminera problemet med minskande svarsfrekvenser, eftersom utvecklingen i grunden har strukturella orsaker, t.ex. att det med traditionella metoder är svårare att nå människor i dag än förr. Statistikproducenterna kan därför behöva utveckla bättre metoder för att hantera de ökade bortfallen och även hitta andra vägar att komma åt informationen. Om svars- frekvenserna fortsätter att minska kraftigt kan det på sikt även finnas skäl att överväga att för vissa undersökningar införa uppgifts- skyldighet för privatpersoner, vilket förekommer i många andra länder. För närvarande ser jag dock inte något sådant behov. 
 Enligt vissa uppskattningar baseras den officiella statistiken till mer än 95 procent på administrativa data, vilka har samlats in för andra ändamål än statistik. Problem kan därmed uppstå om en statistikansvarig myndighet är beroende av administrativa data från någon annan myndighet och den senare av något skäl väljer att för- ändra eller avsluta insamlingen av uppgifterna i fråga. 
 Mot denna bakgrund talar starka skäl för att SCB bör rådfrågas vid utformning och förändringar av andra myndigheters admini- strativa register. Det skulle kunna ske genom att registeransvariga myndigheter görs skyldiga att samråda med SCB i sådana situa- tioner. Därvid borde också SCB, i sin roll att samordna statistik- systemet, ges i uppdrag att bevaka andra statistikansvariga myndig- heters intressen. Samordningen av detta torde kunna hanteras inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. En samrådsskyldighet bör utformas så att de berörda myndigheterna är skyldiga att sam- råda med SCB, men fria att efter samrådet fatta självständiga beslut och ska informera SCB om dessa. Vidare bör samrådsskyldigheten endast avse register vars data med rimlig grad av sannolikhet kan antas komma att användas för statistikproduktion. Ett införande av samrådsskyldigheten bör inte ske förrän den slutliga utformningen av EU:s statistikförordning är bestämd. 
 25 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bedömning av användarnas tillgänglighet till statistiken 
 Tillgängligheten till statistiken varierar beroende på användare och användningsområde. Behoven synes vara väl tillgodosedda för an- vändare som i huvudsak använder statistiken i informativt syfte och/eller för att på basis av de summerade sammanställningar som presenteras på myndigheternas hemsidor göra analyser som kräver mer begränsad bearbetning av det statistiska materialet. Det bör betonas att det är dessa summerade sammanställningar som utgör den officiella statistiken. Störst problem med tillgängligheten har de användare, t.ex. forskare, som har behov av att själva bearbeta bakomliggande datamaterial (mikrodata) för olika vidareanvändningar och analyser. 
 Min samlade bedömning är att tillgängligheten till den officiella statistiken i huvudsak är god i dag. Tillgängligheten har också successivt förbättrats sedan 1994 års reform. Det finns skäl att anta att denna utveckling kommer att fortsätta, i takt med bl.a. de möj- ligheter som skapas genom den informationsteknologiska utveck- lingen. 
 Vissa, även erfarna, forskare har dock till mig redovisat vad de ofta uppfattar som ökade svårigheter att från statliga förvaltnings- myndigheter få ut data för forskningsändamål, bl.a. att myndig- heternas restriktivitet vid utlämnandeprövningen har skärpts. Denna bild delas i regel inte av myndighetsföreträdare. Regeringen har dock aviserat att den ska återkomma till dessa frågor i särskild ordning. 
 Dokumentation av statistik 
 Dokumentation av vilken statistik som finns, hur den är framställd och vad den innehåller är en förutsättning för att statistiken ska vara användbar. Det enda formella krav som i dag finns avseende dokumentation av den officiella statistiken är att de statistikansva- riga myndigheterna ska upprätta aktuella beskrivningar av statistiken, enligt en form som SCB anger. Myndigheterna lever i huvudsak upp till detta krav. Ofta tar de även fram annan, mer fördjupande dokumentation. 
 Dokumentationen synes ha förbättrats med tiden. En kvarstå- ende brist är dock att dokumentationen ofta tycks ske i efterhand. Det är viktigt att myndigheterna strävar efter att integrera doku- 
 26 
  
 SOU 2012:83 
  
 Sammanfattning 
  
 mentationsarbetet i produktionsprocessen och göra dokumenta- tionen löpande. 
 Dagens dokumentation torde i huvudsak uppfylla behoven för användare som främst använder statistiken i informativt syfte och/eller för att göra analyser som kräver mer begränsad bearbet- ning av det statistiska materialet. Störst problem med dokumen- tationen torde finnas bland användare – ofta forskare – som har större behov av att själva bearbeta statistiken och de bakomligg- ande datamaterialen för olika vidareanvändningar och analyser. De förslag som jag lämnade i delbetänkandet  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36) torde förbättra situationen för de mer avancerade användarna. 
 Ambitionen bör vara att dokumentationen så långt möjligt ska ge berörda intressenter de svar de behöver. Inte sällan torde det kräva en mer omfattande och djupgående dokumentation än vad som ges av dagens författningsreglerade krav. Samtidigt bör man inte ha en övertro på möjligheterna att reglera fram en fullständigt heltäckande dokumentation. I särskilt komplicerade fall torde det vara ofrånkomligt att dokumentationen måste kompletteras med individuell rådgivning eller information från den statistikansvariga myndighetens sida. 
 Jag lämnar inga förslag på författningsändringar beträffande dokumentation. Frågan om dokumentation behöver dock diskuteras vidare, lämpligen inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. Vidare bör SCB ges i uppdrag att närmare utreda vilka förutsätt- ningar som finns för att i ökad utsträckning ge allmän spridning åt metoder och verktyg som utvecklas för allmänna medel. 
 Prissättning av statistik 
 SCB bedriver en omfattande uppdragsverksamhet inom statistik- området. Intäkterna från denna utgör knappt hälften av myndig- hetens samlade omsättning. Övriga statistikansvariga myndigheter bedriver inte uppdragsverksamhet inom statistikområdet, men kan ta ut avgifter för att tillhandahålla specialbearbetningar av sin offi- ciella statistik. Då statistik är en huvudsyssla för SCB, varav en betydande andel bedrivs som uppdragsverksamhet, och en bisyssla för övriga myndigheter skiljer sig grunderna för avgiftsuttaget dem emellan. 
 27 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 Enligt min mening bör full kostnadstäckning fortsatt gälla som ekonomiskt mål i SCB:s uppdragsverksamhet. Detta främst med tanke på konkurrensneutraliteten. Om statsmakterna i prishänseende vill stimulera vissa användargruppers, t.ex. forskares, tillgång till de data som finns i SCB:s register, bör det hellre ske genom anslag till den som köper data än till den som tillhandahåller dem. 
 I de fall övriga statistikansvariga myndigheter önskar ta ut av- gifter för att tillhandahålla specialbearbetningar av myndighetens officiella statistik, så bör prissättningen baseras på kostnaden för att framställa och distribuera statistiken. Normalt kan då en tim- taxa, inklusive en rättvisande andel av myndighetens gemensamma kostnader, tillämpas. Det förefaller också vara den princip som fler- talet statistikansvariga myndigheter för närvarande tillämpar. 
 I utredningsarbetet har användare framfört kritik mot att SCB:s prissättning brister i transparens. Här finns utrymme för förbätt- ringar från SCB:s sida. Mycket torde vara vunnet om SCB utveck- lar en mer aktiv kunddialog, inkluderande tydligare information om hur priserna sätts. 
 Prissättningen avseende statistik är inte helt enhetlig mellan de statistikansvariga myndigheterna i dag. Variationerna synes dock i allmänhet inte bero på att prissättningen sker på ett felaktigt sätt, utan är huvudsakligen en följd av de skilda förvaltningsrättsliga och andra förutsättningar som råder för verksamheten vid de olika myn- digheterna. Myndigheterna bör både bli bättre på att till omvärlden kommunicera varför variationerna förekommer och sinsemellan diskutera hur prissättningen bör gå till och om möjligt söka uppnå ökad enhetlighet. Sådana diskussioner kan lämpligen föras inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. 
 Statistiksekretess 
 Den s.k. statistiksekretessen regleras i 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Där anges att sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekono- miska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Vidare anges att statistiksekretessen även gäller för annan jämförbar under- sökning som utförs av Riksrevisionen eller riksdagsförvaltningen eller av myndigheter under regeringen förutsatt att regeringen har meddelat föreskrifter om det. Syftet med statistiksekretessen är att 
 28 
  
 SOU 2012:83 
  
 Sammanfattning 
  
 ge ett starkt skydd för uppgiftslämnarna, vilket i sin tur ökar förut- sättningarna för de statistikansvariga myndigheterna att skapa sam- hällsviktig statistik av hög kvalitet. 
 Enligt min mening bör statistiksekretessens föremål, styrka och tid kvarstå oförändrade. Jag föreslår dock att paragrafen görs mera lättöverskådlig genom att den delas upp i stycken och att den sekre- tessbrytande delen av bestämmelsen lyfts ut och läggs i en egen paragraf. 
 Vidare föreslår jag att andra jämförbara undersökningar som utförs av kommittéväsendet och Statskontoret ska omfattas av stati- stiksekretess direkt enligt lag. Lagens bestämmelser om statistik- sekretess blir därmed direkt tillämplig för uppgifter i sådana under- sökningar. Det krävs alltså inte längre att regeringen meddelar särskilda föreskrifter om detta. 
 De sekretessbrytande undantagen bör enligt min mening vara desamma som enligt gällande rätt. Begreppet forskning ska däremot definieras. Detta sker genom en hänvisning till definitionen av forsk- ning i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. 
 Uppgiftsskyldighet 
 I lagen om den officiella statistiken regleras vilka aktörer som är uppgiftsskyldiga avseende officiell statistik och vilka uppgifter skyl- digheten avser. 
 Jag föreslår vissa förändringar av denna reglering. Vilka som är uppgiftsskyldiga till den officiella statistiken och att uppgiftsskyl- digheten gäller gentemot de statistikansvariga myndigheterna ska alltjämt framgå av lagen om den officiella statistiken. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska dock ges bemyn- digande att meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska omfattas av uppgiftsskyldighet. I huvudsak handlar det om samma uppgifter som i dag. Dock föreslår jag en viss utvidgning av de uppgifter som ska lämnas av kommuner och landsting. De närmare föreskrifterna rörande verkställigheten av uppgiftsskyldigheten ska delegeras till de statistikansvariga myndigheterna. För registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet ska dock uppgiftsskyldigheten och vilka uppgifter som omfattas liksom tidigare regleras i lag. 
 Vidare föreslår jag att regeringen ges bemyndigande att meddela föreskrifter om att de som är uppgiftsskyldiga till den officiella 
 29 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 statistiken även ska vara skyldiga att lämna de uppgifter som behövs för att framställa sådan europeisk statistik som en myndighet enligt en  
 EU-förordning 
  ska ge in till Europeiska kommissionen (Euro- stat). 
 Jag föreslår också att det av förordningen om den officiella stati- stiken ska framgå att de statistikansvariga myndigheterna ska sträva efter att begränsa uppgiftslämnarbördan samt prioritera använd- andet av administrativa data om sådana finns tillgängliga. 
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
 Regeringen har uttalat att myndigheter som huvudregel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Som framgått ovan är det endast SCB av de statistikansvariga myndigheterna som bedriver uppdragsverksamhet på statistikområdet. Min bedömning är att SCB:s uppdragsverksamhet är förenlig med regeringens uttalande. Uttalandet påverkar därmed inte i sig utformningen av systemet för den officiella statistiken. Enligt min bedömning lever också SCB och de övriga statistikansvariga myndigheterna i huvudsak upp till de krav som ställs i lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av hand- lingar från den offentliga förvaltningen. 
 Som nämndes i inledningen har SCB tre olika roller i systemet för den officiella statistiken: en  
 ansvars-, 
  en produktions- och en samordningsroll. De tre rollerna kan potentiellt stå i konflikt med varandra. Enligt min bedömning är dock problemet litet i praktiken. Samtidigt finns det stora fördelar med att ha rollerna i en och samma organisation. 
 Genom kommande förändringar på  
 EU-nivå 
  kommer de natio- nella statistikbyråerna (SCB i Sverige) att ges en förstärkt roll av- seende t.ex. samordning. Härmed är det svårt att se att man från SCB skulle kunna skilja ut rollerna att ansvara för sektorsövergripande statistik och att ansvara för samordning av statistiksystemet. Då SCB:s uppdragsverksamhet i dag spelar en mycket viktig roll i sys- temet för den officiella statistiken finns det starka skäl för att inte knoppa av den från myndigheten. 
 Mot denna bakgrund föreslår jag att SCB även fortsättningsvis ska samlat utöva dagens tre roller. De problem som kan finnas med rollkonflikter i SCB:s verksamhet bör kunna minskas genom olika åtgärder, t.ex. bättre transparens i myndighetens prissättning. 
 30 
  
 SOU 2012:83 
  
 Sammanfattning 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
 Samordningen av statistiksystemet har innehållit i stort sett samma slags åtgärder ända sedan 1994 års reform, låt vara att tillkomsten av Rådet för den officiella statistiken år 2002 innebar en viss för- stärkning. Allt sedan reformen har det handlat om en ganska mjuk form av samordning. SCB har i begränsad utsträckning utnyttjat den föreskriftsrätt myndigheten har. 
 Då statistiksystemet i huvudsak fungerar väl i dag finns det knappast skäl att anta att dagens mjuka form av samordning skulle ha betydande brister. I syfte att värna statistikens kvalitet finns det dock skäl att – inom ramen för de förutsättningar som ges av det decentraliserade systemet – något höja ambitionerna beträffande samordning, uppföljning m.m. 
 Som nämndes ovan förväntas de kommande förändringarna av EU:s statistikförordning leda till att de nationella statistikbyråerna (NSI, av engelskans National Statistical Institute) får en förstärkt roll avseende bl.a. samordning. Att SCB är Sveriges NSI bör tydligt framgå av myndighetens instruktion, där det bör anges att SCB har till uppgift att fullgöra de uppgifter som enligt en  
 EU-rättsakt 
  ska fullgöras av den nationella statistikbyrån (NSI). Vidare bör SCB:s föreskriftsrätt utvidgas från att som i dag endast avse den officiella statistikens tillgänglighet till att även omfatta kvalitetsfrågor i vidare mening. Liksom i dag ska gälla att SCB får meddela föreskrifter efter att ha hört samtliga statistikansvariga myndigheter. 
 En förväntad följd av förändringen av EU:s statistikförordning är att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice) i syfte att upprätthålla förtroendet för statistiken. Varje medlems- stat, företrädd av sin regering, ska därför underteckna och genom- föra ett åtagande om att skapa förtroende för statistiken, varigenom särskilda politiska åtaganden görs för att genomföra riktlinjerna och upprätta ett nationellt program för kvalitetssäkring, inklusive själv- utvärderingar och förbättringsåtgärder. Medlemsstaterna ska också lämna årliga rapporter till kommissionen om hur man lever upp till förordningens krav inklusive åtagandet om förtroende för statistiken. I betänkandet redogör jag för hur Sverige kan hantera detta åtag- ande. 
 Beträffande de självutvärderingar som de årliga rapporterna ska baseras på föreslår jag att SCB ges i uppgift att vara huvudansvarig för och samordna arbetet. Detta bör komma till uttryck i myndig- 
 31 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 hetens instruktion. Underlag för arbetet bör komma från de övriga myndigheter som framställer europeisk statistik. Tillräckligt stöd för deras medverkan torde ges av myndighetsförordningen och förvaltningslagen. Därtill bör i statistiksystemet införas en rätt för Rådet för den officiella statistiken att löpande göra översiktliga granskningar av bl.a. statistikens kvalitet och tillgänglighet, t.ex. genom stickprov eller tematiskt. Även detta bör framgå av SCB:s instruktion. Med dessa två typer av uppföljningsinstrument ges ett väsentligt underlag för att utveckla det svenska statistiksystemet. De torde även kunna generera idéer om förbättringsåtgärder av det slag som ska ingå i Sveriges åtagande gentemot EU om förtroende i statistiken. 
 Förslaget att Rådet för den officiella statistiken löpande ska göra översiktliga granskningar innebär en ny roll för rådet. Mina övriga förslag om nya uppgifter för rådet bör utan svårighet kunna passas in i dess nuvarande arbetsformer. 
 Jag föreslår att Rådet för den officiella statistiken utvidgas, i syfte att ge permanent representation från myndigheter med stor tyngd i statistiksammanhang. Rådet bör bestå av SCB:s generaldirektör, som liksom i dag bör vara ordförande, och högst tolv andra leda- möter, i form av generaldirektörer för andra statistikansvariga myn- digheter. Av de tolv andra ledamöterna ska en vardera komma från myndigheterna Försäkringskassan, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen, Statens energimyndighet, Statens jordbruksverk och Statens skol- verk och resterande sex från övriga statistikansvariga myndigheter. Att rådet ska ha denna sammansättning ska framgå av SCB:s in- struktion. För de resterande sex platserna bör dagens rotations- princip fortsatt tillämpas. Även fortsättningsvis bör rådet vara ett rådgivande organ till SCB, men även kunna fatta vissa beslut inom ramen för en av SCB fastställd budget. 
 Mina förslag om ökad uppföljning och utvecklad samordning av statistiksystemet torde kräva att ytterligare resurser tillskjuts för de föreslagna arbetsuppgifterna. Behovet bedöms uppgå till totalt ca 5 miljoner kronor per år. Flera finansieringsmöjligheter är tänkbara. 
 Översyn av SCB 
 Som nämndes ovan anser jag att SCB även fortsättningsvis samlat ska utöva de tre roller myndigheten har i statistiksystemet, varför samtliga delar av dagens verksamhet i princip fortsatt ska bedrivas. 
 32 
  
 SOU 2012:83 
  
 Sammanfattning 
  
 Dagens målstruktur, med mål för de olika rollerna, och enskilda mål är därmed fortsatt relevanta. 
 Regeringens styrning av SCB:s uppdragsverksamhet bör för- tydligas och stramas upp. I detta syfte föreslår jag att det i SCB:s instruktion anges att uppdrag avseende officiell statistik ska vara prioriterade, att uppdragsverksamheten ska hållas ekonomiskt skild från myndighetens övriga verksamhet samt att myndigheten endast får åta sig uppdrag från andra uppdragsgivare än myndigheter i den mån det inte snedvrider konkurrensen på marknaden. Av instruk- tionen bör också framgå att SCB får disponera avgiftsinkomsterna och meddela föreskrifter om avgifternas storlek. 
 Det är viktigt både att regeringen håller sig löpande informerad om konkurrensens utveckling på statistikområdet och att SCB på lämpligt sätt anpassar sitt tjänsteutbud med hänsyn till denna ut- veckling. Jag föreslår att SCB ges i uppdrag att återkommande belysa hur konkurrenssituationen utvecklas inom de områden där myndigheten bedriver uppdragsverksamhet. 
 SCB:s intäkter har i reala termer legat på en stabil nivå – strax över 1 miljard kronor per år – under de senaste  
 7–8 
  åren. Däremot har sammansättningen av intäkterna förändrats. Från att anslag och avgifter tidigare stått för i stort sett lika stora andelar av SCB:s finansiering är nu anslagsfinansieringens andel klart större (53 pro- cent år 2011, att jämföra med 43 procent för avgifterna). Av SCB:s totala anslagsintäkter år 2011 (552,1 miljoner kronor) härrörde större delen (520,6 miljoner kronor) från myndighetens ramanslag och resterande 31,5 miljoner kronor från särskilda satsningar från olika departement, som gavs i form av anslagsmedel. Därtill har SCB under senare år i ökad utsträckning fått årliga bidrag från Vasquez ringskansliet, för finansiering av enskilda uppdrag. En tydlig tendens är också att såväl bidrag av detta slag som anslag utöver ramanslaget ökar över tid. År 1999 stod dessa finansieringskällor för mindre än en procent av SCB:s totala intäkter, att jämföra med drygt fem pro- cent år 2011. 
 Den beskrivna utvecklingen medför vissa nackdelar, framför allt att det därmed inte i ett sammanhang – där samtliga behov ställs mot varandra – prövas vilken statistik som ska ingå i SCB:s anslags- finansierade ansvarsroll. Dock kan inte bortses ifrån att olika delar av Regeringskansliet kan ha behov av att beställa statistik och lägga uppdrag på SCB på ett sätt som är svårt att passa in under myn- dighetens ramanslag. Mot denna bakgrund lämnar jag inget förslag om förändring av SCB:s finansieringsform. Om andelen bidrag och 
 33 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 anslag utöver ramanslaget skulle fortsätta att öka kraftigt, kan det dock på sikt finnas skäl för regeringen att söka återgå till en mer renodlad finansieringsmodell för SCB, dvs. att statistikproduktionen som huvudregel ska ske via ramanslag eller avgifter. 
 I sin styrning av SCB, och andra statistikansvariga myndigheter, bör regeringen vara uppmärksam på eventuella finansieringsproblem vid intermittenta undersökningar, dvs. sådana som görs återkom- mande, men med obestämda intervall eller åtminstone mindre regel- bundet än årligen. 
 SCB:s uppdrag avseende officiell statistik åt andra myndigheter har gått med ett visst underskott samtliga år sedan 2005. För myn- dighetens resultat har detta inte inneburit något större problem eftersom den samlade uppdragsverksamheten har uppvisat över- skott. Målet bör dock vara att uppdragen avseende officiell statistik ger full kostnadstäckning över tid. I styrningen av SCB bör rege- ringen vara tydlig med denna ambition. 
 Vid SCB finns nämnder för konsumentprisindex och byggnads- index, vilka båda har rätt att avgöra frågor av principiell natur rörande tillämpningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna. Då denna beslutsrätt kan bedömas vara oförenlig med riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice) föreslår jag att dessa nämnder inte längre ska vara beslutande, utan endast rådgivande. 
 I SCB:s instruktion bör anges att myndigheten ska bistå forsk- ningen med data. Eventuellt bör även SCB:s arbete med s.k. mikro- simuleringsmodeller regleras i myndighetens instruktion eller i annan särskild ordning. Detta är dock avhängigt av hur Vetenskapsrådets uppdrag avseende samordning av registerforskningen slutligt utfor- mas, vilket för närvarande är oklart. Om den fortsatta beredningen av Vetenskapsrådets uppdrag leder till att SCB fortsatt ska arbeta med mikrosimuleringsmodeller, bör regeringen reglera detta i för- fattning. 
 Övrigt 
 I betänkandet redovisas även vissa övriga överväganden. Bland annat diskuterar jag vissa frågor om ny spridningsteknik för statistik. Så- väl för statsförvaltningen generellt som av SCB specifikt för stati- stikområdet pågår för närvarande utvecklingsarbete som kan förväntas leda till bättre möjligheter för användare att automatiskt hämta hem information som offentliggörs på myndigheters hemsidor. Jag 
 34 
  
 SOU 2012:83 
  
 Sammanfattning 
  
 ser positivt på detta. Utredningsarbetet har dock inte pekat på att statsmakterna för närvarande skulle behöva vidta några särskilda åtgärder, t.ex. i form av regelförändringar, för att stimulera utveck- lingen av nya spridningstekniker på statistikområdet. Jag lämnar därför inga förslag med sådan inriktning. De behov av ökad samsyn och samordning, som på statistikområdet kan finnas avseende nya spridningstekniker, bör kunna hanteras inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. 
 Jag diskuterar också utvärderingsmyndigheters möjligheter att få tillgång till mikrodata. Allmänt sett framstår det enligt min mening som angeläget att myndigheter ges sådana förutsättningar att de kan uppfylla sitt uppdrag. Det kan innebära att utvärderingsmyn- digheter, och även andra myndigheter när de utför motsvarande uppgifter, behöver ha tillgång till mikrodata. De sekretessfrågor som behöver lösas i dessa fall handlar dock inte om statistiksekre- tess. Frågan om utvärderingsmyndigheters tillgång till mikrodata bör därför hanteras i annat sammanhang. 
 I enlighet med direktiven analyserar jag också det förslag om ett samlat system för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kommunstatistiken, som lämnades av 2008 års översyn av kom- munal statistik i betänkandet  
 Samordnad kommunstatistik för styr- ning och uppföljning  
 (SOU 2009:25). Enligt min mening är idén om ett samlat system för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kommunstatistiken i grunden vettig. Det synes dock föreligga stora osäkerheter om systemets genomförbarhet i praktiken och om vilka kostnader och andra konsekvenser det skulle medföra. Att i dagsläget vidta åtgärder för att konkret realisera ett sådant system ter sig därför mindre lämpligt. Däremot kan det finnas skäl för regeringen att tillsätta en särskild utredning med uppgift att i detalj analysera förutsättningarna för att införa ett sådant system. 
 Slutligen analyserar jag även ett par frågor om förutsättningar för att utvidga begreppet officiell statistik i vissa avseenden. Jag anser att det av integritetsskäl vore klart olämpligt att låta begreppet officiell statistik även omfatta s.k. slutliga observationsregister. En sådan förändring bör därför inte genomföras. Förutsatt att tillräck- lig sekretess kan upprätthållas är det däremot inget som hindrar att officiell statistik omfattar redovisningar på lägre aggregeringsnivåer, t.ex. läns- eller kommunnivå. I flera fall sker det också i dag. Sådana redovisningar kan medföra fördelar, i form av t.ex. förbättrade möj- ligheter till medborgerlig insyn, varför det finns skäl att där så är möjligt sträva efter att i ökad utsträckning redovisa statistiken på 
 35 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 sådana nivåer. Enligt min bedömning har dock de statistikansvariga myndigheterna redan tillräckliga verktyg för att fånga upp och ana- lysera eventuella önskemål från andra användare om detta. Några förändringar av regelverket eller andra åtgärder från statsmakternas sida behövs inte i sammanhanget. 
 36 
 Summary 
 Background 
 My overall assignment has been to review Statistics Sweden and the official statistics system. 
 The Swedish official statistics system has Lawrence decentralised since the statistics reform was implemented on 1 July 1994. Statistics Sweden is responsible for  
 cross-sectoral 
  statistics, while 26 sector- specific agencies are responsible for official statistics in each of their areas. 
 Official statistics are regulated in the Official Statistics Act (2001:99) and the Official Statistics Ordinance (2001:100). This regulatory framework specifies the areas for which official statistics are to be available and which government agencies are responsible for producing the statistics. The Official Statistics Act also states that official statistics shall be available for the purposes of public information, investigative activities and research, and be objective and publicly available. 
 Legal developments in the EU play an increasing role for the Swedish statistics system. EU regulations may concern statistics within a specific area or involve general requirements that apply to all  
 EU-regulated 
  statistics. The latter are mainly contained in the EUs statistics regulation, which is currently undergoing considerable revision. The forthcoming changes to the EUs statistics system are pivotal to my considerations. The European Statistics Code of Practice is also important in this context. The Code of Practice is an instrument for  
 self-regulation 
  containing principles of indepen- dence, integrity and responsibility and covers the statistical authorities of the Member States as well as the EUs statistical authority Eurostat. 
 In 2011, official statistics amounted to a total of 356 statistical products. Statistics Sweden was responsible for just over one third of these, while none of the other statistical agencies produced more 
 37 
  
 Summary 
  
 SOU 2012:83 
  
 than 30 official statistical products, and many of them just one or a few. 
 Apart from its responsibility for statistics, Statistics Sweden provides contracted statistical services and is also responsible for coordinating the state statistics system. An important tool in this coordination is the Council for Official Statistics, an advisory body at Statistics Sweden. The Council comprises Statistics Swedens  
 Director-General, 
  Hawkins, and the  
 directors-general 
  of six other statistical agencies. The latter are appointed for three years. The agencies represented in the Council are appointed by Statistics Sweden according to a rotating schedule. 
 Statistical agencies can choose to produce official statistics them- selves, order them directly from Statistics Sweden or procure them on the open market. Statistics Sweden may also participate in Hall procurement procedures. Almost half of the agencies produce their official statistics entirely on their own. Among the remaining agen- cies, it is most common to entirely or partially engage the services of Statistics Sweden. Statistics Sweden produces a total of about 65 per cent of official statistics, measured by the number of statistical products. Just over half are statistics the agency is responsible for itself, and slightly less than half are assignments for other agencies. Less than five per cent of the total production of official statistics takes place via procurement from organisations other than Statistics Sweden. 
 The Inquiry has obtained Ashley large number of stakeholders, such as all of the statistical agencies, other users and producers of statistics and also some foreign agencies, including Eurostat. Acting on instructions from the Inquiry, Professor Rhodes has analysed issues concerning the documentation of statistics, the National Financial Management Authority has analysed issues concerning the pricing of statistics and Statistics Sweden has conducted a  
 web-based 
  survey of members of the statistical agen- cies user councils for statistics. 
 The following is a summary of my considerations and proposals concerning the issues raised in the Inquiry terms of reference. 
 38 
  
 SOU 2012:83 
  
 Summary 
  
 Overall assessment of the function of the statistics system 
 Statistics on various areas of society are a very important source of information in a democracy. Official statistics give a general, over- all picture of society and increase transparency for citizens. Statistics are also used as the basis for political decisions, public debate, re- search, evaluation, etc. Zuniga is great consensus on the importance of producing statistics that highlight different aspects of society and can be used for the  
 above-mentioned 
  purposes. Statistics must be reliable, i.e. objective and factual and otherwise of good quality. 
 My overall assessment is that, on the whole, the official statistics system works well today. I have not found any fundamental system errors that would require an overhaul of the system, and therefore believe that the decentralised system can and should be retained. 
 This is not to say that the current statistics system does not present certain challenges, or that some aspects of it cannot be im- proved. But in my assessment, Moore changes that may be necessary can be handled within the current basic model. 
 Direction and scope of official statistics 
 In my opinion, Sweden should continue to apply a clear and some- what narrow definition of the term official statistics, based on the particular importance of such statistics for describing society. How- ever, in normal cases,  
 EU-regulated 
  statistics should always be official statistics. Focusing on these and other conditions, the Government should make certain general statements on what should characterise official statistics, with the aim of providing guidance for assessments by statistical agencies. 
 The direction of official statistics is currently specified through gradual concretisation whereby the Government decides on the overall subject and statistical areas, and which agencies are to be responsible for statistics, while the content and scope of statistics in a given statistical area are determined by the statistical agency in that area. In my opinion, the current system for deciding the direc- tion of official statistics focus should be retained. If additional agencies wish to become statistical agencies, they should propose this to the Government, which will then decide on the issue. 
 39 
  
 Summary 
  
 SOU 2012:83 
  
 Quality of official statistics 
 The experience gained by the Inquiry – for example, through con- tact with users and foreign agencies – suggests that, on the whole, current official statistics are of good quality. This does not mean that there are no problems at all, or that quality cannot be improved in certain respects. But the measures that may be required to im- Lyons  
 well-functioning 
  system even better. 
 In my view, the most important Trujillo be stated in the Official Statistics Act. I propose that the wording of the quality requirements in the Act be modelled on the quality criteria contained in the EUs statistics regulation. 
 Much of the content of the European Statistics Code of Practice is already met in Swedish law. However, an additional few of the principles contained in the Code of Practice may need to be regu- Brandt law. I propose that the principle of a  
 non-excessive 
  burden on respondents is introduced in the Official Statistics Ordinance. However, in my view, most of the principles would be more suited as regulations from Statistics Sweden or, as is the case today, gene- ral guidelines. 
 In my assessment, the statistical agencies are working on quality issues in a professional manner, both individually and in joint forums, including within the framework of the Council for Official Statistics. Since good quality is crucial for the reliability and credi- bility of official statistics, it is essential that the agencies continue to conduct active Lewis. 
 The Council for Official Statistics has established certain guide- lines and criteria to promote sufficient quality in official statistics. Based on these, statistical agencies can take an official statistics pledge, which means that they promise to operate in accordance with the criteria. So far, just two agencies, the National Board of Health and Welfare and the Swedish Board of Agriculture, have taken the pledge. It would send an important signal to the users of statistics and others if more of the statistical agencies, and par- ticularly Statistics Sweden, Rivera. This may re- quire some modification of the criteria concerning sufficient quality so that they can become applicable for more agencies. Examining this should reasonably be a task for the Council for Official Statistics. 
 Unfortunately, errors occasionally arise in the statistics, but these do not seem to be due to fundamental system errors. They more 
 40 
  
 SOU 2012:83 
  
 Summary 
  
 likely Wood, in practice, it is impossible to completely avoid errors in such a complex system as the statistics system. When errors do arise, it is important that the statistical agencies have procedures and routines to identify, correct, analyse and learn from them. It is also important that the agencies openly report the errors that arise, so that commissioning organisations, users and others are made aware of the circumstances. 
 Both in Sweden and abroad, response rates for statistical surveys are tending to decline. This development is a real problem. The statistical agencies seem to be taking this problem seriously and are trying to find different methods of dealing with it. However, it is probably impossible to completely eliminate the problem of de- clining response rates, since fundamentally the trend has structural causes; for example, it is now more difficult to reach people using traditional methods than it was in the past. Statistics producers may need to develop better methods of managing the continuing decline and also find other ways of accessing the information. If response rates continue to decline sharply, there may eventually be reason to consider the introduction of an obligation on private individuals to provide information for some surveys, as is the case in many other countries. However, at present I do not see such a need. 
 According to some estimates, more than 95 per cent of official statistics are based on administrative data collected for purposes other than statistics. Problems can therefore arise if a statistical agency is dependent on administrative data from another agency and the latter for some reason chooses to change or terminate the collection of the data in question. 
 In this context, there are important Garza should be consulted on the initial design of and in the event of changes to the administrative registers of other agencies. This could be achieved if the agencies responsible for registers Morris consult with Statistics Sweden in such situations. Statistics Sweden, in its role of coordinating the statistics system, should then also be given the task of safeguarding the interests of other statistical agencies. The Council for Official Statistics could probably be responsible for coordinating this. A consultation obligation should be designed so that the relevant agencies are obliged to consult with Statistics Sweden, but following the consultation are free to make independent decisions and obliged to inform Statistics Sweden about Hall. Furthermore, the consultation obligation should only concern registers whose data is reasonably likely to be used for the 
 41 
  
 Summary 
  
 SOU 2012:83 
  
 production of statistics. However, the consultation obligation should not be introduced before final design of the EUs statistics regu- lation has Young. 
 Assessment of users access to statistics 
 Access to statistics varies depending on the users and the usage area. The needs appear to be Payne who mainly use statistics for informative purposes and/or for analysis based on the aggregated statistical information which is presented on agencies websites and requiring less extensive processing of the statistical material. It should be noted that this aggregated information con- Reese official statistics. Users, such as researchers, who need to process the underlying microdata Shannon for further use and analysis, face the greatest access problems. 
 My overall assessment is that, on the whole, current availability of official statistics is good. Availability has also been gradually im- proved since the 1994 reform. There is reason to expect that this development will continue Clark with the possibilities created by information technology developments. 
 According to some researchers, statistical agencies have in recent years adopted more restrictive policies regarding access to micro- data for research purposes. The agencies deny this. The Govern- ment Castro, however, that a special Inquiry will probably be set up to analyse these matters. 
 Documentation of statistics 
 Documentation of the statistics that are available, how they are produced and what they contain is a prerequisite if the statistics are to be useful. The only formal requirement that currently exists re- garding documentation of official statistics is that statistical agencies are obliged to produce  
 Vaughn 
  descriptions of statistics, in a format specified by Statistics Sweden. On the whole, the agencies meet this requirement. They often also produce additional, more  
 in-depth 
  documentation. 
 The documentation appears to have improved over time. How- ever, a persistent shortcoming is that the documentation often seems to be created retrospectively. It is important that the agencies seek 
 42 
  
 SOU 2012:83 
  
 Summary 
  
 to integrate work on documentation into the production process and conduct it continuously. 
 Current documentation seems to largely fulfil the needs of users who mainly use statistics for informative purposes and/or for analysis requiring less extensive processing of the statistical material. The greatest problem with regard to documentation is likely to involve users – often researchers – who have a greater need of processing the statistics and the underlying data themselves for further use and analysis. The proposals presented in the Inquirys interim report,  
 Register data for research  
 (SOU 2012:36), should improve the situation for these more advanced users. 
 As far as possible, documentation should aim to give relevant stakeholders the answers they need. Freeman would commonly require more extensive and thorough documentation than that prescribed by the current statutory requirements. At the same time, it would be overly optimistic to believe in the possibility of regulating for fully comprehensive documentation. In particularly complex cases, it is probably inevitable that the documentation must be supple- mented with individual advice or information from the statistical agency. 
 I do not propose Moore legislative amendments regarding docu- mentation. However, the issue of documentation Mccormick discussion, appropriately within the framework of the Council for Official Statistics. Furthermore, Statistics Sweden should be in- structed to closely examine the potential of increasing the general distribution of methods and tools developed with public funds. 
 Pricing statistics 
 Statistics Sweden provides considerable contracted statistical ser- vices. The income from this represents almost half of the agencys overall turnover. Other statistical agencies do not provide con- tracted statistical services, but may charge a fee for providing specially processed official statistics. Since producing statistics is a core activity of Statistics Sweden, and a significant portion of this is con- tracted services, the grounds for charging fees differ from other agencies, where producing statistics is a secondary activity. 
 In my view, full cost coverage should continue to apply as a financial goal of contracted services by Statistics Sweden, mainly on grounds of competitive neutrality. If the Government wants to 
 43 
  
 Summary 
  
 SOU 2012:83 
  
 use pricing to stimulate the access of certain user groups, such as researchers, to the data contained in Statistics Swedens register, this would be best achieved via grants to the purchaser of the data rather than to the supplier. 
 In cases when other statistical agencies wish to charge fees for providing special processing of their official statistics, pricing should be based on the cost of producing and distributing the statistics. An hourly rate, including a just and correct share of the agencys common costs, could normally apply. This also appears to be the principle that most statistical agencies currently apply. 
 During the course of the Inquiry, users have criticised pricing by Statistics Sweden for its lack of transparency. In this respect there is room for improvement by Statistics Sweden. Much could be gained by Statistics Sweden developing more active customer dialogue, including information on how prices are set. 
 At present, statistics pricing is not entirely uniform between the various statistical agencies. However, the variation does not gene- rally appear to be due to incorrect pricing, but is mainly a con- sequence of the different administrative regulations and other cir- cumstances that apply to the activities of the various agencies. The agencies should not only become better at explaining this variation to the outside world, they should also jointly discuss how pricing should be set and, where possible, seek to achieve greater con- sistency. It would be appropriate to hold such discussions within the framework of the Council for Official Statistics. 
 Statistical secrecy 
 Statistical secrecy is regulated in Chapter 24, Section 8 of the Public Access to Information and Secrecy Act (2009:400), which states that secrecy applies to the particular activities of an agency that relate to the production of statistical data relating to an indi- viduals personal or financial circumstances and which is attributable to the individual. Furthermore, it is stated that statistical secrecy also applies to other comparable investigations that are conducted by the Swedish National Audit Office or the Riksdag Administra- tion or by government agencies provided that the Government has prescribed it. The purpose of statistical secrecy is to provide strong protection for data providers, which in turn increases the chances 
 44 
  
 SOU 2012:83 
  
 Summary 
  
 of the statistical agencies producing statistics that are important to society and are of high quality. 
 In my view, the object, degree and period of statistical secrecy should remain unchanged. However, I propose that the section is made clearer by dividing it into paragraphs and placing the secrecy- override part in a separate provision. 
 Furthermore, I propose that government committees and Stats- kontoret (the Swedish Agency for Public Management) be given the legal right to process data in other comparable investigations covered by statistical secrecy. George they would no longer need to apply to the Government to conduct investigations that require statistical secrecy. 
 In my view, the  
 secrecy-override 
  exemption should be the same as under current legislation. However, the term research should be defined. This could be done by referring to the definition of re- search in the Act concerning the Ethical Review of Research in- volving Humans (2003:460). 
 Obligation to provide information 
 The Official Statistics Act regulates which actors are required to provide information for official statistics and what information this requirement concerns. 
 I propose certain changes to the Act. The Official Statistics Act should continue to state who is required to provide information for official statistics and that the requirement to provide information applies in relation to the statistical agencies. However, the Govern- ment, or an agency if the Government so decides, should be given authorisation to decide which information is to be covered by the obligation to provide information. The information I propose to be covered by the obligation should be largely the same as under current legislation. However, I propose some broadening of the information that should be provided by municipalities and county councils. The details regarding the enforcement of the obligation to provide information should be delegated to the statistical agen- cies. However, for registered religious communities that do not conduct business activities, the obligation to provide information, including the question of which information is covered by the obli- gation, should be regulated by law as previously. 
 45 
  
 Summary 
  
 SOU 2012:83 
  
 Furthermore, I propose that the Government be Powell issue regulations stating that those with an obligation to provide information for official statistics are also required to provide the information necessary for the production of such European statistics that an agency must provide to the European Commission (Eurostat) under a Council regulation. 
 I also propose that the Official Statistics Ordinance should state that the statistical agencies should endeavour to limit the burden on those with an obligation to provide information and prioritise the use of administrative data if it is available. 
 Agency sales activities and the three roles of Statistics Sweden 
 The Government has stated that, as a rule, agencies should not sell goods and services on the market. As mentioned Thomas, Statistics Sweden is the only statistical agency to offer contracted statistical services. It is my assessment that the contracted services of Statistics Sweden are compatible with the Governments statement. Washington fore, the statement does not affect the design of the official statistics system. It is also my assessment that, on the whole, Statistics Sweden and the other statistical agencies fulfil the requirements of the Act on the  
 re-use 
  of public administration documents (2010:566). 
 As mentioned in the introduction, Statistics Sweden has three different roles in the official statistics system: responsibility, pro- duction and coordination. Kennedy roles may potentially con- flict with each other, but, in my assessment, this is a minor problem in practice. At the same time, there are great benefits in combining Hall roles in one and the same organisation. 
 As a result of the forthcoming changes at EU level, the national statistical institutes (Statistics Sweden in Sweden) will be given an enhanced role in, for example, coordination. Thus it would be diffi- cult for Statistics Sweden not to have the roles of being responsible for  
 cross-sectoral 
  statistics and being responsible for coordination of the statistics system. Since the contracted services of Statistics Sweden currently play a very important role in the official statistics system, strong arguments also exist for not hiving them off from the agency. 
 In light of this, I propose that Statistics Sweden continues to jointly exercise its current three roles. It should be possible to reduce the problems of the conflicting roles of Statistics Sweden 
 46 
  
 SOU 2012:83 
  
 Summary 
  
 through various White, such as better transparency in the agencys pricing. 
 Coordination of the official statistics system 
 The coordination of the statistics system has largely contained the same type of measures since the 1994 reform, although the estab- lishment of the Council for Official Statistics in 2002 involved some strengthening. Since the reform, it has been a matter of a rather soft form of coordination. Statistics Sweden has exercised its right to issue regulations only to a limited extent. 
 Since, by and large, the statistics system works well today, there is little reason to believe that the current soft form of coordination would have significant shortcomings. However, to safeguard the quality of statistics, there is reason – within the framework of the conditions provided by the decentralised system – to raise the am- bition level Adams regard to coordination,  
 follow-up, 
  etc. 
 As mentioned Thomas, the forthcoming changes to the EUs statistics regulation are expected to lead to the national statistical institutes receiving a stronger Jones to coordination. The fact that Statistics Sweden is Swedens national statistical institute should be clear from the Ordinance containing instructions for Statistics Sweden, which should state that Statistics Sweden is responsible for performing the tasks that the national statistical institute is required to perform under an EU legal act. Further- more, the right of Statistics Sweden to issue regulations with regard to official statistics, which currently only covers questions of user access, should be widened to cover quality matters in general. As previously, it should be stated in the Official Statistics Ordinance that Statistics Sweden may issue such regulations following consul- tation with all the statistical agencies. 
 One expected consequence of the change in the EUs statistics regulation is that Member States will be obliged to take all necessary measures to implement the European Statistics Code of Practice in order to maintain confidence in their statistics. To this effect, each Member State, represented by its government, shall sign and imple- ment a Commitment on Confidence in Statistics whereby specific policy commitments are made to implement the Code and to estab- lish a national quality assurance framework, including  
 Graham 
  ments and improvement actions. The Commitment shall be counter- 
 47 
  
 Summary 
  
 SOU 2012:83 
  
 signed by the Commission. Nichols commitments will regularly be monitored by the Commission on the basis of annual reports sub- mitted by Member States. In the report, I suggest how Sweden may carry out this commitment. 
 Regarding the  
 self-assessments 
  that are to form the basis of the annual reports, Statistics Sweden should be instructed to take main responsibility for, and coordinate the work. This should be expressed in the agencys instructions. Other agencies that produce European statistics should also be obliged to contribute to the  
 self-assessments. 
  In addition, a right should be introduced in the statistics system allowing the Council for Official Statistics to conduct regular over- all reviews of statistical quality and availability, for example, by spot checks or thematically. This should also be expressed in Statistics Swedens instructions. In my opinion, the introduction of these new evaluation instruments will generate important information on how the Swedish statistics system works, and create ideas of suit- able improvement actions. 
 The proposal that the Council for Official Statistics should con- duct regular overall reviews involves a new role for the Council. It should not be difficult to fit the other proposed new tasks into the Councils current working methods. 
 I propose that the Council for Official Statistics be broadened to enable permanent representation of influential agencies in the statistical arena. The Council should comprise the Statistics Sweden  
 Director-General 
  Garcia, and a maximum of twelve other mem- bers, in the form of  
 directors-general 
  of the other statistical agen- cies. Of the twelve other members, Ramos each of the following agencies: the Swedish Social Insurance Agency, the Swedish Forest Agency, the National Board of Health and Welfare, the Swedish Energy Agency, the Swedish Board of Agriculture and the National Agency for Education; the remaining six should represent other statistical agencies. This Council constellation should be stated in Statistics Swedens instructions. The current rotation principle should continue to apply with regard to the remaining six places. The Council should continue to act as an advisory body to Statistics Sweden, but also be able to make certain decisions within the framework of a budget set by Statistics Sweden. 
 My proposals for increased  
 follow-up 
  and improved coordina- tion of the statistics system would probably require the allocation of additional resources for the proposed tasks, estimated to total 
 48 
  
 SOU 2012:83 
  
 Summary 
  
 approximately SEK 5 million per year. Several financing options Rios. 
 Review of Statistics Sweden 
 As mentioned Thomas, I believe that Statistics Sweden should con- tinue to exercise its three roles in the statistics system, so all parts of its current operations should in principle continue. Thus the current goals structure including goals for the three roles, and individual goals, continues to be relevant. 
 The Governments governance of Statistics Swedens contracted services should be clarified and tightened. To this end, I propose that the Ordinance containing instructions for Statistics Sweden states that assignments concerning official statistics are to be priori- tised, that contracted services are kept financially separate from the agencys other activities and that the agency may take on assign- ments from commissioners other than agencies so long as this does not distort competition in the market. The inWilson fees and issue regulations on the size of fees. 
 It is important that the Government keeps itself  
 Hernandez in competition in the statistics area and that Statistics Sweden in an appropriate manner adapts its offering in response to these trends in order not to distort competition. I propose that Statistics Sweden be tasked with regularly highlighting changes in competition in the areas where the agency conducts contracted services. 
 In real terms, Statistics Swedens income has Mitchell – just over SEK 1 billion annually – over the past  
 7–8 
  Dunn. However, the composition of this income has changed. Previously, appropria- tions and fees accounted for more or less equal shares of Statistics Swedens financing, but now the share financed by appropriations is clearly larger (53 per cent in 2011, compared with 43 per cent for fees). Of Statistics Swedens total appropriated income in 2011 (SEK 552.1 million) the greater part (SEK 520.6 million) came from the agencys appropriation frame and the remaining SEK 31.5 million from special initiatives by various ministries, given in the form of appropriations. In recent years, Statistics Sweden has also to a greater extent received annual grants from the Government Offices for the financing of individual assignments. A clear trend is also that both 
 49 
  
 Summary 
  
 SOU 2012:83 
  
 grants of this type and appropriations beside the appropriation frame are increasing over time. In 1999, these sources of financing accounted for less than one per cent of Statistics Swedens total in- come, compared with almost 5 per cent in 2011. 
 This development has some drawbacks, mainly that – to an increasing extent – not all statistics that are financed by appropria- tions to Statistics Sweden are decided within a single framework. Martin, since different ministries have different needs, at the moment it would not be feasible to change the financing model for Statistics Sweden. If the shares of grants and appropriations beside the appropriation frame continue to increase, there may eventually be reason for the Government to return to a somewhat purer finan- cing model for Statistics Sweden whereby statistical production mainly takes place via appropriation frames or fees. 
 In its governance of Statistics Sweden, and other statistical agen- cies, the Government should be attentive to any financing problems that emerge during intermittent examinations, i.e. Franco recurring but have an unspecified interval or are at least held less regularly than annually. 
 Statistics Swedens task with regard to official statistics for other agencies has been in deficit every year since 2005. This has not Sanchez major problem in terms of the agencys results, since overall con- tracted services have shown a surplus. However, the goal should be that official statistics assignments provide full cost coverage over time. The Government should be clear about this ambition in its governance of Statistics Sweden. 
 At Statistics Sweden, the Consumer Price Index Board and the Construction Index Board have the right to decide on matters of a principle nature concerning the application of the grounds that apply for index calculations. Since this  
 decision-making 
  Lowe be Holmes, I propose that these boards no longer have a decision- making role, only an advisory role. 
 In the Ordinance containing instructions for Statistics Sweden it should be stated that the agency is responsible for supplying data to researchers. If the agency is expected to continue working with micro simulation models there may be reason to mention that as well in the instructions. 
 50 
  
 SOU 2012:83 
  
 Summary 
  
 Other matters 
 Other considerations are also presented in the report. Among other things, I discuss certain issues concerning technology for the dis- tribution of statistics. Development work is currently under way, both Powell central government administration in general and at Statistics Sweden specifically, in the area of statistics. This is expected to lead to greater opportunities for users to automatically down- load information published on agency websites. I view this as a positive development. The Inquiry has not indicated that the Govern- ment would need to take any specific action at the present time, for example in the form of regulatory changes, to stimulate the develop- ment of new distribution technology in the statistics area. I there- fore have not made Moore proposals in this direction. It should be possible to handle the need for greater consensus and coordination, which may exist in the area of statistics concerning new distri- bution technology, within the framework of the Council for Official Statistics. 
 I also discuss the possibility of evaluation agencies obtaining access to microdata. Generally speaking, I believe it is important to give agencies the conditions they need to fulfil their mandates. This may mean that evaluation agencies, and other authorities when per- forming similar tasks, need to have access to microdata. However, the secrecy issues that need to be resolved in Davis concern statistical secrecy. The issue of the access to microdata by evaluation agencies should therefore be dealt with in another con- text. 
 In accordance with the terms of reference, I have also analysed the proposal for an integrated system for automated data capture of information on which to base municipal statistics, presented by the 2008 review of local statistics in the report  
 Coordinated munici- pality statistics for management and monitoring  
 (SOU 2009:25). In theory, it seems sensible to develop an integrated system for automated data capture of information on which to base municipal statistics. However, there appear to be Dominguez concerning the practical implementation of the system as well as its costs and other consequences. Taking action today to actually build such a system therefore seems less appropriate. On the other hand, there may be reason for the Government to appoint a special In- quiry to analyse in detail the prospects of introducing such a system. 
 51 
  
 Summary 
  
 SOU 2012:83 
  
 Finally, I discuss the possibility of broadening the definition of the term official statistics, in some ways that are specified in the Inquiry terms of reference. According to the Official Statistics Act, official statistics shall be publicly available. Therefore, final obser- vation registers, which contain microdata – i.e. information about individuals that can be of a sensitive nature – should in my view not be regarded as official statistics. However, statistical information on lower Bell, Anderson in official statistics, could certainly be part of the official statistics, provided that sufficient secrecy can be Webb. Still, I do not propose Moore legislative amendments in this respect, since statistical agencies already have adequate means of identifying and, Blake, George might have of statistical information on lower Bell. 
 52 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (2001:99) om den officiella statistiken 
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:99) om den offi- ciella statistiken 
  
 1 
  
 dels  
 att  
 7–13 
  §§ ska upphöra att gälla, 
  
 dels  
 att rubrikerna närmast före 7, 10, 11 och 12 §§ ska utgå,  
 dels  
 att 1, 3, 20, 24 och 25 §§ ska ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i lagen ska införas fyra nya paragrafer, 3 a, 7, 8 och 9 §§, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 § 
  
 Denna lag innehåller bestämmelser om officiell statistik. 
  
 Regeringen meddelar  
 bestäm- 
  
 Regeringen meddelar  
 föreskrif- 
  
 melser  
 om vilka myndigheter som 
  
 ter  
 om vilka myndigheter som an- 
  
 ansvarar för officiell statistik (sta- 
  
 svarar för officiell statistik (sta- 
  
 tistikansvariga myndigheter). 
  
 tistikansvariga myndigheter). 
  
 Bestämmelserna i 14, 15 och 19 §§ gäller även vid framställning av annan statistik hos en statistikansvarig myndighet. 
 Officiell statistik  
 skall  
 finnas för allmän information, utred- ningsverksamhet och forskning. 
 Den skall vara objektiv och all- mänt tillgänglig. 
 3 § 
 Officiell statistik  
 ska  
 finnas för allmän information, utred- ningsverksamhet och forskning. 
  
 1  
 Senaste lydelse av 7 § 2003:233. 
 53 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:83 
  
 3 a § 
 Officiell statistik ska vara ob- jektiv och allmänt tillgänglig. 
 Den officiella statistiken ska ut- vecklas, framställas och spridas på grundval av enhetliga standarder och harmoniserade metoder. Sär- skilt följande kvalitetskriterier ska tillämpas. 
 1. Relevans: mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser använ- darnas nuvarande och potentiella behov. 
 2. Noggrannhet: grad av över- ensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena. 
 3. Aktualitet: perioden mellan den tidpunkt då de statistiska upp- gifterna finns tillgängliga och den händelse eller företeelse som de be- skriver. 
 4. Punktlighet: den tid som för- flyter mellan det datum upp- gifterna görs tillgängliga och det datum som de skulle ha lämnats. 
 5. Tillgänglighet och tydlighet: de villkor och sätt på vilka an- vändarna kan få tillgång till, an- vända och tolka uppgifter. 
 6. Jämförbarhet: mätning av effekten av skillnader i de sta- tistiska begrepp, mätverktyg och mätförfaranden som använts, när statistik från olika geografiska om- råden eller sektorsområden eller från olika tidsperioder jämförs. 
 7. Samstämmighet: mått på i vilken utsträckning uppgifterna med tillförlitlighet kan kombine- ras på olika sätt och för olika ändamål. 
 54 
  
 SOU 2012:83 
  
 Författningsförslag 
  
 7 § 
 Skyldiga att lämna uppgifter till de statistikansvariga myndighet- erna för den officiella statistiken är: 
  
 1. 
  
 näringsidkare, 
  
 2. 
  
 ägare till en fastighet där nå- gon annan driver jordbruk, skogs- bruk, eller trädgårdsodling eller håller djur, 
  
 3. 
  
 stiftelser och ideella fören- ingar, och 
  
 4. 
  
 kommuner och landsting. Uppgiftsskyldigheten gäller inte 
  
 för sådana uppgifter som avser för- hållanden som ligger mer än tre år tillbaka i tiden. 
 Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om uppgiftsskyldighet enligt första stycket. 
 8 § 
 Regeringen får meddela före- skrifter om skyldighet för den som är uppgiftsskyldig enligt 7 § att lämna de uppgifter som behövs för att framställa sådan europeisk statistik som en myndighet enligt en  
 EU-förordning 
  ska ge in till Europeiska kommissionen (Euro- stat). 
 9 § 
 Registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet är skyldiga att lämna följande upp- gifter till de statistikansvariga myndigheterna för den officiella 
 55 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:83 
  
 Om den som är uppgifts- skyldig enligt  
 7 
 –10 
  
  § 
 § inte full- gör skyldigheten, får den myn- dighet som har begärt uppgiften  
 anmana  
 den uppgiftsskyldige att göra det. 
 En uppgiftsskyldig som inte följer anmaningen får vid vite föreläggas att fullgöra uppgifts- skyldigheten. Ett sådant förelägg- ande meddelas av den myndighet som utfärdat anmaningen. 
 statistiken: 
  
 1. 
  
 namn och person- eller orga- nisationsnummer för den som be- driver verksamheten, och 
  
 2. 
  
 antalet anställda, deras syssel- sättning, löner och yrken samt vakanser. 
  
 Uppgiftsskyldigheten gäller inte för sådana uppgifter som avser för- hållanden som ligger mer än tre år tillbaka i tiden. 
 20 § 
 Om den som är uppgifts- skyldig enligt 7 §  
 första stycket  
  
 1–3 
  
  eller 9 §  
 inte fullgör skyl- digheten, får den myndighet som har begärt uppgiften  
 förelägga  
 den uppgiftsskyldige att göra det. 
 Ett sådant beslut om förelägg- ande får förenas med vite. 
  
 24 § 
  
 Ett  
 beslut enligt denna lag 
  
 Beslut enligt denna lag  
 får 
  
 om anmaning eller vitesförelägg- 
  
 överklagas till allmän förvalt- 
  
 ande eller om att någon skall ingå 
  
 ningsdomstol. Beslut om att före- 
  
 i en statistisk undersökning får 
  
 lägga någon vid vite eller om att 
  
 inte överklagas. Övriga beslut får 
  
 någon ska ingå i en statistisk 
  
 överklagas hos allmän förvalt- 
  
 undersökning får dock inte över- 
  
 ningsdomstol. 
  
 klagas. 
  
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
 Till böter, högst 1 000 kronor, skall den dömas som uppsåtligen eller av oaktsamhet inte fullgör uppgiftsskyldighet enligt  
 7–10 
  §§ 
 25 § 
 Den som är uppgiftsskyldig enligt 7 § första stycket  
 1–3 
  eller 9 § och uppsåtligen eller av oakt- samhet inte fullgör sin uppgifts- 
 56 
 SOU 2012:83 Författningsförslag 
  
 eller lämnar oriktig uppgift. 
  
 skyldighet, eller lämnar oriktig 
  
 uppgift, döms till penningböter, 
  
 högst 1 000 kronor. 
  
 Den som  
 överträtt  
 ett vites- 
  
 Den som  
 inte har följt  
 ett 
  
 föreläggande  
 skall  
 inte dömas till 
  
 vitesföreläggande  
 ska  
 inte dömas 
  
 ansvar för  
 gärningar  
 som om- 
  
 till ansvar  
 enligt denna lag  
 för  
 en 
  
 fattas av föreläggandet. 
  
 gärning  
 som omfattas av före- 
  
 läggandet. 
  
 Allmänt åtal får väckas endast efter anmälan av den statistik- ansvariga myndigheten. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2014. 
 57 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:83 
  
 2 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) 
  
 dels  
 att 24 kap. 8 § ska ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i lagen ska införas en ny paragraf, 24 kap. 8 a §, samt närmast före denna paragraf en ny rubrik av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 24 kap. 
 Sekretess gäller i sådan sär- skild verksamhet hos en myn- dighet som avser framställning av statistik för uppgift som av- ser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskil- de.  
 Detsamma gäller  
 annan jäm- förbar undersökning som utförs av Riksrevisionen eller riksdags- förvaltningen  
 eller, i den utsträck- ning regeringen meddelar före- skrifter om det, av någon annan myndighet. Uppgift som behövs för forsknings- eller statistikända- mål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde, får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Detsamma gäller en uppgift som avser en avliden och som rör döds- orsak eller dödsdatum, om upp- giften behövs i ett nationellt eller 
  
 8 § 
 Sekretess gäller i sådan sär- skild verksamhet hos en myn- dighet som avser framställning av statistik för uppgift som av- ser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den en- skilde. 
 Motsvarande sekretess gäller i  
 annan jämförbar undersökning som utförs av Riksrevisionen, riksdagsförvaltningen 
 , kommitté- väsendet eller Statskontoret. Det- samma gäller annan jämförbar undersökning som utförs av någon annan myndighet i den utsträck- ning regeringen meddelar före- skrifter om det. 
 58 
  
 SOU 2012:83 
  
 Författningsförslag 
  
 regionalt kvalitetsregister enligt patientdatalagen (2008:355). 
 För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år, om uppgiften avser en enskilds personliga förhållanden, och annars i högst tjugo år. 
 Sekretessbrytande bestämmelse 
 8 a § 
 Sekretessen enligt 8 § hindrar inte att uppgift, som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde, lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Detsamma gäller en uppgift som avser en av- liden och som rör dödsorsak eller dödsdatum, om uppgiften behövs i ett nationellt eller regionalt kvali- tetsregister enligt patientdatalagen (2008:355). 
 Med forskning avses i denna paragraf detsamma som enligt lag (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2014. 
 59 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:83 
  
 3 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken 
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:100) om den officiella statistiken 
  
 dels  
 att 5 § ska upphöra att gälla, 
  
 dels  
 att 4, 7 och 13 §§, rubriken närmast 4 och bilagan ska ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i förordningen ska införas sex nya paragrafer, 5, 5 a, 5 b, 5 c, 15 och 16 §§, samt närmast före 5, 5 b och 5 c tre nya rub- riker av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 Insamling av uppgifter 
  
 Uppgiftsskyldighet och 
  
 insamling av uppgifter 
  
 Uppgifter för den officiella statistiken  
 skall  
 samlas in på ett sådant sätt att uppgiftslämnan- det blir så enkelt som möjligt. 
 4 § 
 Uppgifter för den officiella statistiken  
 ska  
 samlas in på ett sådant sätt att uppgiftslämnan- det blir så enkelt som möjligt. 
 Uppgiftslämnarbördan ska stå i proportion till användarnas be- hov och vara rimlig för uppgifts- lämnarna. 
 De statistikansvariga myndig- heterna ska vid framställning av officiell statistik prioritera an- vändande av administrativa data om sådana finns tillgängliga. 
 Näringsidkare 
 5 § 
 Näringsidkare ska för den offi- ciella statistiken lämna uppgifter om 
 1. namn och person- eller orga- nisationsnummer för den som be- 
 60 
  
 SOU 2012:83 
  
 Författningsförslag 
  
 driver verksamheten, 
  
 2. 
  
 produktion av varor och till- handahållande av tjänster, 
  
 3. 
  
 förbrukning av varor och anlitande av tjänster, 
  
 4. 
  
 antalet anställda, deras syssel- sättning, löner och yrken 
  
 samt vakanser, 
  
 5. 
  
 lagerhållning, 
  
 6. 
  
 investeringar, 
  
 7. 
  
 beställningar, köp, försälj- ningar och leveranser av varor och tjänster, 
  
 8. 
  
 priser för varor och tjänster, 
  
 9. 
  
 intäkter och kostnader, 
  
 10. 
  
 import och export, 
  
 11. 
  
 energiåtgång, 
  
 12. 
  
 tillgångar och skulder, 
  
 13. 
  
 sparande samt  
  
 kapital-, 
  kredit- och valutaförhållanden, 
  
 14. 
  
 omfattning av upplåtelse av nyttjanderätt, och 
  
 15. 
  
 miljöskyddskostnader. 
  
 5 a § 
 Näringsidkare som driver jord- bruk, skogsbruk, eller trädgårds- odling eller som håller djur ska ut- över de uppgifter som avses i 5 § lämna uppgifter om 
  
 1. 
  
 registerbeteckning, areal, markanvändning samt ägar- och arrendeförhållanden i fråga om den fastighet eller del av fastighet där verksamheten bedrivs, 
  
 2. 
  
 sysselsättning och tillträdesår för de personer som ingår i verk- samheten, och 
  
 3. 
  
 djurhållning. 
  
 Ägare till fastighet där någon annan driver sådan verksamhet 
 61 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:83 
  
 som avses i första stycket ska lämna uppgift om namn och adress för den som bedriver verksamheten samt uppgift om den areal som an- vänds i verksamheten. 
 Stiftelser och ideella föreningar 
 5 b § 
 Stiftelser och ideella föreningar som bedriver näringsverksamhet ska för den officiella statistiken lämna de uppgifter som avses i 5 §. Sådana stiftelser och ideella föreningar som inte bedriver när- ingsverksamhet är dock endast skyldiga att lämna de uppgifter som avses i 5 § 1 och 4. 
 Kommuner och landsting 
 5 c § 
 Kommuner och landsting ska för den officiella statistiken lämna de uppgifter som avses i 5 §  
 1–7 
  samt uppgifter om 
 1. årsvis budget och plan, 
 2. utfall av kommunernas och landstingens resultaträkning samt årsprognoser för innevarande år allt vid utgången av räkenskaps- årets första tertial, 
 3. kommun- och landstingsägda företag, 
 4. alternativa utförare av kom- mun- och landstingsfinansierad verksamhet. 
 Kommuner ska för den offi- ciella statistiken dessutom lämna uppgifter från de årliga boksluten. 
 62 
  
 SOU 2012:83 
  
 Författningsförslag 
  
 När en statistikansvarig myn- dighet samlar in uppgifter för den officiella statistiken från någon annan än en statlig myn- dighet  
 skall  
 den samtidigt lämna information om 
  
 – 
  
 ändamålet med uppgifts- insamlandet, 
  
 – 
  
 på vilka bestämmelser skyl- digheten att lämna uppgifter grundas, 
  
 – 
  
 vem som samlar in upp- gifterna eller på vems uppdrag insamlandet sker, 
  
 – 
  
 ifall  
 samråd har skett med den organisation som företräder uppgiftslämnaren, 
  
 – 
  
 vilka bestämmelser om sek- retess i  
  
 sekretesslagen (1980:100)  
 som kan bli tillämpliga på upp- gifterna hos den insamlande myn- digheten, 
  
 – 
  
 vad som gäller om uppgifter- nas bevarande, 
  
 – 
  
 andra förhållanden som är av betydelse i sammanhanget, såsom den enskildes rätt att an- söka om information och få rätt- else. 
  
 Om uppgiftslämnandet är fri- villigt  
 skall  
 myndigheten upplysa om det. 
 Information om eventuella på- följder om uppgiftsskyldigheten inte fullgörs  
 skall  
 lämnas på lämp- ligt sätt. 
 7 § 
  
 2 
  
 När en statistikansvarig myn- dighet samlar in uppgifter för den officiella statistiken från någon annan än en statlig myn- dighet  
 ska  
 den samtidigt  
 till den som ska lämna uppgifterna  
 lämna information om 
  
 1. 
  
 ändamålet med uppgifts- insamlandet, 
  
 2. 
  
 på vilka bestämmelser skyl- digheten att lämna uppgifter grundas, 
  
 3. 
  
 vem som samlar in upp- gifterna eller på vems uppdrag insamlandet sker, 
  
 4. 
  
 huruvida  
 samråd har skett med den organisation som före- träder uppgiftslämnaren, 
  
 5. 
  
 vilka bestämmelser om sekretess i  
  
 offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400)  
 som kan bli tillämpliga på uppgifterna hos den insamlande myndigheten, 
  
 6. 
  
 vad som gäller om upp- gifternas bevarande, och 
  
 7. 
  
 andra förhållanden som är av betydelse i sammanhanget, såsom den enskildes rätt att an- söka om information och få rätt- else. 
  
 Om uppgiftslämnandet är fri- villigt  
 ska  
 myndigheten upplysa om det. 
 Information om eventuella på- följder om uppgiftsskyldigheten inte fullgörs  
 ska  
 lämnas på lämp- ligt sätt. 
  
 2  
 Senaste lydelse 2006:381. 
 63 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistiken skall av  
 de statistikansvariga myndig- heterna dokumentera 
 s 
 , kvalitets- deklarera 
 s samt utan avgift offent- liggöras och hållas allmänt till- gänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. Statistiska centralbyrån får meddela närmare föreskrifter efter att ha hört samt- liga statistikansvariga myndigheter. 
 Officiell statistik som även publiceras i  
 tryckta publikationer skall  
 tillhandahållas länsbiblio- tek, universitetsbibliotek, stat- liga högskolebibliotek och Cooley tistiska centralbyråns bibliotek utan avgift. 
 13 § 
 De statistikansvariga myndig- heterna  
 ska  
 dokumentera  
 och  
 kva- litetsdeklarera  
 officiell statistik. Myndigheterna ska också utan av- gift offentliggöra och hålla sådan statistik allmänt tillgänglig i elek- tronisk form genom ett allmänt nätverk. 
  
 Officiell statistik som även publiceras i  
 tryckt form ska  
 till- handahållas länsbibliotek, univer- sitetsbibliotek, statliga högskole- bibliotek och Statistiska central- byråns bibliotek utan avgift. 
 Bemyndiganden 
  
 15 
  
 § 
  
 En statistikansvarig myndig- 
 het får inom sitt verksamhetsom- råde meddela föreskrifter om verk- ställighet av bestämmelserna om uppgiftsskyldighet i  
 7–9 
  §§ lagen (2001:99) om den officiella statistiken. 
  
 16 
  
 § 
  
 Statistiska centralbyrån får 
 meddela föreskrifter om verk- ställighet av bestämmelserna 
  
 1. 
  
 i 13 § första stycket, och 
  
 2. 
  
 om kvalitet i 3 a § lagen (2001:99) om den officiella stati- stiken. 
  
 64 
 SOU 2012:83 Författningsförslag 
  
 Innan myndigheten meddelar 
  
 sådana föreskrifter ska den höra 
  
 övriga statistikansvariga myndig- 
  
 heter. 
  
 Bilaga 
  
 3 
  
 Den officiella statistiken 
  
 Den officiella statistiken 
  
 INNEHÅLL 
  
 De statistikansvariga 
  
 myndigheterna 
  
 Arbetsmiljöverket 
  
 Brottsförebyggande rådet 
  
 Centrala studiestödsnämnden 
  
 Domstolsverket 
  
 Ekonomistyrningsverket 
  
 Finansinspektionen 
  
 Försäkringskassan 
  
 Havs- och vattenmyndigheten 
  
 Högskoleverket 
  
 Kemikalieinspektionen 
  
 Konjunkturinstitutet 
  
 Kungliga biblioteket 
  
 Medlingsinstitutet 
  
 Myndigheten för kulturanalys 
  
 3  
 Senaste lydelse 2011:1457. 
 65 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Naturvårdsverket 
  
 Pensionsmyndigheten 
  
 Riksgäldskontoret 
  
 Skogsstyrelsen 
  
 Socialstyrelsen 
  
 Statens energimyndighet 
  
 Statens jordbruksverk 
  
 Statens skolverk 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 Sveriges lantbruksuniversitet 
  
 Tillväxtverket 
  
 Trafikanalys 
  
 Områden inom vilka det ska 
  
 produceras officiell statistik 
  
 Arbetsmarknad 
  
 Arbetsmarknad 
  
 Befolkning 
  
 Befolkning 
  
 Boende, byggande och 
  
 Boende, byggande och 
  
 bebyggelse 
  
 bebyggelse 
  
 Demokrati 
  
 Demokrati 
  
 Energi 
  
 Energi 
  
 66 
  
 SOU 2012:83 
  
 Författningsförslag 
  
 Finansmarknad 
  
 Finansmarknad 
  
 Handel med varor och 
  
 Handel med varor och 
  
 tjänster 
  
 tjänster 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 Hushållens ekonomi 
  
 Hushållens ekonomi 
  
 Jord- och skogsbruk, fiske 
  
 Jord- och skogsbruk, fiske 
  
 Kultur och fritid 
  
 Kultur och fritid 
  
 Levnadsförhållanden 
  
 Levnadsförhållanden 
  
 Miljö 
  
 Miljö 
  
 Nationalräkenskaper 
  
 Nationalräkenskaper 
  
 Näringsverksamhet 
  
 Näringsverksamhet 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 Priser och konsumtion 
  
 Priser och konsumtion 
  
 Rättsväsende 
  
 Rättsväsende 
  
 Socialförsäkring m.m. 
  
 Socialförsäkring m.m. 
  
 Socialtjänst 
  
 Socialtjänst 
  
 Transporter och 
  
 Transporter och 
  
 kommunikationer 
  
 kommunikationer 
  
 Utbildning och forskning 
  
 Utbildning och forskning 
  
 67 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:83 
  
 Nedan framgår vad som är officiell statistik och vilka myn- digheter som ansvarar för respek- tive område. 
  
 Officiell Statistik 
  
 Ansvarig myndighet 
  
 – 
  
 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 
  
 Bowers 
  
 – 
  
 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014. 
 68 
  
 SOU 2012:83 
  
 Författningsförslag 
  
 4 
  
 Förslag till 
  
 förordning med instruktion för Statistiska centralbyrån 
 Härigenom föreskrivs följande. 
 Uppgifter 
  
 1 §  
 Statistiska centralbyrån ansvarar för officiell statistik och för annan statlig statistik. 
  
 2 §  
 Utöver det som följer av förordningen (2001:100) om den offi- ciella statistiken har myndigheten till uppgift att 
  
 1. 
  
 utveckla, framställa och sprida statlig statistik, 
  
 2. 
  
 fullgöra de uppgifter som enligt en  
  
 EU-rättsakt 
  ska fullgöras av den nationella statistikbyrån (NSI), 
  
 3. 
  
 samordna överlämnandet av statistiska uppgifter till internatio- nella organisationer, 
  
 4. 
  
 samordna det statliga statistiksystemet, 
  
 5. 
  
 ha huvudansvaret för den självutvärdering som ska ligga till grund för Sveriges årliga rapporter till Europeiska kommissionen om efterlevnaden av kraven i EU:s statistikförordning och sam- ordna arbetet med denna utvärdering, och 
  
 6. 
  
 bistå forskningen med data. 
  
 Myndigheten får bedriva sådan tjänsteexport som är förenlig med myndighetens uppgifter och verksamhetsområde. 
  
 3 §  
 Myndigheten ska särskilt svara för att 
  
 1. 
  
 fastställa konsumentprisindex, och 
  
 2. 
  
 göra långsiktiga prognoser och analyser enligt särskilda beslut av regeringen. 
  
 4 §  
 Myndigheten får behandla uppgifter i följande register: 
  
 1. 
  
 registret över totalbefolkningen (RTB), 
  
 2. 
  
 register med folk- och bostadsräkningar (FoB), 
  
 3. 
  
 fastighetstaxeringsregistret, 
  
 4. 
  
 utbildningsregistret (UREG), 
  
 5. 
  
 arbetskraftsundersökningarna (AKU), 
  
 6. 
  
 företagsdatabasen (FDB), 
  
 7. 
  
 utrikeshandelsregistret, 
  
 69 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:83 
  
 8. 
  
 inkomst- och förmögenhetsregistret (IoF), 
  
 9. 
  
 sysselsättningsregistret (ÅRSYS), 
  
 10. 
  
 mervärdesskatteregistret, 
  
 11. 
  
 kontrolluppgiftsregistret, 
  
 12. 
  
 yrkesregistret, 
  
 13. 
  
 register med undersökningar om levnadsförhållandena i sam- hället (ULF), 
  
 14. 
  
 lantbruksregistret vid Statens jordbruksverk, 
  
 15. 
  
 registret över för brott lagförda personer vid Brottsföre- byggande rådet, 
  
 16. 
  
 fordonsregistret vid Trafikanalys, och 
  
 17. 
  
 registret med data för integrationsstudier (STATIV). 
  
 Uppdragsverksamhet 
  
 5 §  
 Myndigheten ska i mån av resurser utföra uppdrag inom sitt verksamhetsområde åt en annan myndighet. Uppdrag avseende offi- ciell statistik ska prioriteras. 
 Myndigheten får åta sig uppdrag enligt första stycket även från andra uppdragsgivare, i den mån verksamheten inte snedvrider konkurrensen på marknaden. 
 Uppdragsverksamheten ska hållas ekonomiskt skild från myndig- hetens övriga verksamhet. 
 Ledning 
  
 6 §  
 Myndigheten leds av en myndighetschef. 
  
 7 §  
 Vid myndigheten finns ett insynsråd som består av högst tio ledamöter. 
 Särskilda organ 
 Rådet för den officiella statistiken 
  
 8 §  
 Vid myndigheten finns ett råd för den officiella statistiken. Rådet har till uppgift att bistå de statistikansvariga myndigheterna i prin- cipiella frågor om den officiella statistikens tillgänglighet, kvalitet och användbarhet samt i frågor om att underlätta uppgiftslämnandet. 
 70 
  
 SOU 2012:83 
  
 Författningsförslag 
  
 Rådet ska årligen utarbeta en rapport om den officiella stati- stiken, sammanställa en årlig publiceringsplan och föra en förteck- ning över statistikansvariga myndigheter och produkter. Vidare ska rådet verka för samarbete mellan de statistikansvariga myndig- heterna samt för utveckling och förvaltning av ett statistiknätverk. 
 Rådet ska löpande genomföra granskningar av den officiella stati- stiken. 
  
 9 §  
 Rådet för den officiella statistiken består av myndighetens chef, som är ordförande, och högst tolv andra ledamöter som ska utgöras av generaldirektörer för statistikansvariga myndigheter. 
 Sex av ledamöterna i rådet ska komma från Försäkringskassan, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen, Statens energimyndighet, Statens jordbruksverk och Statens skolverk. 
 Övriga sex ledamöter i rådet utses av myndigheten efter att ha hört samtliga övriga statistikansvariga myndigheter och förordnas för längst tre år. 
 Vetenskapliga rådet 
  
 10 §  
 Vid myndigheten finns ett vetenskapligt råd. Rådet har till upp- gift att bistå myndigheten i frågor om metoder och kvalitet i stati- stiken. Rådet får även bistå andra myndigheter med ansvar för offi- ciell statistik i sådana frågor. 
 Vetenskapliga rådets sammansättning bestäms av myndigheten. 
 Nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex 
  
 11 §  
 Till myndigheten är en nämnd för konsumentprisindex och en nämnd för byggnadsindex knutna. 
  
 12 §  
 Nämnden för konsumentprisindex ska pröva frågor om beräk- ningar av konsumentprisindex och därvid 
  
 1. 
  
 bistå myndigheten i frågor av principiell natur rörande tillämp- ningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna, och 
  
 2. 
  
 främja en utveckling av metoderna för beräkningarna av kon- sumentprisindex. 
  
 71 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2012:83 
  
 Nämnden för konsumentprisindex består av en ordförande och åtta andra ledamöter. Nämnden utser inom sig en vice ordförande. För varje ledamot finns en ersättare. 
  
 13 §  
 Nämnden för byggnadsindex ska pröva frågor om beräkningar av byggnadsindex och därvid 
  
 1. 
  
 bistå myndigheten i frågor av principiell natur rörande tillämp- ningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna, och 
  
 2. 
  
 främja en utveckling av metoderna för beräkningarna av bygg- nadsindex. 
  
 Nämnden för byggnadsindex består av en ordförande och tio andra ledamöter. Nämnden utser inom sig en vice ordförande. För varje ledamot finns en ersättare. 
  
 14 §  
 Ordföranden och de andra ledamöterna i nämnderna förord- nas av myndigheten för längst tre år. 
 Bestämmelserna i första stycket gäller också ersättare för leda- möter. 
  
 15 §  
 Av ledamöterna i Nämnden för konsumentprisindex ska en ledamot förordnas efter förslag av Riksbanken, en efter förslag av Konjunkturinstitutet och en efter förslag av Försäkringskassan, Pensionsmyndigheten och Socialstyrelsen. Av de övriga ledamöterna ska tre besitta sådan vetenskaplig skicklighet att de sammantaget har kompetens inom områdena nationalekonomi och statistik. 
 Bestämmelserna i första stycket gäller också ersättare för leda- möter. 
  
 16 §  
 Åtta av ledamöterna i Nämnden för byggnadsindex och deras ersättare förordnas efter förslag av 
  
 1. 
  
 Boverket, 
  
 2. 
  
 Byggherreforum, 
  
 3. 
  
 Industrins byggmaterialgrupp, 
  
 4. 
  
 Hyresgästernas sparkasse- och byggnadsföreningars riksför- bund u.p.a., gemensamt med Svenska riksbyggen, 
  
 5. 
  
 Svenska byggnadsarbetareförbundet, 
  
 6. 
  
 Sveriges Byggindustrier, 
  
 7. 
  
 Sveriges allmännyttiga bostadsföretag, och 
  
 8. 
  
 Företagarnas Riksorganisation. 
  
 72 
  
 SOU 2012:83 
  
 Författningsförslag 
  
 Anställningar 
  
 17 §  
 Generaldirektören är myndighetschef. 
  
 18 §  
 Vid myndigheten finns en överdirektör. 
 Personalansvarsnämnd 
  
 19 §  
 Vid myndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. 
 Tillämpligheten av vissa förordningar 
  
 20 §  
 Myndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen (1987:1101) och internrevisionsförordningen (2006:1228). 
 Avgifter 
  
 21 §  
 Myndigheten ska ta ut avgifter för uppdrag enligt 5 § och för tjänsteexport och får disponera avgiftsinkomsterna. 
 Myndigheten får meddela föreskrifter om avgifternas storlek. 
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014, då förord- ningen (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån ska upphöra att gälla. 
 73 
 1 Utredningens uppdrag 
 I detta kapitel ges först en bakgrund till utredningsuppdraget (1.1). Därefter beskrivs innehållet i utredningsdirektiven (1.2) och utred- ningens genomförande (1.3). Vidare redogörs för tidigare utred- ningsarbete inom statistikområdet (1.4) och för annat pågående ut- redningsarbete av relevans för utredningen (1.5). Slutligen redogörs för betänkandets disposition (1.6). 
  
 1.1 
  
 Bakgrund 
  
 Det svenska systemet för officiell statistik är decentraliserat sedan den statistikreform som genomfördes den 1 juli 1994. 
  
 1  
  
 Det innebär att Statistiska centralbyrån (SCB) ansvarar för sektorsövergripande statistik såsom  
 arbetsmarknads-, 
 befolknings-, 
  ekonomisk, välfärds- och viss utbildningsstatistik, medan 26 sektorsansvariga myndig- heter ansvarar för den officiella statistiken inom sina områden. 
  
 2  
  
 Därtill kommer att Riksbanken ansvarar för betalningsbalans- och finansmarknadsstatistik. 
 SCB ansvarar också för att samordna det statliga statistiksystemet och överlämnandet av statistiska uppgifter till internationella orga- nisationer. Vidare ansvarar SCB för långsiktiga prognoser och ana- lyser om befolkningsutveckling, utbildning och arbetsmarknad. 
 Den officiella statistiken regleras av såväl svenska författningar som  
 EU-rätt. 
  I lagen (2001:99) om den officiella statistiken finns 
  
 1 
  
 Prop. 1992/93:101, bet. 1991/93:FiU7, rskr. 1992/93:122, prop. 1993/94:100, bil. 8, bet. 1993/94:FiU15, rskr. 1993/94:269. 
  
 2 
  
 Antalet statistikansvariga myndigheter och myndighetsgruppens sammansättning har i huvudsak varit desamma sedan reformens genomförande, låt vara att statistikansvaret i vissa fall har flyttats mellan myndigheter. Oftast har sådana överflyttningar skett i samband med olika typer av strukturförändringar i statsförvaltningen, t.ex. som när den nybildade Moore och vattenmyndigheten per den 1 juli 2011 övertog statistikansvaret från det då nedlagda Fiskeriverket. 
  
 75 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 bestämmelser om officiell statistik och viss annan statistik som tas fram hos en statistikansvarig myndighet. 
 Personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL, gäller vid fram- ställning av statistik i den mån det inte finns avvikande bestäm- melser i lagen om den officiella statistiken och i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. I personuppgiftslagen finns det bl.a. bestämmelser om skydd mot kränkning av en enskilds personliga integritet genom behandling av personuppgifter. 
 I lagen om den officiella statistiken sägs att officiell statistik ska finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forsk- ning. Vidare anges vilka uppgifter som näringsidkare, kommuner, stiftelser m.fl. är skyldiga att lämna för den officiella statistiken. 
 I förordningen om den officiella statistiken anges vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den. Stati- stiksekretess regleras i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. I 24 kap. 8 § anges att sekretess gäller i sådan sär- skild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekono- miska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Syftet med statistiksekretessen är att ge ett starkt skydd för uppgiftsläm- narna, vilket i sin tur ökar förutsättningarna för de statistikansva- riga myndigheterna att skapa samhällsviktig statistik av hög kvali- tet. 
 Det europeiska statistiksystemet är ett partnerskap mellan Euro- peiska unionens statistikkontor (Eurostat), de nationella statistik- byråerna och andra nationella statistikproducerande myndigheter för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. Medlemsstaterna samlar in, bearbetar och överlämnar uppgifterna till Eurostat som sammanställer statistiken för  
 EU-ändamål. 
  
 I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik finns det bestämmelser om utveckling, fram- ställning och spridning av europeisk statistik. Här finns också be- stämmelser om statistisk konfidentialitet. 
 Därutöver finns det ett stort antal  
 EU-författningar 
  som reg- lerar definitioner, tidsramar, frekvenser, överföring av uppgifter till Eurostat m.m. för framställning av bl.a. ekonomisk,  
 jordbruks-, 
 företags-, 
  befolknings- och välfärdsstatistik. 
 Efter en uppmaning av rådet år 2004 har de nationella statistik- instituten tagit fram riktlinjer för europeisk statistik (den s.k. Code of Practice, på svenska tidigare benämnd uppförandekoden). Rikt- linjerna är ett instrument för självreglering med principer för obe- 
 76 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 roende, integritet och ansvar och omfattar medlemsstaternas stati- stikmyndigheter och Eurostat. Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning rapporterar årligen till Europaparlamentet och rådet om hur medlemsstaterna och Eurostat följer riktlinjerna. Mot bakgrund av revisionen av statistiska data i Grekland hösten 2009 har Ekofinrådet föreslagit att Code of Practice stärks genom att vissa minimistandarder införs i en rättsakt. 
 Vidare styrs den europeiska statistiken av femårsprogram där huvudområden och mål fastställs. Programmen beslutas av Europa- parlamentet och rådet. Det nuvarande programmet omfattar perioden  
 2008–2012. 
  Femårsprogrammen kompletteras med detaljerade årliga program. 
  
 1.2 
  
 Uppdraget enligt direktiven 
  
 Min övergripande uppgift är att se över Statistiska centralbyrån och systemet för den officiella statistiken och analysera för- och nack- delar med ett centraliserat respektive decentraliserat statistiksystem. Jag ska särskilt granska statistikkvaliteten och tillgängligheten till statistiken, inbegripet prissättning och dokumentation. 
 Utredningens direktiv (dir. 2011:32) är mycket omfattande. De tar upp ett flertal områden och inom dessa sammantaget ett femtio- tal olika delfrågor. I huvudsak kan dock de frågor som anges i direktiven delas in i följande fyra grupper och undergrupper: 
 1) Översyn av systemet för officiell statistik 
  
 Den officiella statistikens inriktning och det offentliga åtagan- dets omfattning. 
  
 Den officiella statistikens kvalitet. 
  
 Tillgängligheten för statistikanvändarna, med särskild betoning på dokumentation, prissättning och statistiksekretess. 
  
 Uppgiftsskyldighet avseende statistik. 
  
 Organisationen av systemet för den officiella statistiken. 
  
 Hur  
  
 EU-samarbetet 
  kan få större genomslag i det svenska stati- stiksystemet. 
 77 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 2) 
  
 Översyn av SCB 
  
 Frågor om bl.a. mål, uppgifter, resurser och prioriteringar för SCB. 
  
 3) 
  
 Övriga frågor 
  
 Förvaltningspolitiska principer och konkurrensrättsliga regler m.m. avseende myndigheters säljverksamheter. 
  
 Konsekvenser av lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen  
  
 (PSI-lagen). 
  
 Konsekvensbeskrivningar av utredningens förslag (enligt 14– 15 a §§ kommittéförordningen). 
  
 4) 
  
 Behov av författningsändringar (avseende punkterna  
  
 1–3) 
  
 I direktiven utpekas också en rad områden där utredningen för- väntas redovisa förslag. Med utgångspunkt i den översyn och analys som görs avseende statistiksystemet och ovanstående punkter, ska jag således föreslå: 
  
 åtgärder som säkerställer kvaliteten i den officiella statistiken in- klusive förslag till förbättringar av den interna styrningen och kontrollen, 
  
 åtgärder som minskar uppgiftslämnarnas kostnader, 
  
 åtgärder som förbättrar tillgängligheten till statistiken inklusive ett system för tillsyn av tillgängligheten, 
  
 åtgärder som förbättrar dokumentationen av statistiken, 
  
 en prissättningsmodell, för- och nackdelar och ekonomiska kon- sekvenser av denna modell samt andra tänkbara modeller, 
  
 de ändringar som behövs i lagen om den officiella statistiken särskilt när det gäller dels det offentliga åtagandet på statistik- området, dels avgränsning och precisering av begreppet officiell statistik och dels uppgiftsskyldigheten, 
  
 hur systemet för den officiella statistiken ska utformas, 
  
 de ändringar som behövs i förordningen om den officiella stati- stiken särskilt när det gäller vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den, 
  
 mål, uppgifter, resurser och prioriteringar för SCB, 
  
 78 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 effektiviseringar i SCB:s verksamhet, 
  
 hur målkonflikterna inom SCB ska hanteras, 
  
 en ny förordning med instruktion för SCB, 
  
 hur  
  
 EU-medlemskapet 
  ska få ett ännu större genomslag i det svenska statistiksystemet i allmänhet och i SCB:s verksamhet, prioriteringar och arbetsformer i synnerhet, 
  
 ändringar i svenska författningar till följd av Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk statistik, 
  
 hur uppförandekoden för europeisk statistik 
  
 3  
  
 kan införlivas i det nationella statistikregelverket, 
  
 hur regeringens uttalande i prop. 2009/10:175 om myndigheters säljverksamheter ska tillämpas på statistikområdet, 
  
 eventuella förändringar för SCB till följd av  
  
 PSI-lagen, 
  
 hur SCB:s samverkan med universitet och högskolor och andra myndigheter kan stärkas så att kompetensen vid myndigheten säkerställs, 
  
 eventuella övriga författningsändringar som bedöms nödvändiga till följd av förslagen, 
  
 hur sekretesskyddet för personuppgifter som begärts in i sam- band med såväl statistikansvariga som andra myndigheters fram- ställning av statistik bör regleras. 
  
 Vidare anges i direktiven att utredningen ska bedriva sitt arbete i kontakt med statistikanvändare, statistikansvariga myndigheter, Riks- banken, berörda utredningar och Näringslivets Regelnämnd. Enligt direktiven ska utredningen också hålla berörda centrala arbetstagar- organisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att fram- föra synpunkter. 
 Enligt direktiven ska utredningen redovisa sitt uppdrag senast den 10 december 2012. 
 Direktiven återfinns i sin helhet i bilaga 1. 
  
 3  
 Vid tiden för framtagandet av utredningsdirektiven användes benämningen uppförande- koden för europeisk statistik. Som framgått av avsnitt 1.1 används dock numera benäm- ningen riktlinjerna för europeisk statistik. 
 79 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tilläggsdirektiv 
 Regeringen beslutade den 8 mars 2012 om tilläggsdirektiv för utred- ningen (dir. 2012:15). 
 Tilläggsuppdraget avsåg att föreslå organisatoriska och tekniska åtgärder som kan underlätta registerbaserad forskning. Enligt tilläggs- direktiven finns det ett behov av samverkan mellan registerhållande myndigheter och av att förbättra möjligheterna till forskning med bibehållet eller stärkt integritetsskydd för den enskilde. Det saknas i dag en infrastruktur genom vilken mikrodata hos olika myndig- heter kan användas på ett effektivt sätt. I dag finns det ingen myn- dighet som har ansvaret för att driva frågorna om hur man ska kunna underlätta användningen av registeruppgifter för forsknings- ändamål. 
 Mot denna bakgrund skulle jag enligt tilläggsdirektiven: 
  
 identifiera vilka de viktigaste datakällorna för forskningen är och vilka centrala och regionala myndigheter som ansvarar för dessa, 
  
 särskilt analysera och beskriva vilka hinder som finns för till- gänglighet till myndigheters registeruppgifter för forsknings- ändamål, 
  
 föreslå åtgärder inom ramen för gällande rätt för att öka till- gängligheten till myndigheters registeruppgifter för forsknings- ändamål och underlätta för registeransvariga myndigheter att lämna ut uppgifter för forskning, 
  
 föreslå åtgärder för att införa en mer enhetlig och tydlig struk- tur för dokumentation av innehållet i myndigheters register som kan användas i forskning och för uppgifternas lagringsform hos registeransvariga myndigheter, däribland mikrosimulerings- modeller, 
  
 föreslå organisatoriska och tekniska åtgärder som kan underlätta skapande av register och användning av registeruppgifter för forskningsändamål, och 
  
 vid utformningen av förslagen väga behovet av att förbättra förut- sättningarna för registerbaserad forskning mot behovet av skydd för individens personliga integritet samt redovisa vilka avväg- ningar som gjorts. 
  
 80 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 I enlighet med tilläggsdirektiven redovisade jag tilläggsuppdraget den 2 maj 2012, i delbetänkandet  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36). 
 Regeringens syn på delbetänkandets förslag redovisades i okto- ber 2012, i forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30). Hur delbetänkandets förslag där behandlades framgår närmare av avsnitt 9.2.4 i föreliggande betänkande. 
 Tilläggsdirektiven återfinns i sin helhet i bilaga 2. 
  
 1.3 
  
 Utredningens genomförande 
  
 Som underlag för arbetet har utredningen tagit del av en stor mängd skriftligt material, varav väsentligare källor anges löpande i betänk- andet. Vidare har följande underlagsmaterial framtagits genom sär- skilda uppdrag som jag har initierat: 
  
 På uppdrag av utredningen har professor Rhodes, tillika expert i utredningen, analyserat vissa frågor om dokumentation av statistik. I uppdraget ingick bl.a. att beskriva vad som avses med dokumentation av statistik och hur dokumentationen funge- rar i dag. Vidare skulle Payne redogöra för vilka problem som finns i dag avseende dokumentation, vad problemen beror på och lämna förslag på åtgärder. Arbetet redovisades till utred- ningen den 15 november 2011, i rapporten  
  
 Utredning om doku- mentation av officiell statistik 
 . För att komplettera underlaget inhämtades sedan synpunkter på rapporten genom ett skriftligt remissförfarande bland de statistikansvariga myndigheterna. 15 av de sammanlagt 27 statistikansvariga myndigheterna lämnade yttranden. Innehållet i Beasley rapport samt de statistik- ansvariga myndigheternas synpunkter beskrivs närmare i kapi- tel 9. Rapporten återfinns också i sin helhet i bilaga 3. 
  
 På uppdrag av utredningen har Ekonomistyrningsverket (ESV), efter att utredningen och ESV kommit överens om detta, ana- lyserat olika prissättningsmodeller avseende statistik, utifrån kost- nads- och tillgänglighetsperspektiv. Utgångspunkten för upp- draget var allmänt sett att ESV:s analys skulle ge underlag för att besvara de frågor som ställs beträffande prissättning i utred- ningens direktiv. Mot denna bakgrund ingick i uppdraget bl.a. att identifiera tänkbara prissättningsmodeller avseende statistik, att analysera för- och nackdelar med de olika modellerna och 
  
 81 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 dessas ekonomiska och andra konsekvenser samt att analysera modellernas genomförbarhet med avseende på såväl praktiska omständigheter som förenlighet med olika regelverk, t.ex. avgifts- förordningen och konkurrenslagen. ESV:s uppdrag redovisades till utredningen den 15 februari 2012, i rapporten  
 Prissättning av statistik – rapport till Statistikutredningen 2012  
 (ESV 2012:5). Innehållet i rapporten framgår närmare av kapitel 9. Rapporten finns också tillgänglig via ESV:s hemsida. 
  
 På uppdrag av utredningen har SCB genomfört en webbaserad enkätundersökning bland medlemmar i de statistikansvariga myndigheternas användarråd för statistik e.d. Syftet med enkäten var att få en bild av hur centrala statistikanvändare ser på sys- temet för officiell statistik och de frågor som omfattas av mitt uppdrag, dvs. deras syn på exempelvis statistikens kvalitet och tillgänglighet. SCB:s uppdrag redovisades till utredningen den 29 mars 2012. Enkätens resultat redovisas på olika ställen i be- tänkandet, bl.a. i kapitlen 4 och 6. SCB:s rapport återfinns också i sin helhet i bilaga 4. 
  
 Vidare har synpunkter inhämtats vid olika möten med ett stort an- tal intressenter. Dels har sju möten hållits med gruppen av sak- kunniga och experter. Dels har utredningen varit i kontakt med drygt 200 personer representerande ett åttiotal organisationer, bland dem återfinns t.ex. samtliga statistikansvariga myndigheter, andra användare och producenter av statistik och även vissa utländska organ. Dessa kontakter har oftast skett i form av enskilda, personliga möten, men i några fall via telefon, brev eller  
 e-post 
  eller genom möten med flera organisationer samtidigt. I arbetet har utredningen varit i kontakt med följande myndigheter och andra organ: 
  
 Departement 
 :  
 Arbetsmarknads-, 
 Finans-, 
 Närings-, 
  Social- och Utbildningsdepartementen. 
  
 De statistikansvariga myndigheterna 
  
 : Arbetsmiljöverket, Brotts- förebyggande rådet, Centrala studiestödsnämnden, Domstols- verket, Ekonomistyrningsverket, Finansinspektionen, Försäk- ringskassan, Havs- och vattenmyndigheten, Högskoleverket, Kemikalieinspektionen, Konjunkturinstitutet, Kungliga biblio- teket, Medlingsinstitutet, Myndigheten för kulturanalys, Myn- digheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Natur- vårdsverket, Pensionsmyndigheten, Riksgäldskontoret, Skogs- 
  
 82 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 styrelsen, Socialstyrelsen, Statens energimyndighet, Statens jord- bruksverk, Statens skolverk, Statistiska centralbyrån, Sveriges lantbruksuniversitet, Tillväxtverket och Trafikanalys. 
  
 Andra offentliga utredningar 
 :  
 E-delegationen 
  (N Fi 2009:1), Informationshanteringsutredningen (Ju 2011:11), Högskole- myndighets- och programkontorsutredningen (U 2011:03), Statens vård- och omsorgsutredning (S 2011:01), 2011 års utred- ning om finansmarknadsstatistiken (Fi 2011:07) och Utredningen om förbättrad tillgång till personuppgifter inom och mellan hälso- och sjukvården och socialtjänsten (S 2011:13). 
  
 Andra statliga förvaltningsmyndigheter 
  
 : Bolagsverket, Boverket, Centrala etikprövningsnämnden, Datainspektionen, de regionala etikprövningsnämnderna, Elsäkerhetsverket, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Inspektionen för socialförsäkringen, Kommerskollegium, Lotteriinspektionen, Migrationsverket, Myn- digheten för samhällsskydd och beredskap, Post- och telestyr- elsen, Riksbanken, Riksrevisionen, Sametinget, Statens folkhälso- institut, Statens kulturråd, Transportstyrelsen, Ungdomsstyrelsen och Vetenskapsrådet. 
  
 Övriga svenska organ 
 : Famna (riksorganisationen för vård och social omsorg utan vinstintresse), Föreningen för kommunal statistik och planering, Näringslivets Regelnämnd, Region Skåne, Rådet för främjande av kommunala analyser, Statisticon, bransch- föreningen Svenska marknadsundersökningsföretag (SMIF, vid detta möte medverkade bl.a. företrädare för Demoskop, Synovate och  
 TNS-Sifo), 
  Sveriges Kommuner och Landsting och System- bolaget. 
  
 Utländska organ 
 : Danmarks Statistik, Eurostat, Norsk Sam- funnsvitenskapelig Datatjeneste, Statistisk sentralbyrå (Norge) och UK Statistics Authority (Storbritannien). 
 Som kommentar till uppräkningen ovan bör även nämnas att utred- ningen i arbetet har haft ett tiotal möten med SCB, med företrädare för olika delar och nivåer av myndigheten. 
 Vidare bör nämnas att jag, beträffande kontakter med arbets- tagarorganisationer, har bedömt att de närmast berörda arbetstagar- organisationerna är de fackliga organisationerna vid SCB, varför ett möte har hållits med dem. Vid detta möte deltog också företrädare för vissa centrala arbetstagarorganisationer. De senare har också, i 
 83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 egenskap av medlemmar i vissa användarråd, ingått i underlaget för den webbenkät som SCB har gjort på mitt uppdrag (se ovan). 
 Vidare har jag och/eller sekretariatet deltagit vid flera kon- ferenser och seminarier, bl.a. Rådets för den officiella statistiken årskonferens 2012. 
 Kvantitativa uppgifter i betänkandet, om olika verksamheters omfattning m.m., avser främst år 2011. Såvitt kan bedömas har dock utvecklingen under år 2012 inte varit sådan att den bild som förmedlas har förändrats på något påtagligt sätt. Eventuella undan- tag från detta framgår av den löpande texten. 
  
 1.4 
  
 Tidigare utredningsarbete på statistikområdet 
  
 Som nämndes i avsnitt 1.1 är det svenska systemet för officiell stati- stik decentraliserat sedan den statistikreform som genomfördes den 1 juli 1994, med statistikansvaret fördelat på 27 olika myndig- heter, däribland SCB. 
 Hur dagens statistiksystem är utformat beskrivs närmare i kapitlen  
 3–4. 
  Som bakgrund till detta ges i det följande en över- siktlig redogörelse för hur situationen såg ut före 1994 års statistik- reform, det utredningarbete som låg till grund för reformen, den utvärdering av statistikreformen som gjordes år 1999 samt andra utredningar på statistikområdet som genomförts på senare år. 
  
 1.4.1 
  
 Situationen innan statistikreformen 
  
 Dagens system för officiell statistik är resultatet av en process som pågått sedan början av  
 1960-talet. 
  År 1960 fattade riksdagen ett principbeslut om att all statlig statistik som inte av administrativa skäl behövde vara bunden till en viss myndighet skulle förläggas till SCB. 
 I linje med beslutet genomfördes under åren  
 1961–65 
  en långt- gående centralisering av den statliga statistikproduktionen. 
 År 1979 tillsattes en utredning med uppgift att bl.a. kartlägga behovet av statlig statistik och utarbeta metoder för en fortgående anpassning av statistiken till statistikanvändarnas behov. I sitt slut- betänkande  
 Framtida statlig statistik  
 (SOU 1983:74) föreslog utred- ningen att  
 en  
 myndighet även i fortsättningen skulle ha ett samlat ansvar för den statliga statistikverksamheten. Åtgärder borde dock 
 84 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 vidtas för att de olika sektorerna i samhället skulle få ett större inflytande och ansvar för statistikproduktionen. Det framhölls där- vid som särskilt viktigt att statistikens kostnader inom ett område vägdes mot andra kostnader inom samma område och inte mot kostnader för annan statistik. 
 Mot denna bakgrund föreslog utredningen en modell för styr- ning av statistiken som innebar att varje fackdepartement skulle svara för beredningen av SCB:s förslag till statistikproduktion inom sitt respektive ansvarsområde. Civildepartementet skulle där- utöver ha ett övergripande ansvar för statistik av gemensamt in- tresse för flera samhällsområden samt också ha ansvar för myndig- heten SCB. För att ytterligare öka användaranpassningen föreslogs att SCB:s och andra statistikproducenters arbetsgrupper med statistikanvändare skulle ges ökad självständighet. Utredningen före- slog också att den allmäninformativa statistiken borde få en friare ställning i förhållande till statsmakterna. 
 Förslagen från 1979 års statistikutredning om ny styrmodell för den statliga statistiken lades till grund för ett riksdagsbeslut om en ny beslutsordning med anknytning till departementsindelningen. 
  
 4  
  
 Den s.k. beslutsmodellen kom därefter att införas fr.o.m. budget- året 1985/86. 
 Efter några års användning bedömdes beslutsmodellen allmänt sett ha medfört vissa fördelar, i form av ökat intresse för statistisk information och aktualisering av de olika departementsområdenas statistikbehov i budgetprocessen. Modellen hade dock även visat sig ha flera nackdelar. Det handlade bl.a. om krångliga och tids- ödande besluts- och informationsvägar inom Regeringskansliet och att det i praktiken visade sig finnas begränsade möjligheter såväl att väga statistik mot den verksamhet den skulle betjäna som att göra omprioriteringar mellan olika statistikområden. 
  
 5 
  
 Mot denna bakgrund ansåg regeringen att det behövde över- vägas hur styrningen och samordningen av den statliga statistiken skulle kunna förbättras. Till detta bidrog också att det vid denna tid 
 – i slutet av  
 1980-talet 
  – successivt genomfördes vissa förändringar avseende styrningen av den offentliga sektorn, med ökad decentra- lisering av beslutsfattande via införandet av mål- och resultatstyr- ning av verksamheter. I och med att myndigheterna gavs en mera självständig roll beträffande val av metoder och medel för genom- 
  
 4 
  
 Prop. 1984/85:100 bil. 15, bet. 1984/85:FiU16, rskr. 1984/85:218. 
  
 5 
  
 Erfarenheterna av beslutsmodellen har här refererats ur departementspromemorian  
  
 Stati- stikens regler  
 (Ds 1999:75). 
 85 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 förande av verksamheten ökade också kraven och behoven avseende tillgång till statistik. Mot denna bakgrund initierades det utrednings- arbete som ledde fram till 1994 års statistikreform. 
  
 1.4.2 
  
 Utredningar inför statistikreformen 
  
 Den förändring som gjordes av statistiksystemet i början av 1990- talet kan sägas ha skett i två steg. Först infördes en samlad lag för den officiella statistiken, sedan förändrades styrning och organisa- tion av systemet. 
 Statistikregelutredningen 
 Vid slutet av  
 1980-talet 
  var föreskrifterna om de statistikprodu- cerande myndigheternas uppgiftsinhämtande spridda på ett stort antal lagar och andra författningar. År 1988 tillsatte regeringen därför en utredning med uppdrag att utarbeta ett förenklat regel- system för den statliga statistikframställningen, att skapa rättsregler avseende uppgiftsplikt samt att pröva möjligheten att införa en särskild lag på området. Utredningens betänkande  
 Förenklad stati- stikreglering  
 (SOU 1990:43) lämnades i april 1990. 
 Statistikregelutredningen föreslog att det skulle införas en sär- skild lag – lag om den statliga statistikframställningen – som skulle tillämpas i verksamhet som en statlig myndighet bedriver när den själv eller genom annan samlar in och bearbetar uppgifter i syfte att i statistisk form belysa förhållanden och utveckling i samhället. Den föreslagna lagen innehöll regler avseende bl.a. uppgiftsinhämtande, framställningsmetoder och offentliggörande. 
 Statistikregelutredningen ansåg inte att det behövdes en defini- tion av begreppet statistik för lagens tillämpning. Det centrala begreppet ansågs i stället vara om syftet med statistiken var just att belysa förhållanden och utveckling i samhället. För statistikverk- samhet med sådan inriktning skulle lagen vara tillämplig för samt- liga statliga myndigheter. Däremot skulle lagen inte vara tillämplig avseende mer intern driftstatistik som myndigheter tar fram som ett led i uppföljningen av den egna verksamheten. 
 Statistikregelutredningens arbete ledde fram till ett förslag till lagreglering av den officiella statistiken (prop. 1991/92:118), som behandlades av riksdagen under våren 1992. Regeringen valde dock 
 86 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 att göra en snävare avgränsning av vilken statistik som skulle om- fattas av lagen, genom att föreslå en metod att definiera viss bas- statistik. Tillämpningsområdet för den nya lagstiftningen föreslogs av regeringen vara den statistik som behövs för samhällsplanering, forskning, allmän information och internationell rapportering. Regeringen föreslog att denna statistik skulle benämnas officiell statistik och preciseras i föreskrifter som regeringen meddelar. Den avgränsning som regeringen valde att göra i förhållande till utred- ningens förslag motiverades på följande sätt i propositionen: 
 Utredningens lagförslag innebär att lagen blir tillämplig, om vissa för- utsättningar är uppfyllda. På så vis täcker man in en okänd mängd statistikframställning, som skall följa bestämda regler. Detta är i och för sig en framkomlig väg. En annan metod är att peka ut viss stati- stikframställning och inordna den under de föreslagna reglerna. Jag har vägt dessa båda metoder mot varandra och har efter beaktande av remiss- instansernas synpunkter gjort den bedömningen att den senare metoden är mer ändamålsenlig. 
  
 6 
  
 Regeringens förslag ledde alltså fram till att det infördes en lag om den officiella statistiken, vilket tidigare inte hade funnits, och att den officiella statistiken skulle innefatta statistik som framställs av en statlig myndighet enligt föreskrifter som regeringen meddelar med stöd av lagen. 
 1990 års statistikutredning 
 I november 1990 beslutade regeringen att tillsätta en särskild utred- ning med uppdrag att se över den statliga statistikens styrning, finansiering och samordning. En utgångspunkt för utredningen skulle vara att en effektivisering av statistikverksamheten skulle kunna uppnås genom att statistikens huvudanvändare gavs en tydligare beställarroll. Vidare angavs i utredningsdirektiven att statistiken så långt som möjligt borde finansieras direkt av beställarna. Möjlig- heten att helt uppdragsfinansiera SCB:s verksamhet skulle också prövas. 
  
 Utredningens betänkande  
 Effektivare statistikstyrning – den statliga statistikens finansiering och samordning  
 (SOU 1992:48) överläm- nades till regeringen i maj 1992. I betänkandet föreslogs bl.a. att ansvaret för styrningen av den statliga statistiken så långt det var 
  
 6  
 Prop. 1991/92:118, s. 13. 
 87 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 lämpligt och möjligt skulle delegeras till huvudanvändarna av stati- stiken. 
 Remissinstansernas synpunkter på utredningens förslag var blandade. De flesta remissinstanserna välkomnade ett ökat användar- inflytande, men ett stort antal bedömde det orealistiskt att lägga ut beställaransvaret för en så stor del av den statliga statistiken på andra myndigheter än SCB. 
 Regeringen fann under sin beredning att starka skäl talade mot att delegera ansvaret för eller avgiftsfinansiera all statistik. Man an- såg dock att ansvaret för officiell statistik för avgränsade s.k. sek- torsområden eller för statistik med  
 en  
 huvudanvändare så långt möjligt borde fördelas till sektorsmyndigheterna. Statistiken skulle finansieras genom anslag till dessa. Däremot föreslog regeringen att SCB fortsatt skulle ansvara för officiell statistik som griper över flera sektorer, som saknar en entydig huvudanvändare eller i fall där det påtagligt gagnar förtroendet för statistiken. Riksdagen godkände de förordade principerna. 
  
 7 
  
 Genomförandekommittén 
 En genomförandekommitté tillkallades i februari 1993 för att be- reda ändringarna i ansvarsfördelningen för den statliga statistiken. Kommitténs slutbetänkande  
 Ändrad ansvarsfördelning för den stat- liga statistiken  
 (SOU 1994:1) avlämnades i januari 1994. 
 I betänkandet presenterades ett förslag till omfattning, krav och tillgänglighet beträffande den framtida officiella statistiken. Kom- mittén använde begreppet systemet Sveriges officiella statistik för  
 hela  
 produktionssystemet av officiell statistik och inte, som ofta dittills gjorts, enbart för publikationsserien Sveriges officiella stati- stik. 
 Den officiella statistiken föreslogs omfatta regelbundet produ- cerad primärstatistik samt sådana statistiska sammanställningar och vidarebearbetningar som utgjorde väsentliga underlag för samhälls- planering, forskning, allmän information och obligatorisk internatio- nell rapportering. 
 Preciseringen av vad som skulle ingå i den officiella statistiken gjordes så att det skulle uppstå minsta möjliga låsningar till viss produktion eller särskilda insatser. Beskrivningen av innehållet skedde i form av 22 ämnesområden, där varje område var uppdelat i en eller 
  
 7  
 Prop.1992/93:101, bet. 1992/93:FiU7, rskr. 1992/93:122. 
 88 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 flera delgrupper. Någon ytterligare precisering i termer av t.ex. ingående variabler, redovisningsnivåer eller frekvens gjordes inte. Det överlämnades till respektive statistikansvarig myndighet att besluta efter samråd med statistikens övriga användare. Utgångs- punkten var den dåvarande omfattningen av statistiken som den presenterades i SCB:s produktbeskrivningar. 
 Kommittén föreslog att s.k. beställaransvar för officiell statistik skulle ges till ett antal myndigheter och att detta skulle genomföras per den 1 juli 1994. De myndigheter som föreslogs bli beställar- ansvariga för officiell statistik skulle kunna styra och kontrollera produktionen av den statistik de fick ansvaret för. Detta skulle gälla oberoende av om myndigheten valde att producera statistiken själv eller att lägga ut produktionen på någon annan aktör. 
 Förslagen innebar att SCB fick tre separata roller, nämligen ansvar för förvaltningsuppgifter, ansvar för anslagsfinansierad stati- stik m.m. och uppdragstagare inom statistikområdet. 
 Regeringen följde i stort kommitténs förslag beträffande den officiella statistiken. Ansvaret för en betydande del av den officiella statistiken fördelades därefter på ett tjugotal centrala förvaltnings- myndigheter, enligt de godkända principerna, med verkan från den 1 juli 1994. 
  
 8 
  
 1.4.3 
  
 1999 års utvärdering av statistikreformen 
  
 År 1998 tillsatte regeringen en särskild utredning med uppgift att utvärdera statistikreformen. Utredningen redovisade sitt uppdrag i september 1999, i betänkandet  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
 (SOU 1999:96). 
 Enligt betänkandet hade verksamheten med den officiella stati- stiken i huvudsak fungerat bra efter reformen. Tilltron till den offi- ciella statistiken sades vara fortsatt hög. Utredningen hade inte funnit något statistikområde där statistiken på ett negativt sätt hade påverkats av partsintressen. 
 Den mest påtagliga positiva effekten av reformen var enligt utredningen att användarinflytandet hade ökat på många områden, vilket i många fall hade lett till ökad kvalitetskontroll, relevans och användning. Enligt utredningen var det framför allt de myndigheter som fått statistikansvar som hade kommit att utöva ett starkare användarinflytande. Det ökade inflytandet gällde emellertid även en 
  
 8  
 Prop. 1993/94:100 bil. 8, bet. 1993/94:FiU15, rskr. 1993/94:269. 
 89 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 rad andra användare, i första hand organisationer som var med- lemmar i de statistikansvariga myndigheternas användarråd. 
 Enligt utredningen hade det inte skett några stora förändringar vad gäller den officiella statistikens övergripande inriktning och omfattning sedan reformen genomfördes, utan endast små juste- ringar hade vidtagits i statistikförordningen, där samtliga statistik- områden och statistikansvariga myndigheter finns förtecknade. Däremot pekade utredningen på att det inom ramen för de olika statistikområdena hade förekommit förändringar vad gäller såväl inriktning och detaljeringsgrad som insamlingsmetod och belysta delområden. Enligt utredningen hade det också skett förhållandevis stora förändringar inom några områden, som följd av samarbetet inom EU, i första hand avseende ekonomisk statistik samt statistik inom områdena transport, miljö och jordbruk. På dessa områden bedömde utredningen att  
 EU-samarbetet 
  i högre grad än statistik- reformen hade påverkat och förändrat statistiken. 
 Vidare konstaterade utredningen att den officiella statistiken även efter reformen i hög grad producerades av SCB, dels inom de statistikområden SCB själv ansvarade för, dels genom uppdrag från andra statistikansvariga myndigheter. Även om få myndigheter hade konkurrensutsatt produktionen, bedömde utredningen att beställar- rollen, tillsammans med teknikutvecklingen, ändå hade lett till minskade produktionskostnader på flera statistikområden. 
 Enligt utredningen hade också tillgängligheten till den officiella statistiken förbättrats. Detta sades delvis bero på reformen, men i hög grad också på den tekniska utvecklingen. 
 På den negativa sidan nämnde utredningen framför allt att samordningen av och överblicken över statistiksystemet hade för- sämrats, i och med att ansvaret hade delats upp på ett stort antal myndigheter. Utredningen ansåg därför att samordningen av statistik- systemet behövde förstärkas och föreslog bl.a. att det skulle inrättas ett särskilt råd för Sveriges officiella statistik. Ett sådant råd in- rättades sedan hos SCB år 2002. 
 90 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 1.4.4 
  
 Andra utredningar på senare år 
  
 Av annat utredningsarbete som har berört statistikområdet på senare år vill jag särskilt nämna följande. Redogörelsen följer i huvudsak kronologisk ordning. 
 Statistikregelgruppen 
 Inom Regeringskansliet tillsattes år 1998 en särskild arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till ändringar i de författningar som berör statistikens område. Arbetet redovisades i departements- promemorian  
 Statistikens regler  
 (Ds 1999:75). I denna lämnades ett förslag till en ny lag om den officiella statistiken samt en till lagen anslutande förordning, vilket utgjorde det huvudsakliga underlaget till den statistiklag och  
 -förordning 
  som finns i dag. 
 Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken 
 I september 2000 beslutade regeringen att tillsätta en särskild utred- ning med uppgift att analysera och kartlägga de förändrade sam- hällsbehoven av ekonomisk statistik och med utgångspunkt i dessa göra en genomlysning av statistiken och särskilt nationalräken- skaperna. Utredningen redovisade sitt slutbetänkande  
 Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken  
 (SOU 2002:118) vid årsskiftet 2002/03. 
 Mot bakgrund av utredningens förslag fick SCB år 2003 i upp- drag att utarbeta en åtgärdsplan för förbättring av den ekonomiska statistiken, vilken sedan successivt har genomförts. 
 2008 års översyn av kommunal statistik 
 År 2007 beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredning för att se över insamling och publicering av statistik om ekonomi, per- sonalförhållanden och vissa verksamheter inom kommunsektorn. Utredningens arbete redovisades i mars 2009, i betänkandet  
 Sam- ordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning  
 (SOU 2009:25). I betänkandet presenterades bl.a. ett översiktligt förslag om ett samlat system för automatiserad datafångst av uppgifter till grund 
 91 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 för kommunstatistiken, vilket föreliggande utredning enligt sina direktiv ska analysera. 
 Granskningar av Riksrevisionen 
 Bland utredningar som gjorts på senare år bör också nämnas några granskningar som gjorts av Riksrevisionen. År 2004 granskade Riksrevisionen SCB:s uppdragsverksamhet. 
  
 9  
  
 Riksrevisionens över- gripande slutsats var att förutsättningarna för insyn i SCB:s upp- dragsverksamhet var begränsade. Mot bakgrund av Riksrevisionens rapport beslutade regeringen att skärpa återrapporteringskraven för den avgiftsfinansierade verksamheten i regleringsbrevet från och med budgetåret 2005. 
 Vidare redovisade Riksrevisionen i februari 2010 en särskild revisionsrapport, som ett led i den årliga revisionen av SCB. 
  
 10  
  
 Riks- revisionen granskade  
 IT-miljön 
  för statistikproduktion av kon- sumentprisindex (KPI) och nationalräkenskaper (NR) samt för- beredelserna för att kunna följa förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Riksrevisionen hade också tidigare, under år 2008, vid två tillfällen skriftligen framfört iakttagelser om brister i SCB:s interna styrning och kontroll för framtagandet av KPI. Enligt Riksrevisionen visade granskningen på stora brister i ledning, styr- ning och uppföljning av statistikproduktionens  
 IT-miljö 
  för KPI och NR. Även om granskningen i första hand avsåg  
 IT-miljöerna 
  för produktion av KPI och NR, sade sig Riksrevisionen ha anled- ning att förmoda att liknande brister fanns i  
 IT-miljöer 
  för andra statistikprodukter. 
 Uppdrag avseende SCB:s kvalitetsarbete 
 Den 25 mars 2010 uppdrog regeringen åt SCB att löpande infor- mera regeringen dels om myndighetens pågående arbete med att säkerställa kvaliteten i statistikproduktionen, särskilt i statistikpro- duktionens  
 IT-miljö, 
  dels om åtgärder för att säkerställa den interna 
  
 9 
  
 Riksrevisionen (2004):  
 Uppdrag statistik – insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet 
 . RiR 2004:8. 
  
 10 
  
 Riksrevisionen (2010):  
 Granskning av  
 IT-miljön 
  för statistikproduktion av KPI och NR samt processen för intern styrning och kontroll.  
 Revisionsrapport  
  
 2010-02-18. 
  
 92 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 styrningen och kontrollen. SCB:s slutrapport avseende detta upp- drag redovisades till regeringen den 29 juni 2012. 
  
 11 
  
 I sammanhanget bör också nämnas att regeringen den 12 maj 2010 gav Statskontoret i uppdrag att granska SCB:s pågående kvali- tetsarbete. Statskontorets granskning slutredovisades i april 2011. 
  
 12 
  
 Förändringar avseende EU:s statistiksystem 
 Inom EU pågår sedan flera år ett arbete för att stärka statistik- kvaliteten och effektivisera statistikproduktionen. En väsentlig del av detta avser förändringar i det grundläggande  
 EU-regelverket 
  om statistik, dvs. förordning nr 223/2009 om europeisk statistik, EU:s statistikförordning. Men det handlar också om förändringar – som kan komma att påverka statistiken – avseende nya arbetssätt för att övervaka finanspolitiken, makroekonomiska beslut samt ekonomiska reformer och avseende processen kring alltför stora underskott (Excessive Deficit Procedure, EDP). Vidare har kommissionen även presenterat ett särskilt meddelande om produktionsmetoden för  
 EU-statistik, 
  med en vision för det kommande årtiondet. 
  
 13 
  
 De kommande förändringarna avseende EU:s statistiksystem är av central betydelse för utredningens överväganden. En ingående redogörelse för, och analys av,  
 EU-utvecklingen 
  redovisas därför i kapitel 5. 
 2011 års utredning om finansmarknadsstatistiken 
 Regeringen beslutade den 26 maj 2011 (dir. 2011:48) att tillkalla en särskild utredning med uppdrag att se över finansmarknadsstati- stiken och vilket ansvar Riksbanken, Finansinspektionen och SCB har i detta avseende enligt författningsreglering och avtal. I upp- draget ingick att analysera hur uppgifterna till statistiken samlas in samt hur de överförs mellan myndigheterna. Med utgångspunkt i den genomförda översynen och analysen skulle utredningen föreslå en ordning för att på ett effektivt sätt tillgodose de behov som 
  
 11 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Kvalitetsarbetet på SCB – slutrapport den 29 juni 2012 
 . Dnr 2012/1040. 
  
 12 
  
 Statskontoret (2011):  
 Mot en säkrare statistikproduktion – en granskning av SCB:s kvali- tetsarbete 
 . Rapport 2011:7. Statskontoret lämnade också en delredovisning av uppdraget i oktober 2010. 
  
 13 
  
 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om produktionsmetoden för  
  
 EU-statistik: 
  en vision för det kommande årtiondet, KOM(2009) 404 slutlig. 
 93 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 finns av att producera statistik samt tillgodose Riksbankens och Finansinspektionens behov av uppgifter för sin övervakning och tillsyn. 
 I utredningens uppdrag ingick också att, med utgångspunkt i respektive myndighets verksamhet och behov, föreslå de författ- ningsändringar som behövs för att möjliggöra en effektiv samver- kan mellan myndigheterna och ändamålsenligt förena sekretess och myndigheternas tillgång till uppgifter för sina åligganden. Utred- ningen skulle därvid överväga på vilket sätt uppgifter ursprungligen inhämtade för tillsynsändamål ska kunna bearbetas och utväxlas mellan de berörda myndigheterna utan hinder av sekretess. Vidare skulle utredningen belysa hur en likartad eller gemensam behand- ling av finansmarknadsstatistiken kan skapa samordningsvinster och andra fördelar för berörda myndigheter och uppgiftslämnare. 
 I uppdraget ingick också att analysera om det finns skäl att flytta ansvaret för den officiella statistiken för finansmarknaden från Finansinspektionen till SCB. 
 Enligt direktiven skulle utredningen redovisa sitt uppdrag den 1 oktober 2012. Arbetet har dock förlängts och kommer att redo- visas i december 2012, efter att föreliggande betänkande lämnats till tryck. 
 Översyn av myndigheter på högskoleområdet 
 Regeringen beslutade den 9 juni 2011 (dir. 2011:52) att tillkalla en särskild utredning med uppdrag att förbereda och lämna förslag till de åtgärder som behövs för att genomföra en ändamålsenlig och effektiv organisering av de verksamheter som för närvarande be- drivs vid Högskoleverket, Verket för högskoleservice och Inter- nationella programkontoret för utbildningsområdet. Syftet med ut- redningen var att skapa en effektiv och tydlig ansvarsfördelning, där den granskande verksamheten skiljs från den främjande och ser- viceinriktade verksamheten. En utgångspunkt var att det ska inrättas två nya myndigheter – en gransknings- och en servicemyndighet – i stället för de nuvarande tre. 
 I utredningens uppdrag ingick att föreslå vilken myndighet som ska ansvara för den samlade högskolestatistiken och vara statistik- ansvarig myndighet inom verksamhetsområdet enligt förordningen om den officiella statistiken. I betänkandet  
 Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet  
 (SOU 2012:1) föreslog utred- 
 94 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 ningen att statistikansvaret, som för närvarande ligger på Hög- skoleverket, ska förläggas till den granskande myndigheten. 
 Regeringen följde i huvudsak utredningens förslag beträffande inrättandet av de två myndigheterna. 
  
 14  
  
 I linje med detta gav rege- ringen den 31 maj 2012 två andra särskilda utredare i uppdrag att förbereda och genomföra inrättandet av Universitetskanslersämbetet (dir. 2012:55) och Universitets- och högskolerådet (dir. 2012:56). 
  
 15  
  
 Statistikansvaret ska enligt direktiven ligga på Universitetskanslers- ämbetet. Utgångspunkten för arbetet är att de två myndigheterna ska kunna inleda sina verksamheter den 1 januari 2013. 
 Statens vård- och omsorgsutredning 
 Regeringen beslutade den 27 januari 2011 (dir. 2011:4) att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över hur staten, genom sina myndigheter, ska verka för ett effektivt och långsiktigt hållbart vård- och omsorgssystem, med fokus på hälsofrämjande och före- byggande insatser i syfte att främja hälsa och minska ohälsa och framtida vårdbehov samt för att åstadkomma en jämlik vård och omsorg i hela landet. 
 Utredningen lämnade sitt slutbetänkande  
 Gör det enklare!  
 (SOU 2012:33) i maj 2012. I detta föreslogs att fyra nya myn- digheter ska ersätta tolv av dagens myndigheter och organisationer. Utredningen föreslog att Socialstyrelsen, Läkemedelverket, Tand- vårds- och läkemedelsförmånsverket, Statens beredning för medi- cinsk utvärdering, Statens folkhälsoinstitut, Smittskyddsinstitutet, Myndigheten för vårdanalys, Myndigheten för handikappolitisk samordning, Myndigheten för internationella adoptionsfrågor, Statens  
 medicinsk-etiska 
  råd, Hjälpmedelsinstitutet och Apotekens Service AB ska avvecklas och att uppgifterna ska tas över och vidare- utvecklas av följande fyra nya myndigheter: 
  
 Kunskapsmyndigheten för hälsa, vård och omsorg, som enligt utredningen ska stödja utveckling och spridning av kunskap. För riktlinjer med kopplingar till prioriteringar, föreslogs en arbetsform som innebär att kommunernas och landstingens kun- skap om praktiska och ekonomiska förutsättningar byggs in i 
  
 14 
  
 Prop. 2011/12:133. 
  
 15 
  
 Som en följd av detta beslut gavs också tilläggsdirektiv (dir. 2012:74) till den tidigare utredningen med innebörd att den skulle avsluta sitt arbete redan den 1 juli 2012 och inte den 28 december 2012, som ursprungligen var tänkt. 
  
 95 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 beslutsprocessen. Utredningen föreslog att det statistikansvar som för närvarande ligger på Socialstyrelsen ska förläggas till denna myndighet. 
  
 Inspektionen för hälsa, vård och omsorg, som föreslogs få samlat ansvar för tillstånd, legitimationer, godkännanden och tillsyn. Tillsynen föreslogs få ökade resurser. 
  
 Infrastrukturmyndigheten för hälsa, vård och omsorg, som före- slogs få i uppdrag att tillsammans med övriga aktörer utveckla och förvalta sektorns IT- och kommunikationslösningar. 
  
 Myndigheten för Välfärdsstrategi, som föreslogs få i uppdrag att ge staten bättre möjligheter till framförhållning och strategisk styrning. 
  
 I betänkandet redovisades en genomförandeplan och de underlag som enligt utredningen behövs för att etablera de nya myndig- heterna den 1 januari 2014. 
  
 1.5 
  
 Annat pågående utredningsarbete 
  
 Parallellt med mitt arbete har också bedrivits, eller nyligen avslutats, flera utredningar som mer allmänt berör utvecklingsfrågor i stats- förvaltningen och som kan ha betydelse för förutsättningarna för den fortsatta utformningen av systemet för den officiella statistiken. Nedan ges en överblick över de utredningar av detta slag som har bedömts vara mest relevanta utifrån de utgångspunkter som gäller för mitt arbete. 
  
 1.5.1 
  
 E-delegationen 
  
 Regeringen beslutade den 26 mars 2009 att tillkalla en delegation med uppdrag att samordna myndigheternas  
 IT-baserade 
  utveck- lingsprojekt och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning (dir. 2009:19). 
 Delegationens första uppgift var att utforma ett förslag till stra- tegi för myndigheternas arbete med elektronisk förvaltning (e- förvaltning), vilket redovisades till regeringen den 19 oktober 2009 i betänkandet  
 Pierce för myndigheternas arbete med  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2009:86). 
 96 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 Därefter har delegationens uppgift varit att koordinera de stat- liga myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Dele- gationen ska vidare koordinera vissa  
 IT-standardiseringsfrågor 
  samt bistå regeringen i det internationella arbetet på området. Den 25 mars 2010 fick delegationen också ett tilläggsdirektiv (dir. 2010:32) om att främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av offentlig information samt om att ta fram riktlinjer för myndigheters använd- ning av sociala medier. 
 Delegationen ska årligen lämna delrapporter med underlag och förslag till regeringen. Utöver sitt första, ovannämnda betänkande, har utredningen hittills lämnat ytterligare fyra betänkanden. 
  
 16  
  
 En slutrapport ska lämnas senast den 31 december 2014. 
  
 1.5.2 
  
 Informationshanteringsutredningen 
  
 Regeringen beslutade den 6 oktober 2011 att tillsätta en särskild utredning för att se över den s.k. registerlagstiftningen och vissa därmed sammanhängande frågor (dir. 2011:86). I uppdraget ingår bl.a. att: 
  
 överväga om definitionen av begreppet allmän handling i tryck- frihetsförordningen (TF) är lämpligt utformad när det gäller sådana uppgifter som en myndighet har tillgång till genom s.k. direktåtkomst hos en annan myndighet eller genom liknande former av elektroniskt utlämnande och, om utredningen anser att definitionen bör ändras, lämna förslag till ändring av denna, 
  
 överväga om det finns skäl att i registerförfattningar bibehålla åtskillnaden mellan olika former av elektroniskt utlämnande, 
  
 göra en översiktlig inventering av registerförfattningarna och närmare analysera hur dessa fungerar inom tre olika verksam- hetsområden, 
  
 med beaktande av utvecklingen inom EU och Europarådet ut- 
  
 arbeta en generell modell för reglering av registerfrågor och, 
  
 16  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
 e-förvaltning 
 (SOU 2010:20),  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens  
 e-förvaltning 
 (SOU 2010:62),  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – En bit på väg  
 (SOU 2011:27) och  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – vägen till effektivare  
 e-förvaltning 
 (SOU 2011:67). 
  
 97 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 med modellen som mall, lämna konkreta förslag till register- författningar inom de tre verksamhetsområdena, och 
  
 överväga vilka typer av allmänna handlingar inom de tre verk- samhetsområdena, som den eller de aktuella myndigheterna ska ha skyldighet att lämna ut elektroniskt, och lämna de förslag som dessa överväganden föranleder. 
  
 Förslagen ska syfta till att regleringen i tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och sekretesslagen samt registerregleringen till- sammans inom respektive område ska utgöra en tydligare och mer lättillämpad helhet. 
 De delar av uppdraget som avser frågan om definitionen av allmän handling bör ändras respektive om det finns skäl att i registerförfatt- ningarna även fortsättningsvis bibehålla åtskillnaden mellan olika former av elektroniskt utlämnande, ska redovisas i ett delbetänkan- de senast den 1 december 2012, efter att föreliggande betänkande lämnats till tryck. I tilläggsdirektiv kommer regeringen sedan att precisera inom vilka tre verksamhetsområden som utredningen ska lämna förslag till registerförfattningar. Uppdraget ska slutredovisas senast den 1 december 2014. 
  
 1.5.3 
  
 Uppdrag om förenklat och minskat uppgiftslämnande 
  
 Uppdrag till Bolagsverket m.fl. 
 Regeringen gav i oktober 2011 Bolagsverket och ett flertal andra myndigheter i uppdrag att inom respektive verksamhetsområde genomföra en kartläggning av näringsidkares uppgiftslämnande till statliga myndigheter som följer av lag, förordning eller föreskrift. 
 Kartläggningen skulle ligga till grund för ett framtida förenklat och minskat uppgiftslämnande. Det långsiktiga målet är att en och samma uppgift endast ska behöva lämnas en gång till statliga myn- digheter och att myndigheterna ska hämta uppgifter från varandra. 
 Bolagsverket har varit ansvarigt för att koordinera och leda arbetet med kartläggningen samt att sammanställa uppgiftskraven i ett register. 
 Kartläggningen redovisades den 19 juni 2012. 
  
 17 
  
 17  
 Kartläggning av näringsidkares uppgiftslämnande till 14 myndigheter 
 . N 2011/5884/ENT. Lägesrapport. 
  
 98 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 De myndigheter som har ingått i kartläggningsuppdraget är Arbetsförmedlingen, Bolagsverket, Försäkringskassan, Kronofogde- myndigheten, Livsmedelsverket, Skatteverket, Skogsstyrelsen, Statens jordbruksverk, Statistiska centralbyrån, Tillväxtverket, Trafikanalys, Trafikverket, Transportstyrelsen och Tullverket. 
 Resultatet av kartläggningen bedömdes utgöra en viktig grund för skapandet av ett uppgiftslämnarregister för företagen. Av denna anledning beslutade regeringen (N2012/311/ENT) att förlänga uppdraget till de 14 myndigheterna, vilket nu ska slutredovisas den 29 november 2013. Förlängningen innebär bl.a. att Bolagsverket fortlöpande ska uppdatera den databas som upprättats över myn- digheternas uppgiftskrav. 
 Uppdrag till särskild utredare 
 Mot bakgrund av bl.a. ovannämnda uppdrag till Bolagsverket m.fl. tillsatte regeringen i april 2012 en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå lösningar som leder till ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (dir. 2012:35). Syftet med utred- ningen är att företagen som regel bara ska behöva lämna uppgifter till statliga myndigheter en gång och till ett ställe. De uppgifter som avses är sådana där själva uppgiftslämnandet har sin grund i lag, förordning eller myndighetsföreskrifter. I uppdraget ingår bland annat att 
  
 lämna förslag på hur ett effektivt informationsutbyte mellan myndigheter faktiskt och tekniskt kan utformas, 
  
 lämna förslag på hur samordning, samråd, referensregister, infor- mationsutbyte och tillgång till statistik kan organiseras, 
  
 analysera och samordna de uppgifter som företagen lämnar in till statliga myndigheter och som kommer att omfattas av den kart- läggning som utförs enligt regeringens uppdrag N2011/5884/ENT (se ovan om uppdraget till Bolagsverket m.fl.), 
  
 analysera sekretessfrågor och integritetsfrågor som uppkommer i samband med de av utredaren lämnade förslagen och föreslå de författningsändringar som bedöms nödvändiga, 
  
 redovisa minskningen av de administrativa kostnaderna för före- tagen samt budgetkonsekvenser för myndigheterna. 
  
 99 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningens uppdrag ska redovisas senast den 29 november 2013. 
  
 1.6 
  
 Betänkandets disposition 
  
 Den fortsatta framställningen kan indelas i fyra delar. 
 Som bakgrund till mina överväganden beskrivs i den  
 första delen  
 vad som menas med statistik (kapitel 2), gällande nationell rätt (kapi- tel 3), hur statistiksystemet är uppbyggt (kapitel 4) samt gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen på  
 EU-nivå 
  (kapitel 5). 
 Den  
 andra delen  
 av betänkandet, som består av kapitlen  
 6–13, 
  innehåller mina bedömningar avseende statistiksystemet. Överväg- anden och förslag om de aktuella delfrågorna redovisas i respektive kapitel. Först redovisas vissa förutsättningar för utredningens ana- lys och överväganden om statistiksystemet (kapitel 6). Därefter behandlas den officiella statistikens inriktning och omfattning (kapi- tel 7), den officiella statistikens kvalitet (kapitel 8), tillgängligheten för användarna (kapitel 9), frågor om uppgiftsskyldighet (kapitel 10), frågor om myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller i statistiksystemet (kapitel 11) samt samordningen av systemet för den officiella statistiken (kapitel 12). Slutligen görs en uppsummering av de av mina förslag som helt eller delvis kan sägas ha sin grund i  
 EU-rätten 
  och dess inverkan på svensk rätt (kapitel 13). 
 Den  
 tredje delen  
 av betänkandet, som utgörs av kapitel 14, inne- håller min översyn av SCB. 
 Slutligen redovisas i den  
 fjärde delen  
 förslagens konsekvenser (kapitel 15) och författningskommentarer (kapitel 16). 
 Som  
 bilagor  
 till betänkandet har fogats utredningens direktiv och tilläggsdirektiv (bilaga 1 respektive 2) samt Holmes och SCB:s rapporter till utredningen (bilaga 3 respektive 4). Payne och SCB svarar självständigt för de iakttagelser och slutsatser som redovisas i deras respektive rapporter. 
 100 
 2 Vad är statistik? 
 I detta kapitel beskrivs översiktligt vad statistik är. Först behandlas själva begreppet statistik och vad det betyder (2.1). Därefter disku- teras det faktum att behoven av statistik, och därmed statistikens inriktning, kan variera mellan olika användningsområden (2.2). Slut- ligen beskrivs kort hur statistik produceras (2.3). 
  
 2.1 
  
 Begreppet statistik 
  
 Min övergripande uppgift är att se över Statistiska centralbyrån och systemet för den officiella statistiken. Som framgått av avsnitt 1.1 regleras den officiella statistiken i lagen om den officiella statistiken, med tillhörande förordning. Av detta regelverk framgår inom vilka områden det ska finnas officiell statistik, vilka statliga myndigheter som ansvarar för att denna statistik tas fram (statistikansvariga myn- digheter) samt att officiell statistik ska finnas för allmän informa- tion, utredningsverksamhet och forskning. 
 Själva begreppet statistik definieras dock inte i vare sig lagen eller förordningen om den officiella statistiken. I det förslag till lag som först lades fram fanns visserligen en sådan definition, men denna mötte kritik från Lagrådet som menade att begreppet statistik är svårdefinierbart och att det saknades behov av att ange en definition i lagen. 
  
 1 
  
 Inte heller i mer allmän mening kan begreppet statistik sägas ha någon helt entydig definition. Begreppet har också olika innebörd i olika sammanhang. Med statistik kan avses en viss form av informa- tion, nämligen sifferuppgifter som beskriver en företeelse eller en verksamhet. Statistik kan också avse metoder för att samla in, bearbeta 
  
 1  
 Prop. 2000/01:27. Det ursprungliga lagförslaget, inklusive förslaget till definition av be- greppet statistik, lämnades i Statistikregelgruppens rapport  
 Statistikens regler  
 (Ds 1999:75). 
 101 
  
 Vad är statistik? 
  
 SOU 2012:83 
  
 och analysera statistiska material. 
  
 2  
  
 Därtill är statistik benämningen på en vetenskaplig disciplin. 
 Statistik om olika samhällsområden är en mycket viktig informa- tionskälla i en demokrati och tillgången till statistik kan ses som en rättighet för alla medborgare. Den officiella statistiken ger en över- gripande bild av samhället och ökar medborgarnas möjlighet till insyn. Statistiken används också som grund för politiska beslut, för den allmänna debatten, för forskning, för utvärdering m.m. Stor enig- het råder om vikten av att det produceras statistik som belyser olika aspekter av samhället och som kan användas för ovan nämnda syf- ten. Statistiken ska vara pålitlig, dvs. objektiv och saklig samt även i övrigt av god kvalitet. Objektiva mått på samhällsförhållanden och deras utveckling – av det slag som ges genom den officiella stati- stiken – ses av de flesta som en självklarhet i en modern demokrati. Man brukar tala om statistisk information som en genuin samhälle- lig nyttighet. 
 Statistik i betydelsen sifferbaserad information kan redovisas i form av exempelvis absoluta tal, frekvenstal, proportionerade tal, medeltal, i tabeller med tidsserier eller med andra jämförelsetal och illustreras ofta även i diagram eller figurer. Med hjälp av sifferupp- gifter om Sveriges befolkning ges en illustration till några av dessa begrepp i faktaruta 2.1 nedan. 
 Faktaruta 2.1 Olika sätt att redovisa statistik 
 Vid 2011 års slut uppgick Sveriges befolkning totalt, dvs. i  
 absoluta tal 
 , till 9 482 855 personer. Om man delar in befolkningen i ålders- kategorierna omyndiga  
 (0–17 
  år), vuxna  
 (18–64 
  år) och ålders- pensionärer (65 år och uppåt), så kan sägas att antalet i respektive grupp också är ett  
 frekvenstal 
 , i den meningen att siffran anger hur många gånger respektive grupp förekommer i det samlade materialet. Antalet i respektive ålderskategori per den 31 december 2011 var 1 919 206 personer i åldern  
 0–17 
  år, 5 778 981 personer i åldern  
 18–64 
  år och 1 784 668 personer i åldern 65 år och uppåt. 
 I relation till den totala befolkningen utgjorde personerna i åldern  
 0–17 
  år därmed en andel (eller  
 proportion 
 ) som motsva- rade 1 919 206 delat med 9 482 855, dvs. ca 20 procent. De tre ålderskategoriernas andelar av totalbefolkningen kan illustreras med följande diagram. 
  
 2  
 Beskrivningen av de två betydelserna av begreppet statistik har hämtats från SCB:s hem- sida. 
 102 
  
 SOU 2012:83 
  
 Vad är statistik? 
  
 Utvecklingen av befolkningen över en period kan uttryckas som en  
 tidsserie 
 . Under den senaste femårsperioden har Sveriges befolkning således legat på följande nivåer per den 31 december: 9 482 855 (2011), 9 415 570 (2010), 9 340 682 (2009), 9 256 347 (2008) och 9 182 927 (2007). 
 Med hjälp av tidsserien kan man räkna fram hur stor befolk- ningen har varit i  
 medeltal  
 (eller genomsnitt) under perioden. Det får man fram genom att summera de olika årens befolknings- siffror och dela med antalet år, vilket ger medeltalet 9 335 676. 
 Befolkningsutvecklingen kan även illustreras med ett diagram, enligt nedan. Här har 1995 valts som startår, den 31 december det året uppgick Sveriges befolkning till 8 837 496 personer. 
 Källa: statistikuppgifter SCB 
 103 
  
 Vad är statistik? 
  
 SOU 2012:83 
  
 Som utgångspunkt för mitt arbete har jag valt att använda begreppet statistik på samma sätt som i de utredningar som föregick 1994 års statistikreform 
  
 3 
  
 , nämligen som beteckning för numeriska samman- ställningar av elementära observationer som kan hänföras till händel- ser, flöden eller tillstånd. Med statistik avses här även data i statistik- register från vilka uttag kan göras. 
 Data är överhuvudtaget ett väsentligt begrepp i sammanhanget. Uppbyggnaden av ett statistiskt system kräver tre olika typer av data 
  
 4 
  
 : 
  
 Makrodata 
 : Det som vi kallar statistik i dagligt tal, dvs. aggre- gerade data om populationer och klasser av objekt, t.ex. summor, frekvenser och medelvärden. 
  
 Mikrodata 
 : Data om enskilda objekt, t.ex. företag, individer och händelser, som ligger till grund för statistik, och som kan aggre- geras till statistik på ett flexibelt sätt. 
  
 Metadata 
 : Rent språkligt betyder detta data om data eller in- formation om data. Det handlar om data som definierar och be- skriver mikrodata och makrodata. Normalt används metadata eller metainformation för att beskriva innehållet och/eller strukturen för en viss datasamling, t.ex. ett statistiskt material, ur något per- spektiv. Härigenom kan användaren avgöra hur användbara de olika datamaterialen är. 
  
 5 
  
 2.2 
  
 Olika statistik för olika användningsområden 
  
 Statistik kan tas fram med olika syften. På mer övergripande nivå är det vanligt att – med avseende på huvudfunktion – skilja på två typer av statistik: 
  
 Statistik med ett i huvudsak internt syfte för den organisation stati- stiken berör 
  
 . För sådan statistik är huvudfunktionen att utgöra en del av en informationsprocess för styrning av verksamheter, innefattande planering, beslut, uppföljning, analys och utvärdering. 
  
 3 
  
 Effektivare statistikstyrning – den statliga statistikens finansiering och samordning  
  
 (SOU 1992:48) och  
 Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken  
 (SOU 1994:1). Dessa hän- visade i sin tur till att samma definition använts i 1979 års statistikutredning,  
 Framtida statlig statistik  
 (SOU 1983:74). 
  
 4 
  
 Definitionerna har hämtats från Payne, B. (1999):  
  
 Ökad tillgänglighet till Sveriges officiella statistik 
 . Appendix till SOU 1999:96. Kompletterande information har också hämtats från Wikipedia. 
  
 5 
  
 Data och information av liknande slag som metadata kan i olika sammanhang även be- nämnas t.ex. referensdata. 
  
 104 
  
 SOU 2012:83 
  
 Vad är statistik? 
  
 Den här typen av statistik kallas ofta driftstatistik, verksamhets- statistik, operativ statistik eller instrumentell statistik, eftersom den främst avser att ge information av mera internt intresse för den organisation som tar fram den och om mera snävt avgrän- sade verksamheter. 
  
 Statistik med ett allmäninformativt syfte 
  
 . Den här typen av statistik har till huvudfunktion att ge eller ingå som delar i en allmän be- skrivning av förhållanden, dvs. att vara mer allmäninformativ. Den officiella statistiken, som enligt lagen om den officiella statisti- Sanford, ska finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forskning, torde vara det tydligaste exemplet på statistik med en allmäninformativ funktion. 
  
 I praktiken finns ofta inte någon entydig distinktion mellan instru- mentell och allmäninformativ statistik. Således används mycket av den officiella statistiken även som underlag för styrning av verksam- heter, till exempel som underlag för avtalsreglering och förhand- lingsarbete eller för arbetet med statsbudgeten. Vidare torde inom vissa områden den statistik som är klassificerad som officiell i första hand kunna sägas ha till syfte att fungera som ett slags driftstatistik över utvecklingen inom de berörda sektorerna, men samtidigt anses vara av tillräckligt allmänintresse för att ingå i Sveriges officiella statistik. 
 Även om mitt uppdrag primärt avser den officiella statistiken, som de 27 statistikansvariga myndigheterna ansvarar för, så bör på- pekas att det givetvis produceras betydligt mer statistik i Sverige – inom såväl den offentliga som den privata sektorn – än den officiella statistiken. Ofta handlar det då, som nämnts, om intern driftstati- stik, som i stort sett endast har intresse för den berörda organisa- tionen. Men beträffande de statliga myndigheterna kan noteras, vilket kommer att utvecklas närmare i kapitel 4, att de utöver den officiella statistiken även tar fram en hel del övrig statistik av mer allmäninformativ karaktär. Detta görs av såväl de statistikansvariga myndigheterna som andra myndigheter. 
 Den statliga statistiken – i synnerhet den officiella statistiken – tas fram och presenteras för att tillfredsställa hela samhällets behov. Statistikens användare finns bland statliga myndigheter, kommuner, organisationer, näringsliv och andra marknadsorgan, utbildnings- väsende och forskning, liksom hos allmänheten direkt eller via mass- 
 105 
  
 Vad är statistik? 
  
 SOU 2012:83 
  
 media. Även internationella organ, bl.a. EU i ökande grad, använ- der svensk statistik för olika ändamål. 
 Behoven vad avser form och innehåll för statistiken varierar från användning till användning. Olika användare prioriterar skilda aspek- ter av statistiken såsom innehåll, detaljrikedom, mät- och publice- ringsfrekvens, snabbhet i publicering, tillgänglighet, precision, före- komst av förklarande kommentarer, publiceringsmedia m.m. Dessa utgör alla kvalitetsaspekter som statistikproducenten måste ta ställ- ning till och väga mot varandra. 
 Att olika användare har olika behov och prioriterar skilda aspekter av statistiken går också igen i hur synen på kvalitet har utvecklats inom systemet för den officiella statistiken, vilket också avspeglar den rådande synen internationellt. Således ses statistikkvalitet i huvud- sak inte som något absolut begrepp, utan till stor del avser de kvali- tetskriterier som tillämpas förhållanden som är relativa och som användaren själv måste bedöma. Kvalitetssynen är alltså användar- orienterad och kvaliteten avser alla egenskaper hos en viss statistik som har betydelse för hur väl denna statistik tillfredsställer använ- darens informationsbehov och förväntningar. 
  
 6 
  
 Kvalitetsbegreppet för officiell statistik har fem huvudkomponen- ter: (1)  
 Innehåll 
 , som avser vad statistiken beskriver med avseende på t.ex. objekt och variabler. (2)  
 Tillförlitlighet 
 , som avser osäker- hetskällor och dessas effekter på statistiken. (3)  
 Aktualitet 
 , som om- fattar tidsaspekter som spelar roll för hur väl statistiken beskriver nuläget. (4)  
 Jämförbarhet  
 och  
 samanvändbarhet 
 , som avser möjlig- heter till jämförelser över tiden och mellan grupper, respektive till att använda statistiken tillsammans med annan statistik. (5)  
 Tillgäng- lighet  
 och  
 förståelighet 
 , som avser statistikens fysiska tillgänglighet och dess begriplighet. Till dessa fem huvudkomponenter finns även underkomponenter. Därtill finns även andra aspekter av betydelse, vilka mer gäller produktionsprocessen än slutprodukten. Hit hör t.ex. sekretessregler och hur hänsyn tas till uppgiftslämnare. 
 En utgångspunkt i systemet för den officiella statistiken är vidare att den statistik som tas fram ska kvalitetsdeklareras, vilket innebär att statistikens kvalitetsegenskaper ska beskrivas. Utifrån dessa kva- litetsdeklarationer ska en användare kunna avgöra om statistiken är relevant och hur den i så fall kan användas. Användaren värderar 
  
 6  
 Kvalitetsbegreppet för den officiella statistiken presenteras i Statistiska centralbyrån (2001): 
 Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik 
 . Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2001:1. Den beskrivning som här görs är också delvis citerad från Statistiska centralbyrån (2006):  
 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 . Riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken. Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2006:1. 
  
 106 
  
 SOU 2012:83 
  
 Vad är statistik? 
  
 kvaliteten, varvid bedömningen beror på kvalitetsegenskaperna och hur användaren tänker använda statistiken. Vissa användare har större krav på tillförlitlighet än andra, vissa värderar detaljrikedom, medan andra är nöjda med en översiktlig bild etc. 
  
 2.3 
  
 Hur tas statistik fram? 
  
 Att olika typer av statistik tas fram med olika syften avspeglas också i hur statistiken produceras. Inom många områden finns det behov av att kontinuerligt kunna följa utvecklingen. Sådana krav på konti- nuitet uppfylls med löpande, regelbundet producerad och publicerad statistik, av vilken man kan utläsa förändringar över tiden. 
  
 7  
  
 Känne- tecknande för sådan statistik är att den utarbetas för perioder såsom månader, kvartal eller år eller för andra regelbundet återkommande tidpunkter. Men många statistiska undersökningar görs endast en gång, t.ex. som underlag i en särskild utredning. Även engångs- undersökningar kan i och för sig upprepas. Om det sker med obe- stämda intervall talar man om intermittent statistik. 
 Med avseende på produktionssätt för statistik skiljer man på två typer av undersökningar 
  
 8 
  
 : 
  
 Totalundersökningar 
 . I dessa görs summeringar, medeltalsberäk- ningar m.m. utifrån data för alla individer i den grupp (popula- tionen) som ska beskrivas i statistiska termer. 
  
 Urvalsundersökningar 
 . I det här fallet används statistiska metoder för att på grundval av slumpmässigt utvalda data räkna fram vad som med en viss sannolikhet gäller för hela populationen. 
 I såväl totalundersökningar som urvalsundersökningar kan utgångs- materialet utgöras av för statistik särskilt insamlade uppgifter eller av uppgifter insamlade för administrativa ändamål. I praktiken härrör en stor del av de data som den officiella statistiken i Sverige baseras på, närmare bestämt mer än 95 procent, från administrativa proces- ser. 
  
 9  
  
 Statistik kan också framställas genom samutnyttjande av upp- gifter från olika datakällor, ofta dataregister. 
  
 7 
  
 Detta förutsätter dock givetvis att den aktuella statistiken är producerad under sådana förut- sättningar att jämförbarhet föreligger. 
  
 8 
  
 Indelningen och begreppsförklaringarna har hämtats från betänkandet  
  
 Effektivare statistik- styrning – den statliga statistikens finansiering och samordning  
 (SOU 1992:48). 
  
 9 
  
 Uppgiften om andelen administrativa data är hämtad från Payne, B. (1999):  
  
 Ökad till- gänglighet till Sveriges officiella statistik 
 . Appendix till SOU 1999:96. Det bör samtidigt noteras att sett till andelar av den officiella statistikens kostnader är fördelningen mera jämn mellan 
 107 
  
 Vad är statistik? 
  
 SOU 2012:83 
  
 Vidare kan det variera vem som producerar statistiken. Vad be- träffar den officiella statistiken är det vanligaste – vilket kommer att utvecklas närmare i kapitel 4 – att den statistikansvariga myndigheten antingen själv producerar sin officiella statistik eller ger uppdraget till SCB. Även i det senare fallet är dock den statistikansvariga myn- digheten ansvarig för vilken statistik som tas fram. Bland de statistik- ansvariga myndigheterna finns också några – dock relativt få – som anlitar andra statistikproducenter än SCB; det handlar då i allmänhet om privata företag. Det är också ganska vanligt att den statistik- ansvariga myndigheten använder en kombination av dessa produk- tionsformer, dvs. att man gör vissa delar i egen regi och anlitar externa producenter (SCB och/eller andra) för övriga delar. 
 Statistikframställning sker normalt i en viss sekvens. Denna kan illustreras med SCB:s statistikproduktionsprocess, vilken innehåller åtta steg, enligt nedan. 
  
 10  
  
 Varje process, eller processteg, har därut- över ett antal delprocesser. Det bör noteras att data som samlas in och bearbetas i processen kan avse både data som ursprungligen insamlats för administrativa ändamål och data som samlas in enbart för statistiska ändamål. 
  
 1. 
  
 Fastställa behov 
 . Kundernas och användarnas behov ska identi- fieras och vägas samman. Hänsyn ska tas till regler och rekom- mendationer från internationella organ. 
  
 2. 
  
 Designa och planera 
 . Tillvägagångssätt, metoder, verktyg och för- delning av resurser planeras. I detta ingår ram- och urvalsför- farande samt val av insamlingsmetod och kontaktstrategi. 
  
 3. 
  
 Skapa och testa 
 . Mätinstrument, metoder, verktyg och produk- tionsflöde ska fungera och måste dessförinnan testas. Dokumen- terade tester innan produktionssättning kan påvisa brister och förbättringsmöjligheter som bidrar till tidsvinster och lägre kost- nader. 
  
 4. 
  
 Samla in 
 . Det praktiska arbetet att dra urval och samla in data beskrivs. Datainsamlingen ska ske med hög kvalitet och till så låg kostnad som möjligt för såväl statistikproducenten som uppgifts- lämnarna. 
 data från administrativa register respektive från traditionella statistiska undersökningar, eftersom den senare formen av datainsamling är betydligt mer kostsam. 
  
 10  
 Produktionsprocessen är här citerad ur Statskontoret (2011):  
 Mot en säkrare statistikpro- duktion. En granskning av SCB:s kvalitetsarbete 
 . Rapport 2011:7. 
 108 
  
 SOU 2012:83 
  
 Vad är statistik? 
  
 5. 
  
 Bearbeta 
 . De mikrodata som samlas in ska förädlas till statistisk information. Här beskrivs vilka arbetssätt och metoder som ska användas för att beakta olika statistikberoenden. 
  
 6. 
  
 Analysera 
 . Den förädlade produkten är aggregerad till makrodata som ska redovisas i tabeller. Tolkning av resultat ingår i denna process. 
  
 7. 
  
 Redovisa och kommunicera 
 . Slutprodukterna ska publiceras i olika medier, publikationer eller levereras till kund. 
  
 8. 
  
 Utvärdera och återkoppla 
 . Erfarenheterna från undersökningen, till exempel bortfallets storlek samt synpunkter från kunder och uppgiftslämnare, ska sammanställas och kommuniceras. Kostna- der och tidsåtgång ska beaktas. Fel i statistik ska rättas och åt- gärder ska vidtas för att säkra hela processen framöver. 
 Den redovisade sekvensen är inte nödvändigtvis tillämplig – åtmin- stone inte i alla delar – för all statistikframställning. Till exempel framgår av Statskontorets granskning av SCB:s kvalitetsarbete 
  
 11  
  
 att företrädare för SCB:s avdelning för nationalräkenskaper (NR) anser att myndighetens processmodell inte lämpar sig för NR, eftersom räkenskaperna inte är statistikprodukter i traditionell mening, utan mer att betrakta som ett redovisningssystem. 
 Slutligen bör nämnas att den informationsteknologiska utveck- lingen under de senaste  
 10–20 
  åren – i synnerhet framväxten av internet – har haft stor betydelse för förutsättningarna att såväl pro- ducera som använda statistik. Till exempel har den tekniska utveck- lingen gett producenterna bättre verktyg för att samla in och be- arbeta data och även möjliggjort enklare och bättre tillgänglighet till statistiken för dess användare. Som nämndes i avsnitt 1.4.3 kon- staterades redan i den utvärdering som gjordes fem år efter 1994 års statistikreform 
  
 12  
  
 att tillgängligheten till den officiella statistiken hade förbättrats sedan reformen. Detta sades delvis bero på refor- men, men i hög grad även på den tekniska utvecklingen. Givetvis har de tekniska förutsättningarna förbättrats ytterligare under det dryga decennium som har förflutit sedan den utvärderingen gjordes. 
  
 11 
  
 a.a. 
  
 12 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96). 
  
 109 
 3 Gällande nationell rätt 
 I detta kapitel beskrivs och analyseras gällande nationell rätt på stati- stikområdet. Gällande  
 EU-rätt 
  beskrivs i kapitel 5. 
  
 3.1 
  
 Inledning – regleringen av statistiken 
  
 Den statliga statistiken består av officiell statistik och övrig stati- stik. För den officiella statistiken finns ett särskilt regelverk. Även övrig statlig statistik kan, under förutsättning att statistiken är framställd av staten – i dess olika skepnader – och har ett vidare syfte än att utgöra rent intern driftstatistik, omfattas av en del av detta regelverk. 
 För mitt arbete är det av intresse hur statistiken regleras. Huvud- uppdraget innefattar att göra en översyn av systemet för den offi- ciella statistiken. Den officiella statistiken regleras i lagen (2001:99) om den officiella statistiken. I förordningen (2001:100) om den officiella statistiken ges sedan kompletterande föreskrifter. Lagen och förordningen om den officiella statistiken beskrivs i avsnitten 3.2 och 3.3 nedan. Även personuppgiftslagen (1998:204), PUL, är tillämplig vid framställning av statistik i den mån det inte finns avvikande bestämmelser i lagen om den officiella statistiken. PUL beskrivs i avsnitt 3.4. En annan viktig del av regleringen avser skyddet för uppgifter som används vid framställning av statistik. I detta fall finns de huvudsakliga reglerna inte i lagen om den offi- ciella statistiken utan i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Bestämmelsen om statistiksekretess finns i 24 kap. 8 § OSL. Denna bestämmelse kompletteras av 7 § offentlighets- och sekre- tessförordningen (2009:641), OSF. Statistiksekretessen är en viktig del av tillgängligheten till statistiken, något som enligt utrednings- direktiven särskilt ska analyseras. Redogörelsen för statistiksekre- tessen sker i kapitel 9. 
 111 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 En stor del av den statistik som framställs i dag är register- baserad. Det finns också ett stort antal registerförfattningar som reglerar användningen av viktiga register inom den offentliga sek- torn. Sådana registerförfattningar kan innehålla regler som kom- pletterar eller t.o.m. avviker från de allmänt giltiga reglerna i PUL. Mot bakgrund av detta redovisas i avsnitt 3.5 vad en registerförfatt- ning är och kan innehålla. 
 I avsnitt 3.6 redogörs för avgiftsförordningen (1992:191), AF, som innehåller bestämmelser som rör myndigheters rätt att ta ut avgifter. 
 Det finns kompletterande föreskrifter som rör den officiella statistiken i Statistiska centralbyråns (SCB) föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik  
 (SCB-FS 
  2002:16). Dessa gås igenom i avsnitt 3.7. Slutligen redovisas i avsnitt 3.8 några övriga författningar och riktlinjer av betydelse. 
 SCB är, som tidigare konstaterats, den största statistikprodu- centen. SCB:s uppgifter och verksamhet regleras främst i förord- ning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. Redo- görelsen för SCB, och de regelverk som styr myndighetens verk- samhet, sker i samband med översynen av myndigheten. Detta görs i kapitel 14, där bl.a. SCB:s instruktion och myndighetens årliga regleringsbrev behandlas. 
 Nedan gås de olika regelverk som reglerar den officiella stati- stiken igenom. Den s.k.  
 PSI-lagen, 
  lagen (2010:566) om vidare- utnyttjande av handlingar i den offentliga förvaltningen, som också är av intresse för mitt arbete redogörs dock för i anslutning till analysen av lagens påverkan på SCB och övriga statistikansvariga myndigheter, dvs. i kapitel 9. 
  
 3.2 
  
 Lagen (2001:99) om den officiella statistiken 
  
 Det grundläggande regelverket för den officiella statistiken är lagen om den officiella statistiken. Lagen kompletteras av förordningen om den officiella statistiken, se avsnitt 3.3. 
 Lagen trädde i kraft den 1 april 2001 och ersatte den då gällande lagen om officiell statistik samt lagen om uppgiftsskyldighet på jordbrukets område och lagen om vissa personregister för officiell statistik. Vissa mindre ändringar har skett i lagen sedan år 2001, men i huvudsak ser regleringen ut som vid ikraftträdandet. Genom lagen om den officiella statistiken fördes de då gällande reglerna för 
 112 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 den officiella statistiken samman till en lag. Genom lagen gjordes också vissa  
 EU-anpassningar 
  samt en anpassning till PUL. 
  
 1  
  
 I redogörelsen nedan följs lagens rubriksättning. 
  
 3.2.1 
  
 Tillämpningsområde m.m. 
  
 Det är regeringen som beslutar inom vilka områden det ska finnas officiell statistik och vilka myndigheter som ska ansvara för denna, s.k. statistikansvariga myndigheter (1 § andra stycket). Vilka om- råden som omfattas och vilka myndigheter som är ansvariga fram- går dock först av bilagan till förordningen om den officiella stati- stiken. 
 Föreskrifter om den officiella statistiken omfattas av regeringens s.k. restkompetens 
  
 2  
  
 och det krävs därför inte något direkt bemyn- digande till regeringen för att den ska få fatta beslut om föreskrifter inom detta område. Lagtexten innehåller endast en erinran om att föreskrifter kan meddelas av regeringen. Begreppet statistik defini- eras inte i lagen. Som tidigare har nämnts innehöll det förslag till lag som först lades fram en sådan definition. Denna mötte dock kritik från Lagrådet som menade att begreppet statistik är svår- definierbart och att det saknades behov av att ange en definition av begreppet i lagen. 
  
 3 
  
 Enligt lagen ska de bestämmelser som reglerar behandling av personuppgifter tillämpas vid all framställning av statistik hos en statistikansvarig myndighet och inte enbart vid framställning av officiell statistik (1 § tredje stycket). Bakgrunden till att lagen har getts en vidare tillämpning än enbart den officiella statistiken är enligt motiven omsorg om den enskilde. Det anses betydelsefullt för den enskilde att samma regler gäller inom samma verksamhets- område. Enligt den aktuella propositionen skulle det vara orimligt att uppgifter om en enskild skulle falla under olika regler hos samma myndighet enbart på grund av att uppgifterna i det ena fallet skulle användas för officiell statistik och i det andra för annan statistik. 
  
 4  
  
 För myndigheter som inte är statistikansvariga myndigheter gäller vid personuppgiftsbehandling reglerna i PUL utan den särreglering som finns i lagen om den officiella statistiken. 
  
 1 
  
 Prop. 2000/01:27,  
 En ny statistiklagstiftning 
 , s. 1. 
  
 2 
  
 Regeringen har rätt att besluta normer som inte är speciellt reglerade i grundlag, denna behörighet brukar kallas för restkompetensen. 
  
 3 
  
 a.a., s. 66 och 91 f. 
  
 4 
  
 a.a., s. 66. 
  
 113 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 PUL gäller vid framställningen av statistik så länge det inte finns någon avvikande bestämmelse i lagen om den officiella statistiken (2 §). Det innebär att de beteckningar och definitioner som före- kommer i PUL har motsvarande betydelse när det gäller den offici- ella statistiken. 
 I lagens 3 § anges de krav på kvalitet som gäller för den officiella statistiken. Enligt lagen ska officiell statistik finnas för allmän in- formation, utredningsverksamhet och forskning. Den ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Kravet på objektivitet fanns med redan i den tidigare statistiklagen. Innebörden av kravet är att stati- stiken inte får påverkas av ovidkommande faktorer och inte heller utformas för att tjäna vissa syften. I motiven framhålls särskilt att vetenskapliga metoder ska användas som garanterar att statistiken inte kan ifrågasättas. Som ett led i detta gäller att statistiken måste kvalitetsdeklareras och att de förfaranden som tillämpas måste kunna utsättas för kritisk granskning. Även kravet på allmän tillgänglighet fanns med i den tidigare lagen. Med allmän tillgänglighet förstås enligt motiven att statistiken ska offentliggöras på ett sådant sätt att den är enkelt åtkomlig för de ändamål som ska tillgodoses. Inne- börden är att myndigheterna kan behöva tillhandahålla statistiken på olika sätt. Varje medborgare ska utan större ansträngning kunna finna vad han eller hon söker samtidigt som t.ex. näringslivet effek- tivt ska kunna utnyttja statistiken. De 27 myndigheter som är ansvariga för officiell statistik i Sverige bildar tillsammans ett nät- verk, statistiknätverket 
  
 5 
  
 , varigenom den officiella statistiken hålls tillgänglig. Varje myndighet publicerar sin statistik på sin egen och/eller SCB:s webbplats och SCB har på sin hemsida länkar till alla de webbplatser där den officiella statistiken finns. I fråga om såväl objektivitet som allmän tillgänglighet framhålls i motiven att regeringen kan meddela närmare föreskrifter för myndigheterna. 
  
 6 
  
 När officiell statistik görs tillgänglig ska den enligt 4 § i lagen vara försedd med beteckningen Sveriges officiella statistik eller med symbolen för Sveriges officiella statistik, vilken framgår av en bilaga till lagen. Denna beteckning och symbol får endast användas för officiell statistik. I motiven anges att ett genomgående syfte med lagen är att ge den officiella statistiken en särställning i för- 
  
 5 
  
 Tidigare fanns en gemensam ingång till den officiella statistiken Svenska statistiknätet (SSN). Denna lades ned i augusti 2005 p.g.a. för få besökare. Sedan dess bildar de statistik- ansvariga myndigheternas statistiksidor tillsammans med Statistik efter ämne och produkt- sidorna på SCB:s webbplats det allmänna nätverk genom vilket den officiella statistiken sprids. 
  
 6 
  
 Prop. 2000/01:27, s. 67 och SCB:s hemsida Brown. 
  
 114 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 hållande till annan statistik. På den officiella statistiken ställs också, genom lagen och förordningen om den officiella statistiken, krav som inte gäller för annan statistik. Begreppet officiell statistik kan därför sägas utgöra en varudeklaration för den som ska använda statistiken. Det finns också sammanhang där det viktiga är just att statistiken är den officiella inom området. Det är mot denna bak- grund som det rättsliga skyddet för begreppet officiell statistik och för symbolen har införts, för att förhindra att någon oriktigt be- nämner annan statistik för den officiella statistiken. 
  
 7 
  
 3.2.2 
  
 Uppgiftsskydd m.m. 
  
 Uppgiftsskyddet regleras i  
 5–6 
  §§ i lagen. Den officiella statistiken ska framställas och offentliggöras med beaktande av behovet av skydd för fysiska och juridiska personers intressen (5 § första stycket). I 5 § andra och tredje stycket finns hänvisningar till OSL och PUL. Hänvisningarna fyller en viktig upplysningsfunktion och erinrar om att bestämmelserna om statistiksekretess finns i OSL och att bestämmelserna om skydd mot kränkning av enskilds per- sonliga integritet genom behandling av personuppgifter finns i PUL. 
  
 8 
  
 Lagen innehåller också ett förbud mot s.k. bakvägsidentifiering (6 §). Det innebär att uppgifter i den officiella statistiken inte får sammanföras med andra uppgifter i syfte att utröna en enskilds identitet. Förbudet mot bakvägsidentifiering är straffsanktionerat genom 26 § i lagen där det stadgas ansvar för olovlig identifiering. Straffsanktioneringen beskrivs närmare nedan. 
  
 3.2.3 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 Uppgiftsskyldigheten är en viktig del av statistiklagstiftningen. Bestämmelser om uppgiftsskyldighet finns i  
 7–13 
  §§ i lagen. Där anges vilka som enligt lagen är uppgiftsskyldiga och för vilka upp- gifter. Normalt fastläggs inte uppgiftsskyldigheten på  
 EU-nivå 
  utan faller enligt den s.k. subsidiaritetsprincipen på den nationella lag- stiftningen. Uppgiftsskyldigheten i lagen gäller näringsidkare (7– 9 §§), olika organisationer, bl.a. vissa stiftelser, (10 §) samt kom- muner och landsting (11 §). Enskilda, i egenskap av privatpersoner, 
  
 7 
  
 a.a., s. 41 f och 68. 
  
 8 
  
 a.a., s. 68. 
  
 115 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 omfattas inte av lagens uppgiftsskyldighet. Det finns endast ett fall på statistikområdet där privatpersoner har ålagts uppgiftsskyldighet, nämligen då folk- och bostadsräkningar har genomförts. Numera görs folk- och bostadsräkningar dock med  
 register-data 
  som grund. 
 Näringsidkare ska för den officiella statistiken lämna uppgifter om namn och person- eller organisationsnummer för den som bedriver verksamheten, produktion av varor och tillhandahållande av tjänster, förbrukning av varor och anlitande av tjänster, antalet anställda, deras sysselsättning, löner och yrken samt vakanser, lager- hållning, investeringar, beställningar, köp, försäljningar och leve- ranser av varor och tjänster, priser för varor och tjänster, intäkter och kostnader, import och export, energiåtgång, tillgångar och skul- der, sparande samt  
 kapital-, 
  kredit- och valutaförhållanden, omfatt- ning av upplåtelse och nyttjanderätt samt miljöskyddskostnader (7 §). Vissa typer av näringsidkare ska utöver uppgifterna i 7 § även lämna vissa andra kompletterande uppgifter (8 och 9 §§). Det gäller t.ex. för näringsidkare som bedriver jord- eller skogsbruk. För stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet, samt för kommuner och landsting är däremot upplysningsplikten mindre omfattande och sker genom hänvisning till relevanta punkter i 7 § (10 och 11 §§). 
 Uppräkningen av vilka uppgifter som omfattas av uppgifts- skyldighet i ovan nämnda bestämmelser är enligt motiven uttöm- mande. Dock framhålls att det ligger i sakens natur att uppgifterna i vissa fall behöver kopplas till någon ytterligare uppgift för att vara användbara som underlag till statistiken. Ett sådant exempel är uppgift om sysselsättning, löner och yrken där kopplingen till den anställde är nödvändig. En annan typ av uppgifter som också måste kunna efterfrågas, men som inte anges uttryckligen, är adress, tele- fonnummer, faxnummer,  
 e-postadress, 
  osv. till den uppgiftsskyldige. Inte något av dessa fall har ansetts behöva specificeras i lagen efter- som de är en förutsättning för att syftet med den ska kunna upp- nås. 
  
 9 
  
 Bestämmelserna i  
 7–11 
  §§ om uppgiftsskyldighet motsvarar i huvudsak vad som gällde enligt den tidigare lagen, med vissa för- tydliganden och kompletteringar. Förarbetena till den tidigare stati- stiklagen är därför fortfarande relevanta (lagen [1992:889] om den officiella statistiken), prop. 1991/92:118. Där sägs bl.a. att den officiella statistiken till stor del bygger på uppgifter som hämtas 
  
 9  
 a.a., s. 69. 
 116 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 från statliga register. Vidare framhålls att många uppgifter hämtas in från allmänheten genom undersökningar där uppgiftsskyldighet inte föreligger. De uppgifter som inte kan erhållas på detta sätt och som inte heller inhämtas med uppgiftsskyldighet i annan lag, men som behövs för den officiella statistiken, är enligt förarbetena till den tidigare statistiklagen de som omfattas av uppgiftsskyldighet. 
  
 10 
  
 Uppgiftsskyldigheten är tidsbegränsad och gäller i tre år (12 §). I samband med införandet av tidsgränsen framhölls i motiven att tre år var en rimlig avvägning mellan de uppgiftsskyldigas möjlig- heter att utan allt för stor omgång 
  
 11  
  
 och kostnad ta fram de upp- gifter som efterfrågas och statistikproducentens behov av att få fullständigt statistiskt underlag 
  
 12 
  
 . I motiven till nu gällande lag upp- gav regeringen att tidsgränsen alltjämt syntes vara en rimlig avväg- ning av berörda intressen 
  
 13 
  
 . De uppgifter som ska lämnas enligt 7– 11 §§, ska lämnas till den statistikansvariga myndigheten (13 §). I motiven underströks det uttalande som regeringen gjorde vid in- förandet av bestämmelsen. Nämligen att det är angeläget att ansvariga myndigheter, i syfte att underlätta för uppgiftslämnare och minska sina egna kostnader, tar tillvara de möjligheter som modern teknik erbjuder. 
 Statliga myndigheters uppgiftslämnande regleras i förordningen om den officiella statistiken, eftersom myndigheter under rege- ringen styrs av regeringen själv. 
  
 3.2.4 
  
 Behandling av personuppgifter 
  
 Statistikansvariga myndigheter har en generell rätt, utan samtycke från de registrerade, att behandla personuppgifter för framställning av statistik (14 §). Den yttre gränsen för den tillåtna behandlingen är just framställande av statistik. För sådan behandling är myndig- heten personuppgiftsansvarig enligt PUL. Ansvaret följer principen att ansvaret för elektroniskt lagrad information ska ligga hos den myndighet som ansvarar för den statistik för vilken behandlingen utförs. Statistikansvarig myndighets behandling av personuppgifter får enligt tredje stycket i samma bestämmelse omfatta personnummer. 
 Det finns undantag från den generella rätten för en statistik- ansvarig myndighet att behandla personuppgifter (15 §). Dessa 
  
 10 
  
 Prop. 1991/92:118, s. 24. 
  
 11 
  
 Detta betyder ungefär utan allt för mycket besvär. 
  
 12 
  
 Prop. 1991/92:118, s. 29. 
  
 13 
  
 Prop. 2000/01:27, s. 69. 
  
 117 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 undantag gäller dels för känsliga personuppgifter (13 § PUL) och dels för uppgifter om lagöverträdelser m.m. (21 § PUL). I motiven uttalade regeringen att det knappast låter sig göras att inhämta sam- tycke från enskilda för behandling av känsliga uppgifter annat än i speciella fall. Därför har i stället angetts att sådana uppgifter får behandlas först om det följer av föreskrifter som regeringen har meddelat. Regeringen tar då för varje särskilt fall ställning genom en vägning av samhällsintresset av den statistiska behandlingen mot risken för intrång i den enskildes personliga integritet. 
  
 14 
  
 3.2.5 
  
 Utlämnande av uppgifter i vissa fall 
  
 I  
 16–18 
  §§ i lagen finns bestämmelser om utlämnande av uppgifter i vissa fall. Dessa bestämmelser gör det möjligt för den som har tagit emot ett avidentifierat material från en statistikansvarig myndighet att för longitudinella 
  
 15  
  
 och liknande studier kunna föra på nya upp- gifter genom ett till personnumret, eller liknande, knutet löpnummer. Detta sker genom att en statistikansvarig myndighet i samband med utlämnandet av uppgifter, som inte direkt kan hänföras till en enskild, förser uppgifterna med en beteckning som hos den stati- stikansvariga myndigheten kan kopplas till personnummer eller lik- nande (16 §). Genom detta förfarande möjliggörs en senare kom- plettering av uppgifterna. En sådan åtgärd får vidtas endast om den som uppgifterna lämnas ut till ska använda dessa för forskning eller statistik och har ett särskilt behov av att komplettera uppgifterna. 
 I motiven framhålls att myndigheten i varje enskilt fall ingående ska pröva om förfarandet ska tillåtas med hänsyn till samtliga relevanta faktorer. Enligt den aktuella propositionen ska metoden kunna användas vid longitudinella och liknande studier så länge samhällets behov av studien är väl dokumenterat. Den ska endast tillåtas under förutsättning att sekretess- och integritetsskyddet vidmakthålls på samma nivå som hos den utlämnande myndigheten. Om det kan ske utan påvisbara nackdelar ur kvalitetssynvinkel bör det utlämnade materialet bestå av ett urval av personer. Regeringen betonade här att den förutsatte att Datainspektionen skulle se som sin uppgift att följa utvecklingen av denna typ av ärenden och vid behov föreslå erforderliga åtgärder i syfte att stärka integritets- skyddet. Utformningen av bestämmelserna i  
 16–18 
  §§ avser, enligt 
  
 14 
  
 Prop. 2000/01:27, s. 70. 
  
 15 
  
 Med detta avses mätning av utvecklingen över tiden av en och samma företeelse. 
  
 118 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 motiven, att skapa en säker metod för att kunna komplettera mate- rial som i sig inte ska kunna hänföras till enskilda individer eller företag. Här ska också nämnas att det i 6 § i lagen finns ett förbud mot just olovlig identifiering. Preciseringen av ändamålet för använd- ningen är utformad för att säkerställa att uppgifterna blir omfattade av den s.k. statistiksekretessen (se vidare om denna i kapitel 9). Det ankommer på den utlämnande myndigheten att bevaka att statistik- sekretessen blir tillämplig hos mottagaren. 
  
 16 
  
 3.2.6 
  
 Gallring 
  
 I 19 § i lagen finns bestämmelser om gallring. Huvudregeln är att personuppgifter ska gallras hos de statistikansvariga myndigheterna när uppgifterna inte längre behövs för sitt ändamål. I andra stycket anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer får föreskriva om undantag från denna skyldighet. 
  
 3.2.7 
  
 Tvångsmedel m.m. 
  
 Användning av tvångsmedel regleras i  
 20–22 
  §§ i lagen. För samt- liga uppgiftsskyldiga, förutom kommuner och landsting, gäller att den myndighet som har begärt in en uppgift har rätt att anmana den uppgiftsskyldige att fullgöra sin uppgiftsskyldighet. Om en uppgiftsskyldig inte följer sådan anmaning, får denne vid vite före- läggas att fullgöra uppgiftsskyldigheten. Föreläggandet om vite med- delas av den myndighet som utfärdat anmaningen (20 §). Frågor om att döma ut vite kan överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets uppgiftsskyldigheten ska fullgöras (21 §). 
 När det gäller symbolen för officiell statistik eller beteckningen Sveriges officiella statistik är annan användning av dessa, eller symbol eller beteckning som kan förväxlas med dessa, inte tillåten och allmän domstol kan vid vite förbjuda användningen av symbolen eller beteckningen. Riksdagen har bemyndigat regeringen att be- stämma den myndighet som ska föra talan om sådant förbud (22 §). Regeringen har i förordningen om den officiella statistiken be- myndigat SCB att fullgöra denna uppgift. 
  
 16  
 Prop. 2000/01:27, s. 52 och 70 f. 
 119 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 3.2.8 
  
 Rättelse och skadestånd 
  
 Bestämmelser om rättelse och om skadestånd finns i PUL, närmare bestämt i 28 respektive 48 §§ PUL. Eftersom dessa bestämmelser uttryckligen gäller personuppgifter som behandlas med stöd av PUL krävs en tydlig reglering för att de ska kunna tillämpas även om uppgiften behandlas i strid med lagen om officiell statistik eller föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen. Denna reglering finns i 23 § där det hänvisas till PUL:s bestämmelser om rättelse och skadestånd. 
  
 3.2.9 
  
 Överklagande 
  
 Beslut om anmaning eller vitesföreläggande samt beslut om att någon ska ingå i en statistisk undersökning får inte överklagas (24 §). Övriga beslut enligt lagen får i sedvanlig ordning överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Som huvudregel gäller att ett myndig- hetsbeslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol [jfr 22 a § förvaltningslagen (1986:223)]. När det gäller lagen om officiell stati- stik har man därför stadgat om överklagandeförbud för de beslut som inte ska kunna överklagas. Bakgrunden till detta är enligt motiven att den officiella statistiken för sin kvalitet är helt beroende av möjligheten att snabbt få in uppgifter från bl.a. näringsidkare. Detsamma gäller för beslut om anmaning och vitesförläggande. En uttrycklig eller möjlig överklaganderätt menade regeringen skulle kunna öppna vissa möjligheter att äventyra kvaliteten i de statistiska undersökningarna. 
  
 17 
  
 3.2.10 
  
 Ansvar m.m. 
  
 Som sagts ovan har de statistikansvariga myndigheterna möjlighet att utöva visst tvång mot dem som är uppgiftsskyldiga. Den upp- giftsskyldige kan anmanas att fullfölja sin skyldighet och om an- maningen inte följs vid vite föreläggas att fullgöra sin skyldighet (20 §). Vitesföreläggande är den ansvariga myndighetens yttersta åtgärd för att få in de uppgifter som saknas. Att bryta mot  
 7–10 
  §§ genom att uppsåtligen eller av oaktsamhet inte fullgöra sin upp- giftsskyldighet eller genom att lämna felaktiga uppgifter är straff- 
  
 17  
 a.a. s. 62. 
 120 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 bart (25 §). Straffet är penningböter om högst 1 000 kronor. Om en statistikansvarig myndighet har valt att utfärda ett föreläggande om vite kan den som överträtt vitesföreläggandet inte dömas till ansvar för de gärningar som omfattas av föreläggandet (25 § andra stycket). Till exempel kan en uppgiftsskyldig som vid vite har förelagts att komma in med vissa uppgifter inte dömas till böter enligt 25 § för att ha underlåtit att lämna dessa uppgifter. I stället får den uppgiftsskyldige betala vitesbeloppet. Bakgrunden är att ingen ska behöva betala dubbelt för samma förseelse. Enligt motiven används vite och inte böter för att få in uppgifter som sak- nas. Regeringen menar att böter främst används när uppgiftsskyldiga lämnar felaktiga uppgifter. De statistikansvariga myndigheterna använder möjligheten att utfärda vitesföreläggande för att få upp- giftsskyldiga att lämna uppgifter i stället för att polisanmäla för- farandet. Innebörden blir därför, enligt regeringen, att bötesbeloppets storlek i princip saknar betydelse för möjligheten att få in uppgifter till den officiella statistiken. 
  
 18  
  
 De uppgiftsskyldiga som straffas enligt 25 § blir därför de som lämnat felaktiga uppgifter, varför ett högre bötesbelopp inte skulle påverka möjligheten att få in uppgifter utan möjligen endast avskräcka ytterligare någon från att lämna felaktiga sådana. 
 Allmänt åtal enligt 25 § får endast väckas efter anmälan från den statistikansvariga myndigheten. 
 Det är också straffbelagt att bryta mot 6 § som gäller s.k. bak- vägsidentifiering. Den som gör det döms för olovlig identifiering till böter eller fängelse i högst ett år (26 §). Detta gäller dock endast om gärningen inte är belagd med straff i brottsbalken eller PUL. I ringa fall döms inte till ansvar. Regler om förbud mot bakvägs- identifiering har funnits sedan år 1992 och fördes över till nu gällande lag. Lagrådet hade invändningar mot att bestämmelsen skulle föras över till lagen om den officiella statistiken och menade att det inte var givet hur bestämmelsen skulle ses i förhållande till andra lag- bestämmelser. Som exempel angavs möjligheten att utnyttja upp- gifterna i den officiella statistiken för bevisning i rättegång. Ett annat problem var, enligt Lagrådet, att uppgifter i den officiella statistiken skulle kunna avse objekt varav det egentligen endast finns ett enda i landet, t.ex. en viss typ av industri. Den som i ett sådant fall gör en sammankoppling kan knappast straffas för olovlig identi- fiering när sambandet står klart för nästan vem som helst. Lagrådet 
  
 18  
 a.a., s. 59 f. och 72. 
 121 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 menade, mot denna bakgrund, att bestämmelserna inte borde över- föras utan mera ingående överväganden om kriminaliseringens räck- vidd. Regeringen anger i motiven att det för skyddet av enskildas integritet är nödvändigt att det även i framtiden finns ett förbud mot s.k. bakvägsidentifiering. Regeringen menar att även om det av Lagrådet beskrivna problemet i princip inte ska kunna uppkomma om skyddskraven 
  
 19  
  
 iakttas tydliggör påpekandet en viktig aspekt på frågan och visar på vikten av att kriminaliseringen inte får stå i strid mot det allmänna rättsmedvetandet. För att en olovlig identifiering ska framstå som straffvärd bör krävas någon form av manipulativt beteende eller andra klart klandervärda åtgärder. Genom lagen om den officiella statistiken ändrades därför straffbestämmelsen så att ansvar inte utdöms i ringa fall. 
  
 20 
  
 3.2.11 
  
 Kompletterande föreskrifter 
  
 I 27 § finns en erinran om att regeringen meddelar kompletterande föreskrifter om den officiella statistiken. 
  
 3.3 
  
 Förordningen (2001:100) om den officiella statistiken 
  
 Förordningen om den officiella statistiken innehåller kompletterande föreskrifter till lagen om den officiella statistiken (1 §) och trädde i kraft samtidigt som denna. 
 Området den officiella statistiken tillhör regeringens restkompe- tens och det krävs därför, som nämnts, inget särskilt bemyndigade för att regeringen ska få meddela föreskrifter om denna. I lagen om den officiella statistiken finns därför endast en erinran om att det är regeringen som beslutar om vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den officiella statistiken (statistik- ansvariga myndigheter). Detta gör regeringen genom att i en bilaga till förordningen lista de områden som omfattas av den officiella statistiken och vilka myndigheter som är statistikansvariga myndig- heter (2 §). Regeringen har sedan bemyndigat de statistikansvariga myndigheterna att besluta om statistikens innehåll och omfattning inom sitt statistikområde, om inte något annat följer av ett särskilt 
  
 19 
  
 T.ex. att det alltid finns minst tre enheter i en tabellcell. 
  
 20 
  
 Prop. 2000/01:27, s. 60, 68 och 92 f. 
  
 122 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 beslut av regeringen (2 § andra stycket). Innebörden av detta är att den statistikansvariga myndigheten t.ex. själv bestämmer vilka objekt och variabler som ska ingå i statistiken, vilka statistiska mått som ska användas, osv. Sådana beslut fattas av respektive statistik- ansvarig myndighet, efter samråd med viktiga användare och mot bakgrund av de krav på statistiken som finns i  
 EU-lagstiftningen. 
  
 I 3 § anges att SCB är den myndighet som ska föra talan om förbud mot fortsatt användning av symbolen för officiell statistik eller beteckningen Sveriges officiella statistik om dessa i något sammanhang används för annat än den officiella statistiken. 
 I  
 4–6 
  §§ i förordningen finns vissa bestämmelser som reglerar insamling av uppgifter. Där sägs att uppgifter för den officiella statistiken ska samlas in på ett sådant sätt att uppgiftslämnandet blir så enkelt som möjligt (4 §). Regeringen har också gett de stati- stikansvariga myndigheterna rätt att besluta om ytterligare före- skrifter om verkställighet av uppgiftsskyldigheten i  
 7–11 
  §§ lagen om den officiella statistiken (5 §). 
 Statliga myndigheter ska lämna uppgifter för den officiella stati- stiken. För att tillförsäkra statistikmyndigheterna kontinuerlig tillgång till de uppgifter som används för den officiella statistiken finns en bestämmelse om detta i förordningen. I 6 § stadgas att en statlig myndighet ska lämna de uppgifter som behövs för den officiella statistiken till statistikansvariga myndigheter. Uppgifterna ska lämnas vid den tidpunkt och på det sätt som myndigheterna kommer överens om. 
 I 7 § ställs krav på att en statistikansvarig myndighet ska lämna viss i paragrafen uppräknad information när den samlar in uppgifter för den officiella statistiken från någon annan än en statlig myndig- het. Information som ska lämnas är bl.a. ändamålet med uppgifts- samlandet, vem som samlar in och på vems uppdrag, vilka bestäm- melser om sekretess som blir gällande osv. Myndigheten ska vidare upplysa om att uppgiftslämnandet är frivilligt om så är fallet, samt på lämpligt sätt lämna information om eventuella påföljder som kan bli aktuella om uppgiftsskyldighet föreligger och inte fullgörs. 
 I 15 § lagen om den officiella statistiken anges att vissa uppgifter endast får behandlas för statlig statistik om det följer av föreskrifter som regeringen lämnar. I 8 § förordningen hänvisar regeringen till bilagan till förordningen om den officiella statistiken och uppger att det där anges när sådana personuppgifter får behandlas. 
 I förordningen anges också att uppgifter som behandlas för fram- ställning av officiell statistik även får behandlas för framställning av 
 123 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 annan statistik och forskning. Detta gäller dock endast om ända- målet med behandlingen inte är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in (9 §). 
 En statistikansvarig myndighets verksamhet för framställning av statistik ska vara organiserad så att den är avgränsad från myndig- hetens verksamhet i övrigt (10 §). Denna bestämmelse har tillkommit i syfte att säkerställa ett starkt uppgiftsskydd. Genom bestämmelsen tillses att statistiksekretessen gäller hos samtliga statistikansvariga myndigheter. 
 I 12 § regleras gallring. Innan en statistikansvarig myndighet gallrar uppgifter enligt 19 § första stycket lagen om den officiella statistiken ska den underrätta Riksarkivet. 
 Bestämmelser som rör den officiella statistikens tillgänglighet finns i 13 och 14 §§. Här framgår bl.a. att statistikansvariga myndig- heter ska dokumentera, kvalitetsdeklarera och utan avgift offentlig- göra den officiella statistiken. Den ska dessutom hållas allmänt tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. SCB får meddela närmare föreskrifter, men först efter att ha hört samtliga statistikansvariga myndigheter. Om inte särskilda skäl finns emot det, ska individbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön. 
 I bilagan till förordningen om den officiella statistiken anges vad som är officiell statistik, vilka myndigheter som är officiella statistik- myndigheter (för närvarande 27 stycken) samt när det är tillåtet att behandla känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser 
  
 m.m. 
  
 De statistikansvariga myndigheterna är; 
  
 Arbetsmiljöverket, 
  
 Brottsförebyggande rådet, 
  
 Centrala studiestödsnämnden, 
  
 Domstolsverket, 
  
 Ekonomistyrningsverket, 
  
 Finansinspektionen, 
  
 Försäkringskassan, 
  
 Havs- och vattenmyndigheten, 
  
 Högskoleverket, 
  
 Kemikalieinspektionen, 
  
 Konjunkturinstitutet, 
  
 Kungliga biblioteket, 
  
 Medlingsinstitutet, 
  
 Myndigheten för kulturanalys, 
  
 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, 
  
 124 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 Naturvårdsverket, 
  
 Pensionsmyndigheten, 
  
 Riksgäldskontoret, 
  
 Skogsstyrelsen, 
  
 Socialstyrelsen, 
  
 Statens energimyndighet, 
  
 Statens jordbruksverk, 
  
 Statens skolverk, 
  
 Statistiska centralbyrån, 
  
 Sveriges lantbruksuniversitet, 
  
 Tillväxtverket och 
  
 Trafikanalys. 
  
 3.4 
  
 Personuppgiftslagen (1998:204) 
  
 En lag som har ett vidare tillämpningsområde än statistiken, men som påverkar den, är personuppgiftslagen, PUL. När myndigheter behandlar personuppgifter på helt eller delvis automatiserad väg måste en avvägning göras mellan skyddet för den personliga inte- griteten å ena sidan och centrala samhällsintressen å andra sidan. Inom unionsrätten finns också bestämmelser om behandlingen av personuppgifter i det s.k. dataskyddsdirektivet 
  
 21 
  
 , vilket i svensk rätt har kommit till uttryck främst i PUL. Inom EU pågår för när- varande ett förändringsarbete rörande dataskyddsdirektivet (se av- snitt 5.3.4). Här beskrivs PUL endast kortfattat då det inte ingår i mitt uppdrag att titta på dataskyddsregler. 
 PUL:s syfte är att skydda enskilda personer mot kränkningar av den personliga integriteten vid behandling av personuppgifter (1 §) på helt eller delvis automatiserad väg, och vid vissa typer av manuell behandling. Om det finns avvikande bestämmelser i annan lag eller förordning så gäller i stället dessa bestämmelser (2 §). Enligt 2 § i lagen om den officiella statistiken gäller PUL vid framställning av statistik i den mån det inte finns avvikande bestämmelser i lagen om den officiella statistiken. Exempel på sådana avvikande bestäm- melser i lagen om den officiella statistiken finns i dess 14 § (rätten för en statistikansvarig myndighet att behandla personuppgifter för framställning av statistik) och i dess 15 § (undantaget från PUL:s krav på uttryckligt samtycke vid behandling av känsliga person- 
  
 21  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. 
 125 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 uppgifter). I 5 § lagen om den officiella statistiken erinras om att bestämmelser om skydd mot kränkning av enskilds personliga integritet genom behandling av personuppgifter finns i PUL. Enligt 14 § lagen om den officiella statistiken är det statistikansvarig myn- dighet som är personuppgiftsansvarig enligt PUL. I 5 a § PUL finns den s.k. missbruksregeln. I första stycket anges undantag från de viktigaste bestämmelserna i PUL när det gäller behandling av person- uppgifter i ostrukturerat material. I andra stycket i samma bestäm- melse finns ett förbud mot att utföra sådan behandling om den innebär en kränkning av den registrerades personliga integritet. 
 De grundläggande kraven på behandlingen av personuppgifter anges i 9 § som innehåller nio punkter som den personuppgifts- ansvarige har att tillse att de är uppfyllda. De krav som PUL ställer gäller vid behandling av personuppgifter i alla typer av verksam- heter. Av 9 § första stycket d följer att personuppgifter inte får behandlas för något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna samlades in. I andra stycket anges dock att i fråga om första stycket d gäller att behandling av personuppgifter för histo- riska, statistiska eller vetenskapliga ändamål inte ska anses som oför- enlig med de ändamål för vilka uppgifterna samlades in. De uppgifter som samlas in ska vara adekvata och relevanta i förhållande till behandlingens ändamål. Det är inte tillåtet att behandla fler per- sonuppgifter än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med behandlingen. 
 Lagens uppräkning av situationer när personuppgifter får behand- las är uttömmande. I  
 10–12 
  §§ regleras när behandling av person- uppgifter är tillåten. 
 Enligt PUL gäller särskilt stränga krav vid behandling av käns- liga personuppgifter (13 §) och uppgifter om lagöverträdelser m.m. (21 §) liksom för personnummer (22 §). I princip är det förbjudet att behandla känsliga personuppgifter, men lagen innehåller vissa undantag från förbudet. När det gäller den officiella statistiken finns föreskrifter om när känsliga personuppgifter och uppgifter om lag- överträdare får behandlas intagna i bilagan till förordningen om den officiella statistiken. 
 I lagen finns angivet vissa undantag från förbudet mot behand- ling av känsliga personuppgifter, t.ex. för hälso- och sjukvård (18 §). I 19 § PUL finns ett undantag som gäller forskning och statistik. I 19 § andra stycket anges att känsliga personuppgifter får behandlas för statistikändamål om samhällsintresset av det statistikprojekt där behandlingen ingår klart väger över den risk för otillbörligt intrång 
 126 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 i den enskildas personliga integritet som behandlingen kan inne- bära. För den officiella statistiken gäller som sagts ovan speciella regler, vilka även gäller vid framställning av annan statistik hos en statistikansvarig myndighet. Detta undantag blir därför tillämpligt på den statistik som framställs av andra än statistikansvariga myndig- heter. 
 I lagen om den officiella statistiken finns i 23 § en hänvisning till PUL vilket innebär att bestämmelsen om rättelse, 28 § PUL, är tillämplig även på personuppgifter som behandlats i strid med lagen om den officiella statistiken eller föreskrifter meddelade med stöd av den lagen. Dock måste den personuppgiftsansvarige alltid – obe- roende av bestämmelserna i 28 § PUL om skyldighet att vidta rättelse på den registrerades begäran – självmant vara aktiv för att se till att behandlingen av uppgifter är korrekt (9 §). Dessa krav, liksom andra grundläggande krav i 9 § första stycket PUL, gäller även då uppgifter behandlas enligt lagen om den officiella stati- stiken, med de undantag som framgår av den lagen. 
 Skadestånd och straff 
 En personuppgiftsansvarig är skyldig att ersätta en registrerad för skada och kränkning av den personliga integriteten som orsakats av en behandling av personuppgifter i strid med PUL (48 §). Skade- ståndsbestämmelserna i PUL gäller framför de allmänna bestäm- melserna om skadestånd i skadeståndslagen (1972:207). Om en fråga inte regleras i PUL ska däremot bestämmelserna i skade- ståndslagen tillämpas. Detta gäller till exempel i fråga om beräkning av skadeståndets storlek. Som framgår av avsnitt 3.2.8 är bestäm- melsen tillämplig även på personuppgifter som behandlats i strid med lagen om den officiella statistiken eller föreskrifter meddelade med stöd av den lagen. 
 Straff regleras i 49 § PUL. Straff stadgas för vissa uppräknade handlingar om de sker uppsåtligen eller av grov oaktsamhet. Straffet är böter eller fängelse i högst sex månader eller, om brottet är grovt, fängelse i högst två år. I ringa fall döms inte till ansvar. Den som överträtt ett vitesföreläggande enligt 44 § eller 45 § första stycket döms inte till ansvar för en gärning som omfattas av vitesföre- läggandet. Om en gärning som skulle kunna föranleda straff enligt 26 § lagen om den officiella statistiken är straffbelagd även enligt PUL så har bestämmelsen i PUL företräde. 
 127 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 3.5 
  
 Registerförfattningar 
  
 En registerförfattning är en författning som har till huvudsakligt syfte att reglera inrättandet och användningen av viktigare register inom den offentliga sektorn. Den bakomliggande tanken är att myndighetsregister med ett stort antal registrerade och med ett känsligt innehåll ska regleras särskilt genom lag. Dessa författningar reglerar visserligen inte statistiken i sig, men då mycket statistik är baserad på register bör de ändå nämnas i sammanhanget. 
 Registerförfattningarna reglerar myndigheternas behandling av personuppgifter. Det huvudsakliga syftet med sådan reglering är att skydda enskildas personliga integritet. Registerförfattningarna är tänkta att ge ett anpassat integritetsskydd vid myndighetens han- tering av personuppgifter då behov finns att avvika från eller kom- plettera det integritetsskydd som PUL annars ger. 
 Det finns i dag uppskattningsvis drygt 200 registerförfattningar med bestämmelser om behandling av personuppgifter till komplet- tering av PUL. Som framgått av avsnitt 1.5.2 tillsatte regeringen hösten 2011 en särskild utredning 
  
 22  
  
 som ska se över bl.a. register- författningarna. 
 En utgångspunkt vid utarbetandet av registerförfattningar är att regleringen så långt som möjligt ska vara i överensstämmelse med PUL. Behovet av särregler bör övervägas noga och en särskild för- fattningsreglering ska bara tillämpas om det finns beaktansvärda skäl för det. 
 En registerförfattning innehåller bl.a. bestämmelser om vilka uppgifter myndigheten får samla in och behandla i sina register, samt för vilka ändamål detta får ske. Registerförfattningen utgör således en reglering av hur myndigheten får och/eller ska handskas med sin information. Den behandling av uppgifter som bestämmel- serna i en registerförfattning medger ska tillgodose myndighetens behov av information, samtidigt som en gräns ska sättas för rätten att behandla information bortom denna punkt. 
 Registerförfattningarna innehåller regelmässigt bestämmelser om ändamålen med den aktuella behandlingen. Det är vanligt att ända- målen delas in i primära och sekundära. De primära ändamålen av- ser myndighetens eget behov av uppgifter. Det kan t.ex. handla om att handlägga de ärenden som ankommer på myndigheten. De sekun- dära ändamålen avser myndighetens utlämnande av personuppgifter för att tillgodose andras behov. Exempelvis kan ett sekundärt ända- 
  
 22  
 Informationshanteringsutredningen Ju 2011:11. 
 128 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 mål vara Skatteverkets tillhandahållande av information för Försäk- ringskassans pensionsberäkningar. 
  
 3.6 
  
 Avgiftsförordningen (1992:191) 
  
 Avgiftsförordningen, AF, beslutades år 1992 och regeringen be- slutade samtidigt vid regeringssammanträde om förordningsmotiv 
  
 23  
  
 (1992:3). Förordningen gäller för myndigheter under regeringen och reglerar förhållanden på det statliga området (1 a §). I förord- ningen finns bestämmelser i anslutning till 3 kap. 4, 6 och 7 §§ budgetlagen (2011:203) (1 §). Genom AF regleras myndigheternas generella möjligheter att ta ut avgifter. Därutöver finns många myn- dighetsspecifika bemyndiganden. I AF finns bl.a. bestämmelser om myndigheters rätt att ta ut avgifter, grunderna för avgiftssättningen, befogenhet att besluta, samråd med Ekonomistyrningsverket (ESV) om avgifternas storlek samt storleken på vissa avgifter för kopior, bevis och registerutdrag m.m. Av AF framgår också vilka avgifter som i vissa fall ska tas ut i samband med myndigheters utlämnande av allmänna handlingar. 
 AF ska tillämpas om inte annat följer av annan förordning eller av särskilt beslut av regeringen (2 §). Avvikande bestämmelser kan även finnas i lag. 
 Utgångspunkten enligt AF är att en myndighet får ta ut avgifter för varor och tjänster endast om det följer av lag eller förordning eller särskilt beslut av regeringen (3 §). 
 Statliga myndigheter har enligt 4 § ett generellt bemyndigande att mot avgift tillhandahålla vissa varor och tjänster, förutsatt att det är förenligt med myndighetens uppgift enligt lag, instruktion eller annan förordning samt om verksamheten är av tillfällig natur eller av mindre omfattning. Det rör sig om tidskrifter och andra publikationer, informations- och kursmaterial, konferenser och kurser, rådgivning och annan liknande service, lokaler, utrustning, offentlig inköps- och resurssamordning, automatisk databehand- lingsinformation i annan form än utskrift, upplysningar per telefon (om den service myndigheten därmed tillhandahåller går utöver myndighetens serviceskyldighet enligt OSL och förvaltningslagen), samt tjänsteexport. 
  
 23  
 En form av förarbeten till förordningstext. Det vanligaste är annars att en förordning, till skillnad från en lag, saknar motiv. 
 129 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 Enligt 5 § får en myndighet endast efter särskilt bemyndigande från regeringen bestämma storleken på andra avgifter än dem som avses i 4 §. Om regeringen inte i anslutning till bemyndigandet har föreskrivit något annat, ska avgifter beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader (full kostnadstäckning). För avgifter som tas ut enligt 4 § första stycket  
 1–9 
  får myndigheten själv, upp till full kostnadstäckning, besluta om storleken på avgifterna, om inte regeringen har föreskrivit något annat. 
 Myndigheten ska varje år samråda med ESV om de avgifter som myndigheten tar ut eller avser att ta ut (7 §). ESV får medge undan- tag från samrådsskyldigheten. På begäran från ESV ska myndig- heten lämna uppgifter om de varor och tjänster som den tar ut av- gifter för (8 §). 
 I  
 10–14 
  §§ AF regleras förfarandet vid uttag av vissa ansök- ningsavgifter. 
 Avgifter för kopior, bevis och registerutdrag regleras i  
 16–22 
  §§ AF. En myndighet ska ta ut avgift enligt bestämmelserna om den efter särskild begäran lämnar kopia eller avskrift av allmän hand- ling, utskrift av upptagning för automatisk databehandling, kopia av video- eller ljudbandsupptagning eller utskrift av ljudbandsupp- tagning, eller sådana bevis och registerutdrag som avses i 20 § (15 §). 
 Avgiftsinkomster får disponeras av en myndighet endast efter särskilt bemyndigande (25 §). Myndigheten får dock, enligt andra stycket i paragrafen, disponera sådana avgiftsinkomster som avses i 4 och 15 §§. 
  
 3.7 
  
 SCB:s föreskrifter 
  
 SCB har, som framgått ovan, rätt att meddela vissa föreskrifter om tillgänglighet, även om denna rätt i praktiken har utnyttjats restrik- tivt. Av 13 § förordningen om den officiella statistiken framgår att SCB får meddela närmare föreskrifter efter att ha hört samtliga statistikansvariga myndigheter. Att SCB ska höra de andra myndig- heterna innebär inte att man måste vara överens för att SCB ska kunna meddela föreskrifter. Det är endast SCB som har rätten att meddela föreskrifter. Föreskrifter är bindande, det vill säga att de är rättsregler som bestämmer enskildas och myndigheters handlande. SCB har även lämnat vissa allmänna råd. Allmänna råd är generella rekommendationer om tillämpningen av en författning. Rekommen- dationerna anger hur de myndigheter som berörs av regleringen kan 
 130 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 eller bör handla i ett visst hänseende, men är inte bindande. SCB har även meddelat en del föreskrifter med stöd av 5 § förordningen om den officiella statistiken. I denna paragraf bemyndigas de statistik- ansvariga myndigheterna att meddela ytterligare föreskrifter om verkställigheten av  
 7–11 
  §§ lagen om den officiella statistiken, dvs. när det gäller uppgiftsskyldigheten. Dessa föreskrifter är dock av mindre intresse för det regelverk som påverkar systemet för den officiella statistiken. 
 I detta sammanhang är det kanske främst SCB:s föreskrifter om offentliggörande av officiell statistik  
 (SCB-FS 
  2002:16) som är av intresse. Dessa föreskrifter är meddelade med stöd av 13 § för- ordningen om den officiella statistiken. Enligt föreskrifterna ska de statistikansvariga myndigheterna upprätta aktuella beskrivningar av statistiken (1 §). Dessa ska innehålla en kvalitetsdeklaration och allmänna uppgifter om statistiken och offentliggöras samtidigt med den officiella statistiken. Här stadgas också att officiell statistik ska dokumenteras i sådan omfattning att framtida användning av be- varade datamaterial underlättas (2 §). I föreskrifterna anges även att det hos de statistikansvariga myndigheterna ska finnas en årlig publiceringsplan som löpande uppdateras (6 §). Till föreskrifterna har SCB publicerat allmänna råd. 
  
 3.8 
  
 Övriga 
  
 Det finns självklart fler regelverk än de ovan beskrivna som inne- håller bestämmelser som kan påverka den officiella statistiken inom olika områden. Visserligen utgör de ovan beskrivna de viktigaste övergripande regelverken inom statistikrätten, men det finns även några ytterligare förordningar som brukar nämnas när man be- skriver regleringen av systemet för den officiella statistiken. Nedan redogörs kort för dessa. 
 Som framgår av redogörelsen ovan reglerar bl.a. lagen om den officiella statistiken de statistikansvariga myndigheternas insamling av uppgifter från t.ex. företag, kommuner och landsting. De statistik- ansvariga myndigheterna bemyndigas även att meddela närmare föreskrifter om verkställigheten av denna uppgiftsskyldighet. En grundläggande princip, som framgår av förordningen om den offi- ciella statistiken, är att uppgifter för officiell statistik ska samlas in på ett sådant sätt att uppgiftslämnandet blir så enkelt som möjligt. 
 131 
  
 Gällande nationell rätt 
  
 SOU 2012:83 
  
 Av  
 förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgiv- ning  
 följer att en myndighet ska utreda såväl kostnadsmässiga som andra konsekvenser och dokumentera utredningen i en konsekvens- utredning innan myndigheten fattar beslut om föreskrifter eller allmänna råd för uppgiftslämnande (4 §). Detta ska ske så tidigt som möjligt. Av förordningen framgår också vad konsekvensutred- ningen ska innehålla (6 §). 
  
 Vidare framgår av  
 förordning (1982:668) om statliga myndig- heters inhämtande av uppgifter från näringsidkare och kommuner 
 (den s.k. samrådsförordningen) att myndigheter som samlar in upp- gifter från kommuner eller privata näringsidkare ska samråda med den organisation eller annan som kan anses företräda de närings- idkare och kommuner som ska lämna uppgifterna (3 §). De upp- gifter som ska lämnas ska vara utvalda och definierade så att upp- giftslämnandet begränsas till den information som behövs med hän- syn till ändamålet, detta för att så långt det är möjligt underlätta uppgiftslämnandet (2 §). 
 Det ska också nämnas att Rådet för den officiella statistiken har beslutat ett antal riktlinjer som rör den officiella statistiken. Rikt- linjerna är rådgivande, men inte tvingande, för de statistikansvariga myndigheterna. Här kan t.ex. nämnas  
 Riktlinjer för beslut om inne- håll och omfattning av den officiella statistiken 
 ,  
 2003-10-30, 
 Tillräck- lig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 , 2006:1, och  
 Riktlinjer och rutiner för elektronisk publicering 
 , 2008:1. Rådets riktlinjer rörande kvalitet behandlas närmare i kapitlen 4 och 8. 
 132 
 4 Beskrivning av statistiksystemet 
 I detta kapitel beskrivs systemet för den officiella statistiken mer ingående. Redogörelsen hålls dock på en relativt översiktlig nivå. Mer detaljerade beskrivningar ges i vissa fall i samband med över- väganden i enskilda sakfrågor i kommande kapitel. 
 Nedan redogörs först för vad som avses med  
 systemet  
 för den offi- ciella statistiken (4.1). Därefter behandlas den officiella statistikens inriktning (4.2), de statistikansvariga myndigheterna (4.3), den officiella statistikens omfattning (4.4) och annan statlig statistik (4.5). Vidare redovisas hur den officiella statistiken tas fram (4.6) och görs tillgänglig (4.7) samt hur statistiksystemet samordnas, bl.a. inom ramen för Rådet för den officiella statistiken (4.8). Slutligen behand- las internationella förhållanden av relevans i sammanhanget (4.9). 
 Kapitlet bygger på vad som framkommit vid de möten som före- varit med olika intressenter, däribland samtliga 27 statistikansvariga myndigheter, samt diverse skriftliga källor, framför allt årsrappor- ten för 2011 från Rådet för den officiella statistiken. 
  
 1  
  
 Detta råd är ett organ som finns vid Statistiska centralbyrån (SCB), i enlighet med myndighetens instruktion. 
  
 4.1 
  
 Vad avses med systemet för den officiella statistiken? 
  
 När man diskuterar Sveriges officiella statistik och arbetet med att ta fram och tillgängliggöra denna, så är det ofta ändamålsenligt att skilja mellan statistiken som sådan och det system i vid mening som behövs för att den ska kunna tas fram. I systemet för Sveriges offi- ciella statistik ingår förutom själva statistiken (de s.k. statistikpro- dukterna), metadata, produktionssystem, s.k. slutliga observations- register, publikationer, enstaka tabeller samt databaser. Vidare består 
  
 1  
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . 
  
 133 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 systemet av de regler som styr och påverkar det (i form av lagar, förordningar, föreskrifter, allmänna råd och riktlinjer), verktyg som är utvecklade för systemet (såsom metoder, klassifikationer etc.) och de direkt inblandade aktörerna, dvs. de statistikansvariga myn- digheterna inklusive SCB i den rollen, Rådet för den officiella stati- stiken samt SCB i rollen som samordningsansvarig myndighet. 
 Inom systemet används begreppet statistikprodukt för att be- skriva vilken statistik som tas fram. Vanligtvis motsvaras en statistik- produkt av en statistisk undersökning. Enligt årsrapporten för 2011 från Rådet för den officiella statistiken 
  
 2  
  
 råder det i normalfallet ett förhållande 1:1 mellan en statistikprodukt och en undersökning som beskrivs i en s.k. kvalitetsdeklaration. 
  
 3  
  
 Detsamma gäller vanligen även för förhållandet mellan en rutin för insamling av administrativa upp- gifter och en statistikprodukt. En speciell typ av statistikprodukter är dock s.k. sekundärpubliceringar, t.ex. en årsbok som innehåller statistik från flera undersökningar och därmed inte går att beskriva i endast en kvalitetsdeklaration. 
  
 4.2 
  
 Den officiella statistikens inriktning 
  
 Sveriges officiella statistik var år 2011 indelad i 22 ämnesområden, därunder 112 statistikområden och därunder 356 statistikproduk- ter. För verksamheten ansvarar de statistikansvariga myndigheterna. Vilka dessa är har framgått av avsnitt 3.3 och utvecklas vidare i avsnitt 4.3 nedan. 
 Regeringen beslutar om indelningen i ämnes- och statistikområ- den och vilka myndigheter som ska vara statistikansvariga. Statisti- kens innehåll och omfattning inom ett statistikområde, bl.a. vilka statistikprodukter som ska finnas, beslutas av den statistikansvariga myndigheten på området – om inte något annat följer av särskilt beslut av regeringen. 
 I lagen om den officiella statistiken anges att officiell statistik ska finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forsk- ning. Utöver detta finns det inte några helt entydiga, av statsmak- terna beslutade, kriterier för vilken statistik som bör klassas som officiell. Vissa riktlinjer angavs dock i de utredningar som föregick 
  
 2 
  
 a.a. 
  
 3 
  
 Som framgått av avsnitt 3.3 anges i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken att statistikansvariga myndigheter bl.a. ska kvalitetsdeklarera den officiella statistiken. 
  
 134 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 1994 års statistikreform 
  
 4  
  
 och i den utvärdering som gjordes fem år efter reformen. 
  
 5  
  
 Liknande riktlinjer har också angetts av Rådet för den officiella statistiken. 
  
 6  
  
 I exempelvis SOU 1999:96 angavs att föl- jande bör gälla för officiell statistik: 
  
 Statistiken ska avse något av de samhällsområden som finns för- tecknade i statistikförordningen. 
  
 Beslut om statistikens framställning ska ha fattats av en myndighet och finansieringen ska ske via anslag från statsmakterna. 
  
 Statistiken ska produceras regelbundet, vara bestående över tiden samt av allmänt intresse. 
  
 Den statistik som rapporteras till EU eller andra internationella organisationer ska vara officiell statistik. 
  
 Den officiella statistiken ska inte enbart svara mot dagens be- hov, utan även tillgodose framtida behov. 
  
 Vidare framhöll utredningen att även andra omständigheter kan på- verka vilken officiell statistik som ska tas fram på ett statistikområde, t.ex. efterfrågesituationen och den ansvariga myndighetens uppgift i stort. Utredningen betonade också att gränsen mellan officiell och övrig statlig statistik inte får innebära en definitiv låsning, utan att gränsen kan behöva ändras över tid. 
 Aktuella ämnesområden, statistikområden och statistikansvariga myndigheter anges i en bilaga till förordningen om den officiella sta- tistiken. De 22 ämnesområden som ingår i Sveriges officiella statistik framgår av faktaruta 4.1 nedan. 
  
 4 
  
 Effektivare statistikstyrning – den statliga statistikens finansiering och samordning  
  
 (SOU 1992:48) och  
 Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken  
 (SOU 1994:1). 
  
 5 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96). 
  
 6 
  
 Riktlinjer för beslut om innehåll och omfattning av den officiella statistiken 
  
 , fastställda av Rådet för den officiella statistiken  
  
 2003-10-30. 
  
 135 
 Beskrivning av statistiksystemet SOU 2012:83 
 Faktaruta 4.1 Ämnesområden i Sveriges officiella statistik 
  
 Arbetsmarknad 
  
 Miljö 
  
 Befolkning 
  
 Nationalräkenskaper 
  
 Boende, byggande och bebyggelse 
  
 Näringsverksamhet 
  
 Demokrati 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 Energi 
  
 Priser och konsumtion 
  
 Finansmarknad 
  
 Rättsväsende 
  
 Handel med varor och tjänster 
  
 Socialförsäkring m.m. 
  
 Hushållens ekonomi 
  
 Socialtjänst 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 Transporter och kommuni- 
  
 Jord- och skogsbruk, fiske 
  
 kationer 
  
 Kultur och fritid 
  
 Utbildning och forskning 
  
 Levnadsförhållanden 
  
 För 12 av de 22 ämnesområdena är  
 en  
 statistikansvarig myndighet ensam ansvarig, för övriga 10 är ansvaret uppdelat på flera – som mest fyra – myndigheter. Hur många statistikområden som finns under respektive ämnesområde varierar; år 2011, då det fanns totalt 112 statistikområden, varierade det mellan som minst ett och som mest 12 stycken. Likaså varierar antalet statistikprodukter mellan de olika ämnesområdena; år 2011, då det fanns totalt 356 statistik- produkter, rörde det sig om som minst tre stycken och som mest 52 stycken. 
 I faktaruta 4.2 nedan illustreras relationen mellan ämnesområde, statistikområde och statistikprodukt med hjälp av ett par exempel. 
 Faktaruta 4.2 Exempel på  
 ämnes-, 
  statistikområden och statistikprodukter 
 Ämnesområdet  
 Energi  
 (för vilket Statens energimyndighet är ensam ansvarig) bestod år 2011 av tre statistikområden: 
  
 Tillförsel och användning av energi, som bestod av 18 statistik- produkter, bl.a.: 
  
 – 
  
 Energistatistik för flerbostadshus 
  
 – 
  
 Månatlig elstatistik 
  
 – 
  
 Transportsektorns energianvändning 
  
 136 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 Energibalanser, som bestod av två statistikprodukter: 
  
 – 
  
 Kvartalsvisa energibalanser 
  
 – 
  
 Årsvisa energibalanser 
  
 Prisutvecklingen inom energiområdet, som bestod av sex sta- tistikprodukter, bl.a.: 
  
 – 
  
 Priser på elenergi och på överföring av el (nättariffer) 
  
 – 
  
 Energipriser på naturgas och el 
  
 – 
  
 Omförhandling och byten av elavtal 
  
 Ämnesområdet  
 Rättsväsende  
 (för vilket främst Brottsförebyg- gande rådet, Brå, men även Domstolsverket, DV, är ansvariga) bestod år 2011 av fem statistikområden: 
  
 Brott (Brå ansvarigt), som bestod av fyra statistikprodukter: 
  
 – 
  
 Anmälda brott 
  
 – 
  
 Uppklarade brott 
  
 – 
  
 Misstänkta personer 
  
 – 
  
 Kriminalstatistik 
  
 För brott lagförda personer (Brå), som bestod av två statistik- produkter: 
  
 – 
  
 Personer lagförda för brott 
  
 – 
  
 Personer lagförda för narkotikabrott 
  
 Domstolarnas verksamhet (DV), som bestod av en statistik- produkt: 
  
 – 
  
 Domstolsstatistik 
  
 Kriminalvård (Brå), som bestod av en statistikprodukt: 
  
 – 
  
 Kriminalvård 
  
 Återfall i brott (Brå), som bestod av en statistikprodukt: 
  
 – 
  
 Återfall i brott 
  
 Dagens indelning i ämnes- och statistikområden i den officiella stati- stiken motsvarar i stort sett, till såväl antal som innehåll, vad som har gällt sedan statistikreformen genomfördes den 1 juli 1994. 
 Den mest markanta förändringen i den officiella statistikens in- riktning sedan reformens genomförande handlar i stället om antalet statistikprodukter, som har blivit klart större. I slutet av  
 1990-talet, 
  
 137 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 när reformen första gången utvärderades 
  
 7 
  
 , omfattade den officiella statistiken ca 225 statistikprodukter, att jämföra med 356 stycken år 2011. 
 Många av de statistikansvariga myndigheterna har uppgett att de kontinuerligt prövar vilka statistikprodukter som ska ingå i deras officiella statistik. I de fall detta leder till förändringar sägs det dock oftast handla om att nya produkter tillkommer, snarare än om att de avvecklar någon, vilket också avspeglas i att det totala antalet stati- stikprodukter i systemet har ökat. Den viktigaste förklaringen torde vara nya och/eller utökade krav från EU. Men enligt myndig- heterna finns även andra faktorer som medför att statistikverksam- heten utvecklas, exempelvis att myndigheten själv identifierar nya behov (t.ex. helt på egen hand eller via regeringsuppdrag e.d.), att behoven påtalas av andra aktörer (t.ex. SCB eller användare) eller att det sker reformer på myndighetens sakområde som får återverk- ningar på statistikverksamheten. 
 Att det är mera ovanligt att statistikprodukter avvecklas kan en- ligt myndigheterna till stor del förklaras med att det är viktigt att upprätthålla kontinuitet och inte bryta tidsserier i den officiella statistiken. Några myndigheter har också framfört att när de någon gång har försökt att minska på sin officiella statistik, genom att t.ex. avveckla en statistikprodukt, så har i allmänhet någon/några använ- dare hört av sig och påtalat vikten av just den berörda produkten. 
  
 4.3 
  
 Statistikansvariga myndigheter 
  
 I dag finns 27 statistikansvariga myndigheter. Av dessa ansvarar SCB för sektorsövergripande statistik såsom  
 arbetsmarknads-, 
  befolk-  
 nings-, 
  ekonomisk, välfärds- och viss utbildningsstatistik. SCB an- svarar också för att samordna det statliga statistiksystemet och över- lämnandet av statistiska uppgifter till internationella organisationer. Övriga statistikansvariga myndigheter ansvarar för officiell statistik inom sina respektive samhällssektorer eller motsvarande. 
 Till de statistikansvariga myndigheternas huvuduppgifter hör att utifrån såväl eget som andra användares statistikbehov ta ställning till hur mycket resurser som ska läggas på statistiken, vilken statistik som ska produceras och hur produktionen ska ordnas. Statistiken ska utvecklas löpande och anpassas till samhällets behov. Dessutom ska de berörda myndigheterna bestämma statistikens innehåll, 
  
 7  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
 (SOU 1999:96). 
  
 138 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 form, frekvens m.m. Statistiken ska dokumenteras och kvalitets- kontrolleras före publicering och den officiella statistiken ska göras allmänt tillgänglig i tryckt form eller via  
 IT-baserade 
  medier. Detta innebär att det i praktiken ingår i ansvarsuppgiften att avgöra vilken statistik på respektive område som ska tas fram i syfte att tillgodose allmänintresset av samhällsinformation. Hit hör inte enbart dagens intressenter, utan också morgondagens. 
 Vilka de 27 statistikansvariga myndigheterna är, och hur många statistikprodukter respektive myndighet ansvarade för år 2011, redo- visas i tabell 4.1 nedan. 
 Som framgår av tabellen varierar antalet statistikprodukter kraftigt mellan de olika myndigheterna, från i vissa fall en eller några enstaka, upp till som mest 127 stycken. Det senare avser SCB, som är klart störst. 
 139 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tabell 4.1 Statistikansvariga myndigheter och antal statistikprodukter per myndighet år 2011 
  
 Myndighet 
  
 Antal statistikprodukter 
  
 Arbetsmiljöverket 
  
 3 
  
 Brottsförebyggande rådet 
  
 8 
  
 Centrala studiestödsnämnden 
  
 2 
  
 Domstolsverket 
  
 1 
  
 Ekonomistyrningsverket 
  
 1 
  
 Finansinspektionen 
  
 8 
  
 Försäkringskassan 
  
 13 
  
 Havs- och vattenmyndigheten 
  
 2 
  
 Högskoleverket 
  
 5 
  
 Kemikalieinspektionen 
  
 6 
  
 Konjunkturinstitutet 
  
 1 
  
 Kungliga biblioteket 
  
 4 
  
 Medlingsinstitutet 
  
 12 
  
 Myndigheten för kulturanalys 
  
 8 
  
 3 
  
 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 
  
 7 
  
 Naturvårdsverket 
  
 7 
  
 Pensionsmyndigheten 
  
 4 
  
 Riksgäldskontoret 
  
 2 
  
 Skogsstyrelsen 
  
 15 
  
 Socialstyrelsen 
  
 27 
  
 Statens energimyndighet 
  
 26 
  
 Statens jordbruksverk 
  
 29 
  
 Statens skolverk 
  
 21 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 127 
  
 Sveriges lantbruksuniversitet 
  
 6 
  
 Tillväxtverket 
  
 1 
  
 Trafikanalys 
  
 15 
  
 Totalt 
  
 356 
  
 Källa: Årsrapport för 2011 från Rådet för den officiella statistiken 
  
 8  
 Fr.o.m. den 1 januari 2012 övertog Myndigheten för kulturanalys det statistikansvar som Statens kulturråd tidigare haft. Uppgiften om antal statistikprodukter för år 2011 avser där- med egentligen den senare myndigheten, men för närvarande (april 2012) omfattar Kultur- analys statistikansvar samma tre statistikprodukter. 
 140 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 Antalet statistikansvariga myndigheter och myndighetsgruppens sam- mansättning har i huvudsak varit desamma sedan statistikreformen genomfördes den 1 juli 1994, låt vara att statistikansvaret i vissa fall har flyttats mellan myndigheter. Oftast har sådana överflyttningar skett i samband med olika typer av strukturförändringar i statsför- valtningen. Ett exempel är att den nybildade Moore och vattenmyn- digheten per den 1 juli 2011 övertog statistikansvaret från det då nedlagda Fiskeriverket. 
 Av den utvärdering som gjordes fem år efter 1994 års statistik- reform 
  
 9  
  
 framgår att statistikansvaret innebar en ny uppgift för de flesta av de myndigheter som utsågs till statistikansvariga i samband med reformen. Flera av myndigheterna hade dock i praktiken haft ett slags statistikansvar redan tidigare och i flera fall även publicerat officiell statistik. Till sådana myndigheter hörde bl.a. Riksförsäk- ringsverket (dvs. nuvarande Försäkringskassan), Riksgäldskontoret, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen och Sveriges lantbruksuniversitet. Enligt SOU 1999:96 innebar det dock en annan och betydligt mera krävande uppgift att vara statistikansvarig myndighet än den som tidigare gällt. 
 Vissa ytterligare förändringar i gruppen statistikansvariga myn- digheter kan vara på gång. Som framgått av avsnitt 1.4 föreligger således förslag om förändringar av myndighetsstrukturen inom hög- skole- respektive vård- och omsorgsområdena, vilka kan komma att påverka det statistikansvar som för närvarande ligger på Högskole- verket respektive Socialstyrelsen. 
  
 10  
  
 Parallellt med min utredning har också 2011 års utredning om finansmarknadsstatistiken (Fi 2011:07) analyserat om det finns skäl att flytta ansvaret för den officiella statistiken för finansmarknaden från Finansinspektionen till SCB. Den utredningens arbete kommer att redovisas i december 2012, efter att föreliggande betänkande lämnats till tryck. 
 Slutligen bör nämnas att i stort sett samtliga av myndigheterna till utredningen har framfört att de ser statistikansvaret som en natur- lig del av sin verksamhet. Endast en myndighet – Finansinspek- tionen – har uppgett att den gärna skulle avstå statistikansvaret. Som framgått ovan har dock frågan om Finansinspektionens sta- tistikansvar setts över i särskild ordning. 
  
 9 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96). 
  
 10 
  
 Se prop. 2011/12:133 och dir. 2012:55 respektive betänkandet  
  
 Gör det enklare!  
 (SOU 2012:33). 
 141 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 4.4 
  
 Den officiella statistikens omfattning 
  
 Rådet för den officiella statistiken gör årliga uppföljningar av den officiella statistikens utveckling. Uppföljningarna bygger på enkäter till de statistikansvariga myndigheterna, i vilka dessa bl.a. ombeds ange sina kostnader för verksamheten med den officiella statistiken. Enligt rådets årsrapport för 2011 
  
 11  
  
 uppgick de statistikansvariga myn- digheternas samlade kostnader för den officiella statistiken detta år till 899,8 miljoner kronor och arbetet bedömdes ha krävt totalt 738,3 årsarbetskrafter. 
 Omfattningen varierar kraftigt mellan olika myndigheter, vilket kan illustreras på följande sätt: 
  
 SCB är den särklassigt största aktören, med en kostnad för arbetet med den officiella statistiken om 552,1 miljoner kronor år 2011. För arbetet krävdes ca 601 årsarbetskrafter, av vilka 94 avsåg produktion åt andra statistikansvariga myndigheter. 
  
 För tolv myndigheter kostade den officiella statistiken (eget arbete och köpt produktion) mellan ca 10 och 40 miljoner kronor år 2011. Myndigheterna med de största kostnaderna i denna grupp 
  
 – 30 miljoner kronor eller mer – var, i bokstavsordning, Brotts- förebyggande rådet, Medlingsinstitutet, Socialstyrelsen, Statens energimyndighet, Statens jordbruksverk, Statens skolverk och Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) 
  
 12 
  
 . 
  
 För nio myndigheter kostade den officiella statistiken (eget arbete och köpt produktion) mellan ca 0,1 och 2 miljoner kronor år 2011. Till denna grupp hör bl.a. Domstolsverket, Kemikalieinspek- tionen och Riksgäldskontoret. 
  
 Det finns även variationer avseende hur de samlade kostnaderna för den officiella statistiken fördelar sig mellan olika sektorer. Det kan illustreras med hur kostnaderna år 2011 fördelade sig mellan de 22 ämnesområden som statistiken är indelad i (se figur 4.1 nedan). 
  
 11 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . 
  
 12 
  
 I fallet med SLU härrör en betydande del av kostnaderna från det fältarbete som bedrivs inom den s.k. Riksskogstaxeringen, varifrån de data som används för statistiken i hög grad hämtas. Riksskogstaxeringen, som bedrivits sedan år 1923 och har till främsta syfte att be- skriva tillstånd och förändringar i Sveriges skogar, sker genom en inventering som görs av fältarbetare. 
  
 142 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 Figur 4.1 Kostnader per ämnesområde år 2011 (miljoner kronor) 
  
 13 
  
 Källa: Årsrapporter för 2010 och 2011 från Rådet för den officiella statistiken samt SCB:s årsredovisning för 2011 
 Som figuren visar var ämnesområdet arbetsmarknad (drygt 190 mil- joner kronor) klart störst mätt som nedlagda resurser år 2011. Övriga områden kan grovt indelas i tre grupper: fem områden vars kostnader låg i intervallet ca  
 50–100 
  miljoner kronor, tolv som låg i intervallet ca  
 15–30 
  miljoner kronor och fyra vars kostnader understeg 15 miljo- ner kronor. Det bör också noteras att några av de statistikprodukter som SCB ansvarar för enskilt är mycket stora. Detta gäller framför allt för arbetskraftsundersökningarna, som kostade ca 95 miljoner kronor år 2011, nationalräkenskaperna (ca 60 miljoner kronor) samt undersökningarna av levnadsförhållanden, konsumentprisindex och 
  
 13  
 Figuren bygger för SCB:s del på uppgifter ur årsredovisningen för 2011 (tabell 5, s. 15); den post övrigt som där finns har här fördelats mellan övriga områden i proportion till deras respektive kostnader enligt årsredovisningen. För Socialstyrelsen, som var den enda myndig- het utöver SCB som år 2011 ansvarade för statistikprodukter inom fler än ett ämnesområde, har kostnaderna fördelats 50/50 mellan de två aktuella områdena. Slutligen bör sägas att utredningen beträffande området Kultur och fritid har valt att redovisa kostnaden för år 2010, eftersom verksamheten inom detta område var onormalt låg år 2011 p.g.a. de föränd- ringar som genomfördes eller planerades avseende statistikansvaret. År 2010:s kostnader har därför bedömts vara mer representativa. 
 143 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 utrikeshandel med varor, vilka vardera kostade omkring 25 miljoner kronor. 
 De samlade kostnaderna för den officiella statistiken har ökat de senaste åren. Åren  
 2008–2010 
  uppgick kostnaderna t.ex. i tur och ordning till 791,0, 828,4 respektive 854,2 miljoner kronor, att jäm- föra med 899,8 miljoner kronor år 2011. I reala termer motsvarar detta en ökning på ca 10 procent mellan åren 2008 och 2011. Att göra jämförelser längre tillbaka i tiden är vanskligt, eftersom Rådet för den officiella statistiken beslutade att fr.o.m. år 2008 ändra den kalkylmodell som används för att beräkna kostnaderna. 
 Flera av de statistikansvariga myndigheterna har framfört till ut- redningen att det är svårt att exakt beräkna storleken på kostnader- na för den officiella statistiken. Ett skäl är att det inte är givet hur stor del av myndighetens arbete som bör räknas med, eftersom den officiella statistiken ofta bygger på uppgifter som myndigheterna – för andra syften – tar fram i sin reguljära verksamhet. 
  
 4.5 
  
 Annan statlig statistik 
  
 Utöver den officiella statistiken tas det också fram mycket annan statistik i Sverige, inom såväl den privata som den offentliga sektorn. Då mitt uppdrag primärt avser den officiella statistiken – som tas fram av statliga, statistikansvariga myndigheter – har detta avsnitt koncentrerats till statlig statistik. Som ett exempel på statistik från andra delar av den offentliga sektorn kan dock nämnas de öppna jämförelser – i flertalet fall med Sveriges Kommuner och Landsting som huvudman – som sedan några år tillbaka tas fram för olika kom- munala verksamheter. 
 Som framgått av kapitel 2 brukar man skilja på statistik med ett i huvudsak internt syfte för den organisation statistiken berör (drift- statistik) och statistik med ett allmäninformativt syfte. Det tydligaste exemplet på den senare typen torde vara den officiella statistiken, som enligt lagen om den officiella statistiken, ska finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. 
 I många fall skiljer sig den övriga statliga statistiken tydligt från den som ingår i Sveriges officiella statistik. Det är fallet när det t.ex. rör sig om myndigheters interna driftstatistik eller engångsvisa stati- stiska undersökningar inom ramen för en utredning e.d. Till inte ringa del handlar det dock om statistik som till sin karaktär påminner om den officiella statistiken, till såväl innehåll som spridning. Exempel 
 144 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 på annan statlig – men alltså inte officiell – statistik, som kan sägas ha en liknande allmäninformativ karaktär, kan hämtas såväl från de statistikansvariga myndigheterna som från andra myndigheter. 
  
 4.5.1 
  
 Annan statistik hos statistikansvariga myndigheter 
  
 Utredningsarbetet har visat att i stort sett samtliga statistikansvariga myndigheter utöver sin officiella statistik även tar fram annan statistik av allmäninformativ karaktär och ger den i stort sett samma spridning som den officiella statistiken. Det kan handla om bearbetningar av myndighetens officiella statistik, t.ex. nedbrytningar på lägre geo- grafiska nivåer, som då inte klassas som officiell statistik. Men det kan också handla om annan återkommande statistik, som myndig- heten har valt att inte (ännu) göra till officiell statistik. I det senare fallet kan det röra sig både om statistik som producerats under lång tid och om nyare statistikprodukter. 
 Omfattningen på denna övriga statistik varierar mycket mellan myndigheterna, allt från att den är betydligt mer omfattande än den officiella statistiken, till att den utgör en klart mindre del. Det har dock inte varit möjligt att få någon exakt bild av hur omfattande denna verksamhet totalt sett är. 
 Att myndigheterna kan ha svårt att ge en exakt siffra på den totala statistikverksamhet de bedriver kan ha flera orsaker. Det handlar t.ex. om – som nämndes i avsnitt 4.4 – att det inte är givet hur stor del av en viss arbetsinsats som bör räknas till den reguljära verksam- heten respektive till statistikverksamheten. Det kan också handla om att gränsen mellan statistikverksamhet och analysverksamhet är svår att dra eller att det inte är givet hur stor del av myndighetens  
 IT-verksamhet 
  som bör räknas till statistikverksamheten. 
 En intressant iakttagelse i sammanhanget är att flertalet av myn- digheterna inte tycks göra någon skarp principiell åtskillnad mellan sin officiella statistik och annan statistik av mer allmän karaktär som de tar fram. Att viss statistik klassificeras som officiell verkar ofta mera bero på historiska traditioner än på att den innehållsligt eller kvalitetsmässigt tydligt skiljer sig från myndighetens övriga statistik. Myndigheterna har visserligen överlag poängterat att de i den offi- ciella statistiken har att leva upp till andra kvalitetskrav än i annan statistik – genom de krav som finns i lagen och förordningen om den officiella statistiken, vissa föreskrifter från SCB och riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken – men många av dem menar 
 145 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 samtidigt att de internt inte ställer lägre kvalitetskrav på sin övriga statistik än på den officiella. 
  
 4.5.2 
  
 Andra myndigheter 
  
 Bland övriga myndigheter bör i första hand nämnas Riksbanken, som tar fram viss statistik (betalningsbalans- och finansmarknadsstati- stik) av i stort sett samma slag som Sveriges officiella statistik. Att Riksbankens statistik inte ingår i den officiella statistiken beror snarare på institutionella förhållanden – det faktum att myndig- heten lyder under riksdagen – än på statistikens karaktär. 
 För att få en bild av vilken statistikverksamhet som i övrigt bedrivs av statliga myndigheter, har två undersökningar genomförts. Med utgångspunkt i SCB:s myndighetsregister gjordes först en över- siktlig genomgång av myndigheters hemsidor. I denna studie befanns att åtminstone ett tjugofemtal myndigheter, som inte är statistik- ansvariga myndigheter, återkommande redovisar statistik av mer all- mäninformativ karaktär – låt vara att delar av denna statistik möjligen kan ingå i officiell statistik hos någon statistikansvarig myndighet. 
 För att fördjupa bilden ställdes sedan vissa frågor skriftligen till drygt tio av de myndigheter som, att döma av deras hemsidor, före- föll ha den mest omfattande statistikverksamheten. Frågorna behand- lade myndigheternas statistikverksamhet och deras syn på systemet för den officiella statistiken. Svar inkom från 12 av 13 myndig- heter 
  
 14  
  
 och baserat på dessa kan följande noteras: 
  
 Med något enstaka undantag bedömer myndigheterna att deras statistik i hög grad har en allmäninformativ funktion. 
  
 Flera av myndigheterna anger att de har ett, mer eller mindre ut- talat, uppdrag från statsmakterna att ta fram statistik. De kanske tydligaste exemplen på detta är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Statens folkhälsoinstitut. Den förstnämnda myndigheten anger att den visserligen inte har något explicit uttalat uppdrag som använder begreppet statistik, men att dess instruktion 
  
 15  
  
 anger arbetsuppgifter som handlar om att följa upp 
  
 14 
  
 Bolagsverket, Boverket, Elsäkerhetsverket, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Kommerskollegium, Lotteriinspektionen, Migrationsverket, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Post- och telestyrelsen, Sametinget, Statens folkhälsoinstitut och Transport- styrelsen. 
  
 15 
  
 Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap. 
  
 146 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 och redovisa övergripande bedömningar om utvecklingen inom den berörda sektorn och att detta kräver någon form av sta- tistik. Även Statens folkhälsoinstitut pekar i sitt svar på att man ansvarar för övergripande uppföljning inom sitt område. Insti- tutet säger sig vara ett nationellt kunskapscentrum för metoder och strategier för folkhälsoarbete och med ansvar för tillsyn inom  
 alkohol-, 
  narkotika- och tobaksområdena samt området hälsofarliga varor. I institutets fall nämns begreppet statistik i myndighetens instruktion 
  
 16 
  
 , där det anges att den  
 ska främja till- gången på statistik av god kvalitet inom  
  
 alkohol-, 
  
  narkotika- och tobaksområdet 
 . 
  
 Omfattningen på statistikverksamheten varierar mellan de myn- digheter som har svarat. Att döma av svaren har flertalet av myn- digheterna en statistikverksamhet som kräver mellan en och fem årsarbetskrafter. Statens folkhälsoinstitut, som anger att det åtgår knappt 20 årsarbetskrafter för statistikverksamheten, förefaller ha den klart största verksamheten av de tillfrågade myndigheter- na. I likhet med vad som ovan nämndes om de statistikansvariga myndigheterna, är det dock flera av myndigheterna som menar att gränsen mellan vad som är statistik- respektive analysverksam- het kan vara svår att dra. 
  
 Flera av myndigheterna anger att deras statistik borde ingå i Sveriges officiella statistik. 
  
 17  
  
 Sådana synpunkter framförs av bl.a. Boverket, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Lotteri- inspektionen, Migrationsverket, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Sametinget och Statens folkhälsoinstitut. I fler- talet fall tycks myndigheterna också anse att det är naturligt att de blir statistikansvariga myndigheter om deras statistik ges ställ- ning som officiell statistik, låt vara att några av dem pekar på att en möjlig lösning också vore att ansvaret för den berörda stati- stiken läggs på någon befintlig statistikansvarig myndighet. Några myndigheter, främst Boverket, Sametinget och Statens folkhälso- institut, anger dock uttryckligen att de gärna skulle vilja bli stati- stikansvariga myndigheter. 
  
 16 
  
 Förordning (2009:267) med instruktion för Statens folkhälsoinstitut. 
  
 17 
  
 Knappt hälften av dessa myndigheter framhåller visserligen att delar av deras statistik redan ingår i någon statistikansvarig myndighets officiella statistik, men överlag anser de i dessa fall att en större del av deras statistik borde ingå i Sveriges officiella statistik än vad som i dag är fallet. 
  
 147 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Mina överväganden om den officiella statistikens inriktning och om- fattning redovisas i kapitel 7. 
  
 4.6 
  
 Hur tas den officiella statistiken fram? 
  
 4.6.1 
  
 Processen 
  
 Statistikframställning sker normalt i en viss sekvens. Denna sekvens har tidigare, i avsnitt 2.3, illustrerats med hjälp av SCB:s statistik- produktionsprocess, vilken på nytt återges i faktaruta 4.3 nedan. Processen innehåller åtta steg, vilka i sin tur rymmer ett antal del- processer. 
 Faktaruta 4.3 SCB:s statistikproduktionsprocess 
  
 18 
  
 1. 
  
 Fastställa behov 
 . Kundernas och användarnas behov ska identi- fieras och vägas samman. Hänsyn ska tas till regler och rekom- mendationer från internationella organ. 
  
 2. 
  
 Designa och planera 
 . Tillvägagångssätt, metoder, verktyg och fördelning av resurser planeras. I detta ingår ram- och urvals- förfarande samt val av insamlingsmetod och kontaktstrategi. 
  
 3. 
  
 Skapa och testa 
 . Mätinstrument, metoder, verktyg och produk- tionsflöde ska fungera och måste dessförinnan testas. Doku- menterade tester innan produktionssättning kan påvisa brister och förbättringsmöjligheter som bidrar till tidsvinster och lägre kostnader. 
  
 4. 
  
 Samla in 
 . Det praktiska arbetet att dra urval och samla in data beskrivs. Datainsamlingen ska ske med hög kvalitet och till så låg kostnad som möjligt för såväl statistikproducenten som uppgiftslämnarna. Data som samlas in och bearbetas i processen kan avse både data som ursprungligen insamlats för admini- strativa ändamål och data som samlas in enbart för statistiska ändamål. 
  
 5. 
  
 Bearbeta 
 . De mikrodata som samlas in ska förädlas till stati- stisk information. Här beskrivs vilka arbetssätt och metoder som ska användas för att beakta olika statistikberoenden. 
  
 18  
 Produktionsprocessen är här citerad ur Statskontoret (2011):  
 Mot en säkrare statistikpro- duktion. En granskning av SCB:s kvalitetsarbete 
 . Rapport 2011:7. 
 148 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 6. 
  
 Analysera 
 . Den förädlade produkten är aggregerad till makro- data som ska redovisas i tabeller. Tolkning av resultat ingår i denna process. 
  
 7. 
  
 Redovisa och kommunicera 
 . Slutprodukterna ska publiceras i olika medier, publikationer eller levereras till kund. 
  
 8. 
  
 Utvärdera och återkoppla 
 . Erfarenheterna från undersökningen, till exempel bortfallets storlek samt synpunkter från kunder och uppgiftslämnare, ska sammanställas och kommuniceras. Kostnader och tidsåtgång ska beaktas. Fel i statistik ska rättas och åtgärder ska vidtas för att säkra hela processen framöver. 
 Det bör noteras, som framgått av avsnitt 2.3, att den redovisade sek- vensen inte nödvändigtvis är tillämplig – åtminstone inte i alla delar 
 – för all statistikframställning. 
 Hos nationella statistikbyråer (SCB i Sverige), som har ett brett ansvar för att producera statistik inom många olika områden, har statistikproduktionen traditionellt följt den s.k. skorstensmodellen. Denna innebär att för varje statistikområde är hela produktionspro- cessen – från undersökningsdesign via datainsamling och databehand- ling till offentliggörande – åtskild från övriga statistikområden, och varje område samlar in sina egna uppgifter och har egna användar- grupper. 
 Skorstensmodellen, som är resultatet av en lång historisk process under vilken statistiken inom de enskilda områdena har utvecklats oberoende av varandra, anses ha både för- och nackdelar. 
  
 19  
  
 Bland fördelarna kan nämnas att produktionen kan anpassas till respektive statistikprodukts förutsättningar, att modellen är flexibel eftersom den snabbt kan anpassas till relativt små förändringar i de under- liggande företeelser som uppgifterna beskriver, och att varje område förvaltas separat vilket innebär att ett problem i en av produktions- processerna normalt sett inte påverkar resten av produktionen. Bland nackdelarna med skorstensmodellen kan nämnas att uppgiftslämnar- bördan kan bli onödigt betungande. Då insamlingen av uppgifter inom de olika områdena sker separat kan uppgiftslämnare tvingas att lämna samma upplysningar mer än en gång. Vidare är skorstens- modellen inte anpassad till att samla in uppgifter om samhälls- fenomen med flera dimensioner, t.ex. globaliseringen och klimat- 
  
 19  
 Skorstensmodellens för- och nackdelar är här i huvudsak refererade från  
 EU-kommis- 
  sionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om produktionsmetoden för EU- statistik:  
 En vision för det kommande årtiondet  
 (KOM(2009) 404 slutlig). 
 149 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 förändringarna. Slutligen riskerar skorstensmodellens produktions- sätt att bli ineffektivt och kostsamt, eftersom det i allmänhet inte utnyttjar möjligheter till standardisering mellan olika områden. Överlappningar och dubbelarbete, inom såväl utveckling och pro- duktion som spridning, kan därför vara svåra att undvika. 
 SCB har på senare år strävat bort från skorstensmodellen, mot en högre grad av samordning och standardisering av myndighetens statistikproduktion. 
  
 20  
  
 Före år 2006 ansvarade de olika enheterna vid SCB:s s.k. ämnesavdelningar för statistikproduktionen från ax till limpa. Ansvaret innefattade bland annat val av statistisk metod och  
 IT-stöd, 
  datainsamling, bearbetning och analys samt publicering. Detta medförde en stor variation mellan produkterna vad gäller arbetssätt, produktionssystem och tekniska lösningar. Sannolikt fanns det nästan lika många produktionssystem som det fanns statistik- produkter. Variationen uppfattades vara ineffektiv och bidra till höga kostnader och bristande central överblick. 
 Sedan år 2006 har SCB tagit flera steg mot en processbaserad statistikproduktion. Ett första steg var att successivt överföra och koncentrera datainsamlingen till två avdelningar – datainsamling från individer och hushåll respektive datainsamling från företag och orga- nisationer. Syftet var främst att förbättra förutsättningarna för data- insamling och att minska uppgiftslämnarbördan för företagen. Ett andra steg var att införa ett processorienterat sätt att arbeta samt att utveckla och på sikt införa gemensamma (standardiserade) verktyg och arbetssätt för alla delar i produktionskedjan och för alla stati- stikprodukter – oavsett hur de finansieras. Detta har också under- stötts av att en ny organisation har införts, i vilken den absoluta mer- parten av myndighetens kompetens inom IT och statistisk metod, som tidigare fanns fördelad på de olika ämnesavdelningarna, har lagts samman till koncentrerade verksgemensamma resurser. Vidare utvecklar SCB gemensamma, standardiserade verktyg som på sikt ska stödja samtliga steg i processen för statistikproduktion. Exempel på sådana verktyg är  
 IT-system 
  eller applikationer och statistiska metoder som kan användas för flera statistikprodukter. Standardi- seringen syftar också till att skapa gemensamma arbetssätt i organi- sationen. Fastställda rutiner, checklistor eller manualer ska stödja de olika processtegen. 
 Statistikverksamheten vid övriga statistikansvariga myndigheter är överlag av betydligt mindre omfattning än SCB:s. Som framgått 
  
 20  
 Utvecklingen är här refererad från Statskontoret (2011):  
 Mot en säkrare statistikproduktion. En granskning av SCB:s kvalitetsarbete 
 . Rapport 2011:7. 
 150 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 av avsnitt 4.3 är det t.ex. flera av de statistikansvariga myndigheterna vars officiella statistik endast omfattar en eller några enstaka stati- stikprodukter. Av förklarliga skäl kan dessa myndigheter därför uppleva mindre behov än SCB av att samordna och standardisera sin statistikproduktion. Däremot förefaller flera av de myndigheter som har störst statistikverksamhet, t.ex. Socialstyrelsen, ha liknande ambitioner som SCB i detta hänseende, att döma av vad som fram- kommit i utredningsarbetet. 
  
 4.6.2 
  
 Statistikens underlag 
  
 Vilka typer av data som används som underlag för den officiella sta- tistiken, och hur dessa data genereras, varierar mycket. Flertalet statistikansvariga myndigheter använder flera olika typer av källor, såsom administrativa data från den egna reguljära verksamheten, administrativa data från andra myndigheter och data som insamlats för statistikändamål med hjälp av enkäter. Som framgått av avsnitt 2.3 finns uppskattningar som säger att mer än 95 procent av de data som den officiella statistiken i Sverige baseras på ytterst härrör från admi- nistrativa processer. 
  
 21  
  
 De administrativa data som här avses handlar i hög grad om data från verksamhetssystem som i huvudsak används för myndigheters ärendehandläggning och beslutsfattande. 
 En arbetsgrupp tillsatt av Rådet för den officiella statistiken har nyligen sökt kartlägga vilka datakällor de statistikansvariga myndig- heterna använder för sina olika statistikprodukter. Kartläggningen gjordes med hjälp av en enkät, på vilken 25 av de statistikansvariga myndigheterna svarade. Projektets slutrapport redovisades i oktober 2011. 
  
 22 
  
 Av kartläggningen framgår att många myndigheter förutom egen datainsamling använder andra datakällor i statistikproduktionen. De flesta datakällor används för en eller ett par statistikprodukter och de bedöms som viktiga för produktionen. De stora register som SCB för över befolkning, företag och utbildning, liksom Lantmäteriets fastighetsregister, används i stor utsträckning av andra myndigheter, men även data från SCB:s arbetskraftsundersökningar (AKU) an- 
  
 21 
  
 Uppgiften om andelen administrativa data är hämtad från Payne, B. (1999):  
  
 Ökad tillgänglighet till Sveriges officiella statistik 
 . Appendix till SOU 1999:96. Det bör samtidigt noteras att sett till andelar av den officiella statistikens kostnader är fördelningen mera jämn mellan data från administrativa register respektive från traditionella statistiska undersök- ningar, eftersom den senare formen av datainsamling är betydligt mer kostsam. 
  
 22 
  
 Rådet för den officiella statistiken, arbetsgruppen för uppgiftslämnarfrågor (2011):  
  
 Resultat av enkäten Kartläggning av leveranser av data till den officiella statistiken 
 . 
 151 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 vänds för många produkter. De nämnda registren används av ett flertal myndigheter, t.ex. uppgav åtta myndigheter att de använder data från registret över totalbefolkningen. Vidare visar kartläggningen att avgift i vissa fall utgår för användningen av data; det uppgavs gälla för ca 15 procent av de använda datakällorna. Slutligen kan näm- nas att data levereras på ett flertal olika sätt, allt från filöverföring via filserver o.d. till fysisk leverans i form av t.ex. CD eller USB- minne. 
 Den bild som ges av de statistikansvariga myndigheterna är att det finns en viss variation beträffande både hur många datakällor och hur många olika typer av källor som används. Således tenderar antalet källor – föga förvånande – att öka ju fler statistikprodukter myndigheten ansvarar för. Utöver detta är det svårt att utifrån vad som framkommit i utredningsarbetet urskilja några tydliga mönster avseende vilka typer av myndigheter som använder vilka typer av data. Möjligen kan sägas att de myndigheter som har valt att pro- ducera den officiella statistiken helt i egen regi i högre grad är sådana vars statistik i huvudsak baseras på data som genereras antingen genom ärendehandläggning i myndighetens egen reguljära verk- samhet (exempel på detta är Centrala studiestödsnämnden och Försäkringskassan) eller genom att myndigheten för en viss typ av information kan sägas ha en uppsamlande eller övervakande roll gentemot andra myndigheter (exempel på detta är Domstolsverket, Ekonomistyrningsverket och Riksgäldskontoret). 
 Överlag har de statistikansvariga myndigheterna framhållit att de data som används för den officiella statistiken i huvudsak håller god kvalitet. Samtidigt ska sägas att ingen myndighet har hävdat annat än att det ändå kan förekomma problem med bristande datakvalitet, t.ex. på grund av bortfall i enkätundersökningar eller inrappor- teringsfel i administrativa register. 
  
 4.6.3 
  
 Vem producerar statistiken? 
  
 När det gäller frågan om produktionen av den officiella statistiken kan de statistikansvariga myndigheterna välja att själva framställa statistiken, beställa den direkt från SCB eller upphandla den i kon- kurrens. I det senare fallet kan också SCB lägga anbud. Någon rättslig skyldighet för myndigheterna att i konkurrens upphandla produktionen av den officiella statistiken föreligger dock inte. Om en statistikansvarig myndighet väljer att vända sig direkt till SCB för 
 152 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 produktionen betraktas detta som statlig egenregi, vilket inte faller under upphandlingslagen, eftersom staten som helhet utgör en juri- disk person. 
 Den vanligast förekommande produktionsformen är att den myn- dighet som ansvarar för en viss statistikprodukt också själv produ- cerar den aktuella statistiken. För närvarande (per april 2012) gäller detta för knappt 70 procent av de statistikprodukter som ingår i Sveriges officiella statistik, låt vara att detta även inkluderar de stati- stikprodukter som SCB både ansvarar för och producerar i egen regi. 
 Att produktion i egen regi är den vanligaste formen gäller dock även om man ser till hur många av myndigheterna som har valt en viss produktionsform. Detta framgår av tabell 4.2 nedan, som visar hur valet av producent av den officiella statistiken varierar mellan de statistikansvariga myndigheterna. 
 153 
 Beskrivning av statistiksystemet SOU 2012:83 
  
 Tabell 4.2 
  
 Produktionsform för den officiella statistiken 
  
 23 
  
 Blandat mellan egen 
  
 Blandning av egen 
  
 Helt genom uppdrag 
  
 regi, uppdrag till SCB 
  
 Helt i egen regi 
  
 regi och uppdrag till 
  
 till SCB 
  
 och uppdrag till andra 
  
 SCB 
  
 producenter 
  
 Brottsförebyggande 
  
 Finansinspektionen 
  
 Arbetsmiljöverket 
  
 Socialstyrelsen 
  
 rådet 
  
 Centrala studie- 
  
 Medlingsinstitutet 
  
 Högskoleverket 
  
 Statens energi- 
  
 stödsnämnden 
  
 myndighet 
  
 Domstolsverket 
  
 Myndigheten för till- 
  
 Kemikalieinspektionen 
  
 Trafikanalys 
  
 växtpolitiska utvär- 
  
 deringar och analyser 
  
 Ekonomistyrnings- 
  
 Tillväxtverket 
  
 Naturvårdsverket 
  
 verket 
  
 Försäkringskassan 
  
 Skogsstyrelsen 
  
 Havs- och vatten- 
  
 Statens jordbruksverk 
  
 myndigheten 
  
 Konjunkturinstitutet 
  
 Statens skolverk 
  
 Kungliga biblioteket 
  
 Myndigheten för kulturanalys 
 Pensionsmyndigheten Riksgäldskontoret 
 Statistiska central- byrån 
 Sveriges lantbruks- universitet 
 Källa: Produktförteckning från Rådet för den officiella statistiken, april 2012 
 Som framgår av tabellen producerar nästan hälften (13 av 27) av de statistikansvariga myndigheterna sin officiella statistik helt i egen regi. Som framgått av avsnitt 4.3 hade flera av de myndigheter som fick ett formellt statistikansvar i samband med 1994 års statistik- 
  
 23  
 I enstaka fall kan i praktiken avvikelser förekomma jämfört med tabellen. Exempelvis har Konjunkturinstitutet uppgett till utredningen att myndigheten i den enda officiella statistik- produkt man ansvarar för (konjunkturbarometern hushåll, under statistikområdet hushållens inköpsplaner) köper datainsamlingen från ett privat företag, men sedan färdigställer den slut- liga statistikprodukten på egen hand. Vidare har SCB uppgett till utredningen att myndig- heten i en av de statistikprodukter man ansvarar för (valundersökningen, under statistik- området allmänna val) endast står för datainsamlingen, medan produkten i övrigt görs av Göteborgs universitet  
 (SOM-institutet). 
  
 154 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 reform i praktiken haft ett slags statistikansvar redan tidigare, och i flera fall även publicerat officiell statistik. Enligt den utvärdering som gjordes fem år efter statistikreformen hade också flera av dessa myndigheter sedan gammalt producerat hela eller stora delar av sin officiella statistik i egen regi, och även fortsatt på samma sätt efter reformen. Till sådana myndigheter hörde Riksförsäkringsverket (dvs. nuvarande Försäkringskassan), Riksgäldskontoret och Sveriges lant- bruksuniversitet. 
  
 24  
  
 Till denna grupp kan i praktiken även Pensions- myndigheten räknas, då myndigheten har byggt vidare på den modell för statistikverksamheten som gällde när verksamheten ingick i Försäkringskassan. 
  
 25 
  
 Utöver att det alltså i vissa fall är en gammal tradition, har flera av de myndigheter som producerar sin officiella statistik helt i egen regi framfört att de ser detta som en naturlig ordning, eftersom de som en del av sina reguljära verksamheter ändå tar fram i stort sett all den information som ligger till grund för statistiken. 
 I utvärderingen fem år efter statistikreformen lyftes Brottsföre- byggande rådet (Brå) fram som i stort sett den enda av de nytill- komna statistikansvariga myndigheterna som aktivt valt att från SCB ta över hela statistikproduktionen i egen regi och att inte utnyttja SCB för någon del av produktionen av sin officiella statistik. Brå är än i dag det tydligaste exemplet på detta. 
 Vidare framgår av tabell 4.2 att ca 40 procent (11 av 27) av de stati- stikansvariga myndigheterna har valt att antingen anlita SCB för att producera hela myndighetens officiella statistik eller låta SCB stå för vissa av myndighetens statistikprodukter och hantera resten i egen regi. Grunden för dessa strategier är rimligen att berörda myn- digheter betraktar SCB som en stor och kompetent statistikprodu- cent, som kan tillgodose deras behov. Utöver detta har dock även vissa andra motiv framförts vid kontakterna med dessa myndigheter. Flera myndigheter – bl.a. Skolverket och Finansinspektionen – har t.ex. uppgett att man har valt att inte bygga upp en så stor statistik- verksamhet som skulle krävas för att kunna hantera statistikansvaret helt på egen hand, utan i stället valt att förlita sig på samarbete med landets centrala statistikresurs, SCB. För vissa myndigheter tycks SCB också vara det enda tänkbara alternativet för det fall man väljer att lägga ut produktionen på en extern aktör. Till exempel har Riks- banken – vars statistik i och för sig inte ingår i den officiella stati- 
  
 24 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96), s. 108. 
  
 25 
  
 Pensionsmyndigheten bildades den 1 januari 2010 efter en sammanslagning av den tidigare Premiepensionsmyndigheten och delar av Försäkringskassan. 
  
 155 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 stiken, men som har liknande status (se avsnitt 4.5) – framfört till utredningen att det för (delar av) myndighetens statistik sannolikt skulle vara svårt att få EU/ECB att acceptera någon annan producent än en statlig myndighet. Andra skäl som framförts för att exklusivt välja SCB är att SCB förvaltar, och därmed antas ha bättre tillgång till, vissa för statistiken centrala register samt att en myndighet kan anlita SCB utan att behöva göra en offentlig upphandling. Det senare har av några myndigheter uppgetts vara en fördel om man t.ex. be- höver få ett uppdrag utfört snabbt, och inte anser sig ha möjlighet att genomföra en tidskrävande upphandling. 
 Tabell 4.2 visar att det i dag endast är tre av de statistikansvariga myndigheterna som anlitar någon annan extern producent än SCB. Samtliga dessa myndigheter producerar dock även delar av sin offi- ciella statistik i egen regi eller genom uppdrag till SCB. 
 Antalet externa aktörer som, utöver SCB, producerar officiell statistik är begränsat. För närvarande handlar det om ca  
 5–6 
  företag eller andra organ som har avtal att producera officiell statistik åt någon statistikansvarig myndighet. Totalt står dessa aktörer för mindre än fem procent av produktionen av den officiella statistiken, räknat utifrån antal statistikprodukter. Som jämförelse kan sägas att SCB totalt producerar ca 65 procent av Sveriges officiella statistik räknat som andel av antalet statistikprodukter, fördelat ca 55/45 mellan sta- tistikprodukter som SCB själv är ansvarig för och sådana som man producerar på uppdrag av andra statistikansvariga myndigheter. Med hänsyn till att SCB:s statistikansvar och produktion omfattar några av de mest resurskrävande statistikprodukterna i den officiella statistiken – såsom arbetskraftsundersökningarna, nationalräken- skaperna, undersökningarna av levnadsförhållanden, konsumentpris- index och utrikeshandel med varor 
  
 26  
  
 – är SCB:s andel dessutom ännu större om man mäter som andel av kostnader för statistik- systemet. 
 Även om det alltså är få av de statistikansvariga myndigheterna som i dag anlitar någon annan extern producent än SCB, så är det ett tiotal myndigheter som har erfarenheter av att någon gång ha genomfört eller förberett – men inte slutligt genomfört – upphand- lingar av delar av sin statistikproduktion. 
 Den tjänst som upphandlas kan avse såväl att ta fram hela stati- stikprodukten (från design och datainsamling, till färdig rapport e.d.) som att utföra någon del i produktionskedjan, t.ex. datainsam- 
  
 26  
 Av SCB:s arbetsplan för år 2012 framgår att dessa fem produkter tillsammans står för drygt 40 procent av kostnaderna för SCB:s officiella statistik. 
 156 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 ling. De erfarenheter av upphandlingar som redovisats pekar bl.a. på att antalet anbudsgivare brukar vara relativt begränsat, sällan fler än fem. Vidare har flertalet av de berörda myndigheterna framfört att priset i allmänhet har tenderat att sjunka relativt kraftigt – inte sällan upp till flera tiotals procent – första gången en viss tjänst har upp- handlats. Flera myndigheter har framfört att de har uppnått pris- sänkningar även i situationer där de sedan tidigare har haft SCB som producent och SCB antingen har vunnit upphandlingen eller kvarstått som producent efter att myndigheten valt att i slutändan inte genomföra upphandlingen. Beträffande hur statistikens kvalitet har utvecklats efter genomförda upphandlingar ger myndigheterna en mera varierad bild. Flertalet myndigheter som har uttalat sig om detta säger sig visserligen vara i huvudsak nöjda, men några myn- digheter har gett exempel på att produktion som upphandlats från andra leverantörer än SCB har visat sig hålla  
 icke-godtagbar 
  kvali- tet. 
 I sammanhanget kan också sägas att flera av de statistikansvariga myndigheter som anlitar SCB för produktionen av hela eller delar av sin officiella statistik har uppgett till utredningen att de i huvud- sak är nöjda med detta samarbete. Samtidigt ska sägas att ett flertal myndigheter som använder SCB också har uttryckt kritik mot SCB i olika avseenden, exempelvis att prissättningen inte alltid är helt transparent eller att de material man får från SCB kan innehålla fel. 
  
 4.6.4 
  
 Hur arbetar myndigheterna med kvalitet? 
  
 De krav på statistikens kvalitet som finns i lagen och förordningen om den officiella statistiken är relativt knapphändiga och allmänt be- skrivna. Som framgått av kapitel 3 gäller enligt lagen (3 §) att statisti- Sanford ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Vidare anges i förord- ningen (13 §) att statistiken ska dokumenteras och kvalitetsdeklareras. I vissa avseenden anges mer detaljerade krav och rekommenda- tioner i föreskrifter från SCB och olika riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken. Därtill spelar rättsutvecklingen inom EU en ökande roll för det svenska statistiksystemet, inklusive vad gäller kraven på kvalitet.  
 EU-utvecklingen 
  redovisas närmare i kapitel 5. 
 Som framgått av avsnitt 2.2 ses statistikkvalitet inom systemet för den officiella statistiken – vilket också avspeglar den rådande synen internationellt – inte som något absolut begrepp, utan de kvalitetskriterier som tillämpas avser till stor del förhållanden som är 
 157 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 relativa och som användaren själv måste bedöma. Kvalitetssynen är alltså användarorienterad och kvaliteten avser alla egenskaper hos en viss statistik som har betydelse för hur väl den tillfredsställer användarens informationsbehov och förväntningar. 
  
 27 
  
 Kvalitetsbegreppet för officiell statistik har fem huvudkompo- nenter: (1)  
 Innehåll 
 , som avser vad statistiken beskriver med avse- ende på t.ex. objekt och variabler. (2)  
 Tillförlitlighet 
 , som avser osäkerhetskällor och deras effekter på statistiken. (3)  
 Aktualitet 
 , som omfattar tidsaspekter som spelar roll för hur väl statistiken be- skriver nuläget. (4)  
 Jämförbarhet  
 och  
 samanvändbarhet 
 , som avser möjligheter till jämförelser över tiden och mellan grupper, respektive till att använda statistiken tillsammans med annan statistik. (5)  
 Till- gänglighet  
 och  
 förståelighet 
 , som avser statistikens fysiska tillgäng- lighet och dess begriplighet. Till dessa fem huvudkomponenter finns även underkomponenter. Därtill finns även andra aspekter av betydelse, vilka mer gäller produktionsprocessen än slutprodukten. Hit hör t.ex. sekretessregler och hur hänsyn tas till uppgiftslämnare. 
 En utgångspunkt i systemet för den officiella statistiken är vidare att den statistik som tas fram ska kvalitetsdeklareras, vilket innebär att statistikens kvalitetsegenskaper ska beskrivas. Utifrån dessa kva- litetsdeklarationer ska en användare kunna avgöra om statistiken är relevant och hur den i så fall kan användas. 
 År 2006 fastställde Rådet för den officiella statistiken vissa rikt- linjer och kriterier för tillräcklig kvalitet i den officiella statistiken. 
  
 28  
  
 Rådet har också rekommenderat att alla statistikansvariga myndig- heter ska arbeta i enlighet med dessa. De statistikansvariga myndig- heterna kan också välja att göra en s.k. utfästelse för sin officiella statistik, vilket innebär att arbeta i enlighet med kriterierna för tillräcklig kvalitet och att uppfylla samtliga tillämpliga kriterier för samtliga statistikprodukter. Det handlar om rutiner för kvalitets- arbetet och om att uppfylla vissa krav på den framställda officiella statistiken. 
 Rådet för den officiella statistiken följer årligen upp i vilken mån de statistikansvariga myndigheterna arbetar i enlighet med kriterierna för tillräcklig kvalitet. Hittills har två myndigheter (Socialstyrelsen och Statens jordbruksverk) gjort en kvalitetsutfästelse på sin webb- 
  
 27  
 Kvalitetsbegreppet för den officiella statistiken presenteras i Statistiska centralbyrån (2001):  
 Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik 
 . Meddelan- den i samordningsfrågor, MIS 2001:1. Den beskrivning som här görs är också delvis citerad från Statistiska centralbyrån (2006):  
 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 . Rikt- linjer från Rådet för den officiella statistiken. Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2006:1. 
  
 28  
 Se referens i föregående fotnot. 
 158 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 plats i enlighet med en särskild text som överenskommits av rådet. Vid 2011 års uppföljning var det därtill ytterligare 15 myndigheter som sade sig arbeta med kriterierna för tillräcklig kvalitet. 
  
 29 
  
 Formerna för, och omfattningen av, myndigheternas kvalitets- arbete varierar. SCB, som sedan många år bedriver ett omfattande och systematiskt kvalitetsarbete, står i detta fall – liksom i många andra avseenden – i en särställning i statistiksystemet. En väsentlig del i SCB:s arbete för förbättrad kvalitet har på senare år varit strävan bort från den s.k. skorstensmodellen och mot en processbaserad statistikproduktion. Denna utvecklingsprocess har beskrivits i av- snitt 4.6.1. Som där framgått har det bl.a. handlat om att införa ett processorienterat sätt att arbeta samt att utveckla och på sikt införa gemensamma (standardiserade) verktyg och arbetssätt för alla delar i produktionskedjan och för alla statistikprodukter. Bland andra inslag i SCB:s kvalitetsarbete på senare år finns skäl att särskilt nämna att myndigheten sedan år 2008 arbetar med att anpassa be- rörda rutiner i statistikproduktionen så att  
 ISO-standarden 
  20252 kan följas, för att därefter ansöka om certifiering. ISO 20252 är en internationell branschstandard för  
 marknads-, 
  opinions- och sam- hällsundersökningar. Om standarden följs ska detta säkerställa att delmomenten i en undersökning genomförs enhetligt samt på ett strukturerat och verifierbart sätt. SCB bedömer att myndigheten kommer att vara certifierbar enligt ISO 20252 vid 2012 års slut. 
  
 30  
  
 SCB har de senaste åren också tilldelats extra anslagsmedel för åtgär- der avseende statistikens kvalitet och regeringen har aviserat att sådana medel även kan komma att ges år 2013. 
  
 31 
  
 Även flera andra statistikansvariga myndigheter har på senare år gjort omfattande kvalitetsgranskningar av sina statistikverksamheter 
 – i allmänhet handlar det då om myndigheter som har relativt stora statistikverksamheter, såsom exempelvis Försäkringskassan, Skogs- styrelsen, Socialstyrelsen, Statens energimyndighet, Statens jord- bruksverk och Statens skolverk. Dessa granskningar har i flera fall skett i samband med att myndigheterna har gjort, eller övervägt att göra, en utfästelse om tillräcklig kvalitet. Enligt flera myndigheter kräver detta nämligen att man gör ett omfattande internt arbete 
  
 29 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . 
  
 30 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Kvalitetsarbetet på SCB – slutrapport den 29 juni 2012 
 . Dnr 2012/1040. 
  
 31 
  
 De extra medlen uppgick till 5 mnkr år 2010, 15 mnkr år 2011 och 7 mnkr år 2012. Enligt prop. 2012/13:1 kvarstår också 12 mnkr extra för åtgärder avseende statistikens kvalitet under år 2013. 
  
 159 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 med att gå igenom statistikverksamheten, produkt för produkt, och granska kvalitet, rutiner, m.m. 
 Bland övriga myndigheter har många gjort mera översiktliga analyser av de formella kvalitetskravens betydelse för den egna verk- samheten. Motiv som uppgetts för att stanna på denna nivå är t.ex. att myndighetens officiella statistik i princip har sett likadan ut under lång tid och att kvalitetskraven därför är etablerade sedan länge, att de personer som arbetar med statistiken har gjort det under lång tid och därför baserat på sin erfarenhet har god känsla för kvalitet, eller att kvalitetskraven i lagen, förordningen m.m. är mindre relevanta i myndighetens verksamhet. På det senare finns framför allt två exem- pel, dels några myndigheter som har framfört att kvalitetskraven i deras statistik är hårt styrda av internationella krav från t.ex. EU, dels några myndigheter som har framfört att kvalitetskriterierna från framför allt Rådet för den officiella statistiken är mer anpassade till urvalsundersökningar än till statistik, som är helt baserad på admini- strativa registerdata. Det bör dock noteras att de myndigheter som sagt sig ha gjort mer översiktliga analyser av de formella kvalitets- kravens betydelse för den egna verksamheten, överlag också har framfört att de bedömer att de utan större svårigheter lever upp till kvalitetskraven i lagen, förordningen, m.m. 
 I sammanhanget bör också påpekas att ett flertal myndigheter har framhållit att dagens kvalitetskrav i lagen, förordningen m.m. håller på att tappa i relevans i och med den utveckling som sker på  
 EU-nivå, 
  där riktlinjerna för europeisk statistik (den s.k. Code of Practice) förväntas få en mer formell status. Det bör dock noteras att dagens svenska kvalitetskriterier i hög grad motsvarar de krav som finns, respektive är på gång, på  
 EU-nivå. 
  Enligt en analys som år 2010 gjordes inom ramen för Rådet för den officiella statistiken finns således åtminstone en  
 85-procentig 
  överensstämmelse mellan dagens svenska kvalitetskriterier och EU:s Code of Practice. 
  
 32  
  
 Riktlinjerna för europeisk statistik beskrivs närmare i kapitel 5. 
  
 32  
  
 Se promemorian  
 Europeisk uppförandekod avseende statistik – en jämförelse med tillräcklig kvalitet 
 . I denna jämförs kraven i den ursprungliga uppförandekoden med de av rådet fast- ställda kvalitetskriterierna avseende tillräcklig kvalitet i Sveriges officiella statistik. Bland de avvikelser som tas upp i PM:n – dessa tycks i och för sig inte följa något systematiskt mönster – kan t.ex. nämnas krav på personalens kompetens och fortbildning samt krav på verksam- hetens (främst interna) kostnadseffektivitet. 
  
 160 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 Krav på dokumentation 
 Som nämndes ovan anges i förordningen om den officiella statistiken att statistiken ska dokumenteras och kvalitetsdeklareras. Närmare regler för detta framgår av SCB:s föreskrifter om offentliggörande av officiell statistik. 
  
 33  
  
 Där anges bl.a. att officiell statistik ska doku- menteras i sådan omfattning att framtida användning av bevarade datamaterial underlättas. 
 Den typ av dokumentation som en statistikansvarig myndighet är skyldig att upprätta avser aktuella s.k. beskrivningar av statistiken. Dessa ska innehålla en kvalitetsdeklaration samt allmänna uppgifter om statistiken. Beskrivningarna ska offentliggöras och hållas allmänt tillgängliga samtidigt med och i anslutning till den officiella stati- stiken. Av de allmänna råden till föreskrifterna framgår bl.a. att beskrivningarna bör utformas enligt en mall som SCB tillhanda- håller. Enligt mallen omfattar de kvalitetsdeklarationer och admi- nistrativa uppgifter för statistikprodukterna. Kvalitetsdeklarationen i beskrivningarna av statistiken bygger på det kvalitetsbegrepp med riktlinjer för kvalitetsredovisning som beskrivits ovan (MIS 2001:1). 
 Av de allmänna råden framgår också att SCB svarar för att en samlad sammanställning av alla beskrivningar av officiell statistik offentliggörs och hålls allmänt tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. 
 Rådet för den officiella statistiken följer årligen upp hur myn- digheterna efterlever ovanstående krav. 2011 års uppföljning om- fattade totalt 268 statistikprodukter som offentliggjordes under året, varav många avsåg regelbundet återkommande undersökningar. En aktuell beskrivning fanns vid 2011 års slut för 64 procent av de undersökta statistikprodukterna. I 13 procent av fallen var beskriv- ningen ett år gammal. I 18 procent av fallen var beskrivningen äldre och i fem procent av fallen saknades en beskrivning. 
  
 34 
  
 33  
 Statistiska centralbyråns föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik  
 (SCB-FS 
  2002:16). 
  
 34  
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . Upp- följningen avsåg de beskrivningar som var tillgängliga på SCB:s webbplats i slutet av år 2011 för statistikprodukter tillhörande den officiella statistiken för vilka offentliggörande skett under år 2011. 
  
 161 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 4.7 
  
 Tillgänglighet och användare 
  
 4.7.1 
  
 Tillgänglighet 
  
 I förordningen om den officiella statistiken (13 §) anges att den officiella statistiken av de statistikansvariga myndigheterna utan av- gift ska offentliggöras och hållas allmänt tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. Tillgängligheten i elektronisk form anses hanterad genom att den officiella statistiken finns tillgänglig via myndigheternas och/eller SCB:s webbplatser. Vidare anges i samma paragraf att officiell statistik som även publiceras i tryckta publikationer ska tillhandahållas länsbibliotek, universitetsbibliotek, statliga högskolebibliotek och Statistiska centralbyråns bibliotek utan avgift. 
 Vissa närmare regler avseende tillgängligheten till officiell statistik anges i SCB:s föreskrifter om offentliggörande av officiell statistik. 
  
 35  
  
 Av dessa framgår bl.a. följande: 
  
 Officiell statistik som publiceras i tryckt form ska innehålla en sammanfattning av beskrivningen av statistiken. 
  
 Officiell statistik ska offentliggöras så snart den är framställd. 
  
 Officiell statistik ska innehålla uppgift om tidigare publicering, om det inte är uppenbart att detta är onödigt. 
  
 Officiell statistik ska innehålla en översättning till engelska i sådan utsträckning att engelsktalande användare kan bilda sig en upp- fattning om statistikens huvudinnehåll. 
  
 Hos en myndighet som ansvarar för officiell statistik ska det finnas en årlig publiceringsplan för den officiella statistik som myn- digheten ansvarar för. Planen ska löpande uppdateras. Vidare fram- går av SCB:s instruktion 
  
 36  
  
 att Rådet för den officiella statistiken ska sammanställa en årlig publiceringsplan avseende den officiella statistiken. Rådets sekretariat svarar för att denna publicerings- plan för all officiell statistik ställs samman och hålls allmänt till- gänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk; publice- ringskalendern finns på SCB:s webbplats. 
  
 35  
 Statistiska centralbyråns föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik  
 (SCB-FS 
  2002:16). 
  
 36  
 Förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. 
 162 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 De statistiksidor som finns på de statistikansvariga myndigheternas webbplatser bildar tillsammans med några sidor på SCB:s webbplats (Statistik efter ämne och produktsidorna) det allmänna nätverk via vilket den officiella statistiken sprids. Information om den offi- ciella statistiken finns tillgänglig på SCB:s webbplats under länken Sveriges officiella statistik och innehåller länkar till de statistik- ansvariga myndigheternas webbplatser sorterade efter ämnes- och statistikområden. 
 Samtliga statistikansvariga myndigheter gör den statistik de har ansvar för tillgänglig på sina webbplatser. Hur statistiken därvid presenteras varierar i viss mån mellan myndigheterna. I stort sett samtliga myndigheter har en särskild statistiksida där den officiella statistiken finns samlad. För att underlätta för användarna att hitta statistiken har många myndigheter också en länk som benämns Statistik eller liknande på webbplatsens ingångssida som går till statistiksidan. År 2011 var det 18 myndigheter exklusive SCB som hade en sådan länk. 
  
 37  
  
 På myndigheternas statistiksidor redovisas i allmänhet rapporter, statistiska meddelanden m.m. om de olika stati- stikprodukterna i  
 PDF-format, 
  ofta kompletterat med tabeller o.d. i  
 Excel-format. 
  
 På SCB:s webbplats presenteras varje statistikprodukt inom den officiella statistiken på en s.k. produktsida och användarna kan välja att söka statistik efter ämnesområden och statistikområden, efter publiceringsform eller via några specialingångar. Det finns en special- ingång för regional statistik tillgänglig på webbplatsen som avser att ge en samlad bild av den regionala statistiken oavsett vilken myn- dighet som ansvarar för den. 
 I Statistikdatabasen på SCB:s webbplats publiceras statistik från nästan alla statistikprodukter som SCB svarar för samt produkter från 14 andra statistikansvariga myndigheter, vilka har valt att presen- tera en eller flera av sina statistikprodukter där. Vid 2011 års slut fanns 43 procent av statistikprodukterna inom den officiella statisti- ken i Statistikdatabasen på SCB:s webbplats. 
  
 38  
  
 Vid uttag ur denna databas, som är gratis att använda, skapas tabeller utifrån de val som användaren gör, t.ex. en viss region, efterfrågade bakgrundsvariabler och tidsintervall. Även några andra myndigheter, bl.a. Brottsföre- byggande rådet, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen, Statens skolverk och Statens jordbruksverk, har skapat egna, liknande databaser på sina hemsidor. 
  
 37 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . 
  
 38 
  
 a.a. 
  
 163 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Som nämndes ovan ska den officiella statistiken av de statistik- ansvariga myndigheterna  
 utan avgift  
 offentliggöras och hållas all- mänt tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. Att ladda ned den officiella statistik som offentliggörs via myndigheter- nas hemsidor är i samtliga fall gratis, med andra ord uppfylls kravet i detta hänseende. Däremot kan användarna tvingas betala en avgift om de vill ha specialbearbetningar av statistiken – t.ex. andra geo- grafiska skärningar – som går utöver den officiella statistiken. Vilka principer som då tillämpas återkommer jag till i samband med mina överväganden om prissättning (se avsnitt 9.3). 
  
 4.7.2 
  
 Användning och användarnas synpunkter 
  
 1994 års statistikreform syftade bl.a. till att öka användarnas in- flytande över den officiella statistiken. De myndigheter som tilldela- des statistikansvar var i allmänhet själva stora användare av statistiken på sina områden. Som framgått av avsnitt 4.3 ligger i rollen som statistikansvarig myndighet att bl.a. utifrån såväl eget som andra användares statistikbehov avgöra vilken statistik som ska tas fram inom det berörda området. 
 Kretsen av användare kan variera i storlek mellan olika statistik- produkter. I vissa fall utgör antalet användare en relativt liten och lättidentifierad skara, i andra fall kan gruppen användare vara både heterogen och omfattande till antalet. De statistikansvariga myndig- heterna förefaller överlag ha en god bild av vilka (typer av) aktörer som i huvudsak använder deras officiella statistik. I allmänhet gör myndigheterna också bedömningen att användningen av statistiken ökar över tid – ett tecken på detta sägs ofta vara att antalet nedladd- ningar av statistik från myndigheternas hemsidor tenderar att öka. 
 För att skaffa sig kunskap om användarnas statistikbehov tillämpar myndigheterna flera olika metoder. En vanlig metod är att inrätta användarråd e.d. för statistik (mer om dessa nedan). Sådana finns vid ca 70 procent av de statistikansvariga myndigheterna. Bland andra metoder som tillämpas för att få kunskap om användarnas behov kan t.ex. nämnas att användare som också är undersökningsobjekt i myndighetens statistik hör av sig med synpunkter, att myndigheten får andra typer av spontana synpunkter via sin hemsida, telefon och  
 e-post, 
  att myndigheten möter statistikanvändare i olika samman- hang kopplade till myndighetens reguljära verksamhet (t.ex. referens- 
 164 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 grupper i utredningar) samt att synpunkter indirekt kanaliseras via media. 
 De statistikansvariga myndigheterna anser genomgående att de har god kunskap om användarnas behov. Detta gäller alltså även för de myndigheter som inte har användarråd. Överlag hävdar den senare typen av myndigheter att övriga metoder för att inhämta användar- synpunkter är tillräckliga för myndighetens behov. 
 Arbetet i användarråden 
 Två tredjedelar av de statistikansvariga myndigheterna (18 av 27) har uppgett att de har ett eller flera aktiva användarråd eller annat motsvarande organ. 
  
 39  
  
 Vanligen handlar det om ett råd e.d. per myn- dighet, men några myndigheter har flera, i synnerhet SCB med nio stycken. Därtill har ytterligare några myndigheter uppgett att de i och för sig har användarråd, men att dessa av ett eller annat skäl för närvarande är vilande. Antalet myndigheter med användarråd tycks vara tämligen konstant över tid; när statistikreformen utvärderades år 1999 uppgav således 17 av de då 26 statistikansvariga myndig- heterna att de hade någon form av användarråd. 
  
 40 
  
 Användarrådens sammansättning skiljer sig, av förklarliga skäl, mellan olika myndigheter, eftersom de avspeglar situationen inom respektive sektor. Det är dock inte ovanligt att olika statistikansva- riga myndigheter som är verksamma på näraliggande områden också sitter i varandras användarråd. Likaså förekommer det inte sällan att statistikansvariga myndigheter finns representerade i användar- grupper hos SCB, och vice versa. 
 I syfte att kartlägga hur medlemmarna i de statistikansvariga myndigheternas användarråd uppfattar sin uppgift och hur de upp- lever att deras synpunkter tas tillvara, har SCB fått i uppdrag att genomföra en webbaserad enkätundersökning bland användarrådens medlemmar. En motsvarande enkätundersökning genomfördes i samband med 1999 års utvärdering av statistikreformen. 
  
 41  
  
 För att möjliggöra jämförelser följde den nu aktuella enkäten i hög grad den undersökning som gjordes inför SOU 1999:96, men med nöd- vändiga uppdateringar och vissa tillägg. Undersökningen genom- 
  
 39 
  
 Ett annat motsvarande organ kan t.ex. vara ett råd e.d. som behandlar myndighetens verksamhet mer i allmänhet, men som också tar upp statistikfrågor. Här har jag dock valt att genomgående använda begreppet användarråd även när det rör sig om andra typer av organ. 
  
 40 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96). 
  
 41 
  
 a.a. 
  
 165 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 fördes under perioden  
 februari-mars 
  2012. Populationen utgjordes av samtliga medlemmar i statistikansvariga myndigheters användar- råd eller motsvarande. Det var totalt 237 personer som besvarade frågeblanketten, vilket motsvarar en svarsfrekvens på 60 procent. 
  
 42  
  
 I det följande sammanfattas vad som i undersökningen framkom om arbetet i användarråden. Synpunkter som berör statistikens kvalitet återkommer jag till i kapitlen 6 och 8. 
  
 43 
  
 Vad beträffar användarrådens mötesfrekvens så uppger så gott som samtliga ledamöter (97 procent) att gruppen har träffats minst en gång under de senaste 12 månaderna. Motsvarande siffra år 1999 var 80 procent. Den mest förekommande mötesfrekvensen är  
 2–3 
  gånger per år. 
 I figur 4.2 nedan visas hur ofta olika ämnen diskuteras vid användarrådens möten. Som framgår av figuren tycks de vanligaste punkterna vara praktiska frågor om befintlig statistik samt statisti- kens täckning av det aktuella samhällsområdet. Dessa områden be- handlas åtminstone ibland i de allra flesta grupperna. Områden som däremot tas upp mera sällan är frågor om produktionen av myndig- hetens statistik liksom frågor om ansvaret för statistiken inom det aktuella området. Motsvarande fråga år 1999 hade till viss del andra svarsalternativ, men störst förändring där jämförelse är möjlig har skett avseende hur ofta statistikens täckning av det aktuella området tas upp. År 1999 svarade 73 procent att detta nästan alltid togs upp på gruppens möten, medan motsvarande andel i dag är 50 procent. 
  
 42 
  
 Sett till enskilda användarråd var svarsfrekvensen som lägst 30 procent och som högst 100 procent. I sammanhanget bör också påpekas att den undersökning som nu gjorts skiljer sig åt i vissa avseenden från den som gjordes år 1999, vad gäller bl.a. omfattning och data- insamlingsmetod. T.ex. riktade sig 1999 års enkät till ett urval om ca 80 personer som då deltog i användarråd, varav drygt hälften svarade, medan den webbundersökning som nu gjorts riktade sig till samtliga medlemmar i statistikansvariga myndigheters användarråd eller motsvarande. 
  
 43 
  
 Enkätundersökningen redovisas i sin helhet i bilaga 4. 
  
 166 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 Figur 4.2 Hur ofta diskuteras olika ämnen vid användarrådens möten? 
  
 100% 
  
 90% 
  
 80% 
  
 70% 
  
 60% 
  
 50% 
  
 40% 
  
 30% 
  
 20% 
  
 10% 
  
 0% 
  
 Statistikens täckning av det aktuella samhällsområdet 
  
 Prioriteringar mellan olika slags statistik inom området 
  
 Praktiska frågor om befintlig eller planerad statistik 
  
 Frågor om ansvaret för statistiken inom det aktuella området 
  
 Frågor om produktionen av myndighetens statistik 
  
 Sakfrågor som inte rör statistik 
  
  Vet inte/kan inte avgöra 
  
  Tas nästan alltid upp 
  
  Tas upp ibland 
  
  Tas nästan aldrig upp 
 Källa: SCB:s enkätundersökning på uppdrag av utredningen 
 Vid mötena med användarråden diskuteras vanligen inte endast offi- ciell statistik, utan även annan statistik från den statistikansvariga myndigheten i fråga. I enkäten anger 78 procent av de svarande att även annan statistik från myndigheten behandlas, medan 22 pro- cent anger att de endast diskuterar officiell statistik. Vidare uppger 68 procent av de svarande att det är tydligt för dem som användare vad som är officiell respektive annan statistik, medan 32 procent anger att detta inte är tydligt. 
 Merparten av ledamöterna i användarråden, 84 procent, anser att deras deltagande i gruppen är mycket eller ganska meningsfullt. Den sammantagna andelen som upplever sitt deltagande som menings- fullt är jämförbar med nivån i 1999 års undersökning, även om andelen som anser att deltagandet är mycket meningsfullt har minskat en aning. 
 Vidare upplever merparten av ledamöterna att de har möjligheter att påverka statistiken inom området även på andra sätt än genom 
 167 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 sitt deltagande i gruppen. Drygt hälften uppger att detta kan ske via kontakter med SCB och nästan lika många kan påverka statistiken via kontakter med andra myndigheter. 
 Slutligen kan nämnas att det jämfört med år 1999 har skett en viss minskning av andelen ledamöter i användarråden som anser att det finns – uttalade eller outtalade – intressekonflikter om statisti- Sanford inom det egna statistikområdet, från 61 procent år 1999 till 55 procent i dag. 
  
 44  
  
 Det har även skett en märkbar minskning av styrkan i de förekommande intressekonflikterna. År 1999 upplevde 15 procent att konflikterna var mycket starka och 33 procent upp- levde dem som inte särskilt starka. Motsvarande andelar vid årets undersökning var 8 respektive 46 procent. 
  
 4.8 
  
 Samordning av statistiksystemet 
  
 Ansvaret för att samordna det statliga statistiksystemet ligger i dag i första hand på SCB. Av myndighetens instruktion 
  
 45  
  
 framgår att SCB bl.a. har till uppgift att samordna det statliga statistiksystemet. Vidare regleras att det vid SCB ska finnas ett råd för den officiella statistiken samt dess uppgifter och sammansättning. Som framgått av avsnitt 3.7 får SCB också meddela vissa föreskrifter avseende den officiella statistikens tillgänglighet, vilket myndigheten också har gjort i enstaka fall. Det bör betonas att SCB:s ansvar avser just  
 sam- ordning 
 , däremot ska myndigheten inte övervaka eller utöva tillsyn över statistiksystemet. 
 Samordningsansvaret kan utövas av olika delar av SCB, t.ex. genom råd och stöd från myndighetens jurister. Ett exempel på vad detta kan innebära är en besluts- och rättsfallssamling, som nyligen tagits fram. Men en väsentlig del av samordningen av statistiksyste- met hanteras genom det till SCB hörande Rådet för den officiella statistiken. Rådet har sin bakgrund i den utvärdering som gjordes fem år efter 1994 års statistikreform. 
  
 46  
  
 Som framgått av avsnitt 1.4.3 konstaterade utredningen att överföringen av statistiken från SCB till andra myndigheter i stort sett hade gått bra, men att samord- ningen och överblicken över systemet behövde förstärkas. I detta 
  
 44 
  
 Fördelningen mellan de som anser att intressekonflikterna är uttalade och de som anser att konflikterna är outtalade har också förskjutits något. I 1999 års undersökning var denna fördelning 34 procent uttalade och 27 procent outtalade, att jämföra med 21 respektive 
  
 34 
  
 procent i 2012 års undersökning. 
  
 45 
  
 Förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. 
  
 46 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96). 
  
 168 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 syfte föreslog utredningen att ett råd för Sveriges officiella statistik skulle inrättas, vilket ledde till att Rådet för den officiella statisti- Sanford inrättades vid SCB år 2002. 
 Jag redogör närmare för rådets arbete i kapitel 12, där mina överväganden om samordningen av systemet för den officiella sta- tistiken redovisas. Här bör dock nämnas att rådet, enligt SCB:s instruktion, har till uppgift att bistå de statistikansvariga myndig- heterna i principiella frågor om den officiella statistikens tillgäng- lighet, kvalitet och användbarhet samt i frågor om att underlätta uppgiftslämnandet. Rådet ska årligen utarbeta en rapport om den officiella statistiken, sammanställa en årlig publiceringsplan och föra en förteckning över statistikansvariga myndigheter och statistik- produkter. Vidare ska rådet verka för samarbete mellan de statistik- ansvariga myndigheterna samt för utveckling och förvaltning av ett statistiknätverk. 
 Rådet består av en ordförande och sex andra ledamöter, som är chefer för statistikansvariga myndigheter. Vid SCB finns ett sek- retariat för rådet, som utgörs av två personer. De myndigheter som ska ingå i rådet utses av SCB enligt ett rullande schema, som i prin- cip följer bokstavsordning. Ledamöterna förordnas för tre år. Varje år byts två av ledamöterna ut. SCB:s generaldirektör är ordförande. Under rådet finns också flera arbetsgrupper i olika frågor. 
 Som ett exempel på samverkan kan slutligen även nämnas att de statistikansvariga myndigheterna av rådet rekommenderas att anmäla förslag om ändringar avseende ämnesområden, statistikområden och ansvariga myndigheter till rådet, innan man lämnar sådana förslag till regeringen. Anmälan om förändringar skickas då till samtliga statistikansvariga myndigheter, vilka har möjlighet att yttra sig inför rådets möten. Den myndighet som har föreslagit en förändring kan sedan bifoga yttrandena till sin skrivelse till regeringen. Rådet re- kommenderar även myndigheterna att till rådet anmäla planerade nya statistikprodukter, förändringar i befintliga produkter samt nedläggningar av produkter i den officiella statistiken. De statistik- ansvariga myndigheterna har därmed möjlighet att peka på risk för dubbelinsamlingar och behov av samordning av objekt, variabler m.m. 
 169 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 4.9 
  
 Internationella förhållanden 
  
 4.9.1 
  
 Allmänt 
  
 Det svenska statistiksystemet påverkas i hög grad av internationellt statistiskt samarbete. Sedan lång tid tillbaka har sådant samarbete bedrivits på såväl global (främst inom ramen för FN och OECD) som EU- och nordisk nivå. Som en illustration till det internatio- nella samarbetets omfattning kan nämnas att SCB, enligt sin årsredo- visning för 2011, deltar i ett drygt hundratal arbetsgrupper knutna till EU:s statistikorgan Eurostat och i ett tjugotal OECD- och ett tjugofemtal  
 FN-arbetsgrupper 
  inom statistikområdet. Därtill finns drygt femtio statistiska kontaktnät etablerade inom det nordiska samarbetet. 
  
 EU-samarbetet 
  skiljer sig på många sätt från andra internatio- nella samarbetsformer genom att det är obligatoriskt och regleras med rättsakter som kan vara direkt styrande för Sverige. Över tid blir också det svenska statistiksystemet successivt allt mer påverkat av  
 EU-krav. 
 EU-reglerna 
  och deras utveckling beskrivs närmare i kapitel 5. I det följande redogörs översiktligt för  
 EU-samarbetets 
  påverkan på de statistikansvariga myndigheterna. 
 Utöver allmänna bestämmelser och riktlinjer om utveckling, fram- ställning och spridning av europeisk statistik 
  
 47 
  
 , finns det ett stort antal  
 EU-författningar 
  som reglerar definitioner, tidsramar, frekven- ser, överföring av uppgifter till Eurostat m.m. för framställning av bl.a. ekonomisk,  
 jordbruks-, 
 företags-, 
  befolknings- och välfärds- statistik. Vid utgången av år 2011 handlade det om ca 360 rättsakter, främst inom områdena ekonomisk statistik och jordbruk. 
  
 48 
  
 Enligt årsrapporten för 2011 från Rådet för den officiella statistiken 
  
 49  
  
 var det detta år 95 av den officiella statistikens totalt 356 statistikprodukter som reglerades av  
 EU-förordningar. 
  Vissa statistikprodukter regleras av ett flertal  
 EU-rättsakter. 
  I samman- hanget finns skäl att påpeka att det också finns ett tiotal statistik- produkter som är  
 EU-reglerade, 
  men som inte utgör svensk officiell statistik. Flertalet av dessa ligger på SCB, men hit hör också t.ex. viss statistik som Riksbanken ansvarar för. 
  
 47 
  
 Främst i form av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 om euro- peisk statistik och riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice). 
  
 48 
  
 Uppgiften om antal rättsakter är hämtad från Statistiska centralbyråns årsredovisning för 2011. 
  
 49 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . 
  
 170 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SCB har tillhandahållit en sammanställning av vilken statistik som är  
 EU-reglerad 
  och vilka myndigheter som är ansvariga för denna. Att döma av denna sammanställning, och de kontakter som före- varit med myndigheterna, gäller i dag för lite drygt hälften av de statistikansvariga myndigheterna att deras officiella statistik är helt eller delvis  
 EU-reglerad. 
  
 Vid 2011 års slut fanns drygt 160 statistiska arbetsgrupper knutna till Eurostat. Som nämndes ovan deltar SCB i ett drygt hundratal av dessa. Ansvaret gentemot EU följer dock indelningen av det svenska statistiksystemet, varför respektive statistikansvarig myndighet är ansvarig inom sitt statistikområde, inklusive deltagande i berörda arbetsgrupper. Totalt deltar Sverige därmed i flertalet av EU:s arbets- grupper. 
 Den högsta nivån för samarbetet avseende allmänna frågor om EU:s statistiksystem utgörs av Kommittén för det statistiska pro- grammet (European Statistical System Committee, ESSC), som möts fyra gånger per år. Eurostats generaldirektör är ordförande och med- lemmarna utgörs i övrigt av generaldirektörerna för de 27 EU- medlemsstaternas nationella statistikbyråer, dvs. SCB:s general- direktör för svensk del. Andra statistikorgan i medlemsstaterna, såsom t.ex. Sveriges övriga 26 statistikansvariga myndigheter, får i detta fall göra sin röst hörd via sin nationella statistikbyrå. 
 Flera statistikansvariga myndigheter har framhållit att det utöver  
 EU-krav 
  även kan finnas andra internationella krav som påverkar statistikens utformning. Ett exempel är miljöområdet, där vissa data som används för officiell statistik även ligger till grund för inter- nationell rapportering, t.ex. till FN, för vilken det anges väl precise- rade krav på datakvalitet. 
 Inom ramen för det internationella samarbetet rapporterar SCB och andra myndigheter och organisationer statistik till EU och andra internationella organisationer. Per april 2012 skedde sådan rappor- tering från totalt 16 myndigheter och organisationer i Sverige. Det bör noteras att sex av dessa inte är statistikansvariga myndigheter; hit hör Migrationsverket och Riksbanken. 
 Vad som ska rapporteras till Eurostat regleras av förordningar och direktiv samt i några fall även s.k. Gentlemens Agreements, dvs. frivilliga överenskommelser. SCB är s.k. Local Coordinator och har till uppgift att stödja överföringen av data till Eurostat. Antal dataset som ska rapporteras varierar mellan olika länder och över tid. För närvarande (april 2012) levererar Sverige ca 940 filer, varav 
 171 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 SCB ca 700. SCB levererar också ett antal filer på uppdrag av andra myndigheter. 
  
 4.9.2 
  
 Förhållanden i andra länder 
  
 I syfte att sätta in beskrivningen av det svenska statistiksystemet i ett större sammanhang redogörs i detta avsnitt för hur motsvaran- de verksamhet är organiserad i andra europeiska länder. Jag har inte haft som ambition att göra en heltäckande kartläggning av hur stati- stikverksamhet bedrivs i andra länder. Utgångspunkten har i stället varit att – i de dimensioner som uppdraget omfattar – söka identi- fiera väsentligare likheter och skillnader mellan statistiksystemen i Sverige och andra europeiska länder. Avsnittet bygger i första hand på de möten som förevarit med Eurostat och andra länders natio- nella statistikorgan 
  
 50 
  
 , de s.k. peer reviews som gjordes åren 2006– 2008 av hur EU:s medlemsstater, inklusive EES, lever upp till EU:s Code of Practice 
  
 51  
  
 samt information från Eurostats och de nationella statistikbyråernas webbplatser. 
 Inledningsvis bör påpekas att jämförbarheten mellan länderna påverkas av att de i vissa avseenden har olika förutsättningar. Visser- ligen står de inför samma teknologiska och metodologiska utmaningar och de ska leva upp till EU:s gemensamma regelverk på området (se kapitel 5), men samtidigt finns det variationer mellan länderna vad avser exempelvis storlek – såväl geografiskt som befolknings- mässigt – och allmänna förvaltningstraditioner. Ett exempel på det senare är att det för statistiksystemets utformning tycks spela roll om landet ifråga har en tradition med starka regioner/delstater, då de ofta också har aktiva regionala/delstatliga statistikorgan. Därtill har det betydelse att Europas länder ligger på olika utvecklingsnivå. I synnerhet länder från det forna östblocket har ställts, och står, inför särskilda utmaningar. 
  
 50 
  
 Danmarks Statistik, Statistisk sentralbyrå (Norge) och UK Statistics Authority (Stor- britannien). 
  
 51 
  
 Med en peer review (engelska för granskning av likar) avses sakkunnig, kollegial fack- granskning. De peer reviews som här behandlas utfördes av team om tre personer, varav en kom från Eurostat och två från statistikbyråer i andra medlemsstater. Peer reviews behand- lade i första hand de nationella statistikbyråerna, men i rapporterna ges också en översiktlig redogörelse för ländernas statistiksystem. 
  
 172 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 Statistiksystemets uppbyggnad 
 Liksom i Sverige regleras den statliga statistikverksamheten i Europas länder i allmänhet i nationella statistiklagar. 
 Många länder använder begreppet officiell statistik. I Sverige avses ju med den officiella statistiken en särskilt utpekad statlig statistik, som skiljer sig från övrig statlig statistik genom att den anses vara av särskild vikt för beskrivningen av samhället. Andra länder som använder begreppet officiell statistik tillämpar vanligen en vidare definition, enligt vilken den officiella statistiken helt enkelt utgör den statistik som produceras/offentliggörs av statliga myndigheter e.d. Några exempel på detta är Irland, Island och Norge. Det bör dock poängteras att det i praktiken görs avgränsningar även om man tillämpar en sådan vidare definition av officiell statistik. Resurserna är inte oändliga, varför man inte kan producera all tänkbar statistik utan tvingas prioritera. Det närmaste exemplet på en definition lik- nande den svenska torde kunna hämtas från Storbritannien. Där tillämpas i och för sig den ovan beskrivna, vida definitionen av Official Statistics, men av denna kan statistik som lever upp till vissa specificerade kvalitetskrav även få stämpeln National Statistics. 
 I Europa finns ett flertal exempel på såväl i huvudsak centrali- serade statistiksystem som i huvudsak decentraliserade system. De decentraliserade systemen kan i sin tur delas in i två undergrupper: funktionellt uppdelade – Sverige är ett bra exempel på detta – och geografiskt uppdelade. I det senare fallet handlar det ofta, som nämn- des ovan, om länder med starka regioner e.d., såsom t.ex. Schweiz, Storbritannien och Tyskland. 
 I sammanhanget bör dock noteras att det knappast finns några i denna mening renodlade statistiksystem. Även i länder med starkt centraliserade system produceras vanligen någon del av den officiella statistiken av något annat/några andra organ än den nationella stati- stikbyrån. Några exempel på detta är Nederländerna, Norge och Österrike. I dessa fall står den nationella statistikbyrån för en mycket stor andel av den officiella, alternativt  
 EU-reglerade, 
  statistiken (ca  
 85–95 
  procent, beroende på land), men ändå ansvarar alltså andra organ för vissa delar. Omvänt gäller också att det även i starkt de- centraliserade system i allmänhet finns en stark nationell statistik- byrå, som står för en betydande del av den officiella statistiken. Sverige är ett exempel på detta, men det gäller även för bl.a. Storbritannien. 
 De nationella statistikbyråerna har i allmänhet en samordnande roll i de nationella statistiksystemen, vilket av förklarliga skäl är sär- 
 173 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 skilt viktigt i länder med decentraliserade system. Hur långtgående befogenheter de har varierar. 
 Ett intressant exempel på en stark uppföljningsfunktion – san- nolikt den starkaste i Europa – kan hämtas från Storbritannien. Det brittiska statistiksystemet har reformerats på senare år. Bland annat har en nationell uppförandekod tagits fram, baserad på bl.a. EU:s Code of Practice (dvs. riktlinjerna för europeisk statistik, på svenska tidigare benämnd uppförandekoden). Vidare har det inom UK Statistics Authority bildats en fristående avdelning för uppföljning och utvärdering, med ca  
 25–30 
  anställda. Denna avdelning har under de senaste  
 tre–fyra 
  åren systematiskt utvärderat hur väl statistik- produkterna i den officiella statistiken lever upp till kraven i den nationella uppförandekoden. Förenat med utvärderingsuppdraget finns även vissa sanktionsmöjligheter. Den bild som gavs vid mitt möte med myndigheten är dock att den formella sanktion som kan utdelas är ganska mild; om rättelser inte vidtas kan den berörda statistikproducenten fråntas rätten att använda stämpeln National Statistics, men kan fortsatt publicera sin statistik som Official Statistics. I praktiken är den viktigaste sanktionen om rättelser inte vidtas risken för att missförhållandena ska bli offentliga. 
 Beträffande samordning av statistiksystemet bör även nämnas att det i de flesta europeiska länder finns ett eller flera nationella stati- stikråd e.d., med representanter från ministerier, större användare, forskare, o.d. Dessa råd är inte sällan kopplade till den nationella statistikbyrån, men kan ibland ha en mer fristående ställning. Rådets uppgift brukar bl.a. vara att avge återkommande, t.ex. årliga, ut- låtanden om den officiella statistikens inriktning, kvalitet m.m. 
 Kvalitet, tillgänglighet m.m. 
 Det är svårt att utifrån de peer reviews som gjordes åren  
 2006–2008 
  
 – om efterlevnaden av EU:s Code of Practice – jämföra statistikens kvalitet mellan länderna, bl.a. därför att de gjordes av olika personer i olika länder. Däremot visar de att många av länderna tycks arbeta på ungefär samma sätt med kvalitetsfrågor, t.ex. med likartade kva- litetsstyrningssystem. 
 Det bör poängteras att de utländska kontakter som har förevarit under utredningsarbetet, liksom den peer review som gjordes av- seende SCB och det svenska statistiksystemet, talar för att Sverige vid en europeisk jämförelse ligger långt framme i bl.a. kvalitetshän- 
 174 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 seende. Till exempel har från Eurostat framförts till utredningen att Sverige allmänt sett har ett mycket avancerat och modernt statistik- system. I sammanfattningen till peer reviewen om SCB sades även att: 
 Statistics Sweden is a very ambitious organisation, with the target to be of world class standard in refining data to statistical information adapted to the customers needs. It adopted the quality management principles earlier than the majority of other European National Statistical Institutes. It has also continuously contributed to the development of the quality criteria of the European Statistical System 
 . 
  
 52 
  
 Underlaget för den officiella statistiken ser i stort sett likadant ut i samtliga europeiska länder, dvs. det handlar framför allt om en kom- bination av administrativa data och data som med hjälp av enkäter insamlats för statistikändamål. Vad gäller den senare typen av data kan noteras att det bland de europeiska länderna är ganska vanligt före- kommande att lagstiftningen möjliggör att i statistiska undersök- ningar tillämpa uppgiftsskyldighet gentemot både juridiska personer och privatpersoner. Beträffande privatpersoner tycks utgångspunk- ten dock ofta vara att denna ska tillämpas restriktivt, t.ex. endast för folk- och bostadsräkningar. Bland de nordiska länderna har Danmark och Finland samma princip som Sverige, dvs. att uppgiftsskyldighet endast föreligger för juridiska personer, medan det i Norge finns möjlighet att ställa krav på uppgiftsskyldighet för både juridiska personer och privatpersoner. Vid mötet med Statistisk sentralbyrå i Norge framkom dock att uppgiftsskyldighet gentemot privatper- soner endast används i ett fåtal undersökningar, främst den norska arbetskraftsundersökningen (AKU). Det kan noteras att svars- frekvensen är betydligt högre i den norska AKU än i motsvarande undersökning hos SCB, vilken bygger på frivilligt uppgiftslämnan- de. Vad beträffar hur uppgiftsskyldigheten regleras i lag kan vidare nämnas att det bland de nordiska länderna finns exempel både på att detta, liksom i Sverige, sker genom en uppräkning av de uppgifter för vilka uppgiftsskyldighet gäller och på att det sker genom en all- män bestämmelse som ger den nationella statistikbyrån rätt att själv avgöra när uppgiftsskyldighet bör tillämpas. Danmark och Finland är exempel på den förstnämnda regleringsmodellen och Island och Norge på den senare. 
  
 52  
 Smith review on the implementation of the European Statistics Code of Practice. Country visited: Sweden 
 .  
  
 2007-04-27. 
  
  Peer reviewen innehöll också viss kritik, bl.a. mot att SCB:s nämnder för konsumentprisindex respektive byggnadsindex har viss beslutsrätt inom sina områden. Det rekommenderades att nämnderna i stället skulle göras helt rådgivande. 
  
 175 
  
 Beskrivning av statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Om de nordiska länderna bör också nämnas att de, och då inte minst Sverige, har varit föregångare när det gäller att använda admini- strativa data och administrativa register som grund för statistiken. Ambitionen inom EU är att användningen av administrativa data ska öka. 
 De europeiska länderna tillämpar i huvudsak samma metoder för att göra den officiella statistiken tillgänglig. I likhet med i Sverige strä- var de nationella statistikbyråerna efter att i möjligaste mån publicera sin statistik på sina webbplatser, varvid statistiken är gratis för an- vändarna att ladda ner. Däremot kan användarna, liksom i Sverige, tvingas betala en avgift – ofta baserad på självkostnad – om de vill ha specialbearbetningar av statistiken som går utöver den officiella statistiken. 
 Överlag bland de europeiska länderna gäller att forskare har möj- lighet att från de nationella statistikbyråerna få tillgång till avidenti- fierade mikrodata. Att döma av Martinez är det (ännu så länge) mindre vanligt att länderna, för detta ändamål, har skapat system för fjärråtkomst till data, motsvarande SCB:s s.k. Microdata Online Access System (MONA). Några exempel finns dock på detta, bl.a. Danmark, som var en föregångare på området, och Nederländerna. I såväl Finland som Norge övervägs också för närvarande införan- det av sådana system. En vanlig lösning tycks annars i många länder vara att forskarna bereds möjlighet att ta del av mikrodata genom att de får sitta vid särskilda arbetsplatser hos den berörda myndig- heten. Ett intressant exempel i sammanhanget är Spanien, där 22 stan- dardset med avidentifierade mikrodata finns fritt tillgängliga på den nationella statistikbyråns webbplats för allmän användning. 
 176 
  
 5 
  
 Gällande  
  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
 I detta kapitel beskrivs och analyseras gällande  
 EU-rätt 
  på statistik- området och den pågående utvecklingen av denna rätt. För att sätta in redogörelsen i sitt sammanhang ges först en allmän beskrivning av EU:s olika typer av rättsakter och unionens befogenheter (av- snitt 5.1). Därefter behandlas gällande  
 EU-rätt 
  på statistikområdet (avsnitt 5.2). Vidare redogörs för den pågående utvecklingen inom EU och vilka konsekvenser eventuella förändringar i främst EU:s statistikförordning kan komma att få för svenskt vidkommande (avsnitt 5.3). Slutligen analyseras  
 EU-rättens 
  påverkan på svensk statistikproduktion (avsnitt 5.4). 
 Under år 2012 har det pågått rådsförhandlingar med anledning av kommissionens förslag till ändring av EU:s statistikförordning. Processen är alltjämt pågående. Jag har nedan valt att redogöra för det förslag som kommissionen har lämnat och för den preliminära svenska ståndpunkten så som den uttryckts i regeringens fakta- promemoria 
  
 1 
  
 . Vilka ändringar som slutligen kommer att genomföras avseende EU:s statistikförordning är däremot inte känt när detta betänkande lämnas till tryck. Det är mot denna bakgrund som mina förslag avseende  
 EU-rätten 
  ska ses. 
  
 1  
 Faktapromemoria 2011/12:FPM144  
 Förordning om europeisk statistik 
 . Finansdepartementet 
  
 2012-05-23. 
  
 177 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 5.1 
  
 Allmänt om EU:s rättsakter och unionens befogenheter 
  
 Inom  
 EU-rätten 
  går en skiljelinje när det gäller begrepp som beror på om dokumenten är skrivna före eller efter Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009. 
  
 2  
  
 Lissabonfördraget innehåller ändringar i och tillägg till EU:s grundläggande fördrag och vissa protokoll som hör till dem. Fördraget om Europeiska unionen  
 (EU-fördraget) 
  kvarstår i modifierad form, medan fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen  
 (EG-fördraget) 
  genom Lissabonfördragets ikraftträdande bytte namn till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (funktionsfördraget,  
 EUF-för- 
  draget eller FEUF). Europeiska unionen (EU) ersatte och efter- trädde dessutom Europeiska gemenskapen (EG) som juridisk per- son. 
  
 5.1.1 
  
 EU:s rättsakter 
  
 Inom EU:s regelverk brukar man skilja mellan den primära och den sekundära rätten. Primärrätten inom Europeiska unionen (EU) är EU:s grundläggande fördrag. Sekundärrätten består av flera olika slags rättsakter. Enligt funktionsfördraget finns vittgående befogen- heter för EU att utfärda lagstiftning som binder medlemsstaterna. De viktigaste lagstiftningstyperna för EU är förordningar, direktiv och beslut. Fördraget använder uttrycket rättsakt som samman- fattande term. 
  
 Förordningar  
 äger enligt artikel 288.2 FEUF allmän giltighet, är till alla delar bindande och direkt tillämpliga i varje medlemsstat. En förordning varken ska eller får inkorporeras i, eller transfor- meras till, nationell rätt. 
  
 Direktiv  
 har en i huvudsak annan karaktär än förordningar. De riktar sig till medlemsstaterna och inte till enskilda. Ett direktiv föreskriver resultat som varje medlemsstat ska förverkliga inom ramen för sin nationella rättsordning. I princip överlåter direktiven till medlemsstaten att bestämma form och tillvägagångssätt för genomförandet. 
  
 Beslut  
 är normalt av individuell karaktär och kan adresseras till antingen individer, juridiska personer eller medlemsstater. Ett be- 
  
 2  
 Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upp- rättandet av Europeiska gemenskapen. 
 178 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 slut kan fattas av rådet eller kommissionen och är till alla delar bind- ande för dem som det är riktat till (artikel 288.4 FEUF). 
 Utöver de nämnda typerna av bindande rättsakter så förekommer också i stor omfattning normbildning som inte är juridiskt bind- ande, men som i realiteten kan spela en styrande roll. Funktions- fördraget nämner rekommendationer och yttranden och anger att dessa inte är bindande (artikel 288.5 FEUF). Det finns flera andra vanliga former av mjuk normbildning, s.k. soft law, som t.ex. av rådet antagna resolutioner, åtgärdsprogram och uppförandekoder. Även kommissionen kompletterar bindande rättsakter med tolknings- meddelanden m.m. 
  
 5.1.2 
  
 Unionens befogenheter 
  
 Medlemsstaterna har överfört en stor del av sin beslutsmakt till EU. Omfattningen av unionens beslutsmakt varierar dock mycket mellan olika områden, och på många områden saknar EU i princip egna maktbefogenheter. En central fråga för  
 EU-rätten 
  är därför vilka befogenheter unionen har att fatta beslut som blir bindande för medlemsstaterna inom olika sakområden. I den nya fördrags- texten har kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna kommit tydligare till uttryck. I artikel 1.1 i unionsfördraget anges att medlemsstaterna genom fördraget har upprättat Europeiska unionen och att de tilldelar unionen befogenheter för att uppnå de gemensamma målen. Utfärdad lagstiftning och andra bindande be- slut måste alltid bygga på en rättslig grund som är förankrad i fördragen. EU:s samarbetsområden vad gäller unionens kompetens delas in i tre huvudkategorier (artiklarna  
 2–6 
  FEUF): områden där EU har exklusiv kompetens, områden där EU har delad kompetens med medlemsstaterna och områden där EU endast har kompetens att vidta åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlems- staternas åtgärder. 
  
 Exklusiv kompetens  
 innebär att medlemsstaterna i princip helt har överfört området till att hanteras på unionsplanet. Till de om- råden där EU har exklusiv kompetens hör tullunionen, EU:s kon- kurrensregler, den monetära politiken för de medlemsländer som har infört Euro, bevarandet av havets biologiska resurser, den gemensamma handelspolitiken och slutande av avtal på ett flertal områden.  
 Delad kompetens  
 har EU och medlemsstaterna bl.a. när det rör den inre marknaden,  
 jordbruks-, 
  miljö- och transport- 
 179 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 områdena. Slutligen finns de områden där EU endast har  
 stödjande, samordnande eller kompletterande befogenheter 
 . Hit hör bl.a. hälso- skydd, kultur, utbildning, turism, konsumentskydd och idrott (bl.a. artikel  
 165–169 
  FEUF). Det ska nämnas att delad kompetens inne- bär att utgångspunkten är att medlemsstaterna får utöva sin befog- enhet i den mån EU inte utövar sin kompetens, eller har fattat beslut om att inte utöva den. Innebörden blir att allteftersom EU tar sin kompetens i anspråk förlorar medlemsstaterna sin. Detta brukar kallas unionsrättens spärrverkan. Inom vissa områden med delad kompetens har EU utnyttjat sin kompetens i sådan utsträck- ning att EU i praktiken har nästan exklusiv kompetens, t.ex. när det gäller den inre marknaden och jordbruket. Om EU drar sig till- baka från något område där man tidigare utnyttjat sin rätt återgår kompetensen i denna del till medlemsstaterna. 
  
 5.2 
  
 Gällande  
  
 EU-rätt 
  på statistikområdet 
 Statistikområdet regleras i stor utsträckning av  
 EU-rätt. 
  På över- gripande nivå styr EU:s statistikförordning. 
  
 3  
  
 Inledningsvis bör påpekas att denna är antagen före den 1 december 2009, vilket inne- bär att den – i linje med vad som sades i avsnitt 5.1 – innehåller begrepp som gemenskapsstatistik och gemenskapens statistikmyn- dighet. I betänkandet används dock genomgående de nu gällande begreppen, som unionsstatistik, unionens statistikmyndighet osv., bortsett från när det rör sig om direkta citat ur de ursprungliga texterna. 
 I detta avsnitt beskrivs hur det europeiska statistiksystemet är uppbyggt och gällande  
 EU-rätt 
  på statistikens område. De viktigaste  
 EU-rättsliga 
  regelverken gås igenom. Fokus ligger på den reglering som har betydelse för de frågeställningar som jag ska behandla. Det s.k.  
 PSI-direktivet, 
  som inte specifikt rör statistiken utan som handlar om vidareutnyttjande av handlingar i den offentliga förvaltningen, behandlas i kapitel 9. 
 Inledningsvis kan nämnas att  
 EU-regelverket 
  på statistikens område är omfattande. Det består för närvarande av ca 360 rätts- akter, varav ungefär 40 procent rör ekonomisk statistik och jord- bruksstatistik. Harmoniseringen av statistiken är i ständig utveck- ling och har i dag utvidgats till att omfatta nästan alla politikområden, 
  
 3  
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik. 
 180 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 även om regelverket är mera omfattande på vissa områden än andra. Inom enskilda områden, t.o.m. för enskilda statistikprodukter, kan dessa rättsakter ha en starkt styrande verkan, även på mycket detal- jerad nivå. Då mitt uppdrag främst handlar om statistiksystemet på övergripande nivå, är dock de regelverk som lyfts fram här i stället de som är av mera övergripande natur, och inte de som reglerar vilken statistik som ska tas fram inom ett visst specifikt område. 
  
 5.2.1 
  
 Eurostat och det europeiska statistiksystemet 
  
 Tillgång till statistik som är jämförbar mellan de olika medlems- länderna är i många fall mycket viktigt, t.ex. för  
 EU-gemensamma 
  beslut om hur  
 EU-politiken 
  ska bedrivas och följas upp. I takt med att den politiska integrationen ökar blir intresset för statistiken större. Detta leder i sin tur till ett ökat behov av mer detaljerad stati- stik, som dessutom är jämförbar mellan de olika medlemsländerna.  
 EU-samarbetet 
  på statistikområdet är omfattande och syftar till att harmonisera statistiken för att möjliggöra jämförelser mellan med- lemsländerna. Inom ramen för samarbetet bereds förslag till tving- ande lagstiftning. 
 EU har ett eget statistikkontor, Eurostat, med säte i Luxemburg. Eurostat sammanställer statistik som är jämförbar på  
 EU-nivå 
  och som kan användas som underlag för unionens politiska beslut. Euro- stat samlar inte självt in några uppgifter, utan det görs av medlems- ländernas statistikmyndigheter. Dessa skickar sedan sina bearbetade uppgifter till Eurostat som sammanställer statistiken på  
 EU-nivå 
  och publicerar den. Eurostat framställer t.ex. konsumentprisindex för hela unionen och för euroområdet. En effektiv framställning av unionsstatistik kräver ett nära och samordnat samarbete mellan med- lemsstaternas myndigheter och Eurostat. Detta samarbete uppnås genom det europeiska statistiksystemet (ESS). 
 Redan när det europeiska samarbetet tog sin början insågs att beslut om, liksom planering och genomförande av, unionens politik måste grundas på tillförlitlig och jämförbar statistik. Mot denna bak- grund har ESS successivt byggts upp med målet att ge jämförbar statistik på  
 EU-nivå. 
  ESS är ett partnerskap mellan Eurostat, de nationella statistikbyråerna (NSI, av engelskans National Statistical Institute) och andra nationella myndigheter i medlemsstaterna som verkar för utveckling, produktion och spridning av europeisk stati- stik enligt principerna i riktlinjerna för europeisk statistik. Partner- 
 181 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 skapet omfattar även  
 EES-länderna. 
  Som sagts är det medlems- staterna som samlar in uppgifter och sammanställer statistik för nationella och  
 EU-ändamål. 
  ESS fungerar som ett nätverk där Eurostats roll är att leda harmoniseringen av statistiken i nära sam- arbete med de nationella statistikmyndigheterna. Eurostat svarar för den ledning och samordning av denna struktur som krävs för att tillse att statistik tillhandahålls i rätt tid som stöd för EU:s politiska behov. ESS är främst inriktat på EU:s politikområden, men som konstaterats ovan har harmoniseringen utvidgats till ett flertal statistikområden. Inom många statistikområden sker utveck- lingsarbetet i dag i huvudsak inom Eurostats arbetsgrupper, där varje medlemsland är representerat, och inte på nationell nivå. 
 ESS samordnar också arbetet med kandidatländerna, med Schweiz och, på europeisk nivå, med andra avdelningar inom kommissionen, myndigheter, Europeiska centralbanken (ECB) och internationella organisationer såsom OECD, FN, Internationella valutafonden och Världsbanken. 
 Den europeiska statistiken styrs av program där huvudområden och mål fastställs. Den rättsliga grunden för utarbetandet av det europeiska statistiska programmet, det s.k. femårsprogrammet, finns i EU:s statistikförordning. Femårsprogrammet ger en ram för ut- veckling, produktion och spridning av europeisk statistik. Det nu- varande programmet omfattar perioden  
 2008–2012. 
  Det fastställdes genom rådets beslut 1578/2007/EG av den 11 december 2007. Det femåriga programmet backas upp av årliga program med mer detal- jerade mål för varje år. 
 Här ska också nämnas subsidiaritetsprincipen som beskriver de nationella myndigheternas respektive Eurostats ansvar för fram- ställning av unionsstatistik (artikel 5 FEUF). Subsidiaritetsprincipen, som reglerar var beslut ska fattas, gäller inte endast statistikområdet utan är en av de grundläggande principerna i  
 EU-fördraget. 
  Prin- cipen brukar förklaras som att beslut ska fattas på den politiska nivå som kan fatta det mest effektiva beslutet, så nära medborgarna som möjligt. Då det gäller den gemensamma statistiken är huvuddelen av uppgifterna av den arten som EU bör besluta om. Dock bör vissa frågor överlämnas till medlemsstaterna. Beslut om huruvida en undersökning ska omfattas av uppgiftsskyldighet eller inte, fattas bäst av den enskilda medlemsstaten, liksom beslut om huruvida uppgifterna ska hämtas från administrativa register eller direkt från dem som uppgiftsskyldigheten gäller. Så länge målet på  
 EU-nivå 
  
 182 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 blir uppfyllt ska medlemsländerna som huvudregel vara de som be- slutar om medlen att nå dit. 
 Den grundläggande regleringen rörande framställningen av unions- statistik finns i fördraget. I artikel 338 FEUF (f.d. artikel 285.2 FEG) stadgas följande. 
  
 1. 
  
 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska central- banken ska Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet besluta om åtgärder för att framställa sådan statistik som behövs för unionens verksamhet. 
  
 2. 
  
 Framställningen av unionsstatistik ska uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffek- tivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter; den får inte innebära en alltför stor belastning för de ekonomiska aktörerna. 
  
 Här finns grunden till regleringen av den europeiska statistiken.  
 EU-samarbetet 
  inom statistikområdet regleras sedan i formell mening i statistikförordningen. 
  
 5.2.2 
  
 EU:s statistikförordning 
  
 Det grundläggande  
 EU-regelverket 
  om statistik är alltså förordning nr 223/2009 om europeisk statistik. Förordningen är bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Syftet med förordningen är att stärka samarbetet och samordningen mellan de myndigheter som medverkar till att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik. Detta för att säkra att den europeiska statistik som framställs i enlighet med principerna i artikel 338.2 FEUF är samstämmig och jämförbar. 
 Bakgrund 
 Syftet med förordningen är enligt motiven att den ska ge ett för- bättrat regelverk för den europeiska statistiken. I motiven anges bl.a. att det förbättrade regelverket för den europeiska statistiken bör framför allt tillgodose behovet att minska uppgiftslämnarbördan för uppgiftslämnarna och bidra till det mer övergripande målet att minska de administrativa bördorna inom EU. Den roll som de nationella statistikmyndigheterna och andra nationella myndigheter spelar när det gäller att minska bördan för europeiska företag på 
 183 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 nationell nivå framhålls också i motiven till förordningen. Genom förordningens införande år 2009 stärktes den rättsliga grunden för ESS och dess styrningsstruktur utvecklades. Detta skedde genom inrättandet av Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) och Europeiska rådgivande kommittén för statistik (ESAC). 
  
 4  
  
 De nationella statistikbyråernas, andra nationella myndig- heters, respektive Eurostats roller har klargjorts ytterligare genom förordningen. 
 I syfte att öka förtroendet för den europeiska statistiken bör enligt motiven såväl de nationella statistikansvariga myndigheterna i varje medlemsstat som Eurostat vara yrkesmässigt oberoende samt garantera opartiskhet och hög kvalitet vid framställningen av europeisk statistik. Detta ska ske i enlighet med såväl regleringen i artikel 338.2 FEUF som de principer som utformats i detalj i den uppförandekod avseende europeisk statistik (Code of Practice) som kommissionen ställt sig bakom. De grundläggande principerna för officiell statistik, som antogs av FN:s ekonomiska kommission för Europa den 15 april 1992 och av FN:s statistikkommission den 14 april 1994, bör också beaktas. 
 Förordningens upplägg 
 Förordningen är indelad i sex kapitel och 29 artiklar. Nedan gås de olika delarna i statistikförordningen och dess innehåll igenom. Framställningen följer förordningens disposition. 
 Allmänna bestämmelser 
 Första kapitlet innehåller allmänna bestämmelser (artiklarna  
 1–3). 
  Förordningen innehåller bestämmelser om utveckling, framställ- ning och spridning av europeisk statistik (artikel 1). Europeisk statistik är relevant statistik som behövs för unionens verksamhet och som följer subsidiaritetsprincipen. Den europeiska statistiken definieras i programmet för europeisk statistik och ska utvecklas, framställas och spridas i enlighet med de principer som anges i arti- 
  
 4  
 ESGAB (European Statistical Governance Advisory Board) utses av rådet och parlamentet, och består av sju fristående statistikexperter. ESGAB ska lämna en årlig rapport om genomförandet av riktlinjerna för europeisk statistik, Code of Practice. ESAC (European Statistical Advisory Committee) organiserar statistikanvändarna på  
 EU-nivå. 
  ESAC består av 24 personer, 12 från  
 EU-systemet 
  och 12 i egen kapacitet. 
 184 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 kel 338.2 FEUF. Den ska sedan ytterligare utvecklas i riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice). 
 I förordningen anges de statistiska principer enligt vilka den europeiska statistiken ska utvecklas, framställas och spridas (artikel 2). Principerna är: yrkesmässigt oberoende, opartiskhet, objektivitet, tillförlitlighet, statistisk konfidentialitet och kostnadseffektivitet. Dessa principer vidareutvecklas sedan i riktlinjerna för europeisk statistik i enlighet med vad som framgår i artikel 11. 
 I statistikförordningen definieras vidare ett antal begrepp (arti- kel 3), nämligen statistik, utveckling, framställning, spridning, upp- giftsinsamling, statistiskt objekt, konfidentiella uppgifter, använd- ning för statistiska ändamål, direkt identifiering, tjänstemän och övriga anställda vid kommissionen (Eurostat). Här kan nämnas att med statistik avses enligt förordningen kvantitativ och kvalitativ, aggregerad och representativ information som beskriver en gemen- sam egenskap hos en bestämd population. 
 Statistikens styrning 
 Andra kapitlet (artiklarna  
 4–12) 
  rör statistikens styrning. Först be- skrivs ESS vilket är partnerskapet mellan unionens statistikmyn- dighet, dvs. kommissionen (Eurostat), och de nationella statistik- byråerna (NSI) samt andra nationella myndigheter som i medlems- staterna ansvarar för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik (artikel 4). De nationella statistikbyråerna och andra natio- nella myndigheter regleras sedan närmare i artikel 5. Här sägs att den nationella statistikmyndighet som utsetts av var och en av medlemsstaterna som det organ som ska ansvara för samordningen av all verksamhet på nationell nivå när det gäller utveckling, fram- ställning och spridning av europeisk statistik (NSI) ska fungera som Eurostats kontaktpunkt (artikel 5.1). På Eurostats webbplats ska det finnas en uppdaterad förteckning över NSI och andra natio- nella myndigheter med ansvar för utveckling, framställning och sprid- ning av europeisk statistik, som medlemsstaterna utsett (artikel 5.2). 
 I artikel 6 finns reglering som rör kommissionen (Eurostat). Enligt förordningen ska unionens statistikkontor, som utsetts av kommissionen för att utveckla, framställa och sprida europeisk stati- stik, benämnas kommissionen (Eurostat). Unionens statistikmyn- dighet benämns också genomgående kommissionen (Eurostat) i förordningen (vilket i denna text förkortas till Eurostat). På unions- 
 185 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 nivå är det Eurostats ansvar att se till att framställningen av euro- peisk statistik följer fastställda regler och statistiska principer. Unions- myndigheten är alltså avdelningen för unionsstatistik, Eurostat. Detta är ett viktigt undantag från huvudregeln att det alltid är kommis- sionen som sådan som har ansvar enligt EU:s rättsakter. 
 Genom statistikförordningen inrättades Kommittén för det euro- peiska statistiksystemet  
 (ESS-kommittén). 
 ESS-kommitténs 
  uppgift är att ge professionell vägledning åt ESS när det gäller att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik enligt de statistiska prin- ciperna i artikel 2.1 (artikel 7). Eurostat leder kommittén, där de högsta cheferna för EU:s samtliga nationella statistikbyråer är med- lemmar. 
 Samarbete med andra organ regleras i artikel 8. Det är Eurostats uppgift att samordna statistikarbetet inom unionens institutioner och organ, särskilt för att tillse att uppgifterna är enhetliga och håller hög kvalitet, samt för att se till att uppgiftslämnarbördan blir minsta möjliga (artikel 6). För att minska uppgiftslämnarbördan i möjligaste mån och garantera den samstämmighet som är nödvändig för att framställa europeisk statistik ska ESS och det europeiska central- bankssystemet (ECBS) ha ett nära samarbete och följa de statistiska principerna i artikel 2.1 (artikel 9). I artikel 10 regleras det inter- nationella samarbetet. Här sägs att det europeiska statistiksystemets ståndpunkt i frågor som är av särskild betydelse för europeisk statistik på internationell nivå samt särskilda bestämmelser om representation i internationella statistikorgan bereds av  
 ESS-kom- 
  mittén och samordnas av Eurostat. 
 I artikel 11 berörs riktlinjerna för europeisk statistik (se nedan avsnitt 5.2.5). Här sägs att dessa ska syfta till att skapa förtroende för europeisk statistik hos allmänheten genom att de klargör hur den europeiska statistiken ska utvecklas, framställas och spridas i enlighet med principerna i artikel 2.1 och bästa internationella praxis.  
 ESS-kommittén 
  är ansvarig för att se över, och när det bedöms nödvändigt revidera, riktlinjerna för statistik (artikel 11.2). Änd- ringar offentliggörs dock av kommissionen. 
 Statistikens kvalitet 
 Regler om den europeiska statistikens kvalitet finns i artikel 12. För att man ska kunna säkra kvaliteten ska den europeiska stati- stiken enligt förordningen utvecklas, framställas och spridas på grund- 
 186 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 val av enhetliga standarder och harmoniserade metoder. Den euro- peiska statistiken ska följa sju olika kvalitetskriterier: 
  
 Relevans 
 : mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser användarnas nuvarande och potentiella behov. 
  
 Noggrannhet 
 : grad av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena. 
  
 Aktualitet 
 : perioden mellan den tidpunkt då de statistiska upp- gifterna finns tillgängliga och den händelse eller företeelse som de beskriver. 
  
 Punktlighet 
 : den tid som förflyter mellan det datum uppgifterna görs tillgängliga och det datum som de skulle ha lämnats. 
  
 Tillgänglighet och tydlighet 
 : de villkor och sätt på vilka användarna kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter. 
  
 Jämförbarhet 
 : mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp, mätverktyg och mätförfaranden som använts, när stati- stik från olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tidsperioder jämförs. 
  
 Samstämmighet 
 : mått på i vilken utsträckning uppgifterna med tillförlitlighet kan kombineras på olika sätt och för olika ända- mål. 
 Medlemsstaterna ska avlägga rapport om kvaliteten på de uppgifter som de lämnar in till Eurostat. De inlämnade uppgifternas kvalitet bedöms sedan av Eurostat som utarbetar och offentliggör rapporter om den europeiska statistikens kvalitet. 
  
 5 
  
 Framställning av europeisk statistik 
 Kapitel tre (artiklarna  
 13–17) 
  behandlar framställning av europeisk statistik. I artiklarna 13 och 14 regleras programmet för europeisk statistik, dvs. det femårsprogram som styr den europeiska statistiken (det senaste gäller för perioden  
 2008–2012, 
  se avsnitt 5.2.3). Pro- grammet för europeisk statistik utgör ramen för utvecklingen, fram- ställningen och spridningen av den europeiska statistiken. Det an- ger huvudområdena och målen för de åtgärder som planeras under 
  
 5  
 Artikel 12.3. 
 187 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 högst fem år. Beslut om programmet fattas av Europaparlamentet och rådet. 
 Inom de enskilda statistikåtgärderna ska synergieffekter efter- strävas inom ESS genom nätverk för samarbete, där deltagarna delar med sig av sakkunskap och resultat eller där man främjar speciali- sering på särskilda uppgifter (artikel 15). Resultatet av dessa åtgär- der, t.ex. gemensamma strukturer, verktyg, rutiner och metoder ska göras tillgängliga genom ESS. 
 I motiven till förordningen sägs följande. Den europeiska stati- stiken grundar sig vanligtvis på nationella uppgifter som alla med- lemsstaternas statistikansvariga myndigheter framställt och spridit, men den kan också framställas av uppgifter som inte tidigare offentliggjorts och som medlemsstaterna lämnat in, urval av natio- nella uppgifter, speciellt utformade europeiska statistiska undersök- ningar eller med hjälp av harmoniserade begrepp eller metoder. I sådana specifika och välmotiverade fall bör det enligt motiven vara möjligt att genomföra en modell för europeisk statistik som är en pragmatisk strategi för att underlätta sammanställningen av euro- peiska statistiska aggregat, vilka representerar hela Europeiska unionen eller hela euroområdet och vilka är av särskild betydelse för gemen- skapens politik. Genomförandet av en sådan modell ska fastställas inom ramen för genomförandet av programmet för europeisk stati- stik. Syftet med en sådan modell för europeisk statistik beskrivs i artikel 16. Där anges att det bl.a. kan handla om att maximera till- gången på statistiska aggregat på europeisk nivå och förbättra den europeiska statistikens aktualitet. Det kan också handla om att minska uppgiftslämnarbördan och belastningen på NSI och andra nationella myndigheter. Modellen ska användas inom ramen för programmet för europeisk statistik. 
 Det femåriga programmet backas upp av årliga program med mer detaljerade mål för varje år. De årliga arbetsprogrammen reg- leras i artikel 17. 
 Spridning av europeisk statistik 
 Kapitel fyra (artiklarna  
 18–19) 
  innehåller bestämmelser som rör sprid- ning av den europeiska statistiken. Spridningen ska följa principerna enligt artikel 2.1. Särskilt viktigt är att den statistiska konfidentia- liteten (statistiksekretessen) för uppgifterna kan garanteras och att lika tillgång kan säkras enligt principen om opartiskhet. Eurostat, 
 188 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 NSI och andra nationella myndigheter är ansvariga för att sprida den europeiska statistiken, var och en inom ramen för sina respek- tive behörighetsområden. Medlemsstaterna och kommissionen är ansvariga för att ge det stöd som behövs för att se till att alla användare har lika tillgång till den europeiska statistiken. Artikel 19 reglerar användningen av avidentifierade filer. 
 Statistisk konfidentialitet 
 Kapitel fem (artiklarna  
 20–26) 
  handlar om statistisk konfidentialitet, dvs. statistiksekretess. I artikel 20 anges att syftet med bestäm- melserna och åtgärderna i detta hänseende är att tillse att konfiden- tiella uppgifter används uteslutande för statistiska ändamål och att förhindra otillåtet röjande. Jackson, andra nationella myndigheter och Eurostat ska inom ramen för sina respektive behörighetsområden vidta alla nödvändiga rättsliga, administrativa, tekniska och orga- nisatoriska åtgärder för att se till att det fysiska och logiska skyddet av konfidentiella uppgifter (statistisk röjandekontroll) säkerställs. De ska också tillse att principer och riktlinjer i fråga om sådant skydd harmoniseras. 
 Artikel 21 handlar om överföring av konfidentiella uppgifter. Som huvudregel får konfidentiella uppgifter överföras från en ESS- myndighet som samlat in uppgifterna till en annan  
 ESS-myndighet. 
  Nationella bestämmelser om statistisk konfidentialitet (t.ex. våra svenska bestämmelser om statistiksekretess) får inte åberopas för att hindra överföring av konfidentiella uppgifter så länge överföringen föreskrivs i en rättsakt från Europaparlamentet och rådet. Konfiden- tiella uppgifter som överförs i enlighet med artikel 21 ska användas uteslutande för statistiska ändamål. 
 Konfidentiella uppgifter skyddas inom Eurostat genom att de som huvudregel endast är tillgängliga för tjänstemän vid Eurostat inom deras specifika arbetsområden och endast för statistiska ända- mål (artikel 22). 
 Eurostat, NSI eller andra nationella myndigheter får, inom ramen för sina respektive behörighetsområden, ge forskare som gör statistiska analyser i vetenskapligt syfte tillgång till konfidentiella uppgifter som endast indirekt kan identifiera de statistiska objekten (artikel 23). 
 I syfte att minska uppgiftslämnarbördan ska NSI, andra natio- nella myndigheter och Eurostat ha tillgång till administrativa upp- 
 189 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 giftskällor i den utsträckning som dessa uppgifter behövs för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik (artikel 24). 
 Spridning av uppgifter som hämtats ur källor som enligt lag är tillgängliga för allmänheten, och som förblir tillgängliga för allmän- heten enligt nationell lagstiftning, utgör undantag från bestämmel- serna om statistisk konfidentialitet (artikel 25). 
 Det är viktigt att den statistiska konfidentialiteten inte åsido- sätts. Artikel 26 ålägger medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder för att förhindra, och införa sanktioner vid, åsido- sättande av den statistiska konfidentialiteten. Här bör nämnas att det för svenskt vidkommande stadgas straff i 20 kap. 3 § BrB 
  
 6  
  
 för brott mot bl.a. sekretessbestämmelserna i OSL 
  
 7 
  
 . 
 Slutbestämmelser 
 Kapitel sex (artiklarna  
 27–29) 
  innehåller slutbestämmelser. Här finns bestämmelser om vilka förordningar som upphävs, ikraftträdande m.m. 
  
 5.2.3 
  
 Gemenskapens statistiska program  
  
 2008–2012 
  
 Den europeiska statistiken styrs mer i detalj av femårsprogram där huvudområden och mål fastställs. Nuvarande femårsprogram om- fattar perioden  
 2008–2012 
  och inrättades genom beslut nr 1598/2007/EG. Beslutet innehåller sex artiklar. Programmet åter- finns i två bilagor till beslutet (artikel 1). I bilaga I fastställs inrikt- ningar, huvudområden och mål för de åtgärder som planeras för perioden. I bilaga II ges en sammanställning över statistikkraven med utgångspunkt i EU:s politiska behov. Sedan det nu gällande fem- årsprogrammet antogs har EU:s nuvarande statistikförordning trätt i kraft. En del av de mål och prioriteringar som anges i programmet har därmed uppfyllts. 
 Artikel 2 anger de politiska prioriteringarna. Dessa prioriteringar och allmänna mål ska sedan vara föremål för en detaljerad årlig pla- nering (artikel 2.2). Femårsprogrammet ska inriktas på unionens viktigaste prioriteringar: 
  
 6 
  
 Brottsbalken. 
  
 7 
  
 Offentlighets- och sekretesslagen. 
  
 190 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 a) 
  
 välstånd, konkurrenskraft, innovation och tillväxt, 
  
 b) 
  
 solidaritet och mänsklig utveckling, 
  
 c) 
  
 ekonomisk, social och regional sammanhållning, hållbar utveck- ling samt demografiska utmaningar, 
  
 d) 
  
 säkerhet och 
  
 e) 
  
 ytterligare utvidgning av Europeiska unionen. 
  
 Kvaliteten på statistikområdet och styrningen av detta regleras i artikel 3. Här sägs att femårsprogrammet ska genomföras i enlighet med principerna i riktlinjerna för europeisk statistik. Syftet ska vara att framställa och sprida harmoniserad unionsstatistik av hög kvali- tet, i tillämpliga fall uppdelad på kön, och säkerställa en korrekt funktion hos det europeiska statistiksystemet i dess helhet. 
 Femårsprogrammet ska bl.a. säkerställa ett fortlöpande statistik- stöd för beslut och utvärderingar inom unionens nuvarande politik- områden, och tillhandahålla statistikstöd för ytterligare viktiga krav som föds av nya initiativ inom unionspolitiken. Kommissionen ska vid utarbetandet av de årliga arbetsprogrammen beakta den fram- ställda statistikens kostnadseffektivitet, och säkerställa att priorite- ringarna fortlöpande ses över, så att största möjliga nytta dras av medlemsstaternas och kommissionens resurser och så att bördan för uppgiftslämnarna görs så lätt som möjligt. Prioriteringarna ska syfta till att kostnader och bördor för nya statistikkrav vägs mot minskade statistikkrav på befintliga områden och ska genomföras i nära samarbete med medlemsstaterna (artikel 4). 
 I artikel 5 anges finansieringsramen för programmet och i arti- kel 6 bestämmelser om rapportering, bl.a. att kommissionen ska lägga fram en lägesrapport efter programmets halva löptid. 
 Gemenskapens statistiska program  
 2013–2017 
  
 Utarbetande av nästa statistiska program, för perioden  
 2013–2017, 
  pågår. Kommissionen beslutade om ett förslag i december 2011 
  
 8  
  
 och det nya programmet kommer att antas under år 2012. 
 Det övergripande målet är enligt förslaget att det europeiska statistiksystemet ska vara ledande när det gäller att tillhandahålla 
  
 8  
 Förslag till Europaparlamentets och Rådets förordning om programmet för europeisk stati- stik  
 2013–2017 
  KOM(2011) 928 slutlig. 
 191 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 högkvalitativ statistik om Europa. Vidare ska ytterligare tre speci- fika mål gälla för perioden  
 2013–2017. 
  De ska eftersträvas för alla åtgärder som vidtas för att genomföra programmet. Det första är att tillhandahålla statistik av hög kvalitet som kan tjäna som under- lag för utvecklingen, övervakningen och utvärderingen av EU:s politik och som på lämpligt sätt avspeglar dess allmänna priori- teringar. Mål nummer två är att genomföra nya produktionsmetoder för den europeiska statistiken för att åstadkomma effektivitets- vinster och kvalitetsförbättringar. Det tredje målet är att stärka samarbetet inom det europeiska statistiksystemet och med parter utanför systemet för att ytterligare förbättra systemets produktivitet och dess ledande ställning världen över när det gäller officiell stati- stik. 
  
 5.2.4 
  
 Årliga programmet 2012 
  
 Som framgått preciseras det femåriga programmet i årliga program med mer detaljerade mål för varje år. Det årliga programmet för 2012 innehåller framför allt tre prioriteringar. 
 Den första avser ett förbättrat stöd för EU:s strategiska rikt- linjer. Ett nytt europeiskt statistiskt program ska som nämnts antas för perioden  
 2013–2017. 
  En viktig uppgift är implementeringen av meddelandet om produktionsmetoder för  
 EU-statistik. 
  En annan är att arbeta med effektiv prioritering. Kommissionen har tidigare utarbetat ett meddelande till Europaparlamentet och rådet –  
 Mot en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken  
 (KOM (2011) 211 slutlig), se avsnitt 5.3.2. Genomförandet av detta meddelande anges vara en av de viktigaste uppgifterna under år 2012. Ett led i detta är att utveckla ett speciellt kvalitetsledningssystem för stati- stiken över de officiella finanserna. 
 Ett effektivare produktionssystem är nästa prioriterade område. Man ska arbeta vidare med det gemensamma förslag till strategi för att implementera meddelandet om produktionsmetoder för EU- statistik som ESS utvecklade år 2010, och började lansera under år 2011. 
 Under år 2012 prioriteras också en förstärkt styrning av ESS. Under år 2011 gjordes ansträngningar för att ytterligare förbättra denna i enlighet med kommissionens meddelande om en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken. Under år 2012 imple- 
 192 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 menteras överenskomna ändringar, bl.a. riktlinjerna för europeisk statistik. 
  
 5.2.5 
  
 Riktlinjerna för europeisk statistik 
  
 Den europeiska uppförandekoden avseende statistik, Code of Prac- tice, antogs av Kommittén för det statistiska programmet den 24 feb- ruari 2005. I september 2011 antogs en ny version, som på engelska fortfarande benämns Code of Practice, men som alltså på svenska fått namnet riktlinjer för europeisk statistik (riktlinjerna). Riktlinjerna bygger på 15 principer som omfattar den institutionella miljön, processerna för statistikframställning och de statistiska produkterna. För varje princip finns ett antal indikatorer som används för att be- döma hur principerna tillämpas. Vilka kvalitetskriterier som gäller för den europeiska statistiken anges som framgått i EU:s statistik- förordning (artikel 12). 
 De statistikansvariga myndigheterna (artiklarna 4 och 5 i statistik- förordningen), som utgörs av kommissionen, NSI och andra natio- nella myndigheter med ansvar för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik, samt regeringarna, ministerierna och Europeiska rådet åtar sig att följa riktlinjerna. Principerna i riktlinjerna utgör tillsammans med de allmänna kvalitetslednings- principerna en gemensam kvalitetsram i det europeiska statistik- systemet. 
 De 15 principerna beskrivs i faktaruta 5.1 nedan. De indikatorer som tillhör respektive princip återges dock inte i faktarutan. 
 193 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 Faktaruta 5.1 De 15 principerna i riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice) 
 Princip 1: Yrkesmässigt oberoende 
 De statistikansvariga myndigheternas yrkesmässiga oberoende gentemot andra myndigheter och organ inom politik, lagstift- ning eller förvaltning och gentemot aktörer inom den privata sektorn säkerställer den europeiska statistikens trovärdighet. 
 Princip 2: Mandat för datainsamling 
 De statistikansvariga myndigheterna har ett tydligt rättsligt mandat att samla in information för den europeiska statistiken. Förvalt- ningar, företag, hushåll och allmänheten kan genom lagstiftning åläggas att på de statistikansvariga myndigheternas begäran ge till- gång till eller lämna uppgifter för den europeiska statistiken. 
 Princip 3: Tillräckliga resurser 
 De resurser som ställs till de statistikansvariga myndigheternas förfogande är tillräckliga för att uppfylla kraven för den euro- peiska statistiken. 
 Princip 4: Kvalitetsåtagande 
 De statistikansvariga myndigheterna har ett kvalitetsåtagande. De utvärderar systematiskt och regelbundet sina styrkor och svag- heter för att ständigt förbättra kvaliteten på processer och pro- dukter. 
 Princip 5: Statistiksekretess 
 Absoluta garantier ges avseende uppgiftslämnarnas (hushålls, före- tags, förvaltningars och andra respondenters) integritet samt att uppgifterna används konfidentiellt och enbart används för statistik- ändamål. 
 Princip 6: Opartiskhet och objektivitet 
 De statistikansvariga myndigheterna utvecklar, framställer och sprider europeisk statistik på ett sätt som tar hänsyn till veten- skapligt oberoende, objektivitet, yrkesmässighet, öppenhet och insyn samt jämlik behandling av alla användare. 
 Princip 7: God metodik 
 En förutsättning för statistik av hög kvalitet är god metodik. För detta krävs adekvata verktyg, förfaranden och expertkunskaper. 
 194 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 Princip 8: Lämpliga statistiska förfaranden 
 Lämpliga statistiska förfaranden under hela processen, från insamling till validering av uppgifter, är väsentligt för statistik av hög kvalitet. 
 Princip 9: En rimlig uppgiftslämnarbörda 
 Uppgiftslämnarbördan står i proportion till användarnas behov och är rimlig för uppgiftslämnarna. De statistikansvariga myn- digheterna övervakar uppgiftslämnarbördan och fastställer mål för att minska bördan med tiden. 
 Princip 10: Kostnadseffektivitet 
 Resurserna används på ett effektivt sätt. 
 Princip 11: Relevans 
 Den europeiska statistiken tillgodoser användarnas behov. 
 Princip 12: Noggrannhet och tillförlitlighet 
 Den europeiska statistiken ger en korrekt och tillförlitlig bild av verkligheten. 
 Princip 13: Aktualitet och punktlighet 
 Den europeiska statistiken är aktuell och offentliggörs vid rätt tidpunkt. 
 Princip 14: Samanvändbarhet och jämförbarhet 
 Den europeiska statistiken kännetecknas av intern konsekvens samt jämförbarhet över tiden och mellan regioner och länder. Det är möjligt att kombinera och använda relaterade uppgifter från olika källor tillsammans. 
 Princip 15: Tillgänglighet och tydlighet 
 Den europeiska statistiken presenteras i ett tydligt och lätt- begripligt format, offentliggörs på lämpligt sätt och görs till- gänglig på ett opartiskt sätt tillsammans med tillhörande meta- data och anvisningar. 
 Det europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) rapporterar årligen till Europaparlamentet och rådet om hur med- lemsstaterna och Eurostat följer riktlinjerna. Efter revisionen av statistiska data i Grekland hösten 2009 har Ekofinrådet föreslagit att riktlinjerna ska stärkas genom att vissa minimistandarder införs i en rättsakt. Detta är ett led i den pågående utvecklingen (se av- snitt 5.3). Efterlevnaden av riktlinjerna granskas också av s.k. peer 
 195 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 review teams i medlemsländerna (dessa är dock inte i ESGAB:s regi). Den första omgången med Martinez i samtliga medlemsstater genomfördes åren  
 2006–2008. 
  En ny omgång planeras ske år 2013. 
  
 5.2.6 
  
 Rådets förordning avseende kvaliteten i statistiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott 
  
 Rådets förordning (EG) nr 479/2009 om tillämpningen av proto- kollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är en kodi- fiering 
  
 9  
  
 av den tidigare förordningen från år 1993. I förordningens motiv anges som skäl bl.a. att kommissionen ska tillhandahålla det statistiska underlag som ska användas vid förfarandet vid alltför stora underskott. I detta avseende utövar Eurostat uppdraget som statistikmyndighet för kommissionens räkning. Eurostat ansvarar för att bedöma uppgifternas kvalitet och tillhandahålla de uppgifter som ska användas 
  
 10 
  
 . Vidare anges att kommissionen och medlems- staternas statistikmyndigheter bör föra en kontinuerlig dialog för att se till att både de uppgifter som medlemsstaterna rapporterar och de sammanställda offentliga sektorsräkenskaperna håller hög kvalitet. Det behövs detaljerade regler för att medlemsstaterna snabbt och regelbundet ska kunna underrätta Eurostat om sina förväntade och faktiska underskott och om sin skuldnivå. Sommaren 2010 beslutade rådet om skärpningar av förordningen (genom rådets för- ordning (EG) nr 679/2010) till följd av revisionen av statistiska data i Grekland hösten 2009. 
 Kapitel I (artiklarna  
 1-2) 
  innehåller definitioner. I artikel 1 defi- nieras vissa begrepp som används i förordningen, medan artikel 2 anger vad som avses med uppgifter om nivån på det förväntade respektive faktiska underskottet och på skuldnivån. 
 Ett led i den skärpning som skedde sommaren 2010 var inför- andet av artikel 2a som anger att med åtkomst avses att relevanta 
  
 9 
  
 Kodifiering innebär att man nedtecknar och sammanför lagar i ett systematiskt ordnat lagverk eller lagfäster tidigare oskrivna rättsregler. I motiven till förordning 479/2009 angavs att den tidigare gällande förordningen hade ändrats flera gånger på väsentliga punkter. För att skapa klarhet och överskådlighet valde man därför att kodifiera den förordningen. 
  
 10 
  
 Definitionerna av begreppen offentlig, underskott och investering fastställs i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott genom en hänvisning till det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS), som ersatts av det europeiska national- och regional- räkenskapssystemet i gemenskapen (antaget genom [rådets] förordning (EG) nr [2223/96] av den [25 juni 1996] om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemen- skapen och i förordningen kallat ENS 95). Det krävs exakta definitioner med hänvisningar till klassificeringskoderna i ENS 95. 
  
 196 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 dokument och övrig information måste tillhandahållas på begäran, antingen omedelbart eller så snart som är förenligt med den tid som krävs för att samla in den begärda informationen. 
 Kapitel II (artiklarna  
 3–7) 
  i förordningen rör regler och tillämp- ningsområde för meddelande av sifferuppgifter. 
 Uppgifternas kvalitet regleras i kapitel III (artiklarna  
 8–13). 
  Även i detta kapitel infördes vissa skärpningar genom den ändring av förordningen som skedde år 2010. 
 Det är Eurostats uppgift att regelbundet bedöma kvaliteten på både de faktiska uppgifter som medlemsstaterna rapporterar och de enligt ENS 95 
  
 11  
  
 sammanställda offentliga sektorsräkenskaper som utgör underlaget. För att de faktiska, statistiska uppgifterna ska anses hålla hög kvalitet krävs att de följer redovisningsreglerna och är fullständiga, tillförlitliga, aktuella och konsekventa. Medlems- staterna ska så snart som det är möjligt tillhandahålla Eurostat de relevanta statistiska uppgifter som krävs för kvalitetsbedömningen. 
  
 12 
  
 Eurostat ska se till att det förs en kontinuerlig dialog med med- lemsstaternas statistikmyndigheter. Detta ska ske genom såväl regel- bundna dialogbesök som eventuella metodiska besök. 
  
 13 
  
 Syftet med dialogbesöken är att se över de faktiska uppgifter som medlemsstaten rapporterar i enlighet med artikel 8, utreda metodfrågor, bedöma huruvida redovisningsreglerna följs osv. Dia- logbesöken ska användas till att konstatera risker eller potentiella problem i samband med de rapporterade uppgifternas kvalitet. 
  
 14 
  
 Metodiska besök däremot ska äga rum endast i undantagsfall då det tydligt har konstaterats betydande risker eller problem i sam- band med uppgifternas kvalitet. 
  
 15  
  
 Artikel 12 reglerar medlems- staternas skyldigheter i samband med ett metodiskt besök och vissa andra regler och krav kopplade till sådana besök. 
  
 5.3 
  
 Framtiden och pågående förändringsarbete 
  
 Utvecklingen inom unionens statistikområde går hela tiden framåt och för närvarande pågår ett intensivt förändringsarbete. Det vik- tigaste för mitt arbete torde vara de föreslagna förändringarna i EU:s statistikförordning, vilka beskrivs i avsnitt 5.3.3. Som fram- 
  
 11 
  
 Se föregående fotnot. 
  
 12 
  
 Artikel 8. 
  
 13 
  
 Artikel 11.1. 
  
 14 
  
 Artikel 11a. 
  
 15 
  
 Artikel 11b.2. 
  
 197 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 gick av inledningen till detta kapitel pågick när detta betänkande lämnades till tryck ännu det förändringsarbete som rör EU:s stati- stikförordning varför det inte helt går att avgöra vilka ändringar som kommer att beslutas. Men även övrigt pågående förändrings- arbete som kan vara av intresse för mitt arbete beskrivs nedan. 
 Som bakgrund beskrivs dock inledningsvis två dokument som har lagt grunden för det förändringsarbete som nu är i full gång. Det handlar om en vision för det kommande årtiondet (vilken be- handlas i avsnitt 5.3.1) och ett dokument om kvalitetsledning inom statistiken (5.3.2). Dessa dokument är av intresse, eftersom de ger en indikation på i vilken riktning statistiksamarbetet inom EU för närvarande utvecklas, vilket kan få betydelse för hur den nationella rätten ska utformas. 
  
 5.3.1 
  
 Vision för det kommande årtiondet 
  
 Europeiska kommissionen presenterade i augusti 2009 ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om produktionsmetoden för EU- statistik:  
 En vision för det kommande årtiondet  
 (KOM (2009) 404 slutlig). 
 I dagsläget utvecklas, framställs och sprids den europeiska stati- stiken på grundval av enhetliga standarder och harmoniserade meto- der. De nationella statistikbyråerna i medlemsstaterna samlar in och framställer harmoniserade uppgifter, som Eurostat sedan samman- ställer för att få fram statistik på  
 EU-nivå. 
  Detta sker genom ett antal parallella processer, land för land och område för område, enligt den så kallade skorstensmodellen (se vidare avsnitt 4.6.1 för en be- skrivning av denna). Det här sättet att framställa statistik är emel- lertid enligt kommissionen inte längre helt anpassat efter de snabba förändringarna i omvärlden. 
 Meddelandet innehåller en vision för hur produktionsmetoden för den europeiska statistiken kan utvecklas. Det beskrivs hur den europeiska statistiken framställs i dag, med utgångspunkt i skorstens- modellen. Tanken bakom visionen är i korthet att söka samordna och standardisera den europeiska statistikproduktionen och att ut- nyttja arbetsdelning mellan olika länder där så är lämpligt. I princip handlar det om att på europeisk nivå, och samordnat mellan de olika ländernas statistikbyråer, genomföra samma typ av utveckling bort från skorstensmodellen som SCB på senare år har genomfört i Sverige (se avsnitt 4.6.1). 
 198 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 När man beskriver den nya produktionsmodellen talar man om tre olika komponenter. Lagstiftning (som fastställer en minimi- nivå) och teknik (som ger bästa möjliga verktyg) samt en kompo- nent som tar vara på den kompetens och det kunnande som finns i systemet. Personal som lärt sig samma metoder är, menar man, den bästa förutsättningen för jämförbarhet. Det föreslås därför att en europeisk forsknings- och utbildningsanläggning för statistik ska skapas. 
 Som framgått är visionen för det kommande årtiondet nu några år gammal och en hel del av de idéer som förs fram i dokumentet har i dag omsatts i konkret utvecklingsarbete. 
  
 5.3.2 
  
 Mot en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken 
  
 Mot bakgrund av problemen med den grekiska statistiken och finanskrisen har kommissionen, som nämnts, utarbetat ett med- delande till Europaparlamentet och rådet –  
 Mot en effektiv kvalitets- ledning för den europeiska statistiken  
 (KOM (2011) 211 slutlig). 
 Inledningsvis anförs att syftet med meddelandet är att utforma en strategi som ska ge EU ett kvalitetsledningssystem för statistik. Samordningen av den ekonomiska politiken måste förbättras genom mekanismer som säkrar hög kvalitet på de statistiska indikatorerna. Statistiksystemet för offentliga finanser har inte räckt till för att reducera risken för att de uppgifter som rapporteras in till Eurostat inte håller tillräckligt hög kvalitet. För att åtgärda detta har kom- missionen framhållit behovet av att ge Eurostat utökade befogen- heter när det gäller statistiken över de offentliga finanserna. Rådet gav Eurostat dessa befogenheter i augusti 2010. Även effekterna av den ekonomiska krisen och finanskrisen har belyst behovet av att stärka strukturen för den ekonomiska styrningen för euroområdet och EU i sin helhet. 
 Om de uppgifter som medlemsstaterna lämnar inte är av till- räckligt hög kvalitet inverkar det givetvis negativt på den euro- peiska statistiken. För att förhindra att detta inträffar behövs en effektiv kvalitetsledning för ESS. Den ändrade produktionsmetoden för den europeiska statistiken kommer att gagna detta systemiska förhållningssätt till kvaliteten, eftersom den förväntas effektivisera hela produktionskedjan. Styrningen av ESS har förbättrats på senare 
 199 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 år, särskilt efter antagandet av riktlinjerna avseende europeisk stati- stik år 2005. 
 I samband med den senaste finanskrisen har det dock konsta- terats brister i den nuvarande statistikstyrningen. Det påverkar de nationella statistiksystemens, och hela det europeiska statistik- systemets, trovärdighet. Det finns därför starka skäl att förstärka den befintliga rättsliga grunden när det gäller  
 ESS-medlemmarnas 
  yrkesmässiga oberoende. Skäl finns också att successivt övergå från ett huvudsakligen korrigerande till ett förebyggande förhållnings- sätt i kvalitetsledningen av den europeiska statistiken överlag, och statistiken över de offentliga finanserna i synnerhet. Kommissionen kommer att vidta två typer av åtgärder: dels kraftfullare styrning av det europeiska statistiksystemet, dels förebyggande åtgärder för att kontrollera statistiken över de offentliga finanserna (inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott). 
 Kommissionen anger att den i enlighet med förpliktelserna i fördraget kommer att fortsätta att följa den strategi som läggs fram i meddelandet. 
 När det gäller den närmaste utvecklingen anger kommissionen vissa åtgärder. Dessa rör EU:s statistikförordning, riktlinjerna för europeisk statistik och beslut 97/281/EG om Eurostats institutio- nella uppgift. EU:s statistikförordning vill man ändra för att stärka bestämmelserna om  
 ESS-medlemmarnas 
  oberoende, att kräva att de nationella statistikbyråerna spelar en aktiv roll när det gäller att utforma kvalitetskraven för administrativa datakällor och att upp- rätta ett regelverk för utformning och genomförande av de nya åtagandena om att skapa förtroende för statistiken. 
  
 5.3.3 
  
 Föreslagna förändringar i EU:s statistikförordning 
  
 Det grundläggande  
 EU-regelverket 
  om statistik är, som konsta- terats i avsnitt 5.2, EU:s statistikförordning. Inom EU pågår för närvarande ett arbete med att se över denna. Den 17 april 2012 antog kommissionen ett förslag till förordning om ändring i EU:s statistikförordning, KOM (2012) 167 slutlig. Samtliga medlems- stater gavs före slutet av maj tillfälle att lämna synpunkter på för- slaget. Kommissionens förslag skickades på bred remiss i Sverige, bl.a. till samtliga statistikansvariga myndigheter. Regeringen tog efter remissomgången fram en promemoria med Sveriges prelimi- 
 200 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 nära ståndpunkt 
  
 16 
  
 . Enligt denna stödjer regeringen inriktningen i förslaget, men bedömer att vissa delar kan behöva modifieras efter- som de rör centrala principer för den svenska statsförvaltningen. En första diskussion rörande kommissionens förslag skedde i slutet av juni 2012. Förslaget har under våren och hösten 2012 behandlats i Europaparlamentet och rådet. Behandlingen var ännu inte avslutad när detta betänkande lämnades till tryck och följaktligen fanns inte heller något beslut om ändringar i EU:s statistikförordning. Vad jag har haft att förhålla mig till är därför det förslag som kommissionen lämnade i april 2012. 
 Nedan redogörs först mer översiktligt för innebörden av de före- slagna ändringarna. Därefter redogörs för dessa, artikel för artikel, och analyseras vilka förändringar i nationell rätt som dem kan komma att leda till om de antas. Sveriges invändningar mot förslaget, som de framkommer i den refererade faktapromemorian, redovisas i sam- band med respektive föreslagen förändring. 
 Förslaget i korthet 
 Genom förslaget till ändring av EU:s statistikförordning vill kom- missionen införa kraftfulla åtgärder för att garantera  
 EU-stati- 
  stikens kvalitet och trovärdighet. Huvudmålet med de föreslagna ändringarna är tudelat: dels att ytterligare stärka styrningen av ESS, för att skydda systemets trovärdighet, dels att möta behovet av till- förlitliga uppgifter som följer av den förstärkta samordningen av den ekonomiska politiken inom EU. 
 Förslaget har två huvudinriktningar: 
  
 1. 
  
 att stärka de nationella statistikinstitutens (NSI:s), och särskilt respektive NSI:s myndighetschefs, oberoende ställning, och 
  
 2. 
  
 en förpliktelse för medlemsstaterna att underteckna åtaganden om att skapa förtroende för statistiken, som på högsta politiska nivå bekräftar skyldigheten att fullt ut respektera riktlinjerna för europeisk statistik. 
  
 Förslagets fokus ligger alltså på NSI:s oberoende och i synnerhet en oberoende ställning för respektive NSI:s högsta chef. Chefen för en NSI måste utses enbart enligt yrkesmässiga kriterier (dvs. 
  
 16  
 Faktapromemoria 2011/12:FPM144  
 Förordning om europeisk statistik 
 . Finansdeparte- mentet  
 2012-05-23. 
  
 201 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 utan några politiska motiv), i ett helt transparent förfarande och ska vara helt oberoende i sin yrkesutövning. Det betonas att chefen ska ha friheten att besluta om processer, statistiska metoder, stan- darder och förfaranden samt om statistikens innehåll och tidsplaner för offentliggöranden och publikationer vad gäller all europeisk statistik. Chefen (i Sverige SCB:s generaldirektör) bör dock inte bara ha stor självbestämmanderätt, utan bör även vara ansvarig för NSI:s resultat både vad gäller statistiska produkter och budget- genomförande. 
 Eurostats självständiga ställning, i egenskap av central samord- nare och övervakare av hela det europeiska statistiksystemet, under- stryks också i förslaget. 
 Förslagets andra huvudinriktning är att medlemsstaterna blir skyldiga att underteckna åtaganden om att skapa förtroende för statistiken. Därmed förbinder de sig på högsta politiska nivå att fullt ut respektera riktlinjerna för europeisk statistik, bevara NSI:s oberoende och upprätta nationella ramverk för kvalitetssäkring. Dessa åtaganden måste undertecknas av de nationella regeringarna och kontrasigneras av kommissionen. 
 Förslaget innehåller slutligen en rad bestämmelser som utökar och säkerställer statistikmyndigheternas tillgång till administrativa uppgifter som grund för framtagandet av europeisk statistik. Enligt förslaget bör NSI vid behov delta i beslut om utformning, utveck- ling och avslutande av administrativa register som kan användas vid framställningen av statistiska uppgifter. 
 Genom att fokusera på myndighetscheferna vid respektive NSI önskar kommissionen sätta minimistandarder för professionellt obe- roende. Sveriges NSI är SCB och med förslaget stärks dess roll i systemet, särskilt avseende samordning. Även SCB:s generaldirek- tör får med förslaget en starkare ställning. Mycket av det som krävs för att garantera chefernas professionella oberoende enligt förslaget finns redan i svensk rätt. Genom att stärka SCB:s samordnande roll, och myndighetens rätt att meddela föreskrifter, bör kommande  
 EU-krav 
  kunna uppfyllas. 
 En fråga som kan resas är om ett så decentraliserat system som det svenska kan uppfylla  
 EU-rättens 
  krav. Kommissionen föresprå- kar dock enligt vad som har framkommit vare sig ett centraliserat eller ett decentraliserat statistiksystem. Det ankommer på varje medlemsstat att själv bestämma hur den vill organisera sitt natio- nella statistiksystem. Fokus i förslaget ligger visserligen på NSI och dess myndighetschef, men handlar om dessas övergripande ansvar i 
 202 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 det nationella systemet för den europeiska statistiken. Om det skulle uppstå problem i det nationella systemet är det NSI som ska lösa dessa gentemot EU. 
 Sverige torde inte behöva genomföra särskilt omfattande för- ändringar för att kunna uppfylla även de nya kraven i EU:s statistik- förordning, om dessa träder i kraft. Nedan redogörs mera i detalj för hur detta kan ske. 
 Innebörden av de föreslagna ändringarna ur ett svenskt perspektiv 
 Artikel 2, punkten 1 (a) 
 I gällande artikel 2, punkten 1a, står följande:  
 yrkesmässigt obe- roende: att statistiken ska utvecklas, framställas och spridas på ett oberoende sätt, utan några påtryckningar från politiskt håll eller från intressegrupper, särskilt när det gäller val av vilken teknik eller vilka definitioner, metoder eller källor som ska användas, tidsplanen för spridning av uppgifter och uppgifternas innehåll, vara fri från varje påtryckning från politiska grupperingar, intressegrupper, gemenskaps- institutioner eller nationella myndigheter, utan att detta påverkar institutionella krav såsom institutionella bestämmelser eller budget- bestämmelser på gemenskapsnivå eller nationell nivå eller bestämning av statistiska behov.  
 Kommissionens förslag innebär att stycket utan att detta påverkar institutionella krav såsom institutionella bestämmelser eller budgetbestämmelser på gemenskapsnivå eller nationell nivå eller bestämning av statistiska behov utgår. 
 Innebörden av förslaget torde vara att det yrkesmässiga obe- roendet blir starkare. Enligt gällande lydelse ges en möjlighet att frångå huvudregeln om yrkesmässigt oberoende i vissa fall. Den möjligheten försvinner om ändringen träder i kraft. Genom EU- rättens företräde och en förordnings direkta tillämplighet blir inne- börden att det inte på något sätt går att frångå huvudregeln om yrkesmässigt oberoende om lydelsen skulle bli den föreslagna. Detta torde inte medföra någon större förändring för svenskt vid- kommande då den föreslagna förändringen snarast befäster en redan viktig princip i den svenska statsförvaltningen. 
 203 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 Artikel 5, punkten 1 
 Här föreslås dels att NSI ska fungera som Eurostats  
 enda  
 kontakt- punkt för statistikfrågor, dels att sista meningen i gällande artikel Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att se till att denna bestämmelse tillämpas ska utgå. Sedan föreslås ett nytt andra stycke med lydelsen NSI:s samordningsansvar ska omfatta alla andra nationella myndigheter med ansvar för utveckling, fram- ställning och spridning av europeisk statistik. NSI ska i synnerhet ha ansvaret på nationell nivå för att samordna statistisk program- planering och rapportering, kvalitetsövervakning, metodik, överföring av uppgifter samt information om Doyle statistikåtgärder. 
 Av 2 § andra punkten förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån framgår att SCB, utöver det som följer av förordningen om den officiella statistiken, har till uppgift att samordna överlämnandet av statistiska uppgifter till internationella organisationer. Något annat utpekande av att det är SCB som är Sveriges NSI finns inte. Trots detta verkar ingen i praktiken ifråga- sätta att det är SCB som är Sveriges NSI. För tydlighetens skull och för att stärka SCB:s ställning i systemet, inte minst gentemot EU, kan det dock finnas skäl att göra ett tydligare utpekande av SCB som Sveriges NSI. Var ett sådant utpekande/bemyndigande lämpligen ska placeras utreder jag närmare i kapitel 12. 
 Från att NSI har varit Eurostats kontaktpunkt för statistikfrågor poängteras det nu att de ska vara Eurostats  
 enda  
 kontaktpunkt för statistikfrågor. Till detta kommer ett nytt stycke enligt vilket NSI:s samordningsansvar ska omfatta alla andra nationella myndigheter med ansvar för utveckling, framställning och spridning av euro- peisk statistik. För svensk del innebär detta att SCB:s samordnings- ansvar ska omfatta alla statistikansvariga myndigheter. Så är redan fallet i dag, i 2 § tredje punkten i SCB:s instruktion stadgas att myndigheten har till uppgift att samordna det statliga statistik- systemet. Här ska också nämnas att Rådet för den officiella stati- stiken enligt instruktionen ansvarar för att sammanställa en årlig pub- liceringsplan (8 § andra stycket). Vad som delvis är nytt gentemot den ordning som gäller i dag är att NSI ska ha ansvaret på nationell nivå för att samordna statistisk programplanering och rapportering, kvalitetsövervakning, metodik, överföring av uppgifter samt infor- mation om Doyle statistikåtgärder. Somligt av detta ligger redan i dag på SCB, som att SCB samordnar rapporteringen till EU, men 
 204 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 det är i dag varje statistikansvarig myndighet som själv väljer t.ex. metodik. 
 En fråga är huruvida SCB kan sägas ha samordningsansvar även för myndigheter som inte är statistikansvariga myndigheter om dessa ansvarar för utveckling, produktion och spridning av europeisk statistik. SCB:s instruktion kan läsas som att det är fallet, men i praktiken är det knappast självklart för berörda parter. Som fram- gått av avsnitt 4.9 är således några av de myndigheter som lämnar uppgifter till den europeiska statistiken inte statistikansvariga myn- digheter, t.ex. Migrationsverket och Riksbanken. SCB får anses ha samordningsansvar även gentemot dessa myndigheter när det gäller den europeiska statistiken. SCB ansvarar enligt 1 § i sin instruktion för officiell statistik och annan statlig statistik. Enligt 2 § i instruk- tionen stadgas att SCB har vissa uppgifter utöver de som följer av förordningen om officiell statistik. En av dessa är som nämnts att samordna överlämnandet av statistiska uppgifter till internationella organisationer. Nu verkar dock, enligt vad som framkommit, reg- leringen i praktiken inte utnyttjas på detta sätt. En förklaring kan vara att det är svårt för SCB att ha fullständig överblick över vilka myndigheter som överlämnar statistiska uppgifter till internatio- nella organisationer. Slutsatsen blir att gällande reglering möjligen är tillräcklig i teorin för att uppfylla statistikförordningens krav, men att det i praktiken kan krävas förtydliganden. Man kan t.ex. tänka sig att regeringen i berörda myndigheters instruktioner lägger ett ansvar på dem att hålla SCB informerad. Med ett sådant för- farande skulle SCB ha större möjligheter att utöva sitt samord- ningsansvar. 
 Den föreslagna lydelsen av EU:s statistikförordning innebär att SCB på nationell nivå ska vara ansvarig för att  
 samordna  
 kvalitets- övervakning, metodik osv. Detta innebär dock inte per se att SCB har bestämmanderätt över hur de statistikansvariga myndigheterna utför sitt arbete. SCB har redan i dag föreskriftsrätt över de övriga statistikansvariga myndigheterna när det gäller tillgängligheten, även om denna har utnyttjas restriktivt. Av 13 § förordningen om den officiella statistiken framgår att SCB får meddela närmare föreskrif- ter efter att ha hört samtliga statistikansvariga myndigheter. Att SCB ska höra de andra myndigheterna innebär inte att det måste råda konsensus för att SCB ska kunna meddela föreskrifter. Rätten att meddela föreskrifter tillkommer endast SCB. Möjligen kommer utvecklingen inom EU att innebära att SCB i större utsträckning än vad som sker i dag behöver utnyttja sin föreskriftsrätt.  
 EU-utveck- 
  
 205 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 lingen kan också innebära att SCB bör få en vidgad föreskriftsrätt, som inte är begränsad till tillgängligheten. När det gäller  
 EU-reg- 
  lerad statistik är de statistikansvariga myndigheterna redan i dag starkt bundna av  
 EU-rätten. 
  SCB:s stärkta samordningsroll torde därför inte få så stor praktisk betydelse för övriga statistikansvariga myndigheter som den föreslagna förordningstexten i förstone kan ge intryck av. 
 En relevant fråga är vad det innebär att SCB får ett samord- ningsansvar för kvalitetsövervakningen och hur detta ska utövas. Detta ansvar för SCB bör påverka de andra statistikansvariga myn- digheterna även när det gäller den officiella statistik som inte är  
 EU-reglerad 
  eftersom kvalitetskraven bör vara desamma för all statistik som produceras av dessa myndigheter. Man kan överväga att införa tydligare kvalitetskrav i lag eller förordning snarare än i SCB:s föreskrifter. När det gäller kvalitetsövervakning kan artikel 12 i EU:s statistikförordning eventuellt tjäna som inspirationskälla. Liknande krav borde ganska enkelt kunna införas i svensk rätt. Jag överväger denna möjlighet i kapitel 12. 
 Artikel 5a – en ny artikel 
 Den nya artikeln har följande lydelse. 
 Chefer för nationella statistikbyråer 
  
 1. 
  
 Inom det nationella statistiksystemet ska cheferna för NSI ensamma ansvara för att besluta om processer, statistiska metoder, standarder och förfaranden samt om statistikens innehåll och tidsplaner för offentliggöranden och publikationer vad gäller all europeisk stati- stik. De ska ha behörighet att besluta om alla frågor som rör NSI:s interna förvaltning. De ska samordna statistikarbetet i alla natio- nella myndigheter som medverkar till att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik. När cheferna för NSI utför dessa upp- gifter ska de agera oberoende. De ska inte begära eller ta emot in- struktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå. De ska avhålla sig från varje handling som är oförenlig med utförandet av dessa uppgifter. 
  
 2. 
  
 Förfaranden för rekrytering, omplacering och avskedande av chefer för NSI ska vara transparenta och baseras endast på yrkesmässiga kriterier. 
  
 3. 
  
 Cheferna för NSI ska ansvara för NSI:s statistikarbete och budget- genomförande. De ska offentliggöra en årsrapport och får fram- föra synpunkter som rör budgetanslaget för NSI:s statistikarbete. 
  
 206 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 4. 
  
 Cheferna för NSI ska företräda sina nationella statistiksystem inom ESS. 
  
 Genom artikeln ges cheferna för NSI:s, i Sverige SCB:s general- direktör (GD), en mycket framträdande roll. Detta är något nytt. Enligt gällande lydelse ligger ingen makt hos cheferna för NSI. Regleringen påminner dock mycket om den i Code of Practice, riktlinjer för europeisk statistik (se avsnitt 5.2.5). Riktlinjerna är visserligen inte bindande utan är ett självregleringsinstrument som har tagits fram och godkänts av de nationella statistikinstituten. I riktlinjerna talas det om cheferna för the statistical authority. 
 Princip 1 i riktlinjerna reglerar yrkesmässigt oberoende. Här stadgas att statistikmyndigheternas oberoende gentemot andra myndigheter och organ inom politik, lagstiftning eller förvaltning och gentemot aktörer inom den privata sektorn säkerställer den europeiska statistikens trovärdighet. Till varje princip i riktlinjerna finns ett antal indikatorer. När det gäller det yrkesmässiga obe- roendet är dessa åtta stycken. Här sägs att den statistiska myndig- hetens oberoende från politisk och annan extern påverkan när den utvecklar, framställer och sprider statistik ska fastställas genom lagstiftning. Chefen för statistikmyndigheten, och om tillämpligt för andra statistikansvariga myndigheter (nedan den berörda grup- pen), ska ha den ställning som krävs för kontakt på högsta nivå med politiska organ och offentliga förvaltningsorgan. De ska ha kompetens på högsta professionella nivå. Den berörda gruppen ska ha ansvar för att europeisk statistik utvecklas, framställs och sprids på ett oberoende sätt. Den berörda gruppen har ensamma ansvaret för att fatta beslut om statistiska metoder, standarder och förfaran- den samt om vad statistiken ska innehålla och när den ska offentlig- göras. Ytterligare en indikator på yrkesmässigt oberoende är att de statistiska arbetsprogrammen publiceras och att det läggs fram periodiska lägesrapporter. Vidare skiljs statistisk information tydligt, och offentliggörs separat, från politiska uttalanden. Den nationella statistikbyrån, och om tillämpligt, andra statistikansvariga myndig- heter, kommenterar statistiska frågor offentligt, i den mån det anses lämpligt, även när det gäller kritik eller felanvändning av statistik. Utnämningen av chefen för statistikmyndigheten, och om tillämp- ligt, andra statistikansvariga myndigheter, grundar sig enbart på yrkesmässig kompetens. På vilka grunder chefen kan fråntas sin befattning specificeras i lagstiftningen. Det får dock inte handla om 
 207 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 grunder som äventyrar det yrkesmässiga eller vetenskapliga obe- roendet. 
 Här kan man tydligt se att den  
 första punkten  
 i förslaget till änd- ring är hämtad från riktlinjerna. Även enligt riktlinjerna, som de statistikansvariga myndigheterna bör följa, är det alltså chefen för statistikmyndigheten som ensam har ansvar att besluta om statistiska metoder, standarder och förfaranden, och om innehållet i statistiken och tidpunkten för offentliggöranden. Låt vara att ansvaret enligt riktlinjerna delas med cheferna för andra statistikansvariga myndig- heter om det finns sådana. Skillnaden jämfört med riktlinjerna är alltså att man nu stärker NSI:s – SCB:s – ställning gentemot de övriga statistikansvariga myndigheterna och att den delen av rikt- linjerna lyfts upp på förordningsnivå och blir bindande för med- lemsländerna. Enligt första punkten ges chefen för den nationella statistikmyndigheten även rätt att samordna statistikarbetet i alla nationella myndigheter som medverkar till att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik. Att de ska samordna verksamheten mellan de nationella statistikmyndigheterna är i linje med den roll som SCB redan har i det svenska systemet. Dock tillämpar SCB i dag en mjuk samordning, bl.a. genom Rådet för den officiella statistiken. SCB har viss föreskriftsrätt, men den är som sagts ovan snävare än vad som förutsätts om de föreslagna ändringarna i EU:s statistikförordning träder i kraft. Till det kommer att SCB inte i någon större utsträckning har utnyttjat detta bemyndigande. I EU:s statistikförordning är det dessutom chefen för NSI som pekas ut som ansvarig. SCB:s GD är visserligen ordförande i Rådet för den officiella statistiken, men för att SCB verkligen ska kunna ta på sig den roll som är tänkt i  
 EU-förslaget 
  behövs det troligen ett vidgat bemyndigande. 
  
 Andra punkten  
 gäller chefernas tillsättning, i Sverige med andra ord hur SCB:s GD tillsätts och avsätts. Här stadgas att rekrytering och avskedande av cheferna för NSI ska vara transparenta och baseras endast på yrkesmässiga kriterier. Även denna punkt finns i huvudsak även i riktlinjerna. Detta krav är nytt i statistikförord- ningen, och även i riktlinjerna där det infördes i september 2011. 
 Grundläggande bestämmelser om tillsättning av statliga anställ- ningar finns i 12 kap. 5 § RF. Arbetstagare vid förvaltningsmyndig- heter som lyder under regeringen anställs av regeringen, eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Vid beslut om statliga anställningar ska avseende fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Regeringen har i budgetpropositionerna 
 208 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 för åren 2007 och 2008 lagt fast riktlinjer för hur rekryteringen av myndighetschefer ska genomföras. 
  
 17  
  
 Det är regeringen som an- ställer myndighetscheferna. Anställningsförfarandet är – med undan- tag för vad som gäller för anställning av rektorer – formlöst. I pro- positionen  
 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt 
 , 2009/10:175, gjorde regeringen bedömningen att den författnings- reglering som finns är tillräcklig för att regeringen ska kunna ut- nämna en chef för respektive myndighet, och att det inte finns något behov av att lagreglera att grundläggande beredningskrav ska iakttas i den process som föregår utnämningar. 
  
 18  
  
 I regel rekryteras myn- dighetschefer med hjälp av s.k. intresseannonsering, men i vissa fall även utan föregående annonsering. 
 Förfarandet vid anställning av myndighetschefer har tidigare varit slutet vilket inte ansågs vara lämpligt. Undersökningar visade dock att fler kvalificerade sökande skulle anmäla sitt intresse för anställning som myndighetschef om deras identiteter inte röjdes i rekryteringsförfarandet. Efter förslag från Utredningen om sekre- tess vid anställning av myndighetschefer trädde en ny sekretess- bestämmelse i kraft den 1 april 2010. Bestämmelsen gör det möjligt att sekretessbelägga uppgifter om vem som söker en anställning som myndighetschef (39 kap. 5 b § OSL). I bestämmelsen anges att sekretess gäller i ärende om anställning av en myndighetschef vid en förvaltningsmyndighet som lyder omedelbart under regeringen för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om en en- skild kandidats identitet. Sekretessen för den person som anställs upphör dock i samband med att regeringens beslut har expedierats. Då blir även kravprofilen offentlig vilket innebär att det blir möjligt att bedöma om den person som anställts uppfyller de krav som uppställts. 
 Frågan om myndighetschefernas villkor har nyligen utretts. I november 2011 lämnade Utredningen om översyn av anställnings- villkoren för myndighetschefer sitt betänkande  
 Myndighetschefernas villkor 
 , SOU 2011:81. I betänkandet görs en översyn av anställ- ningsvillkoren för de chefer som leder myndigheter som lyder omedelbart under regeringen. Där sägs att regeringen – mot bak- grund av myndigheternas ställning och vårt konstitutionella styr- 
  
 17 
  
 Förfarandet ska präglas av förutsebarhet, spårbarhet och öppenhet och utnämningarna ska endast fästa avseende vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Se prop. 2006/07:1 utgiftsområde 2, s. 38 f., och prop. 2007/08:1 utgiftsområde 2, s. 52 f. 
  
 18 
  
 Prop. 2009/10:175 s. 124. 
  
 209 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 system – alltid måste ha möjlighet att besluta vem som ska leda arbetet i statsförvaltningen. 
 Den lagstiftning som finns kring hur en myndighetschef ska utses, kan enligt min uppfattning i huvudsak sägas uppfylla de krav som förordningen ställer. Låt vara att regleringen inte särskilt gäller SCB:s GD utan är mer generell. Vid beslut om statliga anställningar är det som framgår ovan lagstadgat att avseende endast ska fästas vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Förfarandet i övrigt är formlöst, men verkar i praktiken i huvudsak uppfylla de krav som EU ställer. 
 När det gäller  
 tredje punkten  
 framstår detta inte som något nytt för svensk del. Denna rätt har i huvudsak redan SCB:s GD. Att kommissionen vill reglera budgetansvaret har enligt vad som upp- gavs vid mitt besök vid Eurostat sin grund i att det finns medlems- stater där NSI inte får delta i budgetdiskussioner. Med förslaget avser man stödja dessas rätt att delta i budgetarbetet och ha en öppen dialog rörande resurstilldelningen. 
 I  
 fjärde punkten  
 slås fast att det är chefen för NSI som ska före- träda sitt lands nationella statistiksystem inom ESS. Det innebär för svensk del att det är SCB:s GD som ska representera Sverige. Så är fallet redan i dag när det gäller den översta nivån i systemet. De övriga statistikansvariga myndigheterna representerar ofta Sverige på arbetsgruppsnivå inom sina respektive områden. När det gäller de möten som hanteras av SCB:s GD händer det att den ämnes- ansvariga myndigheten bereder underlagen. Mot bakgrund av hur det fungerar redan i dag torde en sådan ändring i EU:s statistik- förordning inte medföra någon förändring i praktiken. 
 Sveriges preliminära ståndpunkt när det gäller denna ändring är enligt faktapromemoria 2011/12:FPM144 i huvudsak följande. 
 Regeringen anser att cheferna för NSI (dvs. generaldirektören för SCB såvitt gäller Sverige) inte ensamma ska ansvara för beslut om statistikens innehåll och tidsplaner för offentliggöranden och publikationer vad gäller europeisk statistik. Det bör som i dag be- slutas av respektive statistikansvarig myndighet. 
 Regeringen anser att nuvarande ordning enligt vilken regeringen anger övergripande mål och i vissa fall särskilda uppdrag i förvalt- ningsmyndigheternas regleringsbrev är ändamålsenlig och bör fort- sätta gälla. 
 Regeringen anser att den – mot bakgrund av förvaltningsmyn- digheternas ställning och vårt konstitutionella styrsystem – alltid måste ha möjlighet att besluta om vem som ska leda arbetet i de 
 210 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 olika delarna av statsförvaltningen. Regeringen avser att bevaka hur förhandlingarna fortskrider när det gäller kommissionens förslag om förfarandet för rekrytering, omplacering och avskedanden av chefer för NSI. 
 Artikel 6, punkt 2 
 Gällande lydelse säger att Eurostat ska se till att framställningen av europeisk statistik följer fastställda regler och principer. I förslaget betonas att Eurostat ska  
 agera oberoende  
 när det gäller att se till att detta sker. I övrigt är den föreslagna lydelsen densamma som den gällande. Ändringen kommer troligen inte att innebära någon större skillnad för svensk del. Avsikten är närmast att stärka Eurostats roll gentemot kommissionen på motsvarande sätt som man vill stärka NSI:s roll gentemot medlemsstaternas regeringar. 
 Artikel 11 – ny punkt 3 (tidigare endast 2 punkter) 
 Den nya tredje punkten i artikel 11 lyder. 
 Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra uppförandekoden 
  
 19  
  
 i syfte att upprätthålla förtroendet för statistiken. Varje medlemsstat, företrädd av sin regering, ska därför underteckna och genomföra ett åtagande om att skapa förtroende för statistiken, varigenom särskilda politiska åtaganden görs för att genomföra upp- förandekoden och upprätta ett nationellt program för kvalitetssäkring, inklusive självutvärderingar och förbättringsåtgärder. Kommissionen ska kontrasignera åtagandet. 
 Dessa åtaganden ska regelbundet övervakas av kommissionen genom de årsrapporter som medlemsstaterna skickar in. Kommissionen ska rapportera till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av åtagandena senast tre år efter det att denna förordning trätt i kraft. 
 Riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice) är ett doku- ment som medlemsstaternas statistikbyråer har åtagit sig att följa, dvs. ett icke bindande dokument. Nu vill man att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra dessa. Rikt- linjerna är trots detta fortfarande ett självreglerande instrument. I detta avseende sker ingen ändring. Ingen medlemsstat kommer att föras inför domstol för att ha brutit mot riktlinjerna. Däremot har 
  
 19  
 Numera riktlinjer för europeisk statistik. 
 211 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 man genom förslaget fört in en del av riktlinjerna i statistikför- ordningen och gjort dem rättsligt bindande. 
 Vad man är ute efter här är att varje medlemsstat ska vidta åtgär- der för att se till att riktlinjerna verkligen följs i alla led av statistik- produktionen. Hur stor förändringen blir beror på hur väl med- lemsländerna följer riktlinjerna i dag. Enligt vad som har framkom- mit i utredningsarbetet kan man konstatera att riktlinjerna i stort sett följs i Sverige i dag. Dock kan det säkerligen finnas delar där det brister och vissa myndigheter som är mindre bra på att följa dem. En skillnad kan bli att EU:s kvalitetskrav får en tydligare åter- verkan på den nationella statistiken. Tidigare har kvalitetskraven gällt den europeiska statistiken. När nu EU vill att medlemsstaterna ska upprätta ett nationellt program för kvalitetssäkring kommer detta rimligen att gälla för såväl  
 EU-statistik 
  som annan officiell statistik, eftersom det framstår som mest praktiskt, kostnadseffek- tivt och rättssäkert att skapa ett enhetligt kvalitetssäkringssystem. 
 I sammanhanget bör också poängteras att dagens kvalitetskri- terier i det svenska systemet inte endast återfinns i lagen och för- ordningen om den officiella statistiken, utan att de krav som där finns utvecklas mer i detalj i vissa föreskrifter från SCB och olika riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken. Det bör också noteras att dagens svenska kvalitetskriterier i hög grad motsvarar de krav som finns, respektive är på gång, på  
 EU-nivå. 
  Enligt en analys som år 2010 gjordes inom ramen för Rådet för den officiella statistiken finns som tidigare nämnts åtminstone en  
 85-procentig 
  överensstämmelse mellan dagens svenska krav och den ursprung- liga Code of Practice. Av särskilt intresse i detta sammanhang är de riktlinjer för tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik, som år 2006 fastställdes av Rådet för den officiella statistiken. Riktlinjerna är utgivna i SCB:s serie Meddelanden i samordnings- frågor, se  
 MIS 2006:1 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 . Utöver att kvalitetskriterierna har stora likheter med dem som finns i EU:s riktlinjer, så anvisas i MIS 2006:1 även en arbets- process som påminner om den som nu föreslås. Således kan varje statistikansvarig myndighet välja att göra en s.k. utfästelse för sin officiella statistik, vilket innebär att arbeta i enlighet med inne- börden av tillräcklig kvalitet och att uppfylla samtliga tillämpliga kriterier. Det handlar om rutiner för kvalitetsarbetet och om att uppfylla vissa krav på den framställda officiella statistiken. 
 Hur ska man då på bästa sätt genomföra riktlinjerna i Sverige? De kvalitetskrav som finns i lagen om den officiella statistiken är få 
 212 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 och ganska oprecisa. Utredningen ska enligt direktiven analysera huruvida det finns anledning att precisera kvalitetskraven i lagen. Härvidlag kan vissa delar av riktlinjerna komma till uttryck i lagen och andra i förordningen om den officiella statistiken. Mer detaljerade inslag hör emellertid lämpligen hemma i föreskrifter från SCB eller i riktlinjer. 
 Här ska samtidigt framhållas att det förslag till förändring av EU:s statistikförordning som nu föreligger har tagit upp vissa delar av riktlinjerna. I de delar riktlinjerna kommer att regleras i EU:s statistikförordning ska den inte tas upp i svensk lag, i vart fall inte när det gäller den europeiska statistiken. Mina vidare överväganden om kvaliteten och regleringen därav finns i kapitel 8. 
 När det gäller SCB:s ställning och SCB:s generaldirektörs upp- gifter är det svårt att tänka sig en särreglering enbart för den euro- peiska statistiken då det rör principiella organisationsfrågor. 
 När det gäller åtagandet att skapa förtroende för statistiken så blir Sverige skyldigt att skriva under ett sådant om den föreslagna förändringen blir verklighet. Enligt motiven ska underskrifterna ske på högsta nivå. Vidare anges att varje åtagande om att skapa förtroende för statistiken bör utarbetas individuellt av den berörda medlemsstaten och innehålla landspecifika förbättringsåtgärder. Vad kan då detta innebära för svensk del? Skrivningarna i den föreslagna artikeln bör rimligen förstås så att det inte handlar om att rege- ringen ska garantera kvaliteten i statistiken, dess bakomliggande källor och samtliga statistikprodukter. Lydelsen ger snarare vid handen att den ska göra vissa politiska åtaganden för att säkra kvali- teten och därmed säkerställa ett förtroende för statistiken. Rege- ringen ska redovisa vilka dessa åtgärder är. Detta är rimligen fullt möjligt. Man skulle kunna tänka sig att dokumentet beskriver änd- ringar som genomförts i lag och förordning samt i instruktioner till SCB och andra ansvariga myndigheter etc. Regeringen kan också upprätta ett nationellt program för kvalitetssäkring. Frågan om hur Sverige kan hantera förslaget om att lämna åtagande om förtroende för statistiken behandlar jag vidare i kapitel 13. 
 Sveriges preliminära ståndpunkt när det gäller detta förslag är enligt regeringens faktapromemoria följande. Regeringen lämnar i dag enligt 10 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) ett intygande till riksdagen avseende  
 EU-medel. 
  Intygandet, som ingår som en del i årsredovisningen för staten, överlämnas också till kommissionen och Europeiska revisionsrätten. Regeringen anser att kommissionens förslag att varje medlemsstat, företrädd av sin regering, ska under- 
 213 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 teckna och genomföra ett åtagande om att skapa förtroende för stati- stiken delvis är i linje med hur regeringen valt att lämna ett in- tygande avseende  
 EU-medel. 
  De närmare formerna och detaljerna avseende ett åtagande på statistikområdet bör dock modifieras. 
 Artikel 12.2, andra stycket 
 Den ändring som föreslås innebär att det nuvarande andra stycket i artikel 12.2 ersätts med följande:  
 Särskilda kvalitetskrav som mål- värden och minimikrav för statistikframställningen får fastställas i den sektorsspecifika lagstiftningen. Om den sektorsspecifika lagstiftningen inte innehåller sådana särskilda kvalitetskrav får kommissionen anta dem genom delegerade akter i enlighet med artikel 26a. 
  
 Kommissionen har även enligt den gällande lydelsen rätt att be- sluta om åtgärder som kompletterar den sektorsspecifika lagstift- ningen om denna inte innehåller några särskilda kvalitetskrav. Kom- missionens mandat torde dock bli större med den nya lydelsen. Vad som tillkommer är ett nytt förfarande där man delegerar till kommis- sionen att anta rättsakter som ställer specifika kvalitetskrav. Precis som enligt gällande lydelse gäller rätten i de fall där den sektors- specifika lagstiftningen inte innehåller några sådana bestämmelser. Enligt motiven bör kommissionen se till att dess delegerade akter inte innebär någon betydande extra administrativ börda för med- lemsstaterna och uppgiftslämnarna. 
 Artikel 13.1 – ny lydelse 
 I artikel 13 ska nuvarande punkt 1 enligt förslaget ersättas med följande:  
 Programmet för europeisk statistik ska utgöra ramen för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik samt ange huvudområdena och målen för de åtgärder som planeras under en period som motsvarar den fleråriga budgetramen. Beslut om pro- grammet ska fattas av Europaparlamentet och rådet. Dess effekter och kostnadseffektivitet ska utvärderas under medverkan av oberoende experter.  
 Skillnaden är att man enligt gällande lydelse anger att programmet för europeisk statistik ska ange de åtgärder som planeras för en  
 period inte överstigande fem år 
 . Denna tidsram byts nu ut mot  
 en period som motsvarar den fleråriga budgetramen 
 . Detta torde 
 214 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 inte få någon avgörande betydelse för svensk del utan framstår mer som en reglering av det europeiska arbetet. 
 Artikel 17a – en ny artikel 
 Den nya artikel 17a lyder. 
 Tillgång till samt användning och integrering av administrativa register 
  
 1. 
  
 För att minska uppgiftslämnarbördan ska NSI och andra natio- nella myndigheter som avses i artikel 4 samt kommissionen (Euro- stat) kostnadsfritt och utan dröjsmål få tillgång till och kunna använda alla administrativa register och kunna integrera dessa admi- nistrativa register med statistik, i den utsträckning som detta är nödvändigt för att utveckla, framställa och sprida europeisk stati- stik. 
  
 2. 
  
 NSI och kommissionen (Eurostat) ska rådfrågas om och delta i den ursprungliga utformningen, den efterföljande utvecklingen och avslutandet av administrativa register som andra organ byggt upp och upprätthållit, vilket underlättar ytterligare användning av dessa uppgifter för statistikändamål. De ska ha rätt att samordna stan- dardiseringsarbetet för administrativa register som är relevanta för statistikframställning. 
  
 3. 
  
 NSI:s, andra nationella myndigheters och kommissionens (Eurostat) tillgång till register och deltagande enligt punkterna 1 och 2 ska endast gälla administrativa register inom deras respektive offent- liga administrativa system. 
  
 4. 
  
 NSI ska få relevanta metadata från ägarna till administrativa register som används för statistiska ändamål. 
  
 5. 
  
 NSI och ägare till administrativa register ska upprätta de nödvän- diga mekanismerna för samarbete. 
  
 EU vill öka användningen av administrativa källor i statistikproduk- tionen. Man vill därför skapa förutsättningar för statistikbyråerna att ha inflytande vid utformande, utveckling och avslutande av admi- nistrativa register som andra organ byggt upp och upprätthållit. Sverige använder redan i dag i stor utsträckning administrativa register i sin statistikproduktion. Frågan är därför om denna del av artikeln kommer att medföra några större skillnader i praktiken för svensk del. Vid mitt besök hos Eurostat framfördes också att Sverige enligt dess uppfattning redan i huvudsak uppfyller kraven. Enligt Euro- stat är syftet med bestämmelsen att öka användningen av admini- strativa register i de medlemsländer där detta fortfarande sker i 
 215 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 liten utsträckning. Tillgången till administrativa källor regleras dess- utom redan i dag i EU:s statistikförordning. I artikel 24, som enligt förslaget ska utgå (och ersättas med denna artikel 17a) stadgas att NSI och andra nationella myndigheter och kommissionen (Euro- stat), för att minska uppgiftslämnarbördan, ska ha tillgång till admini- strativa uppgiftskällor, från deras respektive offentliga administrativa system, i den utsträckning som dessa uppgifter behövs för att ut- veckla, framställa och sprida europeisk statistik. 
 Vad som nu slås fast i förordningen är att NSI, andra nationella myndigheter som avses i artikel 4 (för svensk del t.ex. våra stati- stikansvariga myndigheter) samt kommissionen (Eurostat) ska ha rätt att kostnadsfritt och utan dröjsmål få tillgång till och kunna använda alla administrativa register och kunna integrera dessa med statistik.  
 Punkten tre  
 tillgodoser att detta endast gäller administra- tiva register inom deras respektive offentliga administrativa system. Kommissionen (Eurostat) har alltså endast rätt till administrativa register inom sitt system, dvs. inom  
 EU-kommissionen, 
  och inte till medlemsstaternas. 
 Hur ser då detta ut i Sverige i dag? Enligt 6 § förordningen om den officiella statistiken gäller att statliga myndigheter är skyldiga att till statistikansvariga myndigheter lämna de uppgifter som be- hövs för framställan av officiell statistik. Merparten av den euro- peiska statistiken är även officiell statistik. Jag anser dessutom att det ska gälla uppgiftsskyldighet för uppgifter som en myndighet behöver för att framställa sådan statistik som regleras i en EU- förordning (se vidare förslag om detta i avsnitt 10.6). Om mitt för- slag antas kommer regleringen om den officiella statistiken även att kunna användas för att få in uppgifter till den europeiska statistiken. Uppgifter som inte ska användas för officiell statistik torde även kunna bli föremål för utlämnande mellan myndigheter utifrån be- stämmelserna i 6 § förvaltningslagen (1986:223) där myndigheter ska hjälpa varandra inom ramen för den egna verksamheten. De juridiska förutsättningarna för tillgång till administrativa uppgifter för statistikproduktion finns alltså redan. Vad gäller kostnadsfri- heten torde det bli en fråga om huruvida nationell lagstiftning medger en sådan lösning utan normativa eller kostnadsmässiga konse- kvenser. Det kan nämnas att SCB i sin instruktion har rätt att ta betalt. 
 Eftersom det rör sig om en förordning blir eventuella ändringar gällande rätt i Sverige vilket innebär att de statistikansvariga myn- digheterna ska få tillgång till alla relevanta administrativa register 
 216 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 kostnadsfritt och utan dröjsmål. Det kommissionen får tillgång till genom regleringen är som konstaterats ovan de administrativa källorna inom sitt offentliga administrativa system, inte medlems- staternas. 
  
 Andra punkten  
 i den nya artikel 17a saknar motsvarighet i gällande förordning och framstår som något främmande i det svenska systemet om det skulle handla om någon form av bestämmande- rätt. Frågan är hur man ska tillse detta i Sverige. Innebörden blir ju att SCB ska rådfrågas och delta vid uppbyggande, utveckling och avveckling av administrativa register inom det svenska offentliga administrativa systemet. Det framstår som främmande att SCB skulle ha bestämmanderätt när en annan myndighet ska bygga, utforma eller avveckla ett register. Lydelsen antyder dock att det kan vara tillräckligt med någon form av samrådsskyldighet. Samråd mellan myndigheter är ett väl etablerat institut i Sverige. Såsom skrivning- arna är utformade i förslaget bör Sverige kunna uppfylla det EU kräver genom en samrådsskyldighet. 
 Enligt  
 fjärde punkten  
 ska SCB ha rätt att få relevanta metadata från dem som äger administrativa register som används för statistiska ändamål. 
  
 Femte punkten  
 stadgar att SCB och de som äger administrativa register som används för statistiska ändamål ska upprätta de meka- nismer som är nödvändiga för detta samarbete. Som framgått ovan säkerställer 6 § förordningen om den officiella statistiken att en statlig myndighet till statistikansvarig myndighet ska lämna de upp- gifter som behövs för framställning av officiell statistik. Uppgifterna ska lämnas vid den tidpunkt och på det sätt som myndigheterna kommer överens om. Det finns alltså redan reglerat i lag att SCB (och övriga statistikansvariga myndigheter) ska ha rätt att få de uppgifter från statliga myndigheter som behövs för framställning av officiell statistik och hur detta ska ske. När det gäller statistik som inte är officiell statistik finns den ovan nämnda regleringen i förvaltningslagen. 
 SCB använder redan i dag administrativa register vid insamling av uppgifter. SCB anser 
  
 20  
  
 att bestämmelser om tillgång till relevanta metadata och nödvändiga mekanismer för samarbete redan finns mellan SCB och ägarna till de administrativa register som är aktu- ella i myndighetens verksamhet. 
  
 20  
 SCB:s remissvar angående förslaget till ändringar i förordningen om Europeisk statistik, Dnr 2012/735,  
 2012-04-23. 
  
 217 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 När det gäller artikel 17a punkten 2 har Sverige lämnat följande preliminära ståndpunkt i faktapromemorian. 
 Regeringen konstaterar att SCB och andra statistikansvariga myndigheter i stor utsträckning använder administrativa register i statistikproduktionen, att SCB redan i dag har ett samordnings- ansvar samt att användandet av vissa register i dag är avgiftsbelagt. Regeringen kan stödja inriktningen i förslaget. 
 Övriga förändringar 
 I artiklarna 23 och 27 finns ändringar föranledda av anpassningar till Lissabonfördraget. 
 Artikel 24 ska enligt förslaget utgå. Tillgången till administrativa register regleras i stället i den nya artikel 17a, se ovan. Genom denna stärks tillgången till administrativa register i förhållande till vad som är fallet enligt gällande rätt. 
 Genom artikel 26a, som är en ny artikel, stärks kommissionens inflytande då den ges möjlighet att anta delegerade akter. Syftet med artikeln framstår mera som en intern  
 EU-reglering 
  av bestäm- mandemakten. 
 Kommissionens beslut om Eurostat 
 Den 17 september 2012 antog kommissionen ett beslut om Euro- stat 
  
 21 
  
 , varigenom fastslås hur kommissionen internt ska förhålla sig till förslaget till ändring av EU:s statistikförordning. Beslutet kan ses som ett steg i det pågående förändringsarbetet och genom detta förtydligas och förstärks Eurostats roll och ansvar. 
 Beslutet om Eurostat fungerar också som ett förnyat åtagande från kommissionens sida om att skapa förtroende för den euro- peiska statistik som utvecklas, framställs och sprids av Eurostat. Som sådant speglar det de krav på nationell nivå som anges i den nyligen föreslagna ändringen av förordningen om europeisk stati- stik. Kommissionen anser att den genom beslutet har lämnat ett sådant åtagande om att skapa förtroende för statistiken som med- lemsstaterna ska lämna enligt förslaget och som hittills endast läm- nats av Grekland. 
  
 21  
 Kommissionens beslut av den 17 september 2012 om Eurostat (2012/504/EU). 
 218 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 5.3.4 
  
 Dataskyddsdirektivet – pågående förändringsarbete 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, det s.k. dataskyddsdirek- tivet, har i svensk rätt kommit till uttryck främst i PUL (se av- snitt 3.4), men även i ett antal särregleringar i förhållande till PUL, särskilda registerförfattningar. Som konstaterats i redogörelsen för gällande nationell rätt ingår det inte i mitt uppdrag att titta på dataskyddsfrågor. Vad som dock bör nämnas är det pågående för- ändringsarbetet gällande dataskyddsdirektivet. 
 Den 25 januari 2012 presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till en genomgripande reform av EU:s regler om skydd för personuppgifter. 
  
 22  
  
 Förslaget innebär bl.a. att dataskyddsdirektivet ska ersättas av en ny allmän dataskyddsförordning. 
 Regeringen uppger i faktapromemoria 2011/12:FPM117, av den 27 februari 2012, att det huvudsakliga syftet med kommissionens förslag är att ytterligare harmonisera och effektivisera skyddet av personuppgifter i syfte att förbättra den inre marknadens funktion och öka enskildas kontroll över sina personuppgifter. Förordningen är till stor del baserad på den reglering som redan gäller enligt data- skyddsdirektivet. Förslaget innehåller även ett stort antal nyheter som från olika utgångspunkter behöver analyseras närmare enligt regeringen. Eftersom regleringen föreslås få formen av en förord- ning och en sådan är direkt tillämplig i medlemsstaterna kommer regleringen, om förslaget genomförs, att ersätta inte bara data- skyddsdirektivet utan även personuppgiftslagen. Enligt regeringen lämnar dock förslaget till förordning ett visst utrymme för att be- hålla registerförfattningar på vissa områden, t.ex. på arbetsmark- nadsområdet. 
 Regeringen har remissbehandlat förslaget. En av de myndigheter som har svarat är SCB, som den 8 mars 2012 gav in sitt yttrande (Dnr 2012/331). SCB har lämnat sitt remissvar främst med ut- gångspunkt i personuppgiftsbehandling som är kopplad till SCB:s uppdrag att producera och tillgängliggöra statistik. Enligt SCB kommer förordningsförslaget att påverka myndighetens person- uppgiftsbehandling både i rollen som statistikproducent och i rollen som statlig förvaltningsmyndighet. När det gäller rollen som stati- stikproducent uppfattar SCB att förslaget kan komma att påverka myndighetens möjligheter att fullgöra sitt nuvarande uppdrag vad 
  
 22  
 Kommissionens förslag till dataskyddsförordning (KOM(2012) 11 slutlig. 
 219 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 gäller både kvalitet och effektivitet. Bl.a. menar man att valet att göra lagstiftningen till en förordning i stället för ett direktiv skulle kunna leda till att de nationella specialförfattningar som reglerar personuppgiftsbehandling inom statistikområdet inte längre kan tillämpas. 
 Den nya dataskyddsförordningen hade inte antagits när detta betänkande lämnades till tryck. En framtida ny dataskyddsförordning kommer dessutom ha ett tillämpningsområde som innefattar långt mer än statistikframställning. Huruvida den framtida  
 EU-utveck- 
  lingen kommer att leda till att PUL upphör är ännu osäkert. När utredningens betänkande lämnades till tryck var PUL fortfarande gällande rätt. Hänsyn till den pågående  
 EU-utvecklingen 
  inom per- sonuppgiftsområdet kan därför inte tas vid utformningen av even- tuella ändringar i lagen om den officiella statistiken. 
  
 5.3.5 
  
 Övrigt pågående förändringsarbete av intresse 
  
 Inom EU pågår ett förändringsarbete som syftar till att stärka stati- stikkvaliteten och detta arbete innefattar mera än förändringarna i EU:s statistikförordning. Dels är en del förändringar som kommer att påverka statistiken på gång genom det s.k.  
 six-packet 
  som innebär ett nytt arbetssätt för att övervaka finanspolitiken, makro- ekonomiska beslut samt ekonomiska reformer. Även de eventuella kommande förändringarna av  
 EDP-proceduren, 
  dvs. processen kring alltför stora underskott (Excessive Deficit Procedure, EDP), kan komma att påverka statistiken. Kraven berör själva statistikproduk- tionen men även uppgiftslämnarna och den politiska processen. Medlemsländerna ska enligt förslagen bedriva ett betydligt mer proaktivt arbete bl.a. i form av bättre kontroller av indata och i större utsträckning agera kravställare. Ett systematiskt revisions- arbete både internt och av primärstatistikleverantörer behöver ske om ändringarna träder i kraft. Utvecklingen av  
 EDP-processen 
  innebär troligen också att kommissionen kommer att förvänta sig att NSI har rollen som beledsagare vid dess landsbesök, s.k. Taylor dialogue visits. Det måste då tillses att SCB har denna rätt. Frågan hänger samman med SCB:s samordningsansvar och de förslag som jag lägger angående detta beaktar även SCB:s roll som beledsagare, se vidare i kapitel 12. 
 220 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 5.4 
  
 EU:s påverkan på svensk statistik 
  
 Utvecklingen inom statistikområdet går allt mer emot en EU- styrning av statistiken. Mot bakgrund av de visioner som finns för framtiden och den pågående utvecklingen av EU:s statistikförord- ning verkar  
 EU-styrningen 
  av statistikområdet snarast öka fram- över. Som nämnts ovan handlar  
 EU-samarbetet 
  på statistikområdet i huvudsak om beredning av förslag till tvingande lagstiftning. I visionen för det kommande årtiondet talar man om en utveckling av tvingande lagstiftning som kompletteras av tillämpningsföre- skrifter. Syftet med lagstiftningen inom EU är att harmonisera statistiken för att möjliggöra jämförelse mellan medlemsländerna. Ett område som är i fokus för närvarande är att effektivisera kvali- tetsledningen för den europeiska statistiken. Det finns också förslag om att rättsligt reglera vissa delar av riktlinjerna för europeisk statistik. Statistikförordningen innebar när den trädde i kraft år 2009 en starkare styrning av den europeiska statistiken och om de före- slagna förändringarna i denna blir verklighet kommer styrningen bli än starkare. Detta påverkar självklart även Sverige och det svenska statistiksystemet. 
 Regelverket på  
 EU-nivå 
  är omfattande och består som nämnts av ca 360 olika rättsakter. Genom utvidgningen av EU:s politik omfattar harmoniseringen av statistik i dag nästan alla politikområden. Man kan säga att utvecklingsarbetet inom många statistikområden i dag i stor utsträckning sker inom ramen för  
 EU-samarbetet 
  och inte på nationell nivå. Det är därför viktigt att klarlägga vilken på- verkan  
 EU-rätten 
  har på statistikområdet och vilka möjligheter som finns att reglera den svenska statistiken i nationell lag. 
  
 5.4.1 
  
 Omfattningen av statistik som styrs av EU 
  
 Vilka statistikområden som prioriteras inom  
 EU-samarbetet 
  avgörs självfallet av inom vilka samhällsområden  
 EU-länderna 
  har ett nära politiskt samarbete. Det politiska samarbetet inom EU är under ständig utveckling och det är därför svårt att ge annat än en ögon- blicksbild av vilka områden som omfattas. Som sagts ovan om unionens befogenheter så gäller dem tre olika slags områden: om- råden där EU har exklusiv kompetens, områden där EU har delad kompetens med medlemsstaterna och områden där EU endast har kompetens att vidta åtgärder för att stödja, samordna eller kom- 
 221 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 plettera medlemsstaternas åtgärder. Inom de samhällsområden som berörs starkt av  
 EU-samarbetet, 
  där EU utövar exklusiv eller delad kompetens i stor utsträckning, är också statistiken hårt reglerad inom EU. På andra områden, som t.ex. utbildning, hälsoskydd och turism, som ur EU:s synvinkel fortfarande mest ses som nationella angelägenheter och där  
 EU-samarbetet 
  handlar mer om frivilliga samarbeten och utbyte av erfarenheter mellan medlemsländerna, är regleringen av statistiken inte lika utvecklad. 
 Många av de statistikuppgifter som man har kommit överens om att de ska finnas för varje  
 EU-land 
  bygger på  
 EU-rättsakter 
  och är således tvingande för medlemsländerna att ta fram. Statistiken styrs i stor utsträckning av förordningar beslutade av ministerrådet och som är bindande för medlemsländerna. Beslut om hur förord- ningarna ska tillämpas tas dock ofta som särskilda beslut av kom- missionen med stöd av olika verkställighetskommittéer. Det finns även andra typer av juridisk grund för  
 EU-beslut. 
  För en del stati- stikuppgifter som EU önskar av medlemsländerna gäller t.ex. att önskemålen baserar sig på frivilliga överenskommelser, s.k. Gentle- mens agreement. Utvecklingen under de senaste åren har dock gått allt mer emot en rättslig reglering. 
 Eurostat ger årligen ut en publikation som innehåller en sam- manställning av den statistik som  
 EU-samarbetet 
  har lagt sitt fokus på under året. 
  
 23  
  
 För varje område framgår också den juridiska grun- den för samarbetet. Av såväl antalet statistikområden där det över- huvudtaget finns ett  
 EU-samarbete, 
  som andelen av dem som bygger på juridisk grund, framgår vad som hittills varit prioriterat av EU. 
 Av sammanställningen i 2011 års upplaga framgår att det finns sju områden inom vilka EU har statistiksamarbete. Dessa är befolk- nings- och social statistik, makroekonomisk statistik, företagsstati- stik, jordbruk, skogsbruk och fiskeri, statistik som omfattar flera områden, statistisk infrastruktur och politisk strategi och samord- ning. I den grupp som kallas statistik som omfattar flera områden ingår statistik om miljö, regioner och geografi samt vetenskap och teknologi. 
  
 23  
 Statistical requirements compendium 2011 edition, augusti 2011. 
 222 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 5.4.2 
  
 EU-rättens 
  
  påverkan på nationell statistikreglering 
 När man talar om  
 EU-rättens 
  påverkan på den nationella lagstift- ningen får man skilja mellan det regelverk som reglerar hur stati- stiken ska samlas in, produceras och spridas och det som reglerar vilken slags statistik som ska rapporteras in till Eurostat. I samman- ställningen ovan ligger fokus på den mera övergripande statistik- lagstiftningen, den som i svensk nationell rätt närmast motsvaras av lagen och förordningen om den officiella statistiken och regleringen om statistiksekretess och liknande regelverk. Som framgått av avsnitt 5.2 finns det dock även en stor mängd  
 EU-rättsliga 
  bestäm- melser som reglerar vilken statistik som medlemsländerna måste samla in för EU:s räkning. 
 Ovan har ett antal  
 EU-rättsliga 
  regelverk beskrivits och även en del av de dokument som utgör EU:s framtidsplaner på statistik- området. Det pågående förändringsarbetet rörande statistikförord- ningen har beskrivits och det har analyserats vilken betydelse de föreslagna förändringarna kan komma att få för svensk del (se av- snitt 5.3). Sammanfattningsvis kan sägas att EU:s styrning av stati- stikområdet när det gäller hur statistik ska samlas in, vilken kvalitet den ska hålla osv. är omgärdad av en omfattande reglering. Stati- stikförordningen är direkt tillämplig i Sverige och gäller som svensk lag.  
 EU-rätten 
  har till och med företräde framför svensk lag. Den statistik som våra svenska statistikmyndigheter samlar in för EU:s räkning är alltså underkastad  
 EU-rätten. 
  Den måste samlas in, sam- manställas och rapporteras i enlighet med statistikförordningen och andra bindande  
 EU-rättsakter. 
  När det gäller insamling av den officiella statistiken, som följer av svensk lag och inte samlas in för EU:s räkning, är Sverige däremot inte bundet av  
 EU-rätten. 
  
 Statistikområdet skiljer sig i sitt förhållande till  
 EU-rätten 
  från många andra områden genom att den nationella statistiken i princip kan utformas så som Sverige önskar så länge de krav som ställs på den statistik som ska rapporteras till Eurostat uppfylls. Dock skulle det i praktiken vara mindre lämpligt att framställa statistik på olika sätt inom samma område. Ett sådant förfarande skulle inte bara vara dyrt, det skulle också strida mot de krav på att minska upp- giftslämnarnas börda som finns inom både  
 EU-rätten 
  och den natio- nella rätten. Innebörden av detta blir att även om Sverige inte är bundet av  
 EU-rätten 
  när det gäller statistik som samlas in för natio- nella ändamål, så leder t.ex. kravet på att bördan inte ska bli för stor på uppgiftslämnarna, och fördelen med ett enhetligt regelverk, till 
 223 
  
 Gällande  
 EU-rätt 
  och den pågående utvecklingen 
  
 SOU 2012:83 
  
 att den nationella statistiklagstiftningen påverkas av  
 EU-rätten. 
  I de lagförslag som senare redovisas eftersträvas därför en ökad harmo- nisering med  
 EU-rätten. 
  Föreslagna förändringar i EU:s statistik- förordning kan dessutom, enligt vad som konstaterats ovan, påverka SCB:s ställning vilket torde få återverkningar även på det svenska statistiksystemet. I vissa fall går Sverige längre än vad  
 EU-rätten 
  kräver. Detta är dock inget problem så länge EU får de uppgifter som  
 EU-rätten 
  kräver. 
 224 
  
 6 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 6.1 
  
 Behövs det en genomgripande systemförändring? 
  
 Min övergripande uppgift är att se över Statistiska centralbyrån (SCB) och systemet för den officiella statistiken och analysera för- och nackdelar med ett centraliserat respektive ett decentraliserat statistik- system. Översynen av SCB behandlas i huvudsak i kapitel 14, medan översynen av statistiksystemet inleds i innevarande kapitel och sträcker sig t.o.m. kapitel 13. 
 Det svenska systemet för officiell statistik är decentraliserat sedan den statistikreform som genomfördes den 1 juli 1994. 
  
 1  
  
 Det innebär att SCB ansvarar för sektorsövergripande statistik såsom  
 arbetsmarknads-, 
 befolknings-, 
  ekonomisk, välfärds- och viss utbild- ningsstatistik, medan 26 sektorsansvariga myndigheter ansvarar för den officiella statistiken inom sina områden. 
 Enligt min mening är frågan om statistiksystemets grundläggande organisation – om systemet ska vara decentraliserat eller centraliserat 
 – av övergripande karaktär i förhållande till de övriga frågor som ska behandlas. Den grundläggande organisationen anger de ramar inom vilka eventuella problem avseende exempelvis kvalitet eller tillgänglighet kan hanteras. Omvänt gäller att eventuella problems karaktär kan ha betydelse för vilken grundläggande organisations- form som bör väljas. Om det förekommer problem av allvarlig art kan det tala för att det rör sig om systemfel, som inte kan åtgärdas med mindre än att den grundläggande organisationen förändras. 
  
 1  
 Prop. 1992/93:101, bet. 1991/93:FiU7, rskr. 1992/93:122, prop. 1993/94:100, bil. 8, bet. 1993/94:FiU15, rskr. 1993/94:269. 
 225 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Mindre allvarliga problem kan däremot sannolikt hanteras inom ramen för befintlig grundorganisation. 
 Såvitt jag kan bedöma finns det i praktiken endast två tänkbara, grundläggande organisationsmodeller för systemet för Sveriges officiella statistik: ett – som i dag – starkt decentraliserat system, med ansvaret fördelat mellan ett flertal statistikansvariga myndig- heter, eller – såsom fallet var före 1994 års reform – ett mer centra- liserat system, där SCB har ett betydligt större ansvar. 
  
 2 
  
 Enligt min mening bör valet mellan de två grundformerna avgöras utifrån  
 dels  
 respektive organisationsmodells förmåga att leva upp till vissa principiella kriterier,  
 dels  
 hänsyn till vissa prak- tiska omständigheter. 
 I det följande diskuteras förutsättningarna i dessa bägge avseen- den. 
  
 6.1.1 
  
 Principiella kriterier 
  
 Mot bakgrund av bl.a. de överväganden som låg till grund för 1994 års statistikreform och vad som i övrigt framkommit i utred- ningsarbetet, kan några principiella aspekter identifieras som i första hand bör beaktas vid en värdering av vilken grundläggande orga- nisationsmodell för systemet för Sveriges officiella statistik som är lämplig. Min slutsats är att organisationsmodellerna bör bedömas utifrån i hur hög grad de möjliggör för statistiksystemet att uppnå nedanstående kriterier (punkterna numrerade  
 1–3). 
  
 1. Statistiksystemet bör kännetecknas av optimala nivåer avseende: 
  
 Vilken statistik som tas fram 
 . Visserligen förefaller gränsen mellan officiell statistik och annan statlig statistik, såsom framgått av avsnitt 4.5, till en del vara ganska godtycklig. Men begreppet officiell statistik bygger rimligen ändå i grunden på en före- ställning om att denna statistik är av särskild vikt för beskriv- ningen av samhället. Den ska bilda ett slags statistisk infrastruk- 
 tur i syfte att underlätta för, som det anges i lagen om den officiella statistiken (3 §), allmän information, utredningsverk- samhet och forskning och ska därför, enligt samma paragraf, vara objektiv och allmänt tillgänglig. Mot denna bakgrund 
  
 2  
 Teoretiskt kan man i och för sig tänka sig flera alternativ. Till exempel skulle staten helt kunna överlåta ansvaret för den officiella statistiken till den privata sektorn, men det ser jag inte som ett realistiskt alternativ inom överskådlig tid, varför det heller inte behandlas vidare. 
 226 
  
 SOU 2012:83 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 torde krävas att organisationen så långt möjligt bör underlätta gränsdragningen mellan officiell och annan statistik. 
  
 Rutiner för att beakta användarnas synpunkter 
  
 . För övervägan- dena om vilken statistik som ska tas fram har det betydelse i vilka former statistikens inriktning och omfattning bestäms. En utgångspunkt för 1994 års statistikreform var att användarnas inflytande över den officiella statistiken skulle öka, bl.a. i syfte att öka statistikens kvalitet och relevans samt att förbättra förut- sättningarna för att väga statistikbehoven mot den verksamhet den ska betjäna. Såvitt jag kan bedöma är detta alltjämt relevanta utgångspunkter för bedömningen av lämplig, grundläggande orga- nisationsmodell för statistiksystemet. 
  
 Statistikens kvalitet och tillgänglighet 
  
 . Oavsett vilken grundläggande organisationsmodell som väljs för systemet, är det givetvis väsent- ligt att organisationen möjliggör att statistiken håller god kvali- tet, att det finns rutiner för kvalitetssäkring och att användarna tillförsäkras god tillgång till statistiken. Samtidigt är det viktigt att understryka att ambitionen rimligen bör vara att eftersträva en  
 optimal  
 nivå på kvalitet m.m. Som framgått av avsnitt 2.2 varierar behoven vad avser form och innehåll för statistiken från användare till användare. Olika användare prioriterar skilda aspekter av statistiken såsom innehåll, detaljrikedom, mät- och publiceringsfrekvens, snabbhet i publicering, tillgänglighet, pre- cision, förekomst av förklarande kommentarer, publicerings- media m.m. En statistikproducent måste ta ställning till samtliga dessa aspekter och på lämpligt sätt väga dem mot varandra. Det var mot denna bakgrund som Rådet för den officiella statistiken år 2006 fastställde vissa riktlinjer och kriterier för tillräcklig kvalitet i den officiella statistiken. 
  
 3  
  
 Optimala nivåer avseende bl.a. kvalitet torde i huvudsak kunna sägas motsvara det som rådet avsåg med tillräcklig kvalitet. Ordvalet är kanske av under- ordnad betydelse, men huvudpoängen är att det i statistikpro- duktion alltid måste göras avvägningar mellan olika typer av krav och önskemål. 
  
 3  
  
 Statistiska centralbyrån (2006):  
 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 . Riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken. Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2006:1. 
  
 227 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 2. Kostnadseffektivitet bör eftersträvas i statistiksystemet 
 Utöver att det i statistikproduktionen måste göras avvägningar mellan sådant som t.ex. innehåll, detaljrikedom och publiceringsfrekvens, så måste också nyttan av förbättrad kvalitet, tillgänglighet m.m. alltid värderas i förhållande till resursåtgången. 
  
 3. 
  
 Statistiksystemet bör vara möjligt att anpassa till väsentliga om- världsförändringar 
  
 Vid bedömningen av lämplig, grundläggande organisationsmodell bör också vägas in att statistiksystemet ska kunna utvecklas i takt med väsentliga omvärldsförändringar. Det handlar både om att stats- makterna ska ha goda möjligheter att genomföra av dem beslutade förändringar av systemet och om att systemet självt ska vara kapabelt att på egen hand fånga upp väsentliga förändringsbehov och genom- föra de anpassningar som dessa motiverar. 
 Vilka omvärldsförändringar som bör beaktas kan, av förklarliga skäl, variera över tid. För närvarande handlar det i hög grad om de kommande förändringarna av EU:s regelverk för statistik (se kapi- tel 5), men även om exempelvis den fortsatta informationstekno- logiska utvecklingen. 
 I sammanhanget bör sägas att jag bedömer, som framgått av kapitel 5, att de förändringar som är på gång avseende EU:s stati- stikförordning inte på något avgörande sätt påverkar förutsätt- ningarna för vilka ställningstaganden som kan göras om det svenska statistiksystemets grundläggande organisation. Visserligen ges de nationella statistikbyråerna, dvs. i Sverige SCB, en förstärkt roll genom de föreslagna förändringarna. Det handlar dock mycket om deras samordnande roll på nationell nivå, vilket som framgått inne- bär att ett nationellt system kan vara decentraliserat. 
 Jämförelse mot kriterierna 
 Vilka för- och nackdelar som finns med ett centraliserat respektive ett decentraliserat statistiksystem är väl känt sedan tidigare. I utred- ningsdirektiven anges således att följande argument traditionellt har anförts för respektive modell: 
 228 
  
 SOU 2012:83 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 Argument för en centraliserad statistikorganisation har varit knappa och svårdelbara resurser, t.ex. datorkraft och metodkompetens. Andra argument har varit stordriftsfördelar, professionalism, sam- ordning, standardisering, statistiksekretess och  
  
 EU-medlemskap. 
  
 Argument för en decentraliserad statistikorganisation har varit bättre anpassning av statistiken till användarnas behov och en mer optimal prioritering genom att statistiken vägs mot andra behov inom ett sakområde i stället för mot annan statistik. Andra argument har varit ökade inslag av konkurrens till förmån för nytänkande och effektivitet. 
  
 Organisationsmodellernas relativa styrkor och svagheter slår givetvis också igenom i förhållande till de kriterier som jag beskrev ovan. Vad gäller kriteriet att statistiksystemet bör kännetecknas av opti- mala nivåer i olika avseenden, kan bl.a. sägas att det med en centra- liserad organisation torde vara relativt sett enklare att enhetligt definiera – och genomföra – vilken statistik som ska vara officiell och vilken kvalitet m.m. denna ska hålla, medan det med en decen- traliserad organisation torde vara relativt sett enklare att utforma statistiken efter användarnas önskemål så att den därmed blir rele- vant och håller efterfrågad kvalitet. Vidare kan beträffande kriteriet att kostnadseffektivitet bör eftersträvas i statistiksystemet bl.a. sägas att det med en centraliserad organisation torde vara lättare att uppnå stordriftsfördelar och standardisering av verktyg, metoder m.m. Med en decentraliserad organisation torde det å andra sidan vara lättare både att väga statistiken mot andra behov inom ett sak- område i stället för mot annan statistik och att skapa goda förut- sättningar för konkurrensutsättning, vilket sammantaget kan med- föra ett effektivare resursutnyttjande totalt sett. Slutligen kan vad avser kriteriet att statistiksystemet bör vara möjligt att anpassa till väsentliga omvärldsförändringar bl.a. sägas att det med en centra- liserad organisation torde vara relativt sett enklare att på ett enhet- ligt sätt genomföra förändringar med hänsyn till EU:s regelverk och avseende de verktyg, metoder m.m. som används i statistik- produktionen, medan det med en decentraliserad organisation torde vara relativt sett enklare att fånga upp vilka konkreta förändrings- behov som finns inom enskilda sektorer och att genomföra nöd- vändiga förändringar avseende t.ex. teknik på ett sätt som tar lämplig hänsyn till enskilda verksamheters specifika förutsättningar. 
 229 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Att det i föregående stycke genomgående sägs att det med respektive modell torde vara relativt sett enklare att göra si eller så, hänger samman med att samtliga de kriterier som ställts upp enligt min bedömning är möjliga att i stor utsträckning tillgodose i bägge modellerna. Däremot kan antas att den relativa målupp- fyllelsen avseende de olika aspekterna skulle variera. Enligt min mening är båda modellerna fullt tänkbara som grundläggande orga- nisationsmodell för det svenska statistiksystemet. För det talar att båda modellerna ju faktiskt har tillämpats för produktionen av Sveriges officiella statistik, men även att det vid en internationell jämförelse inte tycks finnas något givet svar på hur ett nationellt statistiksystem lämpligen bör organiseras. Som framgått av kapitel 4 finns det flera exempel både på länder som har valt en decentrali- serad och på länder som har valt en centraliserad lösning. 
 Mot denna bakgrund är det min samlade bedömning att det på principiella grunder inte går att slå fast att någon av modellerna skulle vara klart bättre än den andra. Därför finns det enligt min mening skäl att vid valet av modell ta särskild hänsyn till hur stati- stiksystemet i dag fungerar i praktiken. 
  
 6.1.2 
  
 Praktiska omständigheter 
  
 Sveriges decentraliserade statistiksystem har nu funnits i nästan 20 år och får anses vara väl etablerat. Ett tecken på det är att, som framgått av avsnitt 4.3, samtliga statistikansvariga myndigheter, med något enstaka undantag, har framfört till utredningen att de ser statistikansvaret som en naturlig del av myndighetens verksam- het. Eftersom det decentraliserade systemet är så pass väl etablerat skulle det enligt min mening krävas att man kan konstatera att det föreligger allvarliga problem i systemets funktionssätt för att det skulle finnas skäl att återgå till ett helt eller i huvudsak centraliserat system. 
 Huruvida det på en mer övergripande nivå förekommer några sådana allvarliga problem har belysts genom en jämförelse av situa- tionen i dag med vad som framkom i 1999 års utvärdering av stati- stikreformen. 
  
 4 
  
 Som framgått av avsnitt 1.4.3 konstaterades det i 1999 års utvär- dering att verksamheten med den officiella statistiken i huvudsak hade fungerat bra efter reformen och att tilltron till den officiella 
  
 4  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
 (SOU 1999:96). 
  
 230 
  
 SOU 2012:83 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 statistiken var fortsatt hög. Dock pekades på vissa problem, fram- för allt att det fanns behov av förbättrad samordning av systemet. 
 I samband med 1999 års utvärdering gjordes en enkätundersök- ning bland medlemmar i de statistikansvariga myndigheternas använ- darråd. I denna ställdes frågor bl.a. om användargruppens arbete och om synpunkter på statistiken och det (vid den tiden) nya sys- temet med statistikansvariga sektorsmyndigheter vid sidan av SCB. Som framgått av avsnitt 4.7.2 har SCB getts i uppdrag att genomföra en motsvarande enkätundersökning bland medlemmarna i dagens användarråd eller motsvarande organ hos de statistikansvariga myn- digheterna. 
  
 5 
  
 I såväl 1999 års undersökning som den undersökning som nu genomförts tillfrågades användarna om hur väl dagens officiella sta- tistik inom det berörda området svarar mot deras behov i olika avseenden. De aspekter som togs upp avsåg statistikens innehåll, kvalitet/tillförlitlighet, jämförbarhet med statistik inom andra om- råden, tillgänglighet samt aktualitet. I den undersökning som nu gjorts ställdes även en fråga om statistikens dokumentation, vilket inte gjordes i 1999 års undersökning. I figurerna 6.1 och 6.2 nedan visas hur svarsbilden för dessa frågor tedde sig år 1999 respektive år 2012. 
  
 5  
 I 2012 års undersökning utgjordes populationen av samtliga medlemmar i statistikansvariga myndigheters användarråd eller motsvarande. Det var totalt 237 personer som besvarade frågeblanketten, vilket motsvarar en svarsfrekvens på 60 procent. 1999 års undersökning riktade sig till ett urval om ca 80 personer som deltar i användarråd, varav drygt hälften svarade. 
 231 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Figur 6.1 Användarrådsmedlemmars bedömning av hur den officiella statistiken motsvarar deras behov avseende  
 Figur 6.2 Användarrådsmedlemmars bedömning av hur den officiella statistiken motsvarar deras behov avseende  
 Som framgår av figurerna är profilerna på svaren tämligen lika i de två undersökningarna. Om något, talar dock figurerna enligt min mening för att användarna anser att situationen allmänt sett är bättre i dag än år 1999. Andelen som har svarat mycket väl har 
 232 
  
 SOU 2012:83 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 genomgående ökat. Till saken hör också att användarnas förvänt- ningar rimligen successivt har höjts mellan de år undersökningarna gjordes, vilket innebär att det i vissa fall torde krävas mer för att få ett högt betyg i dag än år 1999. Exempelvis torde det vara okontro- versiellt att hävda att tillgängligheten faktiskt är bättre i dag än år 1999, bl.a. till följd av den informationsteknologiska utvecklingen. Trots detta är svarsprofilerna för de två åren i stort sett identiska avseende denna fråga. 
 I de båda undersökningarna ställdes även frågan om användarna ansåg att statistiken – i de olika dimensioner som anges i figur- erna 6.1 och 6.2 – har förändrats under de senaste åren. 
  
 6  
  
 Hur svaren fördelade sig framgår av tabell 6.1 nedan. Då frågan om dokumen- tation inte fanns med år 1999 omfattar tabellen endast år 2012 i denna dimension. 
 Tabell 6.1 Användarrådsmedlemmars bedömning av hur statistiken har förändrats under de senaste åren (avrundningsfel förekommer) 
  
 Innehåll 
  
 Kvalitet/Till- 
  
 Jämförbarhet 
  
 Tillgänglighet 
  
 Aktualitet 
  
 Doku- 
  
 förlitlighet 
  
 med statistik 
  
 men- 
  
 inom andra 
  
 tation 
  
 områden 
  
 1999 
  
 2012 
  
 1999 
  
 2012 
  
 1999 
  
 2012 
  
 1999 
  
 2012 
  
 1999 
  
 2012 
  
 2012 
  
 Till det bättre 
  
 48 % 
  
 29 % 
  
 18 % 
  
 16 % 
  
 16 % 
  
 7 % 
  
 36 % 
  
 30 % 
  
 30 % 
  
 18 % 
  
 12 % 
  
 Till det sämre 
  
 9 % 
  
 3 % 
  
 7 % 
  
 4 % 
  
 4 % 
  
 1 % 
  
 9 % 
  
 5 % 
  
 7 % 
  
 2 % 
  
 1 % 
  
 Ej väsentlig 
  
 33 % 
  
 49 % 
  
 49 % 
  
 59 % 
  
 33 % 
  
 56 % 
  
 41 % 
  
 48 % 
  
 48 % 
  
 59 % 
  
 58 % 
  
 förändring 
  
 Vet ej/kan ej 
  
 11 % 
  
 20 % 
  
 27 % 
  
 22 % 
  
 47 % 
  
 36 % 
  
 14 % 
  
 18 % 
  
 16 % 
  
 21 % 
  
 30 % 
  
 avgöra 
  
 Totalt 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 Källa: SOU 1999:96 samt SCB:s enkätundersökning på uppdrag av utredningen 
 I tabellen kan särskilt noteras att för samtliga frågedimensioner är andelen som anser att det inte har skett någon väsentlig förändring under de senaste åren klart större år 2012 än år 1999. Likaså kan noteras att det för samtliga frågedimensioner är en mycket liten an- del som i dag anser att det har skett en förändring till det sämre under de senaste åren. Enligt min mening stöder detta samman- taget vad som sades i inledningen till detta avsnitt, nämligen att 
  
 6  
 I 1999 års undersökning användes endast begreppet under de senaste åren. I den under- sökning som nu gjorts preciserades frågan till att avse under de senaste tre åren. 
 233 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Sveriges decentraliserade statistiksystem i dag är väl etablerat. Jäm- fört med situationen år 1999 kan sägas att systemet nu har ingått i mer av ett fortvarighetstillstånd. 
  
 6.1.3 
  
 Slutsats och överväganden 
  
 Utredningens bedömning och förslag:  
 Systemet för den offi- ciella statistiken fungerar i huvudsak väl i dag. Den grund- läggande, decentraliserade organisationsmodellen ska behållas. 
  
 Utifrån de erfarenheter som gjorts i utredningsarbetet är min sam- lade bedömning att det decentraliserade systemet för officiell stati- stik i huvudsak fungerar väl i dag, vilket bl.a. speglas av de svar från användare som återges i figurerna 6.1 och 6.2 och tabell 6.1 ovan. Redan i 1999 års utvärdering konstaterades att verksamheten med den officiella statistiken i huvudsak hade fungerat bra efter reformen och att tilltron till den officiella statistiken var fortsatt hög. Enligt min bedömning gäller detta fortfarande, och om något finns det snarast skäl att anta att situationen har förbättrats ytterligare sedan år 1999. 
 Observera att detta inte ska tolkas som att det skulle helt saknas problem i dagens statistiksystem eller att systemet inte kan behöva utvecklas i vissa delar. Men jag har inte funnit några grundläggande systemfel som kräver att systemet genomgår en mer genomgripande förändring. I stället är min övergripande bedömning att statistik- systemets grundläggande, decentraliserade organisationsmodell – med ett flertal statistikansvariga myndigheter – både kan och bör upprätthållas och att de förändringar som kan behöva göras kan hanteras inom ramen för den befintliga grundmodellen. 
 De överväganden avseende statistiksystemet som redovisas i kapitlen  
 7–13 
  sker i ljuset av detta. 
  
 6.2 
  
 Disposition av analys och överväganden 
  
 I översynen av systemet för officiell statistik ska jag enligt direk- tiven i första hand behandla frågor inom följande områden: 
  
 Den officiella statistikens inriktning och det offentliga åtagandets omfattning. 
  
 234 
  
 SOU 2012:83 
  
 Förutsättningar för utredningens analys och överväganden om statistiksystemet 
  
 Den officiella statistikens kvalitet. 
  
 Tillgängligheten för statistikanvändarna, med särskild betoning på dokumentation, prissättning och statistiksekretess. 
  
 Uppgiftsskyldighet avseende statistik. 
  
 Organisationen av systemet för den officiella statistiken. 
  
 Förutsättningar för att ge  
  
 EU-samarbetet 
  större genomslag i det svenska statistiksystemet. 
 Därtill anges i direktiven även vissa frågor om förvaltningspolitiska principer och konkurrensrättsliga regler m.m. avseende myndig- heters säljverksamheter samt om konsekvenser av lagen om vidare- utnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI- lagen). 
 Givetvis finns i sak inbördes kopplingar mellan flera av de områden som berörs av ovanstående frågor, vilket måste beaktas i analysen. Det tydligaste exemplet torde vara frågan om hur  
 EU-samarbetet 
  kan få större genomslag i det svenska statistiksystemet. Som fram- gått av kapitel 5 kan  
 EU-utvecklingen 
  t.ex. komma att få stor betyd- else beträffande vilka kvalitetskrav som bör ställas på den officiella statistiken. Som utgångspunkt för dispositionen av analys och över- väganden om statistiksystemet har jag dock bedömt att de olika områdena i huvudsak kan behandlas var för sig, vilket alltså görs i kapitlen  
 7–13 
  nedan. 
 235 
  
 7 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 I utredningsdirektiven anges att det offentliga åtagandet på stati- stikområdet bör definieras och att jag ska analysera om den offi- ciella statistiken bör avgränsas och preciseras. Enligt direktiven bör jag även överväga om det finns skäl att förändra regelverket så att officiell statistik inte enbart är traditionella summerade samman- ställningar utan också observationsregister och redovisningar på lägre aggregeringsnivåer som ligger till grund för sådana summeringar. 
 I detta kapitel redovisas mina överväganden avseende dessa frågor. Först diskuteras det offentliga åtagandet (7.1) och inriktning och omfattning av den officiella statistiken (7.2). Därefter behandlas frågan om huruvida den officiella statistiken bör omfatta mer än traditionella summerade sammanställningar (7.3). 
  
 7.1 
  
 Behövs det ett offentligt åtagande på statistikområdet? 
  
 I kapitel 2 framhöll jag att statistik om olika samhällsområden är en mycket viktig informationskälla i en demokrati och att tillgången till statistik kan ses som en rättighet för alla medborgare. Den offi- ciella statistiken ger en övergripande bild av samhället och ökar medborgarnas möjlighet till insyn. Statistiken används också som grund för politiska beslut, för den allmänna debatten, för forsk- ning, för utvärdering, m.m. För att statistiken ska kunna fungera för dessa syften krävs att den är pålitlig, dvs. objektiv och saklig samt även i övrigt av god kvalitet. Objektiva mått på samhällsför- hållanden och deras utveckling – av det slag som ges genom den officiella statistiken – ses av de flesta som en självklarhet i en modern demokrati. I såväl Sverige som andra länder har statistisk informa- tion traditionellt setts som en genuin samhällelig nyttighet. Ansvaret 
 237 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 för att det tas fram officiell statistik är därför, och har länge varit, ett offentligt åtagande. 
 I allmänna termer finns i huvudsak två grundläggande motiv för offentliga åtaganden på olika områden: samhällsekonomisk effektivitet och fördelningsaspekter. Här finns skäl att framför allt uppmärk- samma det förstnämnda, som främst handlar om huruvida en mer renodlad marknadslösning kan antas generera ett effektivt resurs- utnyttjande i samhället eller om det finns skäl för statlig interven- tion. Det senare kan motiveras av exempelvis s.k. marknadsmiss- lyckanden. 
 Framtagandet av officiell statistik kan i åtminstone två avseenden sägas riskera att leda till marknadsmisslyckanden om verksamheten skulle hanteras av marknaden. Kostnaden för att producera stati- stiken är praktiskt taget densamma oavsett hur många som sedan konsumerar den. När den väl producerats för någon konsument är därefter marginalkostnaden för att ställa den till ytterligare konsu- menters förfogande låg, ibland nära noll. Det samhällsekonomiskt optimala priset, som sammanfaller med marginalkostnaden, blir där- med så lågt att produktionen inte blir intressant för privata företag. Man kan också hävda att officiell statistik ger upphov till vissa positiva s.k. externa effekter, dvs. värdet för den samlade välfärden är större än marknadens värdering av statistiken. Ett exempel på detta är att statistiken kan bidra till bättre beslutsfattande i staten och därmed till bättre användande av skattemedel. Genom att stati- stiken ger underlag för allmän debatt och ökar medborgarnas möj- lighet till insyn kan det också antas att den ger ett samhälleligt mer- värde som är större än vad varje enskild individ skulle vara beredd att betala för att få tillgång till den. 
 Sammantaget talar detta enligt min mening för att det på stati- stikområdet fortsatt behövs ett offentligt åtagande. I samband med att jag i kapitel 6 diskuterade tänkbara, grundläggande organisa- tionsmodeller för systemet för Sveriges officiella statistik angav jag också som en utgångspunkt att det inom överskådlig tid inte vore ett realistiskt alternativ att överlåta ansvaret för den officiella sta- tistiken till den privata sektorn, utan att staten fortsatt måste ta ett ansvar på detta område. Frågan är då hur detta offentliga åtagande bör se ut. 
 238 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 7.1.1 
  
 Vad består det offentliga åtagandet i? 
  
 I kapitlen 3 och 4 redogjordes för gällande rätt och statistiksystemets uppbyggnad. Mot bakgrund av de beskrivningar som där gavs, menar jag att dagens offentliga åtagande avseende den officiella statistiken i huvudsak kan sägas omfatta fyra typer av aktiviteter, vilka genom- gående är finansierade via offentliga medel: 
  
 Att bedöma och besluta om den officiella statistikens inriktning och omfattning. Regeringen beslutar om indelningen i ämnes- och statistikområden och vilka myndigheter som ska vara stati- stikansvariga. Statistikansvariga myndigheter beslutar om stati- stikens innehåll och omfattning inom sitt statistikområde – om inte något annat följer av särskilt beslut av regeringen. 
  
 Att ansvara för att det inom berörda områden och i avsedd om- fattning tas fram officiell statistik med rätt kvalitet, relevans, integritetsskydd, m.m. Detta ansvar har de 27 statistikansvariga myndigheterna. Däremot innefattar det offentliga åtagandet inte i sig en skyldighet för det offentliga att på egen hand producera officiell statistik, eftersom denna tjänst – med finansiering från allmänna medel – kan upphandlas från privata företag. Som fram- gått av kapitel 4 produceras dock mer än 95 procent av den offi- ciella statistiken i dag av offentliga organ, vanligen av den stati- stikansvariga myndigheten i egen regi eller genom att denna upphandlar tjänsten från SCB. 
  
 Att leva upp till ställda krav på offentliggörande och tillgäng- lighet. Dessa krav, som framgår av 13 § förordningen om den officiella statistiken, handlar framför allt om att den officiella stati- stiken av de statistikansvariga myndigheterna utan avgift ska offentliggöras och hållas allmänt tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. 
  
 Att upprätthålla en infrastruktur för att statistiksystemet ska fungera. Detta inkluderar bl.a. normbildning, allt från  
  
 EU-för- 
  ordningar och lagar till riktlinjer och rekommendationer. Vidare handlar det om rutiner för samordning; främst i form av det arbete som bedrivs inom ramen för Rådet för den officiella stati- stiken och dess arbetsgrupper, t.ex. den gemensamma publice- ringskalender som finns för den officiella statistiken. Det kan också handla om att med allmänna medel ta fram gemensamma metoder, verktyg, m.m. 
 239 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 Min bedömning är att dessa fyra delar även fortsättningsvis bör ut- göra de komponenter som på övergripande nivå definierar inrikt- ningen av det offentliga åtagandet avseende den officiella statistiken. Detta hindrar dock inte att det kan behöva göras förändringar inom respektive del. I flertalet fall diskuteras dessa frågor i andra kapitel, t.ex. tillgänglighet i kapitel 9, rutiner för samordning i kapitel 12 och behov av regelförändringar i ett flertal kapitel. Nedan behand- lar jag frågan om den officiella statistikens inriktning och omfatt- ning. 
  
 7.2 
  
 Inriktning och omfattning av den officiella statistiken 
  
 7.2.1 
  
 Dagens definition av begreppet officiell statistik 
  
 Enligt lagen om den officiella statistiken ska officiell statistik finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. Stati- stikförordningen specificerar den officiella statistiken i 22 ämnes- områden. Dessa är i sin tur indelade i statistikområden, vilka upp- gick till 112 stycken vid 2011 års slut. Förordningen anger också vilken myndighet som är ansvarig för respektive statistikområde. Statistikens innehåll och omfattning inom ett statistikområde, bl.a. vilka statistikprodukter som ska finnas, beslutas av den statistik- ansvariga myndigheten på området. Vid 2011 års slut omfattade den officiella statistiken 356 statistikprodukter. 
 Som jag framhöll i kapitel 6 bygger dagens definition av begrep- pet officiell statistik i grunden på en föreställning om att denna statistik är av särskild vikt för beskrivningen av samhället. Den ska bilda ett slags statistisk infrastruktur i syfte att underlätta för, som det anges i lagen om den officiella statistiken (3 §), allmän infor- mation, utredningsverksamhet och forskning och ska därför, enligt samma paragraf, vara objektiv och allmänt tillgänglig. 
 Som framgått av kapitel 4 motsvarar dagens indelning i ämnes- och statistikområden i den officiella statistiken i stort sett, till såväl antal som innehåll, vad som har gällt sedan statistikreformen genom- fördes den 1 juli 1994. 
 Den mest markanta förändringen i den officiella statistiken sedan reformens genomförande handlar i stället om antalet statistikpro- dukter, som har blivit klart större. I slutet av  
 1990-talet, 
  när refor- 
 240 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 men utvärderades första gången 
  
 1 
  
 , omfattade den officiella stati- stiken ca 225 statistikprodukter, att jämföra med 356 stycken år 2011. Den viktigaste förklaringen till ökningen av antalet statistikpro- dukter inom olika områden torde vara nya och/eller utökade krav från EU. Enligt de statistikansvariga myndigheterna finns dock även andra faktorer som medför att statistikverksamheten utvecklas, exem- pelvis att myndigheten själv identifierar nya behov (t.ex. helt på egen hand eller via regeringsuppdrag e.d.), att behoven påtalas av andra aktörer (t.ex. SCB eller användare) eller att det sker reformer på myndighetens sakområde som får återverkningar på statistik- verksamheten. Det är mera ovanligt att statistikprodukter avveck- las, vilket enligt myndigheterna i hög grad kan förklaras av att det är viktigt att upprätthålla kontinuitet och inte bryta tidsserier i den officiella statistiken. 
  
 7.2.2 
  
 Problem med dagens definition 
  
 I utredningens direktiv framhålls att dagens definition av officiell statistik är mycket omfångsrik och att de 22 ämnesområdena är allmänt hållna. Enligt direktiven bör det övervägas att avgränsa den officiella statistiken och tydligare än i dag fastställa vilka sam- hällsområden som ska beskrivas med hjälp av officiell statistik. Som skäl för detta anges i direktiven dels att det årligen framförs om- fattande krav och önskemål på ny och förbättrad inhemsk statistik samtidigt som EU utvidgar lagstiftningen inom statistikområdet, dels att det fortfarande finns brister inom centrala statistikområden, vilket sägs kunna vara skäl för omprioriteringar. 
 Enligt min mening skulle man å andra sidan kunna hävda att den officiella statistiken i dag är mycket tydligt avgränsad och defi- nierad. Detta genom den uppräkning och gradvisa konkretisering som sker från de övergripande ämnes- och statistikområdena ner till de enskilda statistikprodukterna. 
 Samtidigt kan konstateras att det i dag saknas helt entydiga, av statsmakterna beslutade, kriterier för vilken statistik som bör klassi- ficeras som officiell. Låt vara att vissa riktlinjer om detta angavs i de utredningar som föregick 1994 års statistikreform 
  
 2  
  
 och i den utvär- 
  
 1 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96). 
  
 2 
  
 Effektivare statistikstyrning – den statliga statistikens finansiering och samordning  
  
 (SOU 1992:48) och  
 Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken  
 (SOU 1994:1 
  
 ). 
  
 241 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 dering som gjordes fem år efter reformen 
  
 3 
  
 , och att liknande rikt- linjer också har angetts av Rådet för den officiella statistiken. 
  
 4 
  
 Som framgått av kapitel 4 har jag vidare kunnat konstatera att det i dag tas fram förhållandevis mycket statlig statistik som inte är klassificerad som officiell statistik, men som till sin karaktär på- minner om denna. Exempel på sådan statistik kan hämtas såväl från de statistikansvariga myndigheterna som från andra myndigheter. 
 En intressant iakttagelse i sammanhanget är att flertalet av de statistikansvariga myndigheterna inte tycks göra någon skarp prin- cipiell åtskillnad mellan sin officiella statistik och annan statistik av mer allmän karaktär som de tar fram. Att viss statistik klassificeras som officiell verkar ofta mera bero på historiska traditioner än på att den innehållsligt eller kvalitetsmässigt tydligt skiljer sig från myndighetens övriga statistik. Myndigheterna har visserligen över- lag poängterat att de i den officiella statistiken har att leva upp till andra kvalitetskrav än i övrig statistik – genom de krav som finns i lagen och förordningen om den officiella statistiken, vissa före- skrifter från SCB och riktlinjer från Rådet för den officiella stati- stiken – men många av dem menar samtidigt att de internt inte ställer lägre kvalitetskrav på sin övriga statistik än på den officiella. 
 I praktiken tycks det alltså råda en tämligen diffus gräns mellan officiell statistik och annan statlig statistik av liknande karaktär, såväl inom de statistikansvariga myndigheter som mellan dessa och andra myndigheter. 
 Ett ytterligare tecken på det är att användarna av statistiken inte sällan är oklara över vad som är officiell respektive annan statistik. Detta har framgått såväl av mina möten med olika användare som av den webbaserade enkätundersökning bland medlemmarna i de statistikansvariga myndigheternas användarråd eller motsvarande, som SCB har genomfört på mitt uppdrag. Med tanke på att de svarande i enkäten är medlemmar av myndigheternas användarråd, kan antas att de, jämfört med många andra användare, är ovanligt väl informerade om förutsättningarna för systemet för den officiella statistiken. Trots detta uppgav 32 procent av de svarande att det inte är tydligt för dem som användare vad som är officiell respek- tive annan statistik, medan 68 procent svarade att detta var tydligt för dem. 
  
 3 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96). 
  
 4 
  
 Riktlinjer för beslut om innehåll och omfattning av den officiella statistiken 
  
 , fastställda av Rådet för den officiella statistiken  
  
 2003-10-30. 
  
 242 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 En tänkbar förklaring till den förhållandevis stora andelen svarande för vilka gränsen inte är tydlig, kan vara att många användare endast är intresserade av den information statistiken representerar, utan att fästa så stort avseende vid om statistiken är officiell eller ej. För detta talar bl.a. de svar som i enkäten gavs på frågan hur uppfattar du den officiella statistiken i förhållande till annan statistik som myn- digheten tar fram?. Som framgår av tabell 7.1 nedan angav 41 pro- cent av de svarande att de inte gör någon skillnad på officiell och annan statistik i användningen av den berörda myndighetens stati- stik. 
 Tabell 7.1 Hur användarrådsmedlemmar uppfattar berörd myndighets officiella statistik jämfört med dess övriga statistik (flera svarsalternativ var möjliga) 
  
 Svarsalternativ 
  
 Andel svar 
  
 Att statistiken är officiell innebär en kvalitetsgaranti 
  
 49 % 
  
 Det är mera tillfälligheter och/eller tradition som gör att 
  
 19 % 
  
 viss statistik är officiell och annan inte 
  
 Jag gör ingen skillnad på officiell och annan statistik i 
  
 41 % 
  
 min användning av statistiken från myndigheten 
  
 Annat 
  
 6 % 
  
 Har ingen åsikt 
  
 11 % 
  
 Källa: SCB:s enkätundersökning på uppdrag av utredningen 
 Sammantaget menar jag, mot bakgrund av ovanstående, att de oklar- heter som i praktiken finns om var gränsen går mellan officiell stati- stik och annan statistik av liknande karaktär, kan tala för att stats- makterna bör tydligare uttala vilken statistik som bör vara officiell. 
 Däremot delar jag inte fullt ut den problembild, inklusive före- språkad lösning, som ges i utredningens direktiv. Där antyds att mängden officiell statistik helst inte bör öka, utan att om det införs ny officiell statistik på något område så bör samtidigt någon annan, befintlig statistik avvecklas. Enligt min mening vore det emellertid fel att à priori utgå ifrån att mängden officiell statistik ska vara konstant och inte kan få öka. Däremot bör såväl definitionen av begreppet officiell statistik som eventuella kriterier för att bedöma vilken statistik som bör ges denna ställning vara utformade på ett sådant sätt att de inte i sig styr omfattningen av officiell statistik. 
 Hur mycket officiell statistik som tas fram torde för övrigt snarare bero på vilka budgetmässiga förutsättningar som ges, än på hur be- 
 243 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 greppet definieras. För detta talar bl.a. de internationella erfaren- heter som redovisats i avsnitt 4.9. Som där framgått tillämpar andra länder som använder begreppet officiell statistik vanligen en vidare definition än den svenska; med officiell statistik avses då helt enkelt den statistik som produceras/offentliggörs av statliga myndigheter e.d. I praktiken görs dock avgränsningar även om man tillämpar en sådan vidare definition. Eftersom resurserna inte är oändliga kan man inte producera all tänkbar statistik utan tvingas prioritera. 
  
 7.2.3 
  
 Överväganden om definition och kriterier 
  
 Utredningens bedömning och förslag 
 : Sverige bör även fort- sättningsvis tillämpa en mer avgränsad definition av begreppet officiell statistik, med innebörden att sådan statistik ska vara av särskild vikt för beskrivningen av samhället.  
  
 EU-reglerad 
  
  stati- stik bör dock i normalfallet alltid vara officiell statistik. Med inriktning på bl.a. dessa förhållanden bör statsmakterna göra vissa allmänna uttalanden om vad som bör känneteckna officiell statistik, i syfte att ge vägledning för de statistikansvariga myn- digheternas bedömningar. 
  
 Dagens ordning för att besluta om den officiella statistikens inriktning bör behållas. För det fall att ytterligare myndigheter önskar bli statistikansvariga myndigheter bör de lämna förslag om detta till regeringen som därefter får fatta beslut i frågan. 
 I detta avsnitt redovisas mina överväganden om den officiella stati- stikens inriktning och omfattning. I avsnittet diskuteras följande tre frågeställningar: 
  
 a) 
  
 vilken övergripande definition av begreppet officiell statistik som lämpligen bör tillämpas, 
  
 b) 
  
 vem som, givet svaret på fråga a, lämpligen bör besluta om den officiella statistiken och vad som bör ingå i denna, samt 
  
 c) 
  
 vilka behov jag, givet svaren på frågorna a och b, ser av preci- seringar från statsmakternas sida i syfte att underlätta de statistik- ansvariga myndigheternas beslut om vilken statistik som bör klassificeras som officiell. 
  
 244 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 Som framgår av frågorna är det främst statistikens inriktning som står i centrum för analysen. Med hänsyn till vad som ovan sades om att man inte i förväg bör låsa sig för vilken mängd officiell statistik som bör finnas, behandlas frågan om statistikens omfattning däremot mer översiktligt. Exempelvis har jag inte sett det som meningsfullt att försöka uppskatta den tänkbara omfattningen i kvantitativa termer. 
 Mot bakgrund av de resonemang jag tidigare har fört i kapitel 6 och innevarande kapitel, tas tre förutsättningar för givna som ut- gångspunkt för diskussionen. För det första att begreppet officiell statistik fortsatt ska användas. För det andra att ansvaret för att ta fram officiell statistik fortsatt ska vara ett offentligt åtagande. För det tredje att statistiksystemet fortsatt ska bygga på en decentrali- serad organisationsmodell, med ett flertal statistikansvariga myndig- heter. 
 Vilken övergripande definition av begreppet officiell statistik bör tillämpas? 
 Givet de utgångspunkter som redovisas ovan bedömer jag att det i huvudsak finns två tänkbara sätt att definiera begreppet officiell statistik: 
  
 Att utvidga dagens definition, så att officiell statistik utgörs av all allmäninformativ statistik som tas fram av i första hand stat- liga myndigheter. 
  
 5 
  
 Att fortsatt använda begreppet officiell statistik endast för sådan statistik som bedöms vara av särskild vikt för beskrivningen av samhället. 
  
 Med den förstnämnda modellen skulle Sverige komma att använda en likartad definition av officiell statistik som den som vanligen används i andra länder. Som framgått av avsnitt 1.4 föreslogs också en motsvarande modell i betänkandet  
 Förenklad statistikreglering  
 (SOU 1990:43), dvs. en av de utredningar som föregick 1994 års statistikreform. Utredningen föreslog en särskild lag – lag om den statliga statistikframställningen – som skulle tillämpas i verksamhet som en statlig myndighet bedriver när den själv eller genom annan 
  
 5  
 Eftersom den officiella statistiken i dag endast omfattar statistik från statliga, statistik- ansvariga myndigheter, nämns här endast statliga myndigheter. Eventuellt skulle dock även statistik från andra organ, t.ex. kommuner, kunna ingå. 
 245 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 samlar in och bearbetar uppgifter i syfte att i statistisk form belysa förhållanden och utveckling i samhället. Den föreslagna lagen inne- höll regler avseende bl.a. uppgiftsinhämtande, framställningsmetoder och offentliggörande. 
 Att den utvidgade definitionen av begreppet officiell statistik motsvarar den som vanligen används i andra länder är enligt min mening inte i sig ett argument för att införa denna definition i Sverige. Jämfört med dagens situation bedömer jag dock att det skulle medföra vissa fördelar att tillämpa den utvidgade definitionen. Den viktigaste är att det skulle lösa upp dagens tämligen godtyck- liga gräns mellan officiell statistik och annan statlig statistik av lik- nande karaktär. Med den utvidgade definitionen skulle all allmän- informativ, statlig statistik bli betraktad som officiell statistik, oav- sett hur den i dag är klassificerad och oavsett om den tas fram av dagens statistikansvariga myndigheter eller av andra myndigheter. Då dagens uppdelning mellan officiell och annan statistik medför vissa tillämpningsproblem avseende statistiksekretessen (se kapitel 9) kan även antas att hanteringen av sekretessfrågorna skulle under- lättas med den utvidgade definitionen. 
 Enligt min mening skulle dock den utvidgade definitionen även medföra vissa problem och nackdelar. Till exempel skulle vissa gränsdragningsproblem sannolikt kvarstå. Det är knappast rimligt att ställa samma krav på kvalitet, tillgänglighet, m.m. på all statistik som tas fram av myndigheter, varför någon gräns ändå måste dras. I SOU 1990:43 anfördes t.ex. att de regler utredningen föreslog av- seende bl.a. uppgiftsinhämtande, framställningsmetoder och offent- liggörande endast skulle gälla i de fall myndigheter tog fram stati- stik som syftade till att belysa förhållanden och utveckling i samhället, dvs. för allmäninformativ statistik, men inte för intern driftstatistik. Även mellan allmäninformativ statistik och driftstatistik kan det sannolikt förekomma gränsdragningsproblem, låt vara att de möjligen är av enklare art än dem som jag har noterat mellan den officiella statistiken och annan statlig statistik av liknande karaktär. Därtill medför de budgetrestriktioner som alla verksamheter har att hantera att man även med den utvidgade definitionen skulle tvingas prioritera vilken statistik som ska tas fram, vilket också kan sägas innebära ett slags gränsdragningsproblem. 
 En annan nackdel med den utvidgade definitionen är att sam- ordningen av statistiksystemet sannolikt skulle försvåras, i och med att antalet berörda aktörer skulle öka kraftigt. Som framgått av av- snitt 4.5 har jag genom en översiktlig genomgång av myndigheters 
 246 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 hemsidor funnit åtminstone ett tjugofemtal myndigheter som inte är statistikansvariga myndigheter och som återkommande redovisar statistik av mer allmäninformativ karaktär – låt vara att delar av denna statistik möjligen kan ingå i officiell statistik hos någon statistikansvarig myndighet. Försämrade möjligheter till samordning torde bl.a. medföra att det blir svårare att enhetligt definiera – och genomföra – vilken kvalitet m.m. som den officiella statistiken ska hålla. 
 Vid en samlad bedömning menar jag att nackdelarna med den utvidgade definitionen är större än fördelarna. Till det bidrar också att jag anser att det i grunden är en riktig idé att officiell statistik inte bör avse all allmäninformativ statlig statistik, utan att begrep- pet bör beteckna sådan statistik som anses vara av särskild vikt för beskrivningen av samhället. Vidare anser jag att de argument som regeringen anförde när den inför 1994 års statistikreform avfärdade förslaget i SOU 1990:43 alltjämt är giltiga. Som framgått av kapi- tel 1 framhöll regeringen i den berörda propositionen 
  
 6  
  
 att den av utredningen föreslagna lagen skulle bli tillämplig om vissa förut- sättningar är uppfyllda och att man därmed skulle täcka in en okänd mängd statistikframställning som skulle följa bestämda regler. Regeringen föreslog i stället – vilket riksdagen sedan beslutade – att bara en viss statistikframställning skulle pekas ut och inordnas under de föreslagna reglerna. 
 Sammantaget anser jag, mot bakgrund av ovanstående, att Sverige även fortsättningsvis bör tillämpa en mer avgränsad definition av begreppet officiell statistik, med innebörden att sådan statistik ska vara av särskild vikt för beskrivningen av samhället. 
 Vem bör besluta om och vad bör ingå i den officiella statistiken? 
 I dag anges inriktningen av den officiella statistiken genom en grad- vis konkretisering från övergripande ämnes- och statistikområden ner till enskilda statistikprodukter. Regeringen beslutar om ämnes- och statistikområdena samt vilka myndigheter som ska vara stati- stikansvariga, medan statistikens innehåll och omfattning inom ett statistikområde, bl.a. vilka statistikprodukter som ska finnas, beslutas av den statistikansvariga myndigheten på området. 
 I ett decentraliserat statistiksystem, där statistikansvariga myndig- heter förväntas ha ett stort inflytande, ter sig dagens beslutsordning 
  
 6  
 Prop. 1991/92:118, s. 13. 
 247 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 enligt min mening rimlig. I utredningsarbetet har jag heller inte funnit något som talar för att man bör frångå denna. Som framgått av kapitel 5 torde de kommande förändringarna av EU:s statistik- förordning visserligen medföra att de nationella statistikbyråerna, dvs. i Sverige SCB, ges en förstärkt roll. Detta handlar dock mycket om deras samordnande roll på nationell nivå och innebär knappast i sig ett argument för att frångå dagens decentraliserade statistik- system. Sammantaget anser jag därför att dagens ordning för att besluta om den officiella statistikens inriktning fortsatt bör gälla. 
 I dag finns 27 statistikansvariga myndigheter. Utifrån de erfaren- heter som gjorts i utredningsarbetet är det svårt att hävda att någon av dessa myndigheter skulle vara olämplig för uppdraget. Som fram- gått av kapitel 4 har visserligen flera av myndigheterna en statistik- verksamhet av begränsad omfattning. Samtidigt är dock knappast någon av myndigheterna inte en lämplig företrädare för det stati- stikområde den ansvarar för. I stort sett samtliga av myndigheterna har också framfört till utredningen att de ser statistikansvaret som en naturlig del av sin verksamhet. Endast en myndighet – Finans- inspektionen – har uppgett att man gärna skulle avstå statistik- ansvaret. Parallellt med min utredning har också 2011 års utredning om finansmarknadsstatistiken (Fi 2011:07), vars arbete kommer att redovisas i december 2012, analyserat om det finns skäl att flytta ansvaret för den officiella statistiken för finansmarknaden från Finans- inspektionen till SCB. 
 Möjligen finns det skäl att något utvidga kretsen av statistik- ansvariga myndigheter. Som framgått av kapitel 4 har flera myndig- heter, som i dag inte är statistikansvariga, framfört att de gärna skulle vilja bli statistikansvariga myndigheter, främst Boverket, Same- tinget och Statens folkhälsoinstitut. Inom ramen för utrednings- arbetet har det dock inte varit möjligt att närmare analysera förut- sättningarna för detta i varje enskilt fall. Jag föreslår därför att de myndigheter som eventuellt önskar bli statistikansvariga myndig- heter lämnar förslag om detta – inklusive utförliga motiveringar – till regeringen som sedan får fatta beslut i frågan. Som underlag för ett sådant beslut kan det finnas skäl för regeringen att efterhöra befintliga statistikansvariga myndigheters syn i frågan, vilken even- tuellt kan kanaliseras via Rådet för den officiella statistiken. Till skillnad från om Sverige skulle övergå till att använda den utvidgade definitionen av begreppet officiell statistik (se ovan), bedömer jag att antalet nytillkommande myndigheter i detta fall blir begränsat. 
 248 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 Allmänt sett torde förutsättningarna för samordning förbättras med de förslag jag redovisar i kapitel 12. 
 En ytterligare faktor som talar för att kretsen av statistik- ansvariga myndigheter kan behöva utvidgas är att det, som framgått av avsnitt 4.9, i dag finns ett tiotal statistikprodukter som är EU- reglerade, men som inte utgör svensk officiell statistik. Flertalet av dessa ligger på SCB, men hit hör också t.ex. viss statistik som Riks- banken ansvarar för. Enligt min mening bör  
 EU-reglerad 
  statistik i normalfallet vara officiell statistik, vilket också innebär att myndig- heter som tar fram sådan statistik normalt bör vara statistikansvariga myndigheter. Om det förekommer att andra myndigheter än de statistikansvariga tar fram  
 EU-reglerad 
  statistik anser jag alltså som utgångspunkt att dessa myndigheter bör utses till statistikansvariga myndigheter, förutsatt att inte andra omständigheter talar emot detta i det enskilda fallet. Riksbanken utgör i detta avseende ett specialfall, eftersom banken sorterar under riksdagen och regeringen därmed inte kan bestämma att den ska vara statistikansvarig. Lämpligen bör dock Riksbanken inbjudas att på frivillig väg delta i konferenser, seminarier och liknande aktiviteter som sker inom ramen för familjen av statistikansvariga myndigheter. 
 Den officiella statistikens innehåll 
 Som nämndes i avsnitt 7.2.1 motsvarar dagens indelning i ämnes- och statistikområden i den officiella statistiken i stort sett, till såväl antal som innehåll, vad som har gällt sedan statistikreformen genom- fördes den 1 juli 1994. Däremot har antalet statistikprodukter blivit klart större. 
 I utredningsdirektiven anges att de 22 ämnesområdena är all- mänt hållna. På den övergripande nivå som ämnesområdena rep- resenterar har jag dock svårt att se att man skulle kunna benämna dem på något mer detaljerat sätt. En jämförelse kan göras med stats- budgetens 27 utgiftsområden, vilka också avspeglar en övergripande indelning av samhällets olika sektorer och som är uttryckta på mot- svarande abstraktionsnivå. Vidare ser jag det också som rimligt att den övergripande indelningen av den officiella statistiken, dvs. i synnerhet de 22 ämnesområdena, präglas av beständighet över tid. Den officiella statistiken ska bilda ett slags infrastruktur av statistik av särskild vikt för beskrivningen av samhället och denna infra- struktur bör vara av robust karaktär. 
 249 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 Vad gäller den officiella statistikens täckning kan dock möjligen ifrågasättas om dagens 22 ämnesområden i önskvärd utsträckning ger en samlad bild av samhällets olika sektorer. En jämförelse kan ånyo göras med statsbudgetens utgiftsområden. Dessa är i huvud- sak väl täckta av den officiella statistiken, men vissa förefaller vara något underrepresenterade, t.ex. utgiftsområdena Försvar och sam- hällets krisberedskap, Internationellt bistånd och Regional tillväxt. Jag har dock inte närmare analyserat om detta talar för att den offi- ciella statistiken bör kompletteras inom dessa områden. Möjligen visar det dock att antalet ämnesområden på sikt snarare bör öka än minska. 
 I utredningsarbetet har jag dock inte fått några starka indika- tioner på att dagens övergripande indelning av den officiella stati- stiken skulle behöva förändras för närvarande. Jag lämnar därför inga förslag med sådan inriktning. 
 Sett till enskilda statistikprodukter har jag svårt att bedöma om det i dag finns officiell statistik som inte borde ha den statusen. Med den decentraliserade modell som tillämpas ligger det också i sakens natur att det är de statistikansvariga myndigheterna som är bäst lämpade – och har mandat för – att bedöma detta, med beakt- ande av bl.a. användarnas synpunkter. Det bör dock poängteras att jag i utredningsarbetet inte har sett några konkreta exempel på att de statistikansvariga myndigheterna skulle ta fram onödig statistik. 
 Enligt min mening är det däremot troligt att det utöver dagens officiella statistik finns annan statistik av allmäninformativ karak- tär, som borde vara klassificerad som officiell men som i dag inte har den statusen. Ovan nämndes t.ex. att det finns viss  
 EU-reglerad 
  statistik som inte är officiell statistik. Som framgått av kapitel 4 har jag även i övrigt kunnat konstatera att det i dag tas fram förhåll- andevis mycket statlig statistik som inte är klassificerad som offi- ciell statistik, men som till sin karaktär påminner om denna. Exem- pel på sådan statistik kan hämtas såväl från de statistikansvariga myn- digheterna som från andra myndigheter. 
 Det finns också önskemål om ny eller utvidgad statistik på olika områden. Till exempel pekar SCB på sådana behov i sitt senaste budgetunderlag. 
  
 7  
  
 I en särskild skrivelse till utredningen har SCB även lyft fram behov av ökade resurser för att kunna utöka urvalen i Undersökningarna av levnadsförhållanden (ULF). I utrednings- arbetet har jag också hört sådana önskemål från vissa statistikanvän- 
  
 7  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Budgetunderlag  
  
 2013-2015 
 . 
  
 250 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 dare, t.ex. avseende utvidgad statistik om det civila samhället respektive om försäljning och konsumtion på alkoholområdet. Lik- nande synpunkter har nyligen även framförts av Konjunkturinstitu- tet, som i juni 2012 avrapporterade ett uppdrag från regeringen om att analysera vilken miljöekonomiskt relaterad statistik som behövs för högkvalitativ forskning kring miljöekonomiskt relaterade frå- gor. 
  
 8  
  
 Inom ramen för utredningen har jag dock inte haft möjlighet att närmare analysera i vilken mån statistiken på enskilda områden bör utvecklas på sådant sätt. Att behandla den typen av frågor bör dessutom lämpligen vara en uppgift för de statistikansvariga myn- digheterna tillsammans med berörda användare. 
 Behov av preciseringar från statsmakterna 
 I lagen om den officiella statistiken anges, som framgått, att offi- ciell statistik ska finnas för allmän information, utredningsverk- samhet och forskning samt att sådan statistik ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Utöver detta saknas det i dag några helt entydiga, av statsmakterna beslutade, kriterier för vilken statistik som bör klassificeras som officiell. Som nämnts ovan angavs dock vissa rikt- linjer i de utredningar som föregick 1994 års statistikreform 
  
 9  
  
 och i den utvärdering som gjordes fem år efter reformen. 
  
 10  
  
 Liknande riktlinjer antogs också år 2003 av Rådet för den officiella statistiken (ROS). 
  
 11 
  
 I tabell 7.2 nedan återges de kriterier som föreslogs i SOU 1999:96 respektive ROS motsvarande riktlinjer. Det bör noteras att de senare även omfattar rekommendationer avseende andra aspekter än dem som här redovisas. 
  
 8 
  
 Konjunkturinstitutet (2012):  
 Statistik för miljöekonomisk analys – behov, kvalitet och till- gänglighet 
 .  
  
 Fördjupnings-PM 
  
  nr 14 2012. 
  
 9 
  
 Effektivare statistikstyrning – den statliga statistikens finansiering och samordning  
  
 (SOU 1992:48) och  
 Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken  
 (SOU 1994:1 
  
 ). 
  
 10 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96). 
  
 11 
  
 Riktlinjer för beslut om innehåll och omfattning av den officiella statistiken 
  
 , fastställda av Rådet för den officiella statistiken  
  
 2003-10-30. 
  
 251 
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning SOU 2012:83 
  
 Tabell 7.2 
  
 Kriterier för officiell statistik 
  
 SOU 1999:96 
  
 Rådet för den officiella statistiken 2003 
  
 Statistiken ska avse något av de sam- 
  
 En undersökning som ryms inom de områden 
  
 hällsområden som finns förtecknade i 
  
 som anges i statistikförordningen och som 
  
 statistikförordningen. 
  
 baseras på särskilda regerings- eller riks- 
  
 dagsbeslut eller på  
 EU-regleringar 
  bör be- 
  
 traktas som officiell statistik om det inte finns 
  
 särskilda skäl däremot. 
  
 Den statistik som rapporteras till EU eller andra internationella organisationer ska vara officiell statistik. 
 Beslut om statistikens framställning ska ha fattats av en myndighet och finansieringen ska ske via anslag från statsmakterna. 
 Statistiken ska produceras regelbundet, vara bestående över tiden samt av allmänt intresse. 
 Den officiella statistiken ska inte enbart svara mot dagens behov, utan även tillgodose framtida behov. 
 Se ovan. 
 Officiell statistik finansieras i allmänhet med anslag till den statistikansvariga myndigheten men kan också finansieras på annat sätt. Hur statistiken finansieras bör redovisas i beskriv- ningen av statistiken. 
 Den officiella statistiken bör i regel vara av löpande karaktär så att man kan följa utvecklingen över tiden. Engångsunder- sökningar och intermittenta undersökningar kan också vara officiell statistik. 
 Den statistikansvariga myndigheten bör an- passa statistikens innehåll och omfattning till samhällsutvecklingen och basera denna anpassning på omvärldsbevakning inklusive dialog med användarna t.ex. i användarråd och i andra fora, direkt med enskilda användare och i systematiska användarstudier. 
 Av formuleringarna i lagen om den officiella statistiken kan man sluta sig till att statistik som  
 inte  
 finns för allmän information, ut- redningsverksamhet och forskning eller som  
 inte  
 är objektiv och allmänt tillgänglig heller inte kan utgöra officiell statistik. Utöver detta ger dock lagen liten vägledning om varför viss allmäninformativ statistik bör klassificeras som officiell, medan annan statistik av lik- nande karaktär inte bör ges denna status. Inte heller i de gällande riktlinjerna från ROS ges så mycket stöd i denna fråga, utan rekom- mendationerna har mera karaktären av handhavanderåd i de fall det redan har beslutats att en viss statistik ska vara officiell. 
 Att det i dag finns få tydliga kriterier för att bedöma om en viss statistik ska anses kvalificera sig för statusen officiell statistik är dock kanske inte så förvånande. Ett par viktiga utgångspunkter för den decentraliserade organisationsmodell som tillämpas är nämligen 
 252 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 dels att användarna inom enskilda sektorer ska ges möjlighet att påverka statistikens innehåll och utformning, dels att de statistik- ansvariga myndigheterna – mot bakgrund av bl.a. användarsynpunkter 
 – anses vara bäst lämpade att på detaljnivå avgöra vilken statistik som ska vara officiell. Till stor del bygger systemet alltså på att de statistikansvariga myndigheterna gör skönsmässiga bedömningar. Med hänsyn till att förutsättningarna i olika avseenden varierar mellan olika sektorer innebär det i sin tur att viss heterogenitet i dessa bedömningar är ofrånkomlig. 
 I sammanhanget bör påpekas att de erfarenheter som jag gjort i utredningsarbetet talar för att dagens officiella statistik i huvudsak lever upp till de kriterier som redovisas ovan. Vissa avvikelser före- kommer dock. Som nämnts tidigare finns det t.ex. i dag ett tiotal statistikprodukter som är  
 EU-reglerade, 
  men som inte utgör svensk officiell statistik. Flertalet av dessa ligger på SCB, men hit hör också t.ex. viss statistik som Riksbanken ansvarar för. 
 Som framgått av kapitel 6 anser jag att statistiksystemet fortsatt ska bygga på en decentraliserad organisationsmodell, med ett flertal statistikansvariga myndigheter. Härmed måste det också enligt min mening lämnas visst utrymme för en flexibel tillämpning i enskilda fall. Mot denna bakgrund anser jag att de kriterier som framgår av tabell 7.2 i huvudsak är rimliga, såväl i sak som beträffande detalj- nivå. I likhet med vad som sades i SOU 1999:96 (se avsnitt 4.2) menar jag vidare att även andra omständigheter måste kunna tillåtas påverka vilken officiell statistik som ska tas fram på ett statistik- område, t.ex. efterfrågesituationen och den ansvariga myndighetens uppgift i stort. Utredningen betonade också att gränsen mellan offi- ciell och övrig statlig statistik inte får innebära en definitiv låsning, utan att gränsen kan behöva ändras över tid. Jag delar denna upp- fattning. 
 Samtidigt anser jag dock att de gränsdragningsproblem jag tidi- gare har beskrivit talar för att statsmakterna i viss mån bör preci- sera de ramar inom vilka de statistikansvariga myndigheterna ska göra sina bedömningar. Även om jag alltså anser att riktlinjerna från Rådet för den officiella statistiken i huvudsak är rimliga, så bör betonas att de är tänkta att fungera som en  
 icke-tvingande 
  check- lista som de statistikansvariga myndigheterna kan använda vid be- slut om innehåll och omfattning av den officiella statistiken. 
 Mot denna bakgrund föreslår jag att statsmakterna bör gör vissa allmänna uttalanden om vad som bör känneteckna officiell statistik. Således bör statsmakterna uttala dels att endast sådan statistik som 
 253 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 är av särskild vikt för beskrivningen av samhället bör klassificeras som officiell statistik, dels att  
 EU-reglerad 
  statistik i normalfallet ska vara officiell statistik. Vidare menar jag att även flera av de kri- terier som föreslogs i SOU 1999:96 vore lämpliga att lyfta fram i ett sådant sammanhang, exempelvis: 
  
 att beslut om statistikens framställning ska ha fattats av en myn- dighet och att finansieringen i normalfallet ska ske via anslag från statsmakterna, 
  
 att statistiken ska produceras regelbundet, vara bestående över tiden samt av allmänt intresse, och 
  
 att den officiella statistiken inte enbart ska svara mot dagens be- hov, utan även tillgodose framtida behov. 
  
 Statsmakternas uttalanden om vad som bör känneteckna officiell statistik kan t.ex. göras i den proposition, med efterföljande utskotts- betänkande, som kan antas bli följden av mitt arbete. Uttalandena skulle visserligen inte vara juridiskt bindande, men ändå ange en viljeinriktning på en högre nivå än riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken. Exempel på uttalanden av denna karaktär finns från andra områden, bl.a. regeringens uttalande, som riksdagen ställde sig bakom, att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. 
  
 12 
  
 Att jag inte föreslår att ovanstående förhållanden ska författ- ningsregleras, hänger främst ihop med att de berör omständigheter där de statistikansvariga myndigheterna – med hänsyn till det decen- traliserade statistiksystemets karaktär – bör ha ett betydande tolk- nings- och handlingsutrymme. Härmed är ett mer rådgivande uttal- ande att föredra. 
 I sammanhanget vill jag också påpeka att det enligt min mening inte heller finns skäl att i lagen om den officiella statistiken eller i den till lagen hörande förordningen ange en definition av begreppet statistik. Som framgått av kapitel 2 fanns det visserligen en sådan definition i det ursprungliga förslaget till lag om den officiella stati- stiken, som lämnades år 1999. 
  
 13  
  
 Men enligt den berörda proposi- tionen (prop. 2000/01:27) mötte denna definition kritik från Lag- rådet som menade att begreppet statistik är svårdefinierbart och att 
  
 12 
  
 Prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. I mitt uppdrag ingår för övrigt att analysera innebörden av detta uttalande för statistikområdet (se kapitel 11). 
  
 13 
  
 Statistikens regler  
  
 (Ds 1999:75). 
  
 254 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 det saknades behov av att definiera det i lagen. Jag delar Lagrådets uppfattning i denna fråga. 
 Slutligen bör i sammanhanget framhållas att det faktum att många användare i dag har svårt att uppfatta skillnaden mellan officiell och annan statistik även kan bero på bristande information. Utöver ett behov av vissa förtydliganden från statsmakterna, torde det därför även finnas behov av att statistiksystemets aktörer blir bättre på att kommunicera till omvärlden vad begreppet officiell statistik står för. 
  
 7.3 
  
 Bör den officiella statistiken omfatta mer än summerade sammanställningar? 
  
 I uppdraget ingår att jag ska överväga om det finns skäl till att för- ändra regelverket så att officiell statistik inte enbart är traditionella summerade sammanställningar utan också observationsregister och redovisningar på lägre aggregeringsnivåer som ligger till grund för sådana summeringar. Enligt direktiven måste statistiksekretessen beaktas i detta sammanhang. 
 Observationsregister omfattar mikrodata och ligger till grund för den slutliga, aggregerade statistiken, medan redovisningar på lägre aggregeringsnivåer består av aggregerade data, låt vara ned- brutna på t.ex. kommunnivå. Därmed skiljer sig förutsättningarna mellan de två fallen, även om det också finns paralleller. I det följ- ande behandlas de därför var för sig. 
  
 7.3.1 
  
 Överväganden om observationsregister 
  
 Utredningens bedömning och förslag:  
 Av integritetsskäl vore det klart olämpligt att låta begreppet officiell statistik även om- fatta observationsregister. En sådan förändring bör därför inte genomföras. 
  
 I lagen och förordningen om den officiella statistiken ställs krav på tillgänglighet m.m. avseende officiell statistik. Reglerna tar i detta fall sikte på de summerade sammanställningarna – de s.k. statistik- produkterna – och inte på de mikrodata, dvs. uppgifter på individ- nivå, som ligger till grund för dessa summeringar. 
 255 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 Mikrodata som hämtas in i statistiska undersökningar samlas, efter vederbörlig bearbetning, i s.k. slutliga observationsregister. Dessa utmärks av att de innehåller färdiggranskade eller färdigtvättade data, dvs. data som genomgått olika typer av kontroller. Andra benämningar på den här typen av register kan vara mikrodata- eller primärdataregister. Vidare kan individregister vara en synonym för samma företeelse i samband med individstatistik; sådan statistik kan handla om individer per se, men även om individhändelser, t.ex. födslar, dödsfall, brott, trafikolyckor, etc. Däremot torde individ- register fungera sämre som benämning i ekonomisk och annan stati- stik, om man inte vidgar begreppet individ till att avse även före- tag, bostäder, m.m. 
 De slutliga observationsregistren ligger till grund för den aktu- ella statistikprodukten, men är också utformade på ett sådant sätt att de av nutida och framtida statistikproducenter och statistik- användare kan användas för att ta fram även annan statistik. En sär- skild kategori av slutliga observationsregister är de levande obser- vationsregistren, ofta i form av databaser, som fortlöpande under- hålls och aktualiseras med nya uppgifter. Exempel på sådana är de stora register som SCB för över bl.a. befolkning, företag och ut- bildning. Som framgått av avsnitt 4.6 används dessa register, liksom t.ex. Lantmäteriets fastighetsregister, av många statistikansvariga myndigheter som underlag för statistikprodukter som ingår i den officiella statistiken. Dessa register används också av många forskare. 
 Observationsregister är som regel inte offentliga i dag. Däremot är det inte ovanligt att information utbyts mellan statistikansvariga myndigheter, i synnerhet ur de större registren. Enligt 6 § förord- ningen om den officiella statistiken gäller också att en statlig myn- dighet till statistikansvariga myndigheter ska lämna de uppgifter som behövs för framställning av officiell statistik. Vidare kan även bl.a. forskare under vissa förutsättningar få tillgång till mikrodata, bl.a. efter särskild sekretessprövning. I vilken form dessa data till- handahålls varierar mellan olika statistikansvariga myndigheter. Den mest avancerade modellen i detta hänseende utgörs i dag av SCB:s system för fjärråtkomst till data, det s.k.  
 MONA-systemet 
  (Micro- data Online Access System), vilket i maj 2012 hade omkring 850 användare, varav knappt 500 forskare och i övrigt t.ex. myndig- heter. 
  
 14 
  
 14  
 Se vidare utredningens delbetänkande  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36). 
 256 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 Enligt 13 § förordningen om den officiella statistiken gäller bl.a. att den officiella statistiken av de statistikansvariga myndigheterna utan avgift ska offentliggöras och hållas allmänt tillgänglig i elek- tronisk form genom ett allmänt nätverk. Om observationsregistren gjordes till officiell statistik skulle därmed, allt annat lika, tillgäng- ligheten till den aktuella informationen förbättras. I synnerhet för kvalificerade statistikanvändare, som har kunskap och tekniska möj- ligheter att själva bearbeta statistiken och de bakomliggande data- materialen för olika vidareanvändningar och analyser, skulle detta vara en fördel jämfört med i dag. 
 Med hänsyn till att observationsregistren innehåller mikrodata, dvs. uppgifter på individnivå, inses dock lätt att det vore olämpligt att göra dessa register lika fritt tillgängliga som de summerade sammanställningar som i dag utgör den officiella statistiken. Med hänsyn till gällande integritetsskyddslagstiftning torde det heller inte vara möjligt. För att en användare skulle kunna få tillgång till informationen skulle det därför även fortsättningsvis krävas att det föregicks av en ingående sekretessprövning, på motsvarande sätt som i dag sker t.ex. inför användning av  
 MONA-systemet. 
  
 Enligt min mening talar integritetsaspekterna för att det vore klart olämpligt att låta begreppet officiell statistik även omfatta observationsregister. Jag anser därför att en sådan förändring inte bör genomföras. Eventuella åtgärder i syfte att ytterligare under- lätta för forskare och andra kvalificerade användare att kunna ut- nyttja mikrodata, bör i stället i första hand ske genom fortsatt utveckling inom ramen för MONA- och liknande system. Jag har redovisat förslag med sådan inriktning i delbetänkandet. 
  
 15  
  
 Även fortsättningsvis torde dock, liksom i dag, andra metoder för att till- handahålla mikrodata komma att behöva användas i vissa fall. 
  
 7.3.2 
  
 Överväganden om redovisningar på lägre aggregeringsnivåer 
  
 Utredningens bedömning och förslag:  
 Förutsatt att tillräcklig sekretess kan upprätthållas är det inget som hindrar att officiell statistik omfattar redovisningar på lägre aggregeringsnivåer. Så- dana redovisningar kan medföra fördelar, i form av t.ex. för- bättrade möjligheter till medborgerlig insyn, varför det finns skäl 
  
 15  
 a.a. 
 257 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 att där så är möjligt sträva efter att i ökad utsträckning redovisa statistiken på lägre aggregeringsnivåer. 
 De statistikansvariga myndigheterna har redan tillräckliga verktyg för att fånga upp och analysera eventuella önskemål från andra användare om att på något område låta den officiella stati- stiken även omfatta redovisningar på lägre aggregeringsnivåer. Några förändringar av regelverket eller andra åtgärder från stats- makternas sida behövs inte i sammanhanget. 
 Om statistik som i dag endast redovisas på nationell nivå även skulle redovisas på t.ex. läns- eller kommunnivå, skulle förutsättningarna för att analysera de berörda frågorna i ett läns- eller kommun- perspektiv givetvis förbättras. Den huvudsakliga fördelen med att låta den officiella statistiken även omfatta redovisningar på lägre aggregeringsnivåer är därmed att det bidrar till att förbättra använ- darnas tillgänglighet. 
 Den största risken med att redovisa statistik på lägre aggre- geringsnivåer är att det kan medföra sekretessproblem. Att mikro- data avseende enskilda individer kan vara integritetskänsliga är lätt att inse. Men även sedan insamlade statistikuppgifter avidentifierats och summerats (aggregerats) till statistik, kan de under vissa förut- sättningar åter knytas till de personer eller företag, som lämnat dem. Risken för att det härmed ska uppstå möjlighet till s.k. bakvägs- identifiering föreligger t.ex. om de grupper som statistiken om- fattar kommer att innehålla få individer vid en nedbrytning till lägre aggregeringsnivåer. En illustration till problemet – hämtad från ett appendix till SOU 1999:96 
  
 16  
  
 – ges av det fiktiva exemplet i fakta- ruta 7.1 nedan. 
  
 16  
  
 Sundgren, B. (1999):  
 Ökad tillgänglighet till Sveriges officiella statistik 
 . Appendix till SOU 1999:96. 
  
 258 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 Faktaruta 7.1 Exempel på statistiska tabeller som möjliggör bakvägsidentifiering 
 Tabell 1a Befolkningen i Knypplinge efter ålder och kön 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Under 18 år 
  
 5 
  
 3 
  
 18–65 
  år 
  
 37 
  
 39 
  
 Över 65 år 
  
 19 
  
 27 
  
 Tabell 1b Antal dömda för brott i Knypplinge efter ålder och kön 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Under 18 år 
  
 5 
  
 0 
  
 18–65 
  år 
  
 8 
  
 5 
  
 Över 65 år 
  
 3 
  
 1 
  
 Om man kombinerar de var för sig oskyldiga tabellerna, kan man sluta sig till att alla pojkar under 18 år i Knypplinge är dömda för brott. Den som råkar känna en pojke under 18 år i Knypp- linge får alltså reda på att denne är dömd för brott, om det inte var bekant sedan tidigare. Vidare kan man sluta sig till att de flickor under 18 år man eventuellt känner i Knypplinge inte är dömda för något brott, men detta är troligen mindre känslig information. 
 Förutsatt att tillräcklig sekretess kan upprätthållas är det inget som hindrar att officiell statistik omfattar redovisningar på lägre aggre- geringsnivåer. Det finns i dag också ett antal exempel på officiell statistik som redovisas på t.ex. läns- eller kommunnivå. Med hän- syn till att sådana redovisningar kan medföra fördelar, i form av t.ex. förbättrade möjligheter till medborgerlig insyn, så menar jag att det också finns skäl att där så är möjligt sträva efter att i ökad utsträckning redovisa statistiken på lägre aggregeringsnivåer. 
 Som tidigare nämnts ingår i uppdraget som statistikansvarig myn- dighet att besluta om statistikens innehåll och omfattning inom ett statistikområde, bl.a. vilka statistikprodukter som ska finnas. Enligt min bedömning har de statistikansvariga myndigheterna därmed redan tillräckligt mandat för att avgöra om en viss statistik endast ska redovisas på nationell nivå eller även på t.ex. läns- eller kom- munnivå. Vid sådana avgöranden måste myndigheterna bl.a. beakta statistiksekretessen och risken för röjande och även de kvalitets- krav m.m. som i övrigt ställs på officiell statistik. 
 259 
  
 Den officiella statistikens inriktning och omfattning 
  
 SOU 2012:83 
  
 De statistikansvariga myndigheternas beslut om vilken statistik som ska produceras ska baseras på såväl eget som andra användares statistikbehov. För att skaffa sig kunskap om användarnas statistik- behov tillämpar de statistikansvariga myndigheterna flera olika meto- der, t.ex. att inrätta användarråd för statistik. Härmed kan enligt min mening antas att de statistikansvariga myndigheterna har till- räckliga verktyg för att fånga upp och analysera eventuella önskemål från andra användare om att på något område låta den officiella statistiken även omfatta redovisningar på lägre aggregeringsnivåer. 
 Sammantaget bedömer jag mot denna bakgrund att det inte krävs några förändringar av regelverket eller andra åtgärder från stats- makternas sida för att hantera den i direktiven ställda frågan om huruvida officiell statistik bör kunna omfatta redovisningar på lägre aggregeringsnivåer. 
 260 
 8 Den officiella statistikens kvalitet 
 I direktiven till utredningen anges att det är grundläggande att säker- ställa god kvalitet i den officiella statistiken för att skapa tillför- litlighet och trovärdighet. Mot denna bakgrund ska jag dels göra en bedömning av statistikkvaliteten vid SCB och andra myndigheter som producerar officiell statistik, dels redovisa olika typer av för- bättringsåtgärder. Dessa två frågeställningar behandlas i tur och ord- ning i avsnitten 8.1 och 8.2. 
  
 8.1 
  
 Bedömning av statistikens kvalitet 
  
 8.1.1 
  
 Vilka kvalitetskrav ställs i dag på den officiella statistiken? 
  
 Jag har redogjort för gällande nationell rätt och statistiksystemets uppbyggnad i kapitlen 3 och 4 samt för gällande  
 EU-rätt 
  på stati- stikområdet och den pågående utvecklingen i kapitel 5. 
 Som framgått av dessa redogörelser är de krav på statistikens kvalitet som finns i lagen och förordningen om den officiella stati- stiken relativt knapphändiga och allmänt beskrivna. Enligt lagen (3 §) gäller att statistiken ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Vidare anges i förordningen (13 §) att statistiken ska dokumenteras och kvalitetsdeklareras. I vissa avseenden anges mer detaljerade krav och rekommendationer i föreskrifter från SCB och i olika riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken. Därtill spelar rättsutveck- lingen inom EU en ökande roll för det svenska statistiksystemet, inklusive vad gäller kraven på kvalitet. 
 Som framgått av kapitel 2 ses statistikkvalitet inom systemet för den officiella statistiken – vilket också avspeglar den rådande synen internationellt – i huvudsak inte som något absolut begrepp. De kvalitetskriterier som tillämpas avser till stor del förhållanden som användaren från fall till fall får bedöma med hänsyn till de krav som 
 261 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 gäller. Kvalitetssynen är alltså användarorienterad och kvaliteten avser alla egenskaper hos en viss statistik som har betydelse för hur väl den tillfredsställer användarens informationsbehov och förvänt- ningar. 
 Kvalitetsbegreppet för officiell statistik, som det uttrycks i rikt- linjer från Rådet för den officiella statistiken 
  
 1 
  
 , har fem huvudkompo- nenter: (1)  
 Innehåll 
 , som avser vad statistiken beskriver med av- seende på t.ex. objekt och variabler. (2)  
 Tillförlitlighet 
 , som avser osäkerhetskällor och deras effekter på statistiken. (3)  
 Aktualitet 
 , som omfattar tidsaspekter som spelar roll för hur väl statistiken be- skriver nuläget. (4)  
 Jämförbarhet  
 och  
 samanvändbarhet 
 , som avser möjligheter till jämförelser över tiden och mellan grupper, respek- tive till att använda statistiken tillsammans med annan statistik. (5)  
 Tillgänglighet  
 och  
 förståelighet 
 , som avser statistikens fysiska tillgäng- lighet och dess begriplighet. Till dessa fem huvudkomponenter finns även underkomponenter. Därtill finns även andra aspekter av betydelse, vilka mer gäller produktionsprocessen än slutprodukten. Hit hör t.ex. sekretessregler och hur hänsyn tas till uppgiftslämnare. 
 En utgångspunkt i systemet för den officiella statistiken är vidare att den statistik som tas fram ska kvalitetsdeklareras, vilket innebär att statistikens kvalitetsegenskaper ska beskrivas. Utifrån dessa kvalitetsdeklarationer ska en användare kunna avgöra om statistiken är relevant och hur den i så fall kan användas. Användaren värderar kvaliteten, varvid bedömningen beror på kvalitetsegenskaperna och hur vederbörande tänker använda statistiken. Vissa användare har större krav på tillförlitlighet än andra, vissa värderar detaljrikedom, medan andra är nöjda med en översiktlig bild etc. 
 År 2006 antog Rådet för den officiella statistiken vissa riktlinjer och kriterier för tillräcklig kvalitet i den officiella statistiken. 
  
 2  
  
 Enligt de berörda riktlinjerna ska detta uttolkas som att statistiken har tillräcklig kvalitet i relation till hur den är avsedd att användas. Riktlinjerna omfattar 20 kriterier fördelade på tre områden: i) lagar, förordningar och föreskrifter som styr den officiella statistiken, ii) användarkontakter, samt iii) planering, genomförande och uppfölj- ning. Rådet har rekommenderat att alla statistikansvariga myndig- heter ska arbeta i enlighet med riktlinjerna. 
  
 1 
  
 Kvalitetsbegreppet för den officiella statistiken presenteras i Statistiska centralbyrån (2001): 
  
 Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik 
 . Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2001:1. Den beskrivning som här görs är också delvis citerad från Statistiska centralbyrån (2006):  
 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 . Riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken. Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2006:1. 
  
 2 
  
 Se referens i föregående fotnot. 
  
 262 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 De statistikansvariga myndigheterna kan också välja att göra en s.k. utfästelse för sin officiella statistik, vilket innebär att arbeta i enlighet med kriterierna för tillräcklig kvalitet och att uppfylla samt- liga tillämpliga kriterier för samtliga statistikprodukter. Det handlar om rutiner för kvalitetsarbetet och om att uppfylla vissa krav på den framställda officiella statistiken. 
 Rådet för den officiella statistiken följer årligen upp i vilken mån de statistikansvariga myndigheterna arbetar i enlighet med kriterierna för tillräcklig kvalitet. Hittills har två myndigheter (Socialstyrelsen och Statens jordbruksverk) gjort en kvalitetsutfästelse på sin webb- plats i enlighet med en särskild text som överenskommits av rådet. Vid 2011 års uppföljning var det därtill ytterligare 15 myndigheter som sade sig arbeta med kriterierna för tillräcklig kvalitet. 
  
 3 
  
 För  
 EU-reglerad 
  statistik gäller vidare de kvalitetskrav som an- ges i  
 EU-regelverket 
  – som framgått av kapitel 4 är knappt 30 pro- cent av de statistikprodukter som ingår i den officiella statistiken  
 EU-reglerade. 
  Som framgått av kapitel 5 kan det handla om två olika typer av krav, dels sådana som riktar sig till enskilda områden eller statistikprodukter, dels allmänna krav som gäller för all EU- reglerad statistik. 
 Vad gäller den förstnämnda typen av krav kan nämnas att EU- regelverket på statistikens område är omfattande. Som nämnts tidi- gare består det för närvarande av ca 360 rättsakter, varav ungefär 40 procent rör ekonomisk statistik och jordbruksstatistik. Harmo- niseringen av statistiken är i ständig utveckling och har i dag ut- vidgats till att omfatta många politikområden, även om regelverket är mera omfattande på vissa områden än på andra. Inom enskilda områden, t.o.m. för enskilda statistikprodukter, kan dessa rättsakter ha en starkt styrande verkan, även på mycket detaljerad nivå. 
 I EU:s statistikförordning 
  
 4  
  
 anges övergripande utgångspunkter för den europeiska statistikens kvalitet. Som beskrivits i kapitel 5 anges i förordningen att följande sju kvalitetskriterier ska tillämpas för den europeiska statistiken: 
  
 Relevans 
 : mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser användarnas nuvarande och potentiella behov. 
  
 Noggrannhet 
 : grad av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena. 
  
 3 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . 
  
 4 
  
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik. 
  
 263 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Aktualitet 
 : perioden mellan den tidpunkt då de statistiska upp- gifterna finns tillgängliga och den händelse eller företeelse som de beskriver. 
  
 Punktlighet 
 : den tid som förflyter mellan det datum uppgifterna görs tillgängliga och det datum som de skulle ha lämnats. 
  
 Tillgänglighet och tydlighet 
 : de villkor och sätt på vilka användarna kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter. 
  
 Jämförbarhet 
 : mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp, mätverktyg och mätförfaranden som använts, när stati- stik från olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tidsperioder jämförs. 
  
 Samstämmighet 
 : mått på i vilken utsträckning uppgifterna med tillförlitlighet kan kombineras på olika sätt och för olika ända- mål. 
 Vidare har riktlinjerna för europeisk statistik (den s.k. Code of Practice) betydelse i sammanhanget. Som framgått av kapitel 5 bygger riktlinjerna på 15 principer som omfattar den institutionella miljön, processerna för statistikframställning och de statistiska pro- dukterna. För varje princip finns ett antal indikatorer som används för att bedöma hur dessa tillämpas. 
 I kapitel 5 beskrevs också det pågående arbetet med att se över EU:s statistikförordning, vilket förväntas leda till vissa förändringar i syfte att garantera  
 EU-statistikens 
  kvalitet och trovärdighet. Vidare kan förutses att riktlinjerna för europeisk statistik framöver kom- mer att få en mer formell status och att delar av dem eventuellt lyfts in i statistikförordningen. 
 Som framgått av kapitel 5 bedömer jag att de förändringar som är på gång på  
 EU-nivå 
  inte medför att Sverige i grunden behöver för- ändra sitt statistiksystem, men att det däremot torde krävas vissa anpassningar av dagens svenska regler. 
 Det kan noteras att de svenska kvalitetskriterier som används i den officiella statistiken i hög grad motsvarar vad som gäller, respektive är på gång, på  
 EU-nivå. 
  Som konstateras i utredningens direktiv har EU:s statistikförordning visserligen en betydligt mer utförlig beskrivning av statistikens kvalitet än lagen om den offi- ciella statistiken. Men som framgått av redogörelsen ovan överens- stämmer det kvalitetsbegrepp som i vidare mening används i Sveriges officiella statistik i hög grad med vad som anges i EU:s statistik- 
 264 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 förordning. En analys som år 2010 gjordes inom ramen för Rådet för den officiella statistiken visade, som tidigare nämnts, att det finns en åtminstone  
 85-procentig 
  överensstämmelse mellan dagens svenska kvalitetskriterier och EU:s ursprungliga Code of Practice. 
  
 5  
  
 För styrningen av statistiksystemet har det dock betydelse att stora delar av de förhållanden som för  
 EU-reglerad 
  statistik anges i en  
 EU-förordning 
  för svensk del endast ges som rekommendationer i  
 icke-tvingande 
  riktlinjer; detta återkommer jag till i avsnitt 8.2. 
  
 8.1.2 
  
 Hur är kvaliteten i dag? 
  
 Utredningens bedömning 
 : Generellt sett håller den officiella statistiken god kvalitet i dag. Det betyder inte att det skulle helt saknas problem i dagens statistiksystem eller att kvaliteten inte kan behöva utvecklas i vissa delar. Men utredningsarbetet har inte gett några indikationer på att det skulle krävas någon genom- gripande förändring av statistiksystemet, utan de åtgärder som kan krävas för att förbättra kvaliteten handlar mera om att göra ett i grunden väl fungerande system ännu bättre. 
 Som nämndes ovan är kvalitetssynen i systemet för den officiella statistiken i hög grad användarorienterad. Kvaliteten avser alla egen- skaper hos en viss statistik som har betydelse för hur väl den till- fredsställer användarens informationsbehov och förväntningar. 
 I sammanhanget bör poängteras att en användares åsikt om vad som är god kvalitet givetvis påverkas av såväl den subjektiva be- dömningsgrunden (hur kritisk man är som person) som vad man lägger i begreppet kvalitet. Vidare kan en användares bedömning av statistikens kvalitet även påverkas av hur heltäckande statistiken är. I kapitel 7 återgavs några exempel på önskemål om ny eller ut- vidgad statistik som jag har mött i utredningsarbetet. I vissa fall har detta uttryckts i termer av att statistiken är bristfällig, trots att det mera tycks ha handlat om att statistiken på ett visst område inte belyser alla önskvärda fenomen, än om att den befintliga statistiken skulle vara av för dålig kvalitet. 
  
 5  
  
 Se promemorian  
 Europeisk uppförandekod avseende statistik – en jämförelse med tillräcklig kvalitet 
 . I denna jämförs den ursprungliga uppförandekoden med de av rådet fastställda kvalitetskriterierna avseende tillräcklig kvalitet i Sveriges officiella statistik. Bland de av- vikelser som tas upp i PM:n – dessa tycks i och för sig inte följa något systematiskt mönster 
  
 – kan t.ex. nämnas krav på personalens kompetens och fortbildning samt på verksamhetens (främst interna) kostnadseffektivitet. 
 265 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Trots dessa reservationer menar jag att den användarorienterade kvalitetssyn som används i den officiella statistiken är rimlig. Som nämndes ovan avspeglar den också den rådande synen internatio- nellt. Användarnas bedömningar av statistiken var också en väsent- lig utgångspunkt när jag i kapitel 6 konstaterade att verksamheten med den officiella statistiken – liksom var fallet när statistikreformen första gången utvärderades år 1999 
  
 6  
  
 – i huvudsak fungerar väl och att tilltron till den officiella statistiken är hög. Som framgått av kapitel 6 är min bedömning att situationen om något snarast har förbättrats sedan år 1999. 
 Dessa slutsatser baseras i hög grad på vad som framkommit vid mina kontakter med olika användare och i den enkätundersökning som SCB på mitt uppdrag genomfört bland medlemmarna i dagens användarråd eller motsvarande organ hos de statistikansvariga myn- digheterna. I tabell 8.1 nedan redovisas hur användarna i enkäten bedömde nivåerna på de olika komponenter som ingår i det kvalitets- begrepp som används i den officiella statistiken. 
  
 7 
  
 Tabell 8.1 Hur väl svarar dagens officiella statistik inom statistikområdet mot dina behov av statistik avseende ... 
  
 Innehåll 
  
 Tillförlitlighet 
  
 Aktualitet 
  
 Jämförbarhet 
  
 Tillgänglighet 
  
 och sam- 
  
 och 
  
 användbarhet 
  
 förståelighet 
  
 Mycket väl 
  
 15 % 
  
 30 % 
  
 22 % 
  
 9 % 
  
 32 % 
  
 Ganska väl 
  
 65 % 
  
 53 % 
  
 52 % 
  
 48 % 
  
 48 % 
  
 Inte särskilt väl 
  
 13 % 
  
 8 % 
  
 17 % 
  
 15 % 
  
 12 % 
  
 Vet inte/kan inte 
  
 7 % 
  
 9 % 
  
 9 % 
  
 28 % 
  
 8 % 
  
 avgöra 
  
 Totalt 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 Källa: SCB:s enkätundersökning på uppdrag av utredningen 
 För fyra av de fem komponenterna ligger andelen som svarat mycket väl eller ganska väl på omkring  
 75–80 
  procent. För jämförbar- het och samanvändbarhet är denna andel visserligen lägre (57 pro- 
  
 6 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96). 
  
 7 
  
 Populationen i enkäten utgjordes av samtliga medlemmar i statistikansvariga myndigheters användarråd eller motsvarande. Det var totalt 237 personer som besvarade frågeblanketten, vilket motsvarar en svarsfrekvens på 60 procent. Vidare bör noteras att frågorna i enkäten för vissa komponenter var något annorlunda formulerade än i texten ovan. Således användes be- greppen innehåll, kvalitet/tillförlitlighet, aktualitet, jämförbarhet med statistik inom andra områden och tillgänglighet. I tabellen används dock samma benämningar på kvali- tetsbegreppets komponenter som i texten ovan. 
  
 266 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 cent), men i detta fall tycks avvikelsen huvudsakligen kunna för- klaras av att en stor andel (28 procent) har svarat vet inte/kan inte avgöra. Sammantaget ger enligt min mening tabellen därmed en bild av att användarna allmänt sett anser att den officiella statistiken är av god kvalitet. Kanske kan det sägas att användarna bedömer att den officiella statistiken har just den  
 tillräckliga  
 kvalitet som efter- strävas i statistiksystemet. 
  
 8 
  
 Det finns även andra nyligen gjorda studier som tyder på att Sveriges officiella statistik i huvudsak håller god kvalitet i dag. Ett exempel är den övergripande bedömning som Statskontoret redo- visade när myndigheten på uppdrag av regeringen år 2011 utvär- derade Brottsförebyggande rådets statistikverksamhet. 
  
 9  
  
 Ett annat är SCB:s mätningar av hur nöjda myndighetens kunder är med genomförda uppdrag och de bedömningar som gjorts som underlag för utvecklingen av SCB:s modell för kvalitetsindikatorer. 
  
 10  
  
 I sammanhanget finns dock skäl att även nämna, som framgått av avsnitt 4.6.3, att vissa av de statistikansvariga myndigheter som anlitar SCB för produktionen av hela eller delar av sin officiella statistik till utredningen har uttryckt viss kritik mot SCB, exempelvis att prissättningen inte alltid är helt transparent eller att de material man får från SCB kan innehålla fel. Låt vara att dessa myndigheter ofta också har framhållit att de i grund och botten ändå har ett bra samarbete med SCB. 
 Även de erfarenheter som i övrigt gjorts i utredningsarbetet talar för att dagens officiella statistik huvudsakligen är av god kvali- tet. Som framgått av kapitel 4 visar till exempel de utländska kon- takter som jag har haft under utredningen – liksom den s.k. peer review som år 2007 gjordes avseende SCB och det svenska stati- stiksystemet 
  
 11  
  
 – att Sverige i en europeisk jämförelse ligger långt framme i bl.a. kvalitetshänseende. Till exempel har från Eurostat framförts till utredningen att Sverige allmänt sett har ett mycket avancerat och modernt statistiksystem. Som framgått av kapitel 4 har också – vilket kanske är mindre förvånande – de statistikansvariga myndigheterna själva överlag ansett att de utan större svårigheter 
  
 8 
  
 Statistiska centralbyrån (2006):  
 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 . Rikt- linjer från Rådet för den officiella statistiken. Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2006:1. 
  
 9 
  
 Statskontoret (2011):  
  
 Brå och kriminalstatistiken 
 . Rapport 2011:15. 
  
 10 
  
 Se i båda fallen SCB:s årsredovisning för 2011. 
  
 11 
  
 Smith review on the implementation of the European Statistics Code of Practice. Country visited: Sweden 
  
 .  
  
 2007-04-27. 
  
  Som framgått av kapitel 4 gjordes åren  
  
 2006–2008 
  
  peer reviews av hur EU:s medlemsstater, inklusive EES, lever upp till EU:s Code of Practice. De behandlade i första hand de nationella statistikbyråerna, men gav också en översiktlig bild av ländernas statistiksystem. 
  
 267 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 lever upp till de kvalitetskrav som finns i lagen och förordningen om den officiella statistiken, vissa föreskrifter från SCB och olika riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken. 
 Mot denna bakgrund är min samlade bedömning att den offi- ciella statistiken generellt sett håller god kvalitet i dag. Härmed inte sagt att det skulle helt saknas problem i dagens statistiksystem eller att kvaliteten inte kan behöva utvecklas i vissa delar. Till exempel är det ett faktum att det förekommer att olika typer av fel uppstår i statistiken – varav några särskilt uppmärksammade från senare år refereras i utredningens direktiv. Detta talar för att arbetet med att förbättra kvaliteten måste fortsätta. Mina överväganden om detta redovisas i nästföljande avsnitt. Därvid är dock en väsentlig utgångs- punkt – mot bakgrund av min övergripande bedömning av kvaliteten 
 – att utredningsarbetet inte gett några indikationer på att det skulle krävas någon genomgripande förändring av statistiksystemet, utan att det mera handlar om att göra ett i grunden väl fungerande sys- tem ännu bättre. 
  
 8.2 
  
 Överväganden och förslag avseende förbättringar 
  
 I detta avsnitt diskuteras åtgärder som kan antas leda till förbättrad kvalitet i den officiella statistiken. I tur och ordning behandlas åt- gärder inom tre olika områden: de kvalitetskrav som ställs, de stati- stikansvariga myndigheternas arbete för att utveckla sin kvalitet samt externa faktorer av betydelse för kvaliteten. 
 I utredningsdirektiven anges att jag även ska överväga hur kvali- tetskraven i statistiksystemet bör följas upp. Enligt min bedömning finns det behov av förstärkt kvalitetsuppföljning. Jag anser dock att uppföljningen i systemet inte bara bör avse kvalitet, utan även andra relevanta aspekter, t.ex. tillgänglighet och dokumentation. Frågan om uppföljning kommer att behandlas mer samlat när jag i kapi- tel 12 diskuterar samordningen av systemet för den officiella stati- stiken och tas inte vidare upp här. 
 268 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 8.2.1 
  
 Kraven på kvalitet 
  
 Utredningens bedömning och förslag 
 : De viktigaste kvalitets- kraven som ställs på den officiella statistiken ska framgå av lagen om den officiella statistiken. Kvalitetskraven i lagen ska formu- leras med utgångspunkt i de kvalitetskriterier som finns i EU:s statistikförordning. 
  
 Mycket av det som står i EU:s riktlinjer för europeisk stati- stik (Code of Practice) uppfylls redan i svensk rätt. Ytterligare någon av principerna kan behöva författningsregleras. Till exem- pel ska i förordningen om den officiella statistiken införas rikt- linjernas princip 9 om en rimlig uppgiftslämnarbörda. Merparten av principerna i riktlinjerna torde dock passa bäst i föreskrifter från SCB eller, som i dag, i allmänna riktlinjer. 
 I avsnitt 8.1.1 beskrevs de kvalitetskrav som i dag ställs på den officiella statistiken. Som där framgår är de krav på statistikens kvalitet som finns i lagen och förordningen om den officiella stati- stiken relativt knapphändiga och allmänt beskrivna. Enligt lagen (3 §) gäller att statistiken ska vara objektiv och allmänt tillgänglig.  
 EU-reglerad 
  statistik ska dock även utformas med beaktande av EU:s statistikförordning. Denna innehåller sju olika kvalitetskriterier och ger därmed en betydligt mer utförlig beskrivning av statistikens kvalitet än lagen om den officiella statistiken. 
 Som framgått av avsnitt 8.1.1 är dock det kvalitetsbegrepp som i vidare mening används i Sveriges officiella statistik – t.ex. som grund för riktlinjerna och kriterierna för tillräcklig kvalitet i den officiella statistiken 
  
 12  
  
 – i hög grad i överensstämmelse med vad som anges i EU:s statistikförordning. 
 För att markera vikten av god kvalitet anser jag att de viktigaste kvalitetskraven som ska ställas på den officiella statistiken också bör framgå av lagen om den officiella statistiken. Innehållsligt menar jag att de kriterier som finns i EU:s statistikförordning är rimliga, varför jag föreslår att kraven i den svenska lagen formuleras med utgångspunkt i denna. I och med att de kvalitetskriterier som i vidare mening i dag tillämpas i det svenska statistiksystemet i hög grad motsvarar dem som finns på  
 EU-nivå 
  kan möjligen antas att en sådan förändring får begränsade konsekvenser i praktiken. Enligt 
  
 12  
  
 Statistiska centralbyrån (2006):  
 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 . Rikt- linjer från Rådet för den officiella statistiken. Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2006:1. 
  
 269 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 min mening ligger det dock ett väsentligt signalvärde i att reglera kvalitetskraven i lag i stället för att, som i dag, ange dem i riktlinjer som endast är rekommendationer och inte bindande. 
 I sammanhanget ska också beaktas de föreslagna förändringarna i EU:s statistikförordning som innebär att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra EU:s riktlinjer för europeisk statistik (Code of Practice). Mycket av det som står i rikt- linjerna uppfylls redan i svensk rätt, t.ex. genom sekretesslagstift- ningen, bestämmelser om hur generaldirektörer utses m.m. Ytter- ligare någon av principerna kan behöva författningsregleras. Till exempel kan det finnas skäl att i förordningen om den officiella statistiken införa riktlinjernas princip 9 om en rimlig uppgifts- lämnarbörda (detta behandlas vidare i kapitel 10). Merparten av principerna i riktlinjerna torde dock passa bäst i föreskrifter från SCB eller, som i dag, i allmänna riktlinjer. 
 För att det finns skäl att införa de kvalitetskriterier som anges i EU:s statistikförordning i lagen om den officiella statistiken talar också det faktum att långtifrån all officiell statistik i dag är EU- reglerad. På de områden som är  
 EU-reglerade 
  är visserligen EU:s statistikförordning direkt tillämplig i Sverige och gäller som svensk lag, men på områden där insamlingen av den officiella statistiken helt följer av svensk lag och inte samlas in för EU:s räkning, är Sverige inte bundet av  
 EU-rätten. 
  I teorin får Sverige samla in vilken statistik man önskar och ställa upp regler för hur detta ska ske, oberoende av  
 EU-rätten. 
  Som framgått av kapitel 5 anser jag dock att det skulle vara mindre lämpligt att ha olika regler för offi- ciell statistik beroende på om den är  
 EU-reglerad 
  eller inte. Ett sådant förfarande skulle inte bara vara dyrt, det skulle också strida mot de krav på att begränsa uppgiftslämnarnas börda som finns inom både  
 EU-rätten 
  och den nationella rätten. Sammantaget menar jag därför att man bör eftersträva ett enhetligt regelverk för den officiella statistiken, vilket bl.a. innebär att samma kvalitetskrav bör gälla för all officiell statistik, oavsett om den är  
 EU-reglerad 
  eller inte. 
 Slutligen kan nämnas, som framgått av kapitel 5, att vissa av de kvalitetshöjande åtgärder som ingår i förslaget till ändring av EU:s statistikförordning handlar om uppföljning av kvalitet, t.ex. att den nationella statistikbyrån (SCB i Sverige) ska ges ett samordnings- ansvar över kvalitetsövervakningen. Detta återkommer jag till i kapitel 12, i samband med att jag diskuterar samordningen av sys- temet för den officiella statistiken. 
 270 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 8.2.2 
  
 De statistikansvariga myndigheternas kvalitetsarbete 
  
 Enligt utredningsdirektiven är det nödvändigt att säkerställa kvali- teten i statistikproduktionen så att trovärdigheten till den officiella statistiken inte urholkas. Hur de statistikansvariga myndigheterna arbetar med att utveckla sin kvalitet har beskrivits i avsnitt 4.6.4. 
 Som där har framgått varierar formerna för, och omfattningen av, myndigheternas kvalitetsarbete. Mest omfattande insatser görs av SCB, som sedan många år bedriver ett omfattande och syste- matiskt kvalitetsarbete. På senare år har en väsentlig del i detta varit att SCB har strävat bort från den s.k. skorstensmodellen. 
  
 13  
  
 Det har bl.a. handlat om att införa ett för hela organisationen gemensamt, processorienterat sätt att arbeta samt att utveckla och på sikt införa gemensamma (standardiserade) verktyg och arbetssätt för alla delar i produktionskedjan och för alla statistikprodukter. Bland andra inslag i kvalitetsarbetet kan särskilt nämnas att SCB sedan år 2008 arbetar med att anpassa berörda rutiner i statistikproduktionen så att  
 ISO-standarden 
  20252 ska kunna följas, för att därefter ansöka om certifiering mot denna. ISO 20252 är en internationell bransch- standard för  
 marknads-, 
  opinions- och samhällsundersökningar. Om standarden följs ska detta säkerställa att delmomenten i en under- sökning genomförs enhetligt samt på ett strukturerat och verifier- bart sätt. SCB bedömer att myndigheten kommer att vara certifier- bar enligt ISO 20252 vid 2012 års slut. 
  
 14  
  
 SCB har de senaste åren också tilldelats extra anslagsmedel för åtgärder avseende statistikens kvalitet och regeringen har aviserat att sådana medel även kan komma att ges år 2013. 
  
 15  
  
 Vidare uppdrog regeringen i mars 2010 – mot bakgrund av kritik som lämnats från Riksrevisionen, se av- snitt 1.4 – åt SCB att löpande informera regeringen dels om myn- dighetens pågående arbete med att säkerställa kvaliteten i statistik- produktionen, särskilt i dess  
 IT-miljö, 
  dels om åtgärder för att säker- ställa den interna styrningen och kontrollen. SCB:s slutrapport avseende detta uppdrag redovisades till regeringen den 29 juni 
  
 13 
  
 Som framgått av avsnitt 4.6.1 har statistikproduktionen vid nationella statistikbyråer (SCB i Sverige), vilka har ett brett ansvar för att producera statistik inom många olika områden, traditionellt följt den s.k. skorstensmodellen. Modellen innebär att för varje statistikområde är hela produktionsprocessen – från undersökningsdesign via datainsamling och databehand- ling till offentliggörande – åtskild från övriga statistikområden. Varje område samlar in sina egna uppgifter och har sina egna användargrupper. 
  
 14 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Kvalitetsarbetet på SCB – slutrapport den 29 juni 2012 
 . Dnr 2012/1040. 
  
 15 
  
 De extra medlen uppgick till 5 mkr år 2010, 15 mnkr år 2011 och 7 mnkr år 2012. Enligt prop. 2012/13:1 kvarstår också 12 mnkr extra för åtgärder avseende statistikens kvalitet under år 2013. 
  
 271 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 2012. 
  
 16  
  
 I rapporten redovisas bedömningen att  
 SCB kan påvisa väsentliga kvalitetsförbättringar i statistikproduktionen sedan 2009 
 . Den görs mot bakgrund av utvecklingen mot en processbaserad statistikproduktion med standardiserade lösningar i form av metoder, verktyg och arbetssätt samt att SCB vid 2012 års slut förväntas vara certifierbar enligt ISO 20252. 
 Även flera andra statistikansvariga myndigheter har på senare år gjort omfattande kvalitetsgranskningar av sina statistikverksam- heter – i allmänhet handlar det då om myndigheter som har relativt stora statistikverksamheter, såsom Försäkringskassan, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen, Statens energimyndighet, Statens jordbruksverk och Statens skolverk. Dessa granskningar har i flera fall skett i samband med att myndigheterna har gjort, eller övervägt att göra, en ut- fästelse om tillräcklig kvalitet. Enligt flera myndigheter kräver detta nämligen att man gör ett omfattande internt arbete med att gå igenom statistikverksamheten, produkt för produkt, och granska kvalitet, rutiner, m.m. 
 Bland övriga myndigheter har många gjort mera översiktliga analyser av de formella kvalitetskravens betydelse för den egna verksamheten. Motiv som uppgetts för att stanna på denna nivå är t.ex. att myndighetens officiella statistik i princip har sett likadan ut under lång tid och att kvalitetskraven därför är etablerade sedan länge, att de personer som arbetar med statistiken har gjort det under lång tid och därför baserat på sin erfarenhet har god känsla för kvalitet, eller att kvalitetskraven i lagen, förordningen m.m. bedöms vara mindre relevanta i myndighetens verksamhet. På det senare finns framför allt två exempel: dels några myndigheter som har framfört att kvalitetskraven i deras statistik är hårt styrda av internationella krav från t.ex. EU, dels några myndigheter som har framfört att kvalitetskriterierna från framför allt Rådet för den offi- ciella statistiken är mer anpassade till urvalsundersökningar än till statistik, som är helt baserad på administrativa registerdata. Det bör dock noteras att de myndigheter som sagt sig ha gjort mer över- siktliga analyser av de formella kvalitetskravens betydelse för den egna verksamheten, överlag också har framfört att de bedömer att myndigheten utan större svårigheter lever upp till kvalitetskraven. 
  
 16  
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Kvalitetsarbetet på SCB – slutrapport den 29 juni 2012 
 . Dnr 2012/1040. 
  
 272 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 Överväganden om kvalitetsarbetet m.m. 
  
 Utredningens bedömning 
 : De statistikansvariga myndigheterna arbetar på ett seriöst sätt med kvalitetsfrågor, såväl enskilt som i gemensamma fora, bl.a. inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. Då god kvalitet är av avgörande betydelse för den officiella statistikens tillförlitlighet och trovärdighet, är det väsent- ligt att myndigheterna även fortsättningsvis bedriver ett aktivt kvalitetsarbete. 
 Det skulle ha en viktig signalverkan gentemot bl.a. statisti- kens användare om fler av de statistikansvariga myndigheterna, och då i synnerhet SCB, gjorde en utfästelse om tillräcklig kva- litet. Möjligen kan det krävas en viss modifiering av kriterierna för tillräcklig kvalitet för att de ska bli tillämpbara för fler myn- digheter. Att utreda detta bör rimligen vara en uppgift för Rådet för den officiella statistiken. 
 Då och då uppstår fel i statistiken, vilket är negativt. Att helt undvika fel i ett så pass komplext system som statistiksystemet torde dock i praktiken vara omöjligt. När fel väl uppstår är det viktigt att de statistikansvariga myndigheterna har en organisa- tion och rutiner för att uppmärksamma, rätta, analysera och lära av felen. Det är också viktigt att myndigheterna öppet redovisar de fel som uppstår, så att uppdragsgivare, användare m.fl. upp- märksammas på förhållandena. 
 Oberoende forskning om kvalitetsfrågor skulle kunna ge väsentlig inspiration för myndigheternas kvalitetsarbete. Att närmare analysera lämplig inriktning och lämpliga former för så- dan forskning bör kunna vara en uppgift för SCB:s vetenskap- liga råd. 
 Den övergripande bild jag fått i utredningsarbetet är att de stati- stikansvariga myndigheterna arbetar på ett seriöst sätt med kvali- tetsfrågor, såväl enskilt som i gemensamma fora, bl.a. inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. Som framgått ovan varierar visserligen kvalitetsarbetets former och omfattning mellan myndig- heterna, men dessa skillnader framstår i huvudsak som naturliga med hänsyn till att myndigheternas statistikverksamheter är av varierande omfattning. 
 Det bör betonas att kvalitetsarbete inte är något nytt i statistik- systemet. Tvärtom har kvalitetsfrågor alltid varit väsentliga i stati- 
 273 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 stikproduktion och olika typer av insatser med syfte att förbättra kvaliteten har gjorts under mycket lång tid. 
  
 17  
  
 Under de senaste åren har det dock skett en förstärkning av insatserna. Framför allt har SCB intensifierat sitt förändrings- och kvalitetsarbete, delvis som en direkt följd av att några allvarliga fel uppmärksammats och efter kritik från Riksrevisionen. Som framgått har SCB också under åren  
 2010–2012 
  tilldelats extra anslagsmedel för åtgärder avseende stati- stikens kvalitet och vissa ytterligare medel kan, att döma av budget- propositionen för år 2013 (prop. 2012/13:1), förväntas tillkomma under närmast kommande år. 
 Jag har svårt att närmare bedöma vilka effekter SCB:s intensi- fierade kvalitetsinsatser har haft. Å ena sidan framhåller SCB i sin slutrapport till regeringen (se ovan) att arbetet har lett till förbätt- ringar. Att detta är troligt kan också Statskontorets granskning av kvalitetsarbetet sägas ha gett en indikation om, i det att myndig- heten våren 2011 bedömde att det fanns förutsättningar för SCB att uppnå målen för sitt förändrings- och kvalitetsarbete, förutsatt att man hanterade vissa hinder och problem som Statskontoret pekade på. 
  
 18  
  
 Men å andra sidan kan alltså förutses att SCB kommer att få medel för ytterligare insatser under kommande år, varför det möjligen är för tidigt att definitivt avgöra om de genomförda och planerade åtgärderna är tillräckliga. En bättre bild kommer dock sannolikt att ges inom kort, eftersom Riksrevisionen – enligt vad man framfört i kontakter med utredningen – avser att under år 2012 göra revisionella insatser i syfte att bedöma om vissa processer i SCB:s statistikproduktion utförs helt i enlighet med internkon- trollens krav. 
  
 19 
  
 Utan tvivel ligger det dock ett väsentligt värde i att processerna i statistikproduktionen gjorts, och fortsatt görs, säkrare och mer till- förlitliga. Allmänt sett vill jag därför betona betydelsen av att SCB och övriga statistikansvariga myndigheter kontinuerligt bedriver ett aktivt kvalitetsarbete. Enligt min mening är det nämligen av av- görande betydelse för den officiella statistikens tillförlitlighet och trovärdighet att god kvalitet kan upprätthållas och utvecklas. Exakt vilken inriktning det fortsatta kvalitetsarbetet bör ges har jag däremot 
  
 17 
  
 För en historisk exposé, se SCB:s jubileumsskrift  
  
 Summa summarum – SCB:s första 150 år  
 från år 2008 (författad av Livingston). 
  
 18 
  
 Statskontoret (2011):  
 Mot en säkrare statistikproduktion – en granskning av SCB:s kvalitets- arbete 
 . Rapport 2011:7. Statskontoret lämnade också en delredovisning av uppdraget i okto- ber 2010. 
  
 19 
  
 Riksrevisionens granskning hade inte offentliggjorts när föreliggande betänkande lämnades till tryckning. 
  
 274 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 svårt att ha synpunkter på, eftersom detta delvis måste styras av vilka problem som uppstår. Utifrån de erfarenheter som gjorts i utredningsarbetet finns dock inget som talar för att nuvarande kvalitetsarbete skulle ha några besvärande luckor eller felaktig inrikt- ning givet de utmaningar myndigheterna för närvarande står inför. 
 Mot bakgrund av vad som framkommit i utredningen vill jag slut- ligen redovisa tre mer specifika synpunkter på de statistikansvariga myndigheternas kvalitetsarbete. 
 Varför har endast två myndigheter gjort utfästelse om tillräcklig kvalitet? 
 Som nämnts ovan kan de statistikansvariga myndigheterna välja att göra en s.k. utfästelse för sin officiella statistik, vilket innebär att myndigheten garanterar att man arbetar i enlighet med kriterierna för tillräcklig kvalitet och uppfyller samtliga tillämpliga kriterier för samtliga statistikprodukter. Det handlar om rutiner för kvalitets- arbetet och om att uppfylla vissa krav på den framställda officiella statistiken. Som framgått har dock än så länge endast två myndig- heter (Socialstyrelsen och Statens jordbruksverk) gjort en sådan ut- fästelse. Vid 2011 års slut var det därtill ytterligare 15 myndigheter som sade sig arbeta med kriterierna för tillräcklig kvalitet. 
  
 20 
  
 Det kan finnas flera skäl till att så få myndigheter har gjort en utfästelse om tillräcklig kvalitet. Som framgått av kapitel 4 har t.ex. ett flertal myndigheter framhållit att dagens svenska kvalitetskrav håller på att tappa i relevans i och med den utveckling som sker på  
 EU-nivå, 
  där riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice) förväntas få en mer formell status. Av årsrapporten för 2011 från Rådet för den officiella statistiken framgår också att flera myndig- heter för närvarande har valt att bedriva arbetet kopplat till kri- terierna för tillräcklig kvalitet mindre aktivt, i avvaktan på att EU:s regelverk och riktlinjer ska komma på plats. 
  
 21  
  
 Ett annat skäl kan vara att myndigheten helt enkelt inte uppfyller samtliga kriterier. Till exempel angav SCB i juni 2012 – i sin slutrapport till rege- ringen med information om myndighetens kvalitetsarbete – att man ännu inte har gjort någon utfästelse om tillräcklig kvalitet, eftersom några enstaka kriterier inte uppfylls i dag. 
  
 22 
  
 20 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . 
  
 21 
  
 a.a. 
  
 22 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Kvalitetsarbetet på SCB – slutrapport den 29 juni 2012 
 . Dnr 2012/1040. 
  
 275 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Enligt min mening är det olyckligt att så få myndigheter hittills har gjort en utfästelse om tillräcklig kvalitet, och i synnerhet att inte SCB har gjort det. Om institutet utfästelse om tillräcklig kvalitet ska ha någon relevans på sikt, så måste rimligen fler myn- digheter aktivt verka för att leva upp till samtliga kriterier och göra en utfästelse. Enligt min mening skulle det också kunna ha en vik- tig signalverkan gentemot bl.a. statistikens användare om fler av de statistikansvariga myndigheterna, och då i synnerhet SCB, gjorde en utfästelse. 
 Samtidigt ska sägas att de ovan redovisade skälen till att man hittills inte har gjort en utfästelse framstår som rimliga, dvs. att läget för närvarande är något oklart i avvaktan på att EU:s regelverk och riktlinjer ska komma på plats respektive att en myndighet svårligen kan göra en utfästelse om man inte anser sig uppfylla samt- liga kriterier. Möjligen kan det därför krävas en viss modifiering av kriterierna, mot bakgrund av bl.a. de förändringar som är på gång på  
 EU-nivå, 
  för att de ska bli tillämpbara för fler myndigheter. Att utreda detta bör rimligen vara en uppgift för Rådet för den offi- ciella statistiken. 
 Viktigt att motverka fel, men ofrånkomligt att fel uppkommer 
 I utredningens direktiv pekas på, som bakgrund till behovet av att bedöma statistikkvaliteten vid SCB och andra myndigheter som producerar officiell statistik, att det under åren 2008 och 2009 upp- täcktes flera allvarliga kvalitetsbrister i statistikprodukter som är centrala för den ekonomiska politiken. Vidare redovisar SCB varje år i sin årsredovisning hur många fel i statistiken som inrappor- terats under året – år 2011 var det 81 fel, vilket var på ungefär samma nivå som under år 2010 (71 stycken). I årsredovisningen för 2011 anges att SCB analyserar samtliga fel i den av myndigheten publi- cerade och levererade statistiken i syfte att identifiera orsaker och vidta åtgärder. Jag saknar närmare uppgifter om hur många fel som årligen uppstår hos övriga statistikansvariga myndigheter, men håller det för troligt att antalet är i proportion till vad som gäller för SCB. 
 Givetvis är det negativt att fel uppstår i statistiken. I utrednings- arbetet har jag emellertid inte fått några indikationer på att före- komsten av fel skulle bero på grundläggande systemfel, utan att det mera torde handla om att det i praktiken är omöjligt att helt und- 
 276 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 vika fel i ett så pass komplext system som statistiksystemet. Att vissa fel uppstår torde alltså vara ofrånkomligt. 
 I likhet med vad som sades ovan vill jag dock betona vikten av att de statistikansvariga myndigheterna fortsatt bedriver ett aktivt kvalitetsarbete, bland annat i syfte att förebygga uppkomsten av framtida fel. Enligt min mening finns det också skäl att anta att risken för att fel ska uppstå bör minska i takt med att myndig- heterna, och då i synnerhet SCB, inför alltmer av standardiserade verktyg och arbetssätt i statistikproduktionen. Vidare menar jag att det är viktigt att myndigheterna – när fel väl uppstår – har en orga- nisation och rutiner för att uppmärksamma, rätta, analysera och lära av felen. Jag vill också understryka vikten av att myndigheterna öppet redovisar de fel som uppstår, så att uppdragsgivare, användare m.fl. uppmärksammas på förhållandena. 
 Finns det skäl att forska mer om kvalitetsfrågor? 
 Från forskare i utredningens expertgrupp har framförts att det kan finnas skäl att i större utsträckning bedriva forskning avseende olika aspekter på statistikens kvalitet, t.ex. om vad som känne- tecknar god kvalitet, hur den kan mätas, följas upp och utvecklas. 
 Visserligen ser jag det som naturligt att de statistikansvariga myndigheternas arbete med att utveckla sin kvalitet primärt drivs av dem själva, eftersom den organisation som ansvarar för en viss verksamhet rimligen har både bäst förutsättningar och störst incita- ment att utveckla verksamheten. Men oberoende forskning om kvalitetsfrågor bör kunna ge väsentlig inspiration för myndigheternas arbete, t.ex. genom att forskare kan ta fram och förmedla bästa till- gängliga kunskap på området. Inom ramen för utredningen har jag dock inte haft möjlighet att närmare analysera vilken inriktning så- dan forskning bör ha och i vilka former den bör bedrivas. Att be- handla dessa frågor vidare bör lämpligen kunna vara en uppgift för SCB:s vetenskapliga råd. 
  
 8.2.3 
  
 Externa faktorer som påverkar kvaliteten 
  
 Utöver de kvalitetsaspekter som diskuterats ovan finns även externa faktorer som påverkar de statistikansvariga myndigheternas förutsättningar att uppnå god kvalitet i statistiken. Dessa faktorer 
 277 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 kan dock myndigheterna inte direkt styra över, utan tvingas mera anpassa sig till efter bästa förmåga. Nedan behandlas två faktorer av detta slag. 
 Minskande svarsfrekvenser 
  
 Utredningens bedömning 
 : Utvecklingen med minskande svars- frekvenser i statistiska undersökningar utgör ett reellt problem. De statistikansvariga myndigheterna synes ta problemet på stort allvar och söker finna olika metoder för att hantera det. Sanno- likt är det dock inte möjligt att helt eliminera problemet med minskande svarsfrekvenser, eftersom utvecklingen i grunden har strukturella orsaker, t.ex. att det med traditionella metoder de facto är svårare att nå människor i dag än förr. Statistikprodu- centerna kan därför behöva utveckla bättre metoder för att han- tera de ökade bortfallen och även hitta andra vägar att komma åt informationen. 
 Såväl i Sverige som utomlands tenderar svarsfrekvenserna i statistiska undersökningar att minska över tid. För svensk del syns den nedåt- gående utvecklingen framför allt beträffande undersökningar som riktar sig till individer och hushåll, där medverkan är frivillig. I företagsundersökningar, vilka i högre grad omfattas av uppgifts- plikt, är svarsfrekvenserna i allmänhet högre. 
 En illustration till detta ges i SCB:s årsredovisning för 2011, i vilken myndigheten redovisar hur svarsfrekvensen för några under- sökningar har utvecklats under åren 2006 till 2011. Där framgår exempelvis att svarsandelen i undersökningen kortperiodisk syssel- sättningsstatistik för privat sektor, som är en enkätundersökning riktad till företag, varit stabil under den aktuella perioden och legat över 90 procent. Det kan jämföras med arbetskraftsundersökningarna (AKU), vilka är individundersökningar med frivilligt deltagande som genomförs med telefonintervjuer. I detta fall har svarsandelen sedan år 2006 minskat från ca 82 procent till ca 74 procent. I sammanhanget kan en jämförelse också göras med Norge. Som framgått av kapitel 4 bygger den norska arbetskraftsundersökningen på uppgiftsskyldighet för privatpersoner, och där är också svars- frekvensen betydligt högre än i Sverige. 
 278 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 Att svarsfrekvenserna minskar innebär en utmaning i kvalitets- hänseende för statistikproducenterna. I SCB:s årsredovisning för 2011 beskrivs de problem som bortfall medför, vilka förstärks i takt med att svarsfrekvenserna minskar. Där sägs att bortfall alltid inne- bär en försämrad kvalitet, eftersom uteblivna svar bidrar till större felmarginaler. Vidare kan bortfallet medföra att skattningar för vissa undergrupper blir för osäkra för att kunna redovisas. Enligt SCB är den allvarligaste effekten av bortfallet att det kan snedvrida resul- taten, vilket medför att man antingen över- eller underskattar de beräknade resultaten. 
 I årsredovisningen för 2011 anger SCB vidare att det inte finns något enkelt och entydigt svar på varför bortfallet fortsätter att öka. Enligt SCB ökar bortfallet på grund både av att personer inte är anträffbara och av att personer vägrar svara. Det har också blivit svårare att få kontakt med utvalda personer, t.ex. beroende på att andelen personer med fasta telefoner minskar. Enligt SCB kan en orsak till den bristande viljan att delta vara att volymen undersök- ningar i samhället ökat med åren. SCB bedömer också att en växande telemarketing sannolikt bidrar negativt till viljan att delta i sam- hällsundersökningar. 
 Enligt min mening innebär utvecklingen med minskande svars- frekvenser ett reellt problem. Den bild jag fått i utredningsarbetet är dock att de statistikansvariga myndigheterna tar problemet på stort allvar och söker finna olika metoder för att hantera det. I SCB:s årsredovisning för 2011 redogörs exempelvis för ett projekt som myndigheten påbörjade år 2010 med fokus på att generera, leda och samordna åtgärder som syftar till att reducera bortfallet i individ- och hushållsundersökningar. Projektet sägs ha identifierat vissa åtgärder som visat sig ha positiv effekt på svarsbenägenheten, t.ex. ett nytt introduktionsbrev för intervjuundersökningar och andra förbättrade kontaktstrategier gentemot urvalspersonerna. 
 Sannolikt är det dock inte möjligt att helt eliminera problemet med minskande svarsfrekvenser i statistiska undersökningar. Detta då utvecklingen i grunden har strukturella orsaker, t.ex. att det med traditionella metoder de facto är svårare att nå människor i dag än förr. Även om den typ av åtgärder som beskrivs i föregående stycke i och för sig är viktiga och lovvärda, vill jag därför betona att stati- stikproducenterna även torde behöva utveckla bättre metoder för att hantera de ökade bortfallen och även hitta andra vägar att komma åt informationen. Det senare kan t.ex. handla om att för statistiska 
 279 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 ändamål utnyttja den stora, och successivt ökande, mängd informa- tion som finns tillgänglig via Internet. 
  
 23 
  
 Om svarsfrekvenserna fortsätter att minska kraftigt kan det på sikt eventuellt även finnas skäl att överväga att för vissa undersök- ningar införa uppgiftsskyldighet för privatpersoner. Som framgått av kapitel 4 förekommer det i många andra länder. Denna fråga diskuterar jag vidare i avsnitt 10.6.6. 
 Förändringar i andra myndigheters register 
  
 Utredningens bedömning 
 : Starka skäl talar för att SCB bör rådfrågas om och delta i utformningen, utvecklingen och avslut- andet av administrativa register som andra organ bygger upp och upprätthåller. Detta kan lämpligen hanteras genom att register- ansvariga myndigheter görs skyldiga att samråda med SCB i de nämnda situationerna. Därvid bör också SCB, i sin roll att sam- ordna statistiksystemet, ges i uppdrag bevaka andra statistik- ansvariga myndigheters intressen. Samordningen av detta torde kunna hanteras inom ramen för Rådet för den officiella stati- stiken. 
 Förutsatt att inte den slutliga utformningen av EU:s stati- stikförordning anger annat, bör följande gälla för en sådan sam- rådsskyldighet. De berörda myndigheterna ska vara skyldiga att samråda med SCB, men fria att efter samrådet fatta självständiga beslut och ska informera SCB om dessa. Samrådsskyldigheten bör inte avse register i största allmänhet, utan endast sådana vars data med rimlig grad av sannolikhet kan antas komma att använ- das för statistikproduktion. 
 Ett införande av en samrådsskyldighet för registeransvariga myndigheter bör inte ske förrän den slutliga utformningen av EU:s statistikförordning är bestämd. 
 Som framgått av kapitel 4 bygger den officiella statistiken till stor del på administrativa data, som av den statistikansvariga myndig- heten själv eller av andra myndigheter har samlats in för andra ända- mål än statistik. Således finns uppskattningar som säger att mer än 
  
 23  
 En diskussion om hur detta kan gå till förs bl.a. inom USA:s nationella statistikbyrå, US Census Bureau, se t.ex.  
 http://directorsblog.blogs.census.gov/2012/06/27/and-now-for- 
 something-a-little-different/. 
  
 280 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 95 procent av de data som den officiella statistiken i Sverige baseras på ytterst härrör från administrativa processer. 
 Problem kan därmed uppstå om en statistikansvarig myndighet är beroende av administrativa data från någon annan myndighet och den senare av något skäl väljer att förändra eller avsluta insam- lingen av uppgifterna i fråga. Det kan t.ex. handla om att den be- rörda myndighetens regelverk har förändrats på något sätt och att den aktuella uppgiften därför inte längre behövs. Det finns också regler som stadgar att en myndighet inte får samla in personupp- gifter som inte (längre) behövs för ändamålet. För den statistik- ansvariga myndigheten kan dock ett sådant bortfall av data medföra att statistikens kvalitet försämras och/eller att informationen måste inhämtas på något annat sätt, t.ex. genom enkätundersökningar. 
 Till viss del torde det beskrivna problemet komma att hanteras genom det arbete som för närvarande pågår med att förändra EU:s statistikförordning. Jag har i kapitel 5 redogjort för vilken inverkan de nu lagda förslagen kan komma att få för svensk del. Det aktuella förslaget stadgar bl.a. att en medlemsstats nationella statistikbyrå (SCB i Sverige) ska rådfrågas om och delta i den ursprungliga utformningen, den efterföljande utvecklingen och avslutandet av administrativa register som andra organ bygger upp och upprätt- håller, vilket är tänkt att underlätta ytterligare användning av dessa uppgifter för statistikändamål. Den nationella statistikbyrån ska också ha rätt att samordna standardiseringsarbetet för administrativa register som är relevanta för statistikframställning. 
 Innebörden av detta blir att SCB ska rådfrågas och delta vid uppbyggande, utveckling och avslutande av administrativa register i den svenska förvaltningen. Det framstår emellertid som främmande för svensk förvaltningstradition att SCB skulle ha bestämmanderätt när en annan myndighet ska bygga eller utforma ett register. Nu ger dock förslagets lydelse vid handen att det snarare handlar om en mjukare form av involvering, i det att den nationella statistik- byråns synpunkter kan framföras genom någon form av samråds- skyldighet för den registeransvariga myndigheten. Samråd mellan myndigheter är ett väl etablerat institut i Sverige, varför ett sådant förfarande skulle passa väl in i det svenska systemet. 
 Mot denna bakgrund bedömer jag, som framgått av kapitel 5, att Sverige bör kunna uppfylla det EU kräver genom att ställa krav på att registeransvariga myndigheter ska vara skyldiga att samråda med SCB i de situationer som framgår ovan. Enligt min mening bör följ- ande två utgångspunkter gälla för dessa samråd, förutsatt att inte 
 281 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 SOU 2012:83 
  
 den slutliga utformningen av EU:s statistikförordning anger annat. Dels bör SCB inte ges bestämmanderätt över de berörda myndig- heterna, utan dessa bör visserligen vara skyldiga att samråda med SCB men fria att efter samrådet fatta självständiga beslut och ska informera SCB om dessa. Dels bör samrådsskyldigheten inte avse register i största allmänhet, utan endast sådana vars data med rimlig grad av sannolikhet kan antas komma att användas för statistikpro- duktion. 
 Om den ovan beskrivna förändringen av EU:s statistikförord- ning skulle träda i kraft i oförändrat skick, måste Sverige troligen se till att kravet på samråd införs i svensk rätt. Som konstaterats är det dock även ett nationellt problem att förändringar i en myndighets administrativa register kan medföra problem för statistik som bygger på detta register. En samrådsskyldighet torde därför vara till gagn även ur ett nationellt perspektiv, vilket under alla förhållanden skulle tala för ett sådant förslag. Mot bakgrund av att den slutliga lydelsen av bestämmelsen i EU:s statistikförordning ännu inte är känd har jag dock valt att avstå från att nu föreslå att en sådan samråds- skyldighet införs i svensk rätt. Enligt min mening bör en sådan för- ändring inte ske förrän den slutliga utformningen av EU:s stati- stikförordning är bestämd. 
 Redan nu kan det dock finnas skäl att överväga var ett sådant krav på samrådsskyldighet lämpligen borde placeras. Lagen och för- ordningen om den officiella statistiken passar enligt min mening mindre bra, eftersom kravet på samråd skulle gälla alla register- byggande myndigheter och inte enbart de statistikansvariga. Man skulle kunna tänka sig att föra in det i respektive myndighets- instruktion. Det skulle också kunna övervägas att placera kravet på samråd i myndighetsförordningen (2007:515) då denna är tillämp- lig för alla myndigheter under regeringen. Möjligen skulle regleringen också kunna placeras i en egen författning om detta skulle anses mest ändamålsenligt. 
 I sammanhanget bör även påpekas att en samrådsskyldighet av detta slag knappast skulle helt eliminera det problem som här be- skrivits. Förslaget om förändringar i EU:s statistikförordning gäller endast den nationella statistikbyrån, dvs. SCB, varför övriga stati- stikansvariga myndigheter inte med hänvisning till detta skulle kunna ges motsvarande samrådsmöjlighet. Till en del skulle detta dock kunna hanteras genom att SCB i sin roll att samordna statistik- systemet gavs ansvar för att beakta övriga statistikansvariga myn- digheters synpunkter och föra deras talan i dessa frågor. Med en 
 282 
  
 SOU 2012:83 
  
 Den officiella statistikens kvalitet 
  
 sådan lösning skulle alltså SCB ensam ha rätt till samråd med register- ansvariga myndigheter, men i detta skulle ligga en skyldighet för SCB att bevaka andra statistikansvariga myndigheters intressen. 
 Teoretiskt sett skulle man som alternativ kunna tänka sig att övriga myndigheters behov tillgodosågs genom att det infördes ett undantag för statistikinsamling i de regler som stadgar att en myn- dighet inte får samla in uppgifter som inte behövs för ändamålet. Ett sådant undantag ter sig dock enligt min mening mindre lämp- ligt, eftersom det skulle riskera att medföra oönskade och olämp- liga konsekvenser för hela integritetsskyddssystemet, t.ex. person- uppgiftslagen (1998:204), PUL, och offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400), OSL. Därmed skulle det enligt min bedömning vara bättre att stå risken att en minskad insamling från en myndig- hets sida skulle kunna leda till ökad insamling från en annan. 
 283 
 9 Tillgängligheten för användarna 
 I detta kapitel analyseras användarnas tillgänglighet till den offici- ella statistiken. Först redovisas en övergripande bedömning av dagens nivå på tillgängligheten (9.1). Därefter behandlas i tur och ordning de områden och frågor som enligt direktiven är strategiskt viktiga för att förbättra tillgängligheten och som jag har att behandla, dvs. dokumentation (9.2), prissättning (9.3), statistiksekretess (9.4) samt  
 PSI-lagens 
  påverkan på SCB:s och övriga statistikansvariga myn- digheters verksamhet (9.5). Slutligen redovisas i avsnitt 9.6 vissa övriga frågor avseende tillgänglighet som har aktualiserats i utred- ningsarbetet, nämligen om ny spridningsteknik respektive om förut- sättningar för utvärderingsmyndigheter att få tillgång till mikro- data. 
 Tre av de frågor som tas upp i direktiven har jag bedömt att det inte finns skäl att behandla närmare i detta sammanhang. Det handlar för det första om att jag ska utreda möjligheter att underlätta forsk- ningens behov att kunna bedriva registerbaserad forskning på ett mer effektivt sätt än i dag. Min syn på detta redovisades i utred- ningens delbetänkande  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36), varför jag nu endast tar upp några följdfrågor från delbetänkandet. 
 Vidare anges att förbättrad tillgänglighet borde kunna leda till ökade möjligheter att tillgodose statistikanvändarnas behov av upp- följning inom olika politikområden och att jag mot denna bak- grund bör analysera i vilken mån det är möjligt att tillgodose nya behov av aktuell och mer detaljerad statistik inom välfärdspolitiken och miljöpolitiken. Min bedömning är dock att detta inte i första hand är en tillgänglighetsfråga. Som framgått av kapitel 7 anser jag att nuvarande ordning för att besluta om vilken statistik som bör tas fram på olika områden, och på vilken aggregeringsnivå, redan ger tillräckliga verktyg för att tillgodose sådana önskemål. Möjlig- heterna till statistikbaserad analys på bl.a. välfärdsområdet bör för övrigt förbättras genom de förslag som jag i delbetänkandet har 
 285 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 redovisat om organisatorisk samordning av resurser och planering av s.k. mikrosimulering. 
 Den tredje frågan handlar om att jag ska överväga ett system för tillsyn av tillgängligheten. Som framgått av kapitel 8 anser jag att det i statistiksystemet behövs förstärkt kvalitetsuppföljning, inklu- derande bl.a. tillgänglighet. Frågan om uppföljning behandlas därför samlat i kapitel 12, i samband med att jag diskuterar samordningen av systemet för den officiella statistiken. 
  
 9.1 
  
 Övergripande om tillgänglighet 
  
 Enligt utredningens direktiv är det en utmaning för alla myndig- heter som ansvarar för och producerar officiell statistik att förbättra tillgängligheten till den officiella statistiken. I sammanhanget är det dock väsentligt vilka objekt som avses: de summerade sammanställ- ningar – i form av 356 statistikprodukter år 2011 – som utgör den egentliga officiella statistiken eller de bakomliggande datamaterial (mikrodata) som ligger till grund för dessa sammanställningar. 
 Jag har redogjort för gällande nationell rätt och statistiksystemets uppbyggnad i kapitlen 3 och 4. Enligt lagen om den officiella stati- stiken gäller att officiell statistik – alltså de summerade samman- ställningarna – ska finnas för allmän information, utredningsverk- samhet och forskning samt vara objektiv och allmänt tillgänglig. Vidare anges i förordningen om den officiella statistiken att denna statistik av de statistikansvariga myndigheterna utan avgift ska offent- liggöras och hållas allmänt tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. 
  
 1  
  
 Vissa närmare regler avseende tillgängligheten till officiell statistik anges i SCB:s föreskrifter om offentliggörande av officiell statistik. 
  
 2 
  
 Tillgängligheten i elektronisk form tillgodoses genom att den officiella statistiken finns tillgänglig via myndigheternas och/eller SCB:s webbplatser. Således bildar de statistiksidor som finns på de statistikansvariga myndigheternas webbplatser tillsammans med några sidor på SCB:s webbplats (Statistik efter ämne och produkt- sidorna) det allmänna nätverk via vilket den officiella statistiken sprids. Information om den officiella statistiken finns tillgänglig på 
  
 1 
  
 I förordningen anges också att officiell statistik som publiceras i tryckta publikationer ska utan avgift tillhandahållas länsbibliotek, universitetsbibliotek, statliga högskolebibliotek och Statistiska centralbyråns bibliotek. 
  
 2 
  
 Statistiska centralbyråns föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik  
  
 (SCB-FS 
  2002:16). 
 286 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SCB:s webbplats under fliken Sveriges officiella statistik och inne- håller länkar till de statistikansvariga myndigheternas webbplatser sorterade efter ämnes- och statistikområden. På myndigheternas statistiksidor redovisas i allmänhet rapporter, statistiska meddelan- den m.m. om de olika statistikprodukterna i  
 PDF-format, 
  ofta kompletterat med tabeller o.d. i  
 Excel-format. 
  
 Vidare har några myndigheter på sina webbplatser skapat sär- skilda statistikdatabaser. I dessa, som är gratis att använda, presen- teras statistiken utifrån de val som användaren gör, t.ex. en viss region, efterfrågade bakgrundsvariabler och tidsintervall. I Statistik- databasen på SCB:s webbplats publiceras statistik från nästan alla statistikprodukter som SCB svarar för samt produkter från 14 andra statistikansvariga myndigheter, vilka har valt att presentera en eller flera av sina statistikprodukter där. Andra myndigheter som har skapat egna, liknande databaser på sina hemsidor är bl.a. Brotts- förebyggande rådet, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen, Statens skolverk och Statens jordbruksverk. 
 Tillgängligheten till de bakomliggande datamaterialen är mer begränsad. Mikrodata är som regel inte offentliga. Däremot är det inte ovanligt att sådan information utbyts mellan statistikansvariga myndigheter. Enligt 6 § förordningen om den officiella statistiken gäller också att en statlig myndighet till statistikansvariga myndig- heter ska lämna de uppgifter som behövs för framställning av officiell statistik. Även bl.a. forskare kan under vissa förutsättningar, bland annat efter särskild sekretessprövning, få tillgång till mikro- data. I vilken form dessa data tillhandahålls varierar mellan olika statistikansvariga myndigheter. Den mest avancerade modellen ut- görs i dag av SCB:s system för fjärråtkomst till data, det s.k.  
 MONA-systemet 
  (Microdata Online Access System), vilket i maj 2012 hade omkring 850 användare, varav knappt 500 forskare och i övrigt t.ex. myndigheter. 
  
 3 
  
 Som nämndes ovan ska den officiella statistiken av de statistik- ansvariga myndigheterna  
 utan avgift  
 offentliggöras och hållas all- mänt tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. Att ladda ned den officiella statistik som offentliggörs via myndigheternas hemsidor är i samtliga fall gratis och kravet är i detta hänseende således uppfyllt. Däremot kan användarna tvingas betala en avgift om de vill ha specialbearbetningar av statistiken – t.ex. andra geo- 
  
 3  
 Se vidare utredningens delbetänkande  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36). 
 287 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 grafiska skärningar – som går utöver de summerade sammanställ- ningar som utgör den egentliga officiella statistiken. 
  
 9.1.1 
  
 Överväganden om tillgängligheten i allmänhet 
  
 Utredningens bedömning 
 : Tillgängligheten till statistiken vari- erar beroende på användare och användningsområde. Behoven synes vara väl tillgodosedda för användare som i huvudsak an- vänder statistiken i informativt syfte och/eller för att på basis av de summerade sammanställningar som presenteras på myndig- heternas hemsidor göra analyser som kräver mer begränsad bearbetning av det statistiska materialet. Det bör betonas att det är dessa summerade sammanställningar som utgör den officiella statistiken. Störst problem med tillgängligheten har de användare, t.ex. forskare, som har behov av att själva bearbeta bakom- liggande datamaterial (mikrodata) för olika vidareanvändningar och analyser. 
 Min samlade bedömning är att tillgängligheten till den offi- ciella statistiken i huvudsak är god i dag. Tillgängligheten har också successivt förbättrats sedan 1994 års reform. Det finns skäl att anta att denna utveckling kommer att fortsätta, i takt med bl.a. de möjligheter som skapas genom den informationstekno- logiska utvecklingen. 
 Tillgängligheten förbättras över tid 
 Förbättrad tillgänglighet till statistiken var, vid sidan av ökade möj- ligheter för användarna att påverka statistiken, en av hörnstenarna bakom 1994 års statistikreform. 
 I den utvärdering som gjordes fem år efter reformen 
  
 4  
  
 konsta- terades att tillgängligheten till statistiken var det som i första hand hade förändrats och förbättrats. Detta sades delvis bero på reformen, men i hög grad också på den tekniska utvecklingen, främst Internet- teknikens genombrott. Utredningen pekade även på att tillgänglig- heten försämrats i vissa avseenden. Således framfördes att uppdel- ningen av statistikansvaret på ett tjugofemtal olika myndigheter gjort det svårare att veta vart man skulle vända sig för att ta del av en viss statistik, vilket enligt utredningen talade för att det fanns ett 
  
 4  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
 (SOU 1999:96). 
  
 288 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 behov av ökad samordning. Utredningen lyfte även fram vissa problem kopplade till prissättningen av statistiken. Bland annat pekades på att det var förenat med avgifter att använda Sveriges statistiska databaser via SCB:s webbplats. 
 Sedan 1999 års utvärdering har tillgängligheten till den officiella statistiken förbättrats i flera avseenden. Framför allt har den infor- mationsteknologiska utvecklingen varit snabb och möjliggjort att presentationen av statistiken på myndigheternas hemsidor och i databaser blivit mer sofistikerad. En annan förbättring är att det, till skillnad mot i slutet av  
 1990-talet, 
  i dag är gratis att använda Statistikdatabasen på SCB:s webbplats. I sammanhanget kan också nämnas att användningen av databasen har ökat kraftigt över åren. År 2011 uppgick antalet uttag till närmare en miljon att jämföra med ca 50 000 år 1998. 
  
 5  
  
 Vidare har den förbättrade  
 IT-tekniken 
  också möjliggjort enklare och säkrare tillgång till mikrodata för bl.a. forskare, framför allt genom SCB:s system för fjärråtkomst till data (MONA). 
 Som underlag för såväl 1999 års utvärdering som föreliggande utredning har enkätundersökningar gjorts bland medlemmarna i de statistikansvariga myndigheternas användarråd eller motsvarande organ. Som framgått av kapitel 6 var det vid båda undersöknings- tillfällena en betydande majoritet (80 procent) som på frågan om hur den officiella statistiken motsvarar deras behov avseende till- gänglighet svarade mycket väl eller ganska väl. Resterande svar fördelade sig år 1999 mellan 16 procent inte särskilt väl och 4 procent vet inte/kan inte avgöra och år 2012 mellan 12 procent inte särskilt väl och 8 procent vet inte/kan inte avgöra. Att andelen positiva svar var lika stor vid de två undersöknings- tillfällena – trots att tillgängligheten otvetydigt är bättre i dag än år 1999, bl.a. till följd av  
 IT-utvecklingen 
  – talar för att användarnas förväntningar successivt ökar. Därmed torde det också krävas allt mer för att få ett högt betyg i undersökningar av detta slag. 
  
 5  
 Uppgifterna om antal uttag är hämtade från SOU 1999:96 respektive SCB:s årsredovisning för 2011. 
 289 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten är i huvudsak god, men varierar för olika användningsområden 
 I utredningens direktiv anges följande kriterier för att bedöma nivån på tillgängligheten:  
 Statistiken kan anses vara tillgänglig om man kan hitta och få tillgång till statistiken, inom rimlig tid, utan avgift eller till rimlig kostnad, enkelt kan tolka statistiken samt använda den för egna bearbetningar och analyser 
 . 
 Den bild jag har fått är att nivån på tillgängligheten – sett utifrån dessa kriterier – i viss mån varierar mellan olika användare och användningsområden. Något hårdraget kan det sägas att det går en skiljelinje mellan  
 å ena sidan  
 användare som i huvudsak använder statistiken i informativt syfte och/eller för att på basis av summerade sammanställningar som presenteras på myndigheternas hemsidor göra analyser som kräver mer begränsad bearbetning av materialet och  
 å andra sidan  
 användare som har större behov av att själva bearbeta statistiken och de bakomliggande datamaterialen. 
 I den första kategorin finns användare vars behov i huvudsak täcks av den information som går att finna på de statistikansvariga myndigheternas hemsidor. Denna grupp kan inkludera såväl den kunskapssökande allmänheten, t.ex. skolelever och studenter, som professionella analytiker, t.ex. sekretariatet i en utredning som den föreliggande. För den som i huvudsak nöjer sig med denna aggre- gerade statistik – vilken alltså är det som utgör den egentliga offi- ciella statistiken – bedömer jag att tillgängligheten i allmänhet väl lever upp till de kriterier som anges i utredningsdirektiven. Enligt min mening gäller således överlag för denna statistik att man kan hitta och få tillgång till den inom rimlig tid, utan avgift eller till rimlig kostnad, enkelt kan tolka den samt använda den för egna bearbetningar och analyser. 
 Även från användare som främst är intresserade av sådan aggre- gerad statistik har det dock förekommit vissa synpunkter på till- gängligheten, på framför allt två områden. Den ena har handlat om att priset vid beställningar av specialbearbetningar ibland kan upp- levas som väl högt; frågan om prissättning av statistik behandlas vidare i avsnitt 9.3 nedan. Den andra har handlat om att vissa användare önskar bättre möjligheter att automatiskt – genom kom- munikation från maskin till maskin och helst via webben – kunna hämta hem stora mängder statistisk information som offentliggörs på SCB:s och andra statistikansvariga myndigheters hemsidor. Syftet med detta kan t.ex. vara att uppdatera egna register eller att med 
 290 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 den statistiska informationen som grund utveckla säljbara tjänster. Detta behandlas vidare i avsnitt 9.6. 
 Den starkaste kritiken avseende brister i tillgängligheten, som jag har mött, har dock kommit från sådana användare – till stor del forskare – som har behov av att själva bearbeta bakomliggande datamaterial (mikrodata) för olika vidareanvändningar och analyser. Jag har redovisat av forskare upplevda hinder för tillgänglighet till myndigheters registeruppgifter för forskningsändamål i delbetänk- andet  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36). Kritik har fram- förts avseende flertalet led i forskningsdataprocessen, såsom problem med att få rätt att ta del av mikrodata 
  
 6 
  
 , prissättningen på data och funktionsbrister i de tillgänglighetsskapande systemen (främst MONA). I delbetänkandet nämns också att vissa, även erfarna, forskare till mig har redovisat vad de ofta uppfattar som ökade svårigheter att från statliga förvaltningsmyndigheter få ut data för forskningsändamål, bl.a. att myndigheternas restriktivitet vid utläm- nandeprövningen har skärpts. Denna bild delas emellertid i regel inte av myndighetsföreträdare. 
 Som framgått av avsnitt 1.2 redovisade regeringen sin syn på delbetänkandet i oktober 2012, i forsknings- och innovations- propositionen (prop. 2012/13:30). I denna anges att det finns vissa oklarheter i tillämpningen och svårigheter att överblicka författ- ningsregleringen kring register och deras användning för forskning och att detta kan försvåra tillgängligheten till uppgifter i register för forskningsändamål. Enligt propositionen handlar det dock i sammanhanget om komplexa frågor som berör flera aspekter på det rättsliga och tekniska området och därför kräver  
 andra överväg- anden och ställningstaganden som inte ingår i Statistikutredningen 2012 (Fi 2011:05) eller tilläggsutredningen till densamma 
 . 
  
 7  
  
 Enligt propositionen avser regeringen därför att återkomma till dessa frågor i särskild ordning. 
 Som komplement till den bild som gavs i delbetänkandet finns skäl att här redovisa svaren på ett par frågor i den ovan nämnda enkätundersökningen bland användarrådsmedlemmar. På frågan får du i ditt arbete tillgång till de data du behöver från statistikansvariga myndigheter svarade 37 procent ja, utan problem och 40 pro- cent ja, men inte utan problem. En betydande majoritet av de svarande menade alltså att de – låt vara ibland med vissa svårigheter 
  
 6 
  
 Ett specialfall av detta berör utvärderingsmyndigheters tillgång till mikrodata. Denna fråga berörs i avsnitt 9.6. 
  
 7 
  
 Prop. 2012/13:30, s. 150. 
  
 291 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 – får tillgång till nödvändiga data. Resterande svar fördelade sig mellan 13 procent nej och 11 procent kan inte bedöma/minns inte. De vanligaste problemen i datatillgången sades vara att det tar för lång tid och att kostnaden är hög. 
 I delbetänkandet redovisades också mina överväganden och för- slag avseende möjligheter att underlätta forskningens behov att kunna bedriva registerbaserad forskning på ett mer effektivt sätt än i dag. Flertalet av de problem som påtalats torde minska om för- slagen i delbetänkandet genomförs. 
  
 8  
  
 Vissa följdfrågor från delbetänk- andet berörs dock nedan, bl.a. avseende dokumentation (9.2) och prissättning (9.3). 
 Även om nivån på tillgängligheten således i viss mån kan variera mellan olika användare och användningsområden, så är ändå min övergripande bedömning att tillgängligheten till den officiella stati- stiken i huvudsak är god i dag. Tillgängligheten synes också ha successivt förbättrats sedan 1994 års reform. Det finns skäl att anta att den utvecklingen kommer att fortsätta, i takt med de möjlig- heter som skapas genom den fortsatta informationsteknologiska utvecklingen. 
  
 9.2 
  
 Dokumentation 
  
 I utredningens direktiv anges att god dokumentation av statistiken är grundläggande för att förbättra tillgängligheten. Jag ska därför analysera hur dokumentationen kan förbättras. 
 Som underlag för övervägandena har jag gett professor Rhodes, tillika expert i utredningen, i uppdrag att analysera vissa frågor om dokumentation av statistik. Uppdraget redovisades till utredningen den 15 november 2011, i rapporten  
 Utredning om dokumentation av officiell statistik 
 . Rapporten återfinns i sin helhet i bilaga 3. För att komplettera underlaget inhämtades sedan syn- punkter på rapporten genom ett remissförfarande bland de 27 stati- stikansvariga myndigheterna, varav 15 lämnade yttranden. 
  
 9 
  
 8 
  
 Huruvida delbetänkandets förslag avseende olika detaljfrågor kommer att genomföras är dock ännu oklart, eftersom prop. 2012/13:30 endast berör övergripande frågor. 
  
 9 
  
 Remisstiden löpte mellan den 16 december 2011 och den 24 februari 2012. Två av remissvaren, från Domstolsverket respektive Finansinspektionen, var endast av karaktären avser inte att svara/har inga synpunkter. Mer utförliga svar inkom från följande 13 myn- digheter: Försäkringskassan, Högskoleverket, Medlingsinstitutet, Myndigheten för kultur- analys, Naturvårdsverket, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen, Statens energimyndighet, Statens jordbruksverk, Statens skolverk, Statistiska centralbyrån, Sveriges lantbruksuniversitet och Trafikanalys. 
  
 292 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 Den fortsatta framställningen har disponerats enligt följande. Först redovisas vissa utgångspunkter för analysen (9.2.1). Därefter redogörs för dagens regler om dokumentation av den officiella statistiken och tillämpningen av dessa (9.2.2) samt Holmes bedömningar och synpunkter från remissbehandlingen av hans rapport (9.2.3). Slutligen återges vissa resonemang och förslag av- seende dokumentation från utredningens delbetänkande (9.2.4) samt redovisas överväganden och förslag (9.2.5). 
  
 9.2.1 
  
 Utgångspunkter för övervägandena 
  
 Dokumentation är i detta sammanhang ett tämligen komplext be- grepp. I statistikproduktion finns alltid behov av att dokumentera exempelvis hur arbetet går till och hur register och data är upp- byggda. Och detta avseende såväl  
 makrodata 
 , dvs. det som vi kallar statistik i dagligt tal, som  
 mikrodata 
 , dvs. data om enskilda objekt som ligger till grund för statistik, och  
 metadata 
 , dvs. data som definierar och beskriver mikro- och makrodata (se vidare kapitel 2). Men behoven av detaljerad dokumentation, avseende såväl inrikt- ning som omfattning och djup, skiljer sig också mellan olika aktörer. En illustration till detta ges av följande citat ur Holmes rapport till utredningen: 
 Dokumentationen av officiell statistik borde tillgodose följande behov och krav: 
  
 1. 
  
 Dokumentationen ska möjliggöra och underlätta för potentiella  
  
 statistikanvändare  
 att, givet en viss frågeställning, 
  
 a. 
  
 få en överblick över tillgänglig officiell statistik, som kan vara relevant för frågeställningen; 
  
 b. 
  
 mera exakt identifiera och lokalisera den potentiellt rele- vanta statistiken; 
  
 c. 
  
 mera exakt bedöma den potentiellt relevanta statistikens verkliga användbarhet för det tilltänkta ändamålet, med hänsyn till statistikens innehåll (definitioner) och kvalitet i olika avseenden; 
  
 d. 
  
 få tillgång till statistiken på ett lämpligt sätt med hänsyn till ändamålet; 
  
 e. 
  
 kunna analysera den tillgängliggjorda statistiken och få svar på följdfrågor i sammanhanget. 
  
 2. 
  
 Dokumentationen ska möjliggöra och underlätta för  
  
 producenter  
 av officiell statistik att exekvera och övervaka produktionsprocesserna som frambringar den officiella statistiken, s.k.  
 produktionsdoku- mentation 
 . 
 293 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 3. 
  
 Dokumentationen ska möjliggöra och underlätta för statistik- ansvariga att fortlöpande initiera och genomföra förbättringar av statistiken med avseende på bl.a. innehåll, kvalitet i olika avseenden samt kostnadseffektivitet. 
  
 4. 
  
 Dokumentationen ska möjliggöra för finansiärer och beställare av officiell statistik att bedöma statistikens och de bakomliggande produktionssystemens effektivitet för avsedda ändamål, med ut- gångspunkt i bl.a. kostnadsredovisningar, användningsstatistik och kundnöjdhetsrapporter. 
  
 5. 
  
 Dokumentationen ska bidra till såväl specifik som mera generell metodutveckling kring officiell statistik, så att utveckling av ny statistik kan dra nytta av tidigare erfarenheter, och så att t.ex. de svenska och europeiska statistiska systemen kan utvecklas på önskat sätt. 
  
 6. 
  
 Dokumentationen ska vara offentlig och lätt tillgänglig för alla. Eventuella undantag från detta måste vara explicit motiverade utifrån gällande sekretesslagstiftning. 
  
 Till komplexiteten bidrar också att de data som används i produk- tionen av den officiella statistiken till stor del härrör från admini- strativa processer som i grunden har andra syften än statistik- produktion. På dessa administrativa register kan det naturligtvis ställas andra dokumentationskrav än dem som har bäring på statistikens behov. 
 Mot denna bakgrund är det inte självklart hur en utredning som denna, vars uppdrag huvudsakligen är att se över systemet för den officiella statistiken, bör närma sig frågan om dokumentation. Å ena sidan finns det vissa dokumentationsbehov som är specifika för statistikområdet. Å andra sidan utgör de register som används för statistikproduktion en delmängd – låt vara sannolikt en ganska stor sådan – av landets samlade, offentliga register. Bör utredningen därmed koncentrera sig på det som är specifikt för statistikens om- råde eller även ha synpunkter på de mer allmänna dokumentations- krav som finns på administrativa register? 
 Med hänsyn till utredningens uppdrag har jag valt att i föreligg- ande betänkande i första hand se på behoven av dokumentation utifrån ett statistikperspektiv – när jag i nästa avsnitt beskriver dagens regler och tillämpning sker det t.ex. helt utifrån vad som gäller för statistik, och då främst den officiella. I viss mån redovisar jag dock även utblickar mot mer generella behov. Därtill behand- lades även vissa frågor om dokumentation med koppling till register- baserad forskning i utredningens delbetänkande (SOU 2012:36). 
 294 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 9.2.2 
  
 Dagens situation 
  
 Regler om dokumentation 
  
 EU-krav 
  m.m. 
 I EU:s statistikförordning 
  
 10 
  
 , som anger allmänna krav som gäller för all  
 EU-reglerad 
  statistik, saknas uttryckliga bestämmelser avseende dokumentation. Däremot torde det krävas en viss nivå av dokumentation för att på ett tillfredsställande sätt kunna verka utifrån de kvalitetskriterier som anges i förordningen (dessa har beskrivits i kapitlen 5 och 8), i synnerhet kriteriet avseende till- gänglighet och tydlighet. 
 Som har framgått av kapitel 5 utgör tillgänglighet och tydlighet också en (nr 15) av de 15 principer som utgör basen för riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice). För var och en av de 15 principerna finns ett antal indikatorer som uttrycker good prac- tice och som ska användas som riktmärken för genomförandet. Under principen tillgänglighet och tydlighet anges som indika- torer bl.a. (15.1)  
 statistiken och tillhörande metadata presenteras och lagras i ett format som underlättar korrekta tolkningar och menings- fulla jämförelser 
  och (15.5)  
 metadata dokumenteras enligt stan- dardiserade metadatasystem 
  
 . 
  
 Vidare kan det finnas krav på dokumentation i de  
 EU-rättsakter 
  som riktar sig till enskilda områden. I sitt yttrande över Holmes rapport pekar t.ex. Statens jordbruksverk på att merparten av den officiella statistiken inom jordbruksområdet är fullt harmoniserad inom EU och därmed detaljstyrd genom förordningar, vilket även sägs inkludera omfattande och klart specificerade krav avseende dokumentation. 
 Även andra typer av internationella krav på dokumentation kan förekomma. Till exempel anger Naturvårdsverket i sitt yttrande över Beasley rapport att myndighetens dokumentation inte en- bart utformas utifrån de riktlinjer och rekommendationer som styr den officiella statistiken, utan även mot bakgrund av krav som ställs på de internationella miljörapporteringar som myndigheten ansvarar för, vilka ofta sker med hjälp av samma underlagsdata som används till den officiella statistiken. 
  
 10  
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik. 
 295 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 Svenska krav avseende den officiella statistiken 
 De av statsmakterna angivna kraven på dokumentation återfinns i förordningen om den officiella statistiken. Jag har redogjort för förordningens innehåll i kapitel 3. Som där framgått anges i för- ordningen, 13 §, att statistiken ska dokumenteras och kvalitets- deklareras. Vidare anges att SCB får meddela närmare föreskrifter efter att ha hört samtliga statistikansvariga myndigheter. 
 SCB har angett sådana närmare regler i sina föreskrifter om offentliggörande av officiell statistik. 
  
 11  
  
 Beträffande dokumentation anges där följande: 
 1 § Myndighet som ansvarar för officiell statistik skall upprätta aktu- ella beskrivningar av statistiken. Beskrivningarna skall innehålla en kvalitetsdeklaration samt allmänna uppgifter om statistiken. Beskriv- ningarna skall offentliggöras och hållas allmänt tillgängliga samtidigt med och i anslutning till den officiella statistiken. 
 Officiell statistik som publiceras i tryckt form skall innehålla en sammanfattning av beskrivningen av statistiken. 
 2 § Officiell statistik skall dokumenteras i sådan omfattning att fram- tida användning av bevarade datamaterial underlättas. 
 Till föreskrifterna finns också allmänna råd. Av dessa framgår att SCB tillhandahåller en mall som de statistikansvariga myndigheterna lämpligen kan använda för de beskrivningar av statistiken som de ska ta fram. Enligt mallen omfattar beskrivningarna av statistiken kvalitetsdeklarationer och administrativa uppgifter för statistikpro- dukterna. Kvalitetsdeklarationen i beskrivningarna av statistiken bygger på det kvalitetsbegrepp med riktlinjer för kvalitetsredovis- ning som SCB tagit fram; kvalitetsbegreppet har beskrivits i kapi- tel 8. 
  
 12  
  
 Mallen med tillhörande anvisning kan laddas ner via SAM- Forum, dvs. ett elektroniskt nätverk (en sida på webben med in- loggning) som alla statistikansvariga myndigheter har tillgång till. 
 Vidare anges i de allmänna råden att kravet på att beskriv- ningarna av statistiken ska vara aktuella förutsätter att de upprättas i anslutning till att ny statistik offentliggörs. För kortperiodisk statistik sägs det dock vara tillräckligt att beskrivningar av stati- stiken upprättas en gång om året, såvida inte betydande föränd- ringar av undersökningen ägt rum. 
  
 11 
  
 Statistiska centralbyråns föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av offi- ciell statistik  
  
 (SCB-FS 
  2002:16). 
  
 12 
  
 Statistiska centralbyrån (2001):  
 Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik 
 . Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2001:1. 
  
 296 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SCB svarar för att en samlad sammanställning av alla beskriv- ningar av officiell statistik offentliggörs och hålls allmänt tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. I de allmänna råden anges att då officiell statistik publiceras bör en länk till beskriv- ningarna av statistiken finnas. Därigenom får användarna tillgång till en aktuell kvalitetsdeklaration. 
 Beträffande dokumentation anges också i de allmänna råden att kvalitetsdeklaration av sekundärpublicerad statistik, t.ex. årsböcker som innehåller offentliggjord statistik från flera källor, bör ske genom angivande av källor. Slutligen anges även att SCB tillhanda- håller riktlinjer för hur man dokumenterar datamaterial som ligger till grund för den officiella statistiken (s.k. observationsregister). 
 De statistikansvariga myndigheternas arbete med dokumentation 
 Det enda formella krav som ställs på dokumentation är alltså att en myndighet som ansvarar för officiell statistik ska upprätta aktuella beskrivningar av statistiken. Som framgått av kapitel 4 följer Rådet för den officiella statistiken årligen upp hur de statistikansvariga myndigheterna lever upp till detta krav. 2011 års uppföljning om- fattade totalt 268 statistikprodukter som offentliggjordes under året, varav många avsåg regelbundet återkommande undersök- ningar. Uppföljningen visade att det vid 2011 års slut fanns beskriv- ningar för 95 procent av de undersökta statistikprodukterna, medan det i fem procent av fallen helt saknades beskrivningar. Aktuali- teten varierade dock. 64 procent av de undersökta statistikproduk- terna bedömdes ha en aktuell beskrivning, vilket definierades som att beskrivningen hade samma referensår som den statistik som publi- cerades under året. I 13 procent av fallen var beskrivningen ett år gammal och i 18 procent av fallen var beskrivningen äldre än så. 
  
 13 
  
 För SCB:s del finns beskrivningar av statistiken framtagna för samtliga de statistikprodukter myndigheten ansvarar för. 
  
 14  
  
 I hög grad är beskrivningarna också aktuella. Andelen statistikprodukter med aktuella beskrivningar uppgick således vid 2011 års utgång till 
  
 13 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . Upp- följningen avsåg de beskrivningar som var tillgängliga på SCB:s webbplats i slutet av år 2011 för statistikprodukter tillhörande den officiella statistiken för vilka offentliggörande skett under år 2011. 
  
 14 
  
 Enligt vad SCB har framfört till Rhodes, vilket återges i bilaga 2 till hans rapport. 
  
 297 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 95 procent, vilket kan jämföras med 79 procent år 2009. 
  
 15  
  
 Att an- delen har ökat torde till stor del kunna förklaras av att SCB under de senaste åren har gjort särskilda satsningar för att åtgärda brister som tidigare har funnits i dokumentationen. Förbättringarna är ännu tydligare när det gäller de redovisningar av statistikregistren i form av metadata (MetaPlus) och de mer detaljerade beskriv- ningar över hur statistiken har framställts (SCBDOK) som SCB också gör. I dessa fall ökade andelen statistikprodukter med aktuell dokumentation från 36 respektive 22 procent år 2009 till 89 respek- tive 85 procent år 2011. 
  
 16 
  
 En förklaring till att beskrivningarna inte alltid är aktuella kan vara, som Rhodes pekar på i sin rapport, att dokumentations- arbetet ofta sker i efterhand, efter att processer har genomförts och produkter har framställts. 
 Som framgår ovan gör SCB regelmässigt mer utförliga doku- mentationer, i form av MetaPlus och SCBDOK, av sin statistik än de beskrivningar av statistiken som är föreskrivna. Att dokumenta- tionsarbetet omfattar mer än bara de föreskrivna beskrivningarna gäller även för flera andra av de statistikansvariga myndigheterna. Ett exempel är att Aguilar, som i sitt remissvar över Beasley rapport anger att man har tagit fram särskilda metodrapporter av- seende två undersökningar som myndigheten ansvarar för och som är av särskilt intresse för forskare. Ett annat exempel är Statens jordbruksverk som anger att verket under åren  
 2008–2009 
  drev ett omfattande projekt för att kunna göra en s.k. utfästelse för till- räcklig kvalitet, vilken gjordes i december 2009. En del av utfäst- elsen innebar enligt verket att göra en fördjupad dokumentation motsvarande innehållet i SCBDOK för merparten av verkets under- sökningar. Ytterligare exempel på ett mer aktivt dokumentations- arbete ges av bl.a. Socialstyrelsen. Därtill anger några myndigheter, bl.a. Medlingsinstitutet, att de köper statistikproduktionen från SCB och att detta inkluderar dokumentation i form av såväl beskrivning av statistiken som SCBDOK och MetaPlus. 
 En allmän bild från mina möten med de statistikansvariga myndig- heterna är att det är ovanligt att användare framför klagomål på bristande dokumentation. För vissa myndigheter förekommer det dock relativt ofta att mer avancerade statistikanvändare, t.ex. forskare, ställer frågor om definitioner och tolkningar av olika variabler m.m. Den typen av kontakter med användarna, som i och för sig kan vara 
  
 15 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
  
 Årsredovisning 2011 
 . 
  
 16 
  
 a.a. 
  
 298 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 tidskrävande, säger sig flera av myndigheterna dock inte se som något egentligt problem, utan som en naturlig och utvecklande del av verksamheten. 
 Vidare har flertalet av de statistikansvariga myndigheterna redo- visat bedömningen att dokumentationen av myndighetens egen stati- stik i huvudsak håller god, eller åtminstone godtagbar, kvalitet. 
  
 9.2.3 
  
 Beasley rapport och remissynpunkter 
  
 Sammanfattning av Beasley rapport 
 I sin rapport till utredningen anger Rhodes att det på över- gripande nivå finns fyra viktiga förutsättningar för att statistik- dokumentation ska fungera bra inom det svenska statistiska sys- temet. Dessa förutsättningar, samt Beasley sammanfattande be- dömningar av hur väl de uppfylls i dag, framgår av det följande. Enligt Payne är det således väsentligt: 
  
 Att det finns vetenskapligt underbyggd kunskap om vad en bra statistikdokumentation ska innehålla och hur den ska tas fram och göras tillgänglig för olika behov.  
  
 Enligt Payne finns det en hel del sådan kunskap i dag, i stor utsträckning framtagen i aktivt internationellt samarbete. Kunskapen bör dock vidareutvecklas, inte minst beträffande hur man på lämpligt sätt ska tillgänglig- göra statistik och statistikdokumentation, så att både statistiken och dokumentationen verkligen kommer till nytta. 
  
 Att det finns bra metoder, verktyg och standarder för praktiskt doku- mentationsarbete.  
  
 Payne bedömer att det allra mesta av den information om den officiella statistiken och de processer som hänger ihop med statistiken täcks in av de dokumentationsmallar som SCB använder i dag, dvs. beskrivningar av statistiken, pro- cessdokumentation enligt SCBDOK samt metadatasystemet MetaPlus. 
  
 Att det finns erforderlig kompetens och ändamålsenliga rutiner inom berörda organisationer.  
  
 Enligt Payne har SCB – hans rapport berör i huvudsak förhållandena vid SCB – etablerat en ändamålsenlig organisation för dokumentationsarbetet. Myndig- heten har en central enhet med kompetens och ansvar för ut- bildning och stöd i dokumentationsfrågor, och en dokumenta- tionsansvarig på varje avdelning, som granskar alla dokumen- 
  
 299 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 tationer innan de blir godkända. Dokumentationsarbetet är dock inte integrerat med verksamhetens processer utan görs fortfar- ande i efterhand, vilket enligt Payne måste ses som en stor brist ur effektivitets- och kvalitetssynpunkt. Det är väsentligt att man skapar ett system där dokumentation för olika behov växer fram på ett naturligt sätt, som en integrerad del av själva statistikproduktionsprocessen. Payne framhåller också att ett ytterligare sätt att underlätta och strömlinjeforma dokumen- tationsarbetet vore att fullfölja den påbörjade processorienteringen och standardiseringen av SCB:s verksamhet, eftersom standardi- serade processer är betydligt lättare att dokumentera och kvali- tetssäkra på ett effektivt sätt även om endast små resurser avsätts för dokumentation. 
  
 Att det finns ett styrsystem som säkerställer att dokumentation av god kvalitet för olika behov fortlöpande tas fram som en integrerad del av statistikproduktionsprocessen 
  
 . Enligt Payne är styrsys- temet den svagaste länken i dokumentationsarbetet i det svenska statistiska systemet och han pekar på behov av förstärkt upp- följning och tillsyn i systemet. Bristande uppföljning och tillsyn är dock inte något som gäller bara för dokumentation, utan även för tillgänglighet och kvalitet. 
  
 Vidare framhåller Payne i sin rapport att de  
 formella  
 kraven på statistikdokumentation i dagens regelverk är av mycket indirekt och övergripande karaktär, både på  
 EU-nivån 
  och i Sverige. Enligt hans bedömning är kraven inte operationella och därmed svåra att följa upp. Payne menar att det i allt väsentligt är upp till stati- stikproducenterna själva att välja ambitionsnivå, innehåll, metoder, rutiner och verktyg för dokumentationsarbetet. 
 I rapporten görs ingen mer detaljerad analys av kvaliteten på den dokumentation som i dag föreligger. Efter en översiktlig gransk- ning menar Payne dock att den dokumentation som finns publi- cerad på Internet verkar vara av god kvalitet och bygga på goda ambitioner. Samtidigt framhåller han att man vid mer ingående granskningar av dokumentation kan hitta allvarliga brister, ofta Wolf rade på missförstånd. Payne förordar därför att det görs fler omfattande och djupgående granskningar. 
 Som framgått av det citat ur rapporten som återgavs i avsnitt 9.2.1, så pekar Payne på att olika intressenter visserligen har en hel del gemensamma krav beträffande vilket slags information de behöver 
 300 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 om den officiella statistiken, men att det också finns stora skill- nader mellan olika intressenters behov och önskemål. Det senare gäller t.ex. beträffande informationens djup och detaljeringsgrad, och vad som är prioriterat eller mindre viktigt. 
 Vad gäller användarna pekas i rapporten på att det finns en grupp särskilt kvalificerade statistikanvändare, främst analytiker och forskare, som efterfrågar detaljerad dokumentation av statistiken och statistikprocesserna. I rapporten anges att denna grupp i många år har klagat över bristen på dokumentation. Payne bedömer att dessa användare möjligen kommer att bli mer nöjda framöver – i takt med att SCB håller på att nå ett läge där all statistik är doku- menterad i form av beskrivningar av statistiken, SCBDOK och MetaPlus – men att de sannolikt ändå inte kommer att vara helt nöjda. 
 I rapporten redovisas också vissa förslag till åtgärder. Enligt Payne har förslagen utformats på ett sådant sätt att de inte är begränsade till enbart dokumentation utan även skulle kunna tillämpas inom flera andra områden, bl.a. tillgänglighet och kvalitet. I sammanfattning har förslagen följande inriktning: 
  
 Payne föreslår att alla metoder och verktyg (program, data- baser, register, metadata, dokumentation m.m.), som tagits fram med allmänna medel för produktion av officiell statistik bör göras fritt tillgängliga för alla aktörer och potentiella aktörer (t.ex. an- budsgivare) inom det svenska statistiska systemet. Med all- männa medel avses här anslag,  
  
 EU-medel 
  m.m. Enligt Payne bör den fria tillgången endast kunna inskränkas av statistik- sekretessen, i fall där denna är aktuell. Däremot bör reglerna enligt Payne utformas så att affärshemlighet inte kan åbe- ropas. 
  
 Payne pekar på ett behov av ständig vidareutveckling av kun- skap, metoder och generella verktyg. Enligt rapporten bör detta finansieras inom ramen för SCB:s medel för generell metod- utveckling och bedrivas genom bl.a. internationellt samarbete, samarbete med andra statistikansvariga myndigheter samt upp- handling från marknadsaktörer. 
  
 I rapporten pekas på ett behov av att det i statistiksystemet sker ett systematiskt införande av best practices beträffande såväl dokumentation som systemets övriga delar. 
  
 301 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 Payne pekar på behov av förbättrad tillsyn av tillgänglighet, kvalitet och dokumentation. När det gäller dokumentation före- slås tillsynen bestå i fortlöpande granskning av att samtliga stati- stikansvariga myndigheter, inklusive SCB, och det svenska sta- tistiska systemet som helhet i) har erforderlig kompetens i doku- mentationsfrågor, ii) har tillgång till erforderliga metoder, rutiner och verktyg enligt best practices inom området, samt iii) bedriver dokumentationsarbetet på ett effektivt sätt, så att samt- liga relevanta dokumentationsbehov tillgodoses med god kvali- tet för det svenska statistiska systemets olika intressenter, såväl statistikanvändare som andra. 
  
 Den sista punkten behandlas i kapitel 12, i samband med att jag diskuterar samordningen av systemet för den officiella statistiken. Detta innebär också att de synpunkter som framförts på detta för- slag i remissbehandlingen av Beasley rapport redovisas där. 
 Sammanfattning av de statistikansvariga myndigheternas yttranden över Beasley rapport 
 Synpunkter på dagens situation beträffande dokumentationen och dokumentationsarbetet 
 Några myndigheter (Högskoleverket, Kulturanalys och Medlings- institutet) anger uttryckligen att de anser att den nulägesbild som Payne ger i sin rapport i huvudsak överensstämmer med dagens situation. 
 Det är dock fler myndigheter som anger att Beasley beskriv- ning har brister i olika avseenden. En vanlig invändning är att rappor- ten endast behandlar situationen vid SCB och att det inte är givet att det av detta går att dra några slutsatser om hur förhållandena är vid andra statistikansvariga myndigheter; synpunkter av detta slag framförs, med lite olika inriktning, av bl.a. Högskoleverket, Jord- bruksverket, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen, SCB och Trafikanalys. För att komplettera bilden redovisar några myndigheter också rela- tivt utförliga beskrivningar av  
 dokumentationsläget/-arbetet 
  vid den egna myndigheten – i tillämpliga delar har dessa resonemang använts som underlag för redogörelsen i avsnitt 9.2.2 ovan. 
 Beträffande Beasley iakttagelser om dagsläget kan sägas att flera myndigheter (bl.a. Försäkringskassan, SCB och Skolverket) håller 
 302 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 med honom om att dagens författningsreglerade krav på dokumen- tation i huvudsak är av övergripande karaktär och ger utrymme för egna tolkningar. Samtidigt betonar dock några myndigheter att det finns  
 ett  
 formellt krav på dokumentation – i form av att statistik- ansvariga myndigheter ska upprätta en aktuell beskrivning av sin statistik – vars innebörd framgår mer i detalj av SCB:s föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik  
 (SCB-FS 
  2002:16). SCB framhåller också i sitt remissvar att det är ett medvetet val från lagstiftaren att de formella kraven är av över- gripande karaktär och att SCB:s samordning i dag bygger på sam- verkan och konsensus, vilket enligt myndigheten är i linje med de intentioner som fanns när statistikreformen genomfördes. 
 Några myndigheter (bl.a. Skogsstyrelsen) håller med Payne om att dokumentationen i dag ofta görs i efterhand. Flera myndig- heter (främst Energimyndigheten, Försäkringskassan, Naturvårds- verket, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen och SCB) framhåller också, i likhet med Payne, vikten av att dokumentationsarbetet integre- ras i produktionsprocessen och görs löpande. Samtidigt pekar några myndigheter på svårigheter i detta sammanhang. Till exempel anger Försäkringskassan att det kan bli svårt att skapa centralt reglerade krav på hur de statistikansvariga myndigheterna ska skapa och underhålla dokumentationen. Vidare anger SCB att myndighetens ambition är att dokumentationen ska ske löpande, men att det inte får finnas en övertro på möjligheterna att automatisera dokumen- tationsarbetet. SCB säger sig dela Beasley ambition att så mycket som möjligt ska kunna dokumenteras en gång för att sedan åter- användas och att information som genereras av produktionssyste- men ska tas tillvara, men att vägen dit är lång och resurskrävande. SCB pekar också på att det i Beasley rapport sägs att det inte behöver vara särskilt dyrt att få fram högklassig dokumentation av officiell statistik, men menar att det inte ges något egentligt stöd för denna slutsats i rapporten. 
 Några myndigheter (främst SCB och Trafikanalys) framhåller också att det är varje statistikansvarig myndighets eget ansvar att dokumentera statistiken samt att SCB visserligen ska samordna systemet för den officiella statistiken, men inte har något ansvar för t.ex. övervakning av systemet. 
 303 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 Synpunkter på vilka krav som bör ställas på dokumentation av statistik 
 Huruvida den kravnivå som Payne förordar i sin rapport inne- bär en rimlig ambitionsnivå, är en av de frågor som har gett den mest spridda svarsbilden. Å ena sidan anser ett flertal myndigheter (främst Energimyndigheten, Jordbruksverket, Kulturanalys och Naturvårdsverket) att den av Payne förespråkade kravnivån är rimlig. Å andra sidan är det också flera myndigheter som anser att den av Payne förespråkade kravnivån är för hög (främst Med- lingsinstitutet och Socialstyrelsen) eller att nuvarande nivå i huvud- sak är rimlig (främst Högskoleverket och Skogsstyrelsen). Därtill anger flera myndigheter (främst Skogsstyrelsen och SCB) att det är svårt att utläsa av rapporten exakt vilken nivå Payne förordar och att det därför är svårt att uttala sig om rimligheten. 
 Som nämndes ovan håller flera myndigheter med Payne om att dagens författningsreglerade krav på dokumentation är över- gripande och ger utrymme för egna tolkningar. Ett flertal myn- digheter anser därför att dokumentationskraven bör konkretiseras; denna synpunkt har framförts både av myndigheter som anser att styrkan i kraven bör öka och av myndigheter som anser att nu- varande ambitionsnivå är tillräcklig. Överlag menar dock dessa myn- digheter samtidigt att kraven bör ge utrymme för anpassning till olika statistikansvariga myndigheters skilda förutsättningar. Sådana synpunkter framförs av bl.a. Försäkringskassan, Högskoleverket, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen och Sveriges lantbruksuniversitet. 
 Vidare framhåller flera myndigheter att dokumentationskraven måste vara rimliga och ge ett faktiskt mervärde för organisationen, t.ex. i förhållande till de resurser som krävs för att leva upp till kraven. Sådana synpunkter framförs, med lite olika inriktning, av bl.a. Högskoleverket, Naturvårdsverket, Socialstyrelsen och SCB. 
 Flera myndigheter framhåller också att dokumentationsbehoven skiljer sig åt mellan olika typer av aktörer och att detta bör avspeg- las i kraven på dokumentation. Till exempel redovisar några myn- digheter (främst Jordbruksverket, Sveriges lantbruksuniversitet och Trafikanalys) synpunkter av typen att dokumentationsbehoven för vissa särskilt avancerade användare, t.ex. forskare, kan vara så om- fattande och/eller specialiserade att de är svåra att fullt ut formalisera och därför till en del kan kräva personlig service eller att särskilda metodrapporter tas fram. Vidare framhåller några myndigheter (främst Försäkringskassan, Medlingsinstitutet, Skogsstyrelsen och 
 304 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SCB) att den dokumentation som en statistikproducent behöver för internt bruk varken behöver eller bör vara offentlig, åtminstone inte till alla delar. I sammanhanget kan också noteras att flera myn- digheter (bl.a. Kulturanalys, Naturvårdsverket och Skolverket) be- tonar vikten av god produktionsdokumentation, t.ex. för intern kun- skapsöverföring mellan olika medarbetare. 
 Övriga synpunkter 
 Beasley förslag om att det ska råda fri tillgång till metoder och verktyg som utvecklats för produktion av officiell statistik inom ramen för allmänna medel, ges uttryckligt stöd av flera av de svar- ande myndigheterna, främst Energimyndigheten, Försäkringskassan, Kulturanalys, Socialstyrelsen och Trafikanalys. 
 Invändningar mot förslaget redovisas i första hand av SCB (se vidare nedan), låt vara att Jordbruksverket och Sveriges lantbruks- universitet framhåller att en sådan fri tillgång måste bygga på att metoder och verktyg m.m. kan anpassas till de olika statistikansvariga myndigheternas skilda förutsättningar. Därtill pekar några myndig- heter på att alla verktyg inte nödvändigtvis passar alla myndigheter; t.ex. framhåller både Jordbruksverket och Socialstyrelsen att man har erbjudits möjlighet att testa SCB:s  
 MetaPlus-verktyg, 
  men har funnit att det inte var lämpligt för den egna verksamheten. 
 SCB:s kritik mot Beasley förslag mot fri tillgång till metoder och verktyg finns skäl att redovisa mer utförligt: 
 Med anledning av vad utredaren uppger om fri tillgång till metoder och verktyg för officiell statistik vill SCB framhålla följande. Utred- arens ställningstagande tycks felaktigt utgå från att all utvecklingsverk- samhet finansieras med offentliga medel. SCB vill understryka att utredarens förslag i denna del rymmer juridiska såväl som andra fråge- ställningar där ytterligare utredningsbehov är nödvändigt för att belysa samtliga aspekter. Därutöver talar mycket för att fri tillgång skulle medföra ansvar för vidareutveckling och distribution samt åtaganden att stödja andra organisationer i användandet. 
 SCB ser också praktiska svårigheter med utredarens förslag på fri tillgång till produktionsapparaten. Även om de utvecklade verktygen behöver god och komplett dokumentation för att säkra produktion och vidareutveckling ställs det andra och speciella krav om verktygen ska användas på en öppen marknad. Myndighetens ambition är att utveckla verktygen för den egna hård- och mjukvaruplattformen och basera den på en arkitektur som tagits fram inom den egna organisa- tionen. Verktygen tas i första hand fram för att stödja myndighetens 
 305 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 produktionsprocesser och baseras på de kompetenser som finns att tillgå i olika delar av den. Möjligen kan man hävda att det bara finns ett bästa sätt att utföra olika produktionsmoment och att det rätta IT- stödet därigenom bara kan byggas på ett sätt. Men det är ändå inte självklart att verktygen kan byggas helt fria från den egna organisa- tionens förutsättningar. En vidare spridning skulle rent av kunna hämma möjligheter att fritt förändra den egna produktionsprocessen (och där- med verktygen). 
  
 9.2.4 
  
 Delbetänkandet 
  
 Innan jag i nästa avsnitt redogör för mina bedömningar vill jag först återge vissa resonemang och förslag avseende dokumentation från utredningens delbetänkande  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36). Dessa förslag torde, om de genomförs, hantera en del av de problem som påtalats i utredningsarbetet och förbättra situa- tionen för i synnerhet mer avancerade statistikanvändare, främst forskare. 
 I delbetänkandet föreslogs att en ny myndighet ska bildas, med uppgiften att beträffande forskning som sker med hjälp av person- identifierade myndighetsdata bl.a. samordna frågor om dokumen- tation och information, den rättsliga prövningen av forskning och datautlämnande, samt den praktiska datahanteringen inklusive ut- nyttjandet av data från olika registerhållare. 
 Beträffande information och dokumentation föreslogs den nya myndigheten få i uppgift att 
  
 Informera forskare om möjligheterna med registerforskning, hur man får kunskap om vilka data som finns och vilka krav som ställs för att få tillgång till data. 
  
 I samverkan med Datainspektionen informera allmänhet och poli- tiker om innehållet i och nyttan av registerforskning samt över- siktligt beskriva vilken sådan forskning som pågår. 
  
 I samverkan med Datainspektionen informera allmänhet och poli- tiker om rättigheter och skyldigheter när personuppgifter an- vänds i forskningen samt hur integriteten skyddas. 
  
 Ingå överenskommelser med myndigheter som är dataägare om enhetliga regler, anpassningar och standarder för dokumenta- tionen av data för att underlätta forskningen. 
  
 306 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 Upprätta ett metadatasystem över register och dokumentation av provsamlingar, dvs. ett register över befintliga register. Sys- temet kan t.ex. innehålla förteckningar över och länkar till be- folkningsregister/officiell statistik, andra register hos myndig- heter, forskardatabaser på universitet och hos Svensk Nationell Datatjänst (SND, som är en enhet vid Göteborgs universitet), regionala kvalitetsregister inom hälso- och sjukvården och bio- banker (BBMRI). 
  
 Samverka med SND och BBMRI i upprättandet av ett informa- tionssystem för forskardata. 
  
 Vidare framhölls i delbetänkandet att det är angeläget att det i myndighetsinstruktionerna för dagens stora dataägande myndig- heter skrivs in att de ska bistå forskningen med data och att de i detta syfte ska samverka med den nya myndigheten. 
 I forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30), som lämnades den 11 oktober 2012, redovisade regeringen sin syn på delbetänkandet. I propositionen föreslås att uppgiften att bistå forskare med information om register och om relevant lagstiftning, och därmed förbättra möjligheterna till registerbaserad forskning, bör ges till Vetenskapsrådet och inte till en ny myndighet som föreslogs i delbetänkandet. De närmare detaljerna om Vetenskaps- rådets uppgift, t.ex. om den kommer att omfatta samtliga de ovan nämnda arbetsuppgifterna, ger propositionen inte svar på. 
 I propositionen anges att Vetenskapsrådet bör  
 få i uppdrag att inrätta en funktion med uppgift att förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål 
 . 
  
 17 
  
 Detta sägs inkludera sambearbetning av uppgifter och metod- utveckling för att nyttiggöra registeranvändning bl.a. i syfte att genomföra s.k. mikrosimulering. Enligt propositionen är det också viktigt att Vetenskapsrådet i arbetet med att inrätta en ny funktion undviker eventuell överlappning med statistikansvariga myndigheters uppdrag och beaktar hur samverkan med dessa myndigheter kan öka användandet och tillgängliggörandet av register. Enligt rege- ringen bör Vetenskapsrådet därför samarbeta med de myndigheter och organisationer som ansvarar för de aktuella registren. 
  
 17  
 Prop. 2012/13:30, s. 147. Med anledning av den nya uppgiften föreslås i propositionen också en höjning av Vetenskapsrådets anslag, med 25 miljoner kronor år 2013 och med ytterligare 25 miljoner kronor år 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli 50 miljoner kronor högre år 2016 än år 2012. 
 307 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 9.2.5 
  
 Överväganden och förslag 
  
 Utredningens bedömning och förslag 
 : Dokumentation av vilken statistik som finns, hur den är framställd och vad den innehåller är en förutsättning för att statistiken ska vara tillgäng- lig och användbar. 
  
 Det enda formella krav som i dag finns avseende dokumen- tation av den officiella statistiken är att de statistikansvariga myndigheterna ska upprätta aktuella beskrivningar av statistiken, enligt en form som SCB anger. Myndigheterna lever i huvudsak upp till detta krav. Därtill tar myndigheterna ofta fram även annan, mer fördjupande dokumentation. 
 Dokumentationen synes ha förbättrats med tiden. En kvar- stående brist är dock att dokumentationen ofta tycks ske i efter- hand. Det är viktigt att myndigheterna strävar efter att integrera dokumentationsarbetet i produktionsprocessen och göra doku- mentationen löpande. 
 Dagens dokumentation torde i huvudsak uppfylla behoven för användare som främst använder statistiken i informativt syfte och/eller för att på basis av de summerade sammanställningar som presenteras på myndigheternas hemsidor göra analyser som kräver mer begränsad bearbetning av det statistiska materialet. Störst problem med dokumentationen torde finnas bland använ- dare – ofta forskare – som har större behov av att själva bearbeta statistiken och de bakomliggande datamaterialen för olika vidare- användningar och analyser. De förslag som lämnades i utred- ningens delbetänkande torde dock förbättra situationen för de mer avancerade användarna. 
 Ambitionen bör vara att dokumentationen så långt möjligt ska ge berörda intressenter de svar de behöver, vilket inte sällan torde kräva en mer omfattande och djupgående dokumentation än vad som ges av dagens författningsreglerade krav. Samtidigt bör man inte ha en övertro på möjligheterna att reglera fram en fullständigt heltäckande dokumentation. I särskilt komplicerade fall torde det vara ofrånkomligt att dokumentationen måste kompletteras med individuell rådgivning eller information från den statistikansvariga myndighetens sida. 
 Utredningen lämnar inga förslag på författningsändringar beträffande dokumentation. Frågan om dokumentation behöver dock diskuteras vidare, vilket lämpligen kan ske inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. Vidare bör SCB ges i upp- 
 308 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 drag att närmare utreda vilka förutsättningar som finns för att i ökad utsträckning ge allmän spridning åt metoder och verktyg som utvecklas för allmänna medel. 
 Enligt utredningens direktiv är god dokumentation av statistiken grundläggande för att förbättra tillgängligheten. Jag ska därför ana- lysera hur dokumentationen kan förbättras. 
 Dagsläget 
 Det enda formella krav som i dag finns avseende dokumentation av den officiella statistiken är att de statistikansvariga myndigheterna ska upprätta aktuella beskrivningar av statistiken, enligt en form som SCB anger. Det kan konstateras att myndigheterna i huvudsak lever upp till detta krav. Som framgått fanns nämligen vid 2011 års slut dokumentation av den föreskrivna typen framtagen för 95 pro- cent av den officiella statistiken, låt vara att kravet på aktualitet uppfylldes i lägre grad och att 95 procent naturligtvis inte är 100 procent. Sett till i vilken grad de formella kraven uppfylls, tycks således dagens dokumentationsarbete i huvudsak fungera väl. 
 Även om det formella kravet endast omfattar beskrivningar av statistiken, så visar utredningsarbetet att de statistikansvariga myn- digheterna ofta tar fram även annan, mer fördjupande dokumen- tation. Detta gäller i synnerhet för SCB, som regelmässigt tar fram mer utförlig dokumentation än de beskrivningar av statistiken som är föreskrivna. Som framgått av avsnitt 9.2.2 gäller det dock även för flera andra av de statistikansvariga myndigheterna. 
 Den bild som getts av utredningsarbetet är också att dokumen- tationen med tiden har förbättrats. SCB har under de senaste åren gjort särskilda satsningar för att åtgärda brister som tidigare har funnits. Detta tycks ha haft effekt. Dokumentationen förefaller vara mer komplett och mer aktuell. Enligt vad Rhodes fram- för i sin rapport till utredningen har SCB också etablerat en ända- målsenlig organisation för dokumentationsarbetet. Payne bedömer att det allra mesta av den information om den officiella statistiken och de processer som hänger ihop med statistiken täcks in av de dokumentationsmallar som SCB använder i dag, dvs. beskrivningar av statistiken, processdokumentation enligt SCBDOK samt meta- datasystemet MetaPlus. Som framgått av avsnitt 9.2.2 har även flera andra statistikansvariga myndigheter utvecklat sitt dokumentations- 
 309 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 arbete på senare år, t.ex. i samband med att de har gjort, eller övervägt att göra, en s.k. utfästelse om tillräcklig kvalitet. Som under- lag för att kunna göra en sådan utfästelse behöver myndigheten göra ett omfattande internt arbete med att gå igenom statistik- verksamheten, produkt för produkt, och granska kvalitet, rutiner, m.m. 
 Inom ramen för utredningsarbetet har jag inte haft möjlighet att i detalj granska kvaliteten på den dokumentation av den officiella statistiken som i dag föreligger. Det finns dock vissa indikationer på att åtminstone den föreskrivna typen av dokumentation i stort håller önskvärd kvalitet. Till exempel har vid mina möten med de statistikansvariga myndigheterna framkommit att det är ovanligt att användare framför klagomål på bristande dokumentation. I sin rapport till utredningen bedömer vidare Rhodes, efter en över- siktlig granskning, att den dokumentation som finns publicerad på Internet verkar vara av god kvalitet och bygga på goda ambitioner. 
 En brist i dagens dokumentationsarbete – vilket delvis torde kunna förklara varför den föreskrivna typen av dokumentation inte alltid lever upp till kravet på aktualitet – är att dokumentationen ofta tycks ske i efterhand, efter att processer har genomförts och produkter har framställts. Enligt min mening är det viktigt att myndigheterna strävar efter att integrera dokumentationsarbetet i produktionsprocessen och göra dokumentationen löpande i stället för i efterhand. Samtidigt bör dock framhållas att myndigheterna tycks vara väl medvetna om de brister som i dag finns i detta hän- seende, att döma av vad som exempelvis har framkommit i remiss- behandlingen av Beasley rapport. 
 Det bör betonas att behoven av dokumentation, till såväl inrikt- ning som omfattning och djup, varierar mycket mellan olika aktörer. Beträffande användarna av statistiken torde dessa variationer i huvud- sak följa den indelning som – beträffande den allmänna nivån på tillgängligheten – pekades på i avsnitt 9.1. Det tycks alltså gå en skiljelinje mellan  
 å ena sidan  
 användare som i huvudsak använder statistiken i informativt syfte och/eller för att på basis av de sum- merade sammanställningar som presenteras på myndigheternas hemsidor göra analyser som kräver mer begränsad bearbetning av det statistiska materialet och  
 å andra sidan  
 användare som har större behov av att själva bearbeta statistiken och de bakomliggande data- materialen för olika vidareanvändningar och analyser. Dagens doku- mentation torde i huvudsak uppfylla behoven för användarna i den 
 310 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 förstnämnda kategorin, men inte alltid för de mer avancerade an- vändarna i den andra kategorin. 
 Beträffande de mer avancerade användarna kan dock antas att de förslag som lämnades i delbetänkandet (se avsnitt 9.2.4) skulle för- bättra situationen. 
 Bör kraven förstärkas? 
 Som framgått av redogörelsen ovan är dagens författningsreglerade krav på dokumentation relativt begränsade och i huvudsak av över- gripande karaktär. Utöver de formella kraven ges också stort ut- rymme för de statistikansvariga myndigheterna att självständigt ut- tolka vilken nivå på dokumentation som är lämplig. Mot denna bakgrund finns skäl att överväga om dagens formella krav är till- räckliga eller om de bör utvidgas i något avseende. 
 Dokumentation av vilken statistik som finns, hur den är fram- ställd och vad den innehåller är en förutsättning för att statistiken ska vara tillgänglig och användbar. Enligt min mening bör ambi- tionen vara att dokumentationen så långt möjligt ska ge berörda intressenter de svar de behöver, vilket inte sällan torde kräva en mer omfattande och djupgående dokumentation än vad som ges av dagens författningsreglerade krav. Nya tillämpningar av statistisk information kan också ställa nya krav på dokumentation. 
 Samtidigt bör man inte ha en övertro på möjligheterna att reg- lera fram en fullständigt heltäckande dokumentation. Förhållan- dena kan variera mellan olika sektorer, för olika aktörer och för olika typer av behov. Mot denna bakgrund har, som framgått, flera statistikansvariga myndigheter framfört att de formella kraven bör ge utrymme för anpassning till olika myndigheters skilda förutsätt- ningar. Som framgått har inte heller det faktum att dagens författ- ningsreglerade krav är relativt begränsade förhindrat de statistik- ansvariga myndigheterna från att i många fall ändå ta fram annan, mer fördjupande dokumentation än de föreskrivna beskrivningarna av statistiken. Vidare är det knappast heller rimligt att förvänta sig att dokumentationen ska kunna ge svar på allt. För vissa särskilt avancerade användare, t.ex. forskare, kan dokumentationsbehoven vara så omfattande och/eller specialiserade att de är svåra att fullt ut formalisera. I särskilt komplicerade fall torde det också vara ofrån- komligt att dokumentationen måste kompletteras med individuell rådgivning eller information från den statistikansvariga myndig- 
 311 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 hetens sida, kanske till och med i flera omgångar. Slutligen kan man heller inte bortse från att ökade dokumentationskrav också är kost- nadsdrivande. 
 Mot denna bakgrund kan jag inte definitivt avgöra om det be- hövs starkare formella krav än i dag eller, framför allt, vilken krav- nivå som i sådana fall vore den rätta. Jag lämnar därför inga förslag på författningsändringar beträffande dokumentation. Däremot lämnades, som framgått, vissa förslag avseende dokumentation i delbetänk- andet. 
 Frågan om dokumentation behöver dock enligt min mening dis- kuteras vidare. Dels tycks det finnas behov av ökad samsyn mellan de statistikansvariga myndigheterna, att döma exempelvis av de del- vis ganska disparata synpunkter som framkommit i remissbehand- lingen av Holmes rapport. Dels anser jag – i likhet med vad Payne framför i sin rapport – att det behöver göras fler och mer djupgående granskningar av kvaliteten på dokumentationen. Båda dessa behov bör kunna hanteras inom ramen för det arbete som sker i Rådet för den officiella statistiken och dess arbetsgrupper. I åtminstone det senare fallet krävs dock även nära kontakter med företrädare för dem som är målgrupper för dokumentationen. 
 Bedömningar av Beasley förslag 
 Som framgått redovisar Rhodes ett flertal förslag i sin rapport till utredningen, varav jag återkommer till frågan om uppföljning i samband med att jag i kapitel 12 diskuterar samordningen av sys- temet för den officiella statistiken. Vad beträffar hans övriga för- slag har jag allmänt sett inga större invändningar. Till exempel delar jag synen att det torde finnas behov såväl av ständig vidareutveck- ling av kunskap, metoder och generella verktyg som av att det i statistiksystemet sker ett systematiskt införande av best practices beträffande såväl dokumentation som systemets övriga delar. 
 Vidare föreslår Payne att alla metoder och verktyg (program, databaser, register, metadata, dokumentation m.m.), som tagits fram med allmänna medel för produktion av officiell statistik bör göras fritt tillgängliga för alla aktörer och potentiella aktörer inom det svenska statistiska systemet. Som framgått har flera statistikansvariga myndigheter understött detta förslag i remissbehandlingen av Beasley rapport, medan däremot främst SCB har framfört ett flertal invändningar. Enligt min mening framstår det i och för sig 
 312 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 som en rimlig tanke att metoder och verktyg som utvecklas för allmänna medel om möjligt bör ges allmän spridning, men sam- tidigt kan man inte bortse från de svårigheter som SCB pekar på. Jag anser därför att kunskapsläget behöver förbättras och förut- sättningarna ytterligare klargöras. Jag föreslår att regeringen ger SCB i uppdrag att mer i detalj utreda vilka förutsättningar som finns för att i ökad utsträckning ge allmän spridning åt metoder och verktyg som utvecklas för allmänna medel. I ett sådant uppdrag bör bl.a. ingå att redogöra för vad som egentligen finansieras med allmänna medel och att närmare analysera för- och nackdelar med den av Payne förordade modellen. 
  
 9.3 
  
 Prissättning 
  
 I utredningens direktiv anges att rationell, transparent och enhetlig prissättning är ett strategiskt område för att förbättra tillgänglig- heten till den officiella statistiken. I mitt uppdrag ingår därför att utifrån kostnads- och tillgänglighetsperspektiv analysera för- och nackdelar med olika prissättningsmodeller, varav marginalkostnads- prissättning ska vara en. Vidare ska jag bl.a. överväga om det finns skäl att införa ett undantag från det ekonomiska målet om full kost- nadstäckning i avgiftsförordningen när det gäller officiell statistik. 
 Som underlag för övervägandena har jag gett Ekonomistyr- ningsverket (ESV) i uppdrag – efter att utredningen och ESV kom- mit överens om detta – att analysera olika prissättningsmodeller avseende statistik. I uppdraget ingick bl.a. att identifiera tänkbara prissättningsmodeller avseende statistik, att analysera för- och nack- delar med de olika modellerna och dessas ekonomiska och andra konsekvenser samt att analysera modellernas genomförbarhet med avseende på såväl praktiska omständigheter som förenlighet med olika regelverk, t.ex. avgiftsförordningen och konkurrenslagen. ESV:s uppdrag redovisades till utredningen den 15 februari 2012, i rapporten  
 Prissättning av statistik – rapport till Statistikutredningen 2012  
 (ESV 2012:5). Rapporten finns tillgänglig via ESV:s hemsida. 
 I det följande redogörs först, i avsnitt 9.3.1, för dagens situation avseende prissättning; därvid behandlas avgiftsförordningens regler, vilken prissättning myndigheterna tillämpar i dag samt problem som iakttagits. Redogörelsen bygger i hög grad på ESV:s rapport till utredningen. Därefter redovisas ESV:s genomgång av tänkbara prismodeller (9.3.2) samt mina överväganden och förslag (9.3.3). 
 313 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 9.3.1 
  
 Dagens situation 
  
 Enligt direktiven ska jag alltså analysera olika prissättningsmodeller avseende den officiella statistiken. Så som frågeställningen är for- mulerad i direktiven, och av den bakgrundsbeskrivning som där ges, kan man möjligen få intryck av att den officiella statistiken är avgiftsbelagd i dag. Så är dock inte fallet. Som framgått av avsnitt 9.1 är det helt gratis att från de statistikansvariga myndigheternas hem- sidor ladda ner de summerade sammanställningar – i form av 356 statistikprodukter år 2011 – som utgör den egentliga officiella stati- stiken. Tidigare var det visserligen förenat med avgifter att använda Statistikdatabasen på SCB:s webbplats, men sedan år 2000 är detta gratis. 
  
 18 
  
 I framför allt fyra fall kan det dock vara förenat med avgifter att beställa statistik eller mikrodata från de statistikansvariga myndig- heterna.  
 Det första fallet  
 är när SCB mot avgift utför hela statistiska undersökningar på uppdragsbasis åt externa kunder. Som framgått av kapitel 4 är det t.ex. drygt 50 procent av de statistikansvariga myndigheterna som har valt att anlita SCB för att producera hela eller delar av sin officiella statistik. I dessa fall finansierar alltså myndigheterna sina köp av statistik från SCB med anslagsmedel och tillhandahåller sedan den officiella statistiken gratis via sina hemsidor.  
 Det andra fallet 
 , som i princip kan gälla samtliga stati- stikansvariga myndigheter, är när användarna tvingas betala en av- gift till den berörda myndigheten om de vill ha specialbearbetningar av den officiella statistiken, t.ex. andra geografiska skärningar än som finns i den egentliga officiella statistiken.  
 Det tredje fallet 
 , som i hög grad berör SCB men även gäller för andra statistikansvariga myn- digheter, är när användare tvingas betala en avgift vid uttag av mikrodata från register. Sådana uttag kan avse dels mikrodata som bl.a. forskare kan få tillgång till, dels data i offentliga register som SCB har i särskilt uppdrag att föra. Det senare handlar främst om företagsregistret, som listar samtliga företag, organisationer och deras arbetsställen i Sverige.  
 Det fjärde fallet 
 , som inte behandlas närmare i det följande, handlar om att det kan vara förenat med avgifter när myndigheterna använder varandras data, t.ex. som er- sättning för det arbete som åtgår i sammanhanget. 
 Som utgångspunkt för den fortsatta redogörelsen för dagens situa- tion bör inledningsvis påpekas att förutsättningarna för statistik- verksamheten, och prissättningen i denna, i vissa avseenden skiljer 
  
 18  
  
 Riksrevisionen (2004):  
 Uppdrag statistik – insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet 
 . RiR 2004:8. 
  
 314 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 sig mellan SCB och övriga statistikansvariga myndigheter. SCB:s hela verksamhetsområde avser statistik och inom ramen för detta har myndigheten i sin instruktion bemyndigats att bedriva avgifts- finansierad uppdragsverksamhet. 
  
 19  
  
 De övriga statistikansvariga myn- digheterna har, till skillnad från SCB, inte statistikverksamhet som huvudsyssla. Det innebär att de specialbearbetningar som dessa myndigheter gör – och som kan vara förenade med avgifter för avnämaren – kan betraktas som en bisyssla för myndigheten. För detta gäller en annan grund för avgiftsuttaget än i den uppdrags- verksamhet som SCB bedriver. 
 Avgiftsförordningen 
 I avgiftsförordningen (1992:191) finns generella regler för statlig avgiftsbelagd verksamhet som ska tillämpas om inte något annat följer av en annan förordning eller av ett särskilt beslut av rege- ringen. Avgiftsförordningen, AF, gäller för statliga myndigheter under regeringen. 
 I det följande redogörs för de regler som är av störst relevans i detta sammanhang. Förordningens innehåll i övrigt framgår av den redogörelse som tidigare har lämnats i avsnitt 3.6. 
 Rätten att ta ut avgifter 
 För att en myndighet ska få ta ut avgift krävs författningsstöd. Så- dant ges normalt i ett bemyndigande från regeringen. Det sker van- ligtvis i en förordning, t.ex. myndighetens instruktion. 
 För de varor och tjänster, exempelvis utbildning och rådgivning, som är angivna i 4 § AF får myndigheterna emellertid ta ut avgift utan särskilt bemyndigande. Förutsättningen är att verksamheten är av antingen tillfällig natur eller mindre omfattning. Detta gene- rella bemyndigande infördes för att regeringen inte skulle behöva ta ställning till varje förslag till mindre avgiftsuttag. Innan en avgift tas ut måste myndigheten pröva om tjänsten är förenlig med myn- dighetens uppgift och om tjänsten går utöver den service som ska utföras avgiftsfritt enligt 4 och 6 §§ förvaltningslagen (1986:223). 
 När en myndighet vill ta betalt för bearbetning av statistik kan det generellt göras med stöd av 4 § AF, punkt 4 rådgivning eller 
  
 19  
 Förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. 
 315 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 annan liknande service. Det gäller under förutsättning att uttaget inte sker med stöd av offentlighetsprincipen enligt tryckfrihetsför- ordningen eller går utanför serviceskyldigheten enligt förvaltnings- lagen. 
 Enligt 4 § förvaltningslagen ska varje myndighet lämna upplys- ningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhet. Hjälpen ska lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Myndigheten ska vidare an- passa sin service till aktuell arbets- och resurssituation, dvs. till arbetets behöriga gång enligt 6 kap. 4 § offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400). Enligt 6 § förvaltningslagen ska varje myn- dighet lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verksamheten. 
 Det är viktigt att myndigheten bestämmer omfattningen av den hjälp som ska tillhandahållas gratis enligt förvaltningslagen. Myndig- heter brukar bedöma att denna hjälp omfattar mellan en och fyra timmar. 
  
 20  
  
 För en arbetsinsats därutöver kan myndigheten välja att ta betalt. 
 Ekonomiskt mål 
 Det ekonomiska målet talar om hur stor del av kostnaderna för en viss verksamhet som ska täckas av intäkter. Regeringen har bestämt att full kostnadstäckning normalt ska gälla som ekonomiskt mål för avgiftsbelagd verksamhet. Om ett annat ekonomiskt mål ska gälla, t.ex. viss kostnadstäckningsgrad eller täckning enbart av vissa an- givna kostnader, ska regeringen besluta särskilt om detta. 
 Full kostnadstäckning innebär att avgiften ska beräknas så att den långsiktiga självkostnaden täcks. Samtliga direkta kostnader för verksamheten ska täckas liksom en så rättvis andel som möjligt av de kostnader som är gemensamma med andra verksamheter. Vid avgiftssättningen ska i regel också hänsyn tas till tidigare uppkomna över- eller underskott i verksamheten. 
 Ett motiv för undantag från full kostnadstäckning är om ett sådant avgiftsuttag skulle motverka syftet med verksamheten. 
 När det gäller avgifter som tas ut enligt 4 § AF är det ekono- miska målet upp till full kostnadstäckning, vilket innebär att myn- 
  
 20  
  
 Ekonomistyrningsverket (2002):  
 Alla myndigheter får ta betalt, men  En handledning om möjligheter och begränsningar i 4 § avgiftsförordningen 
 . ESV 2002:7. 
  
 316 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 digheten själv får bestämma om avgiften ska täcka hela självkost- naden eller kanske bara särkostnaden. Denna frihet motiveras av att avgiftsnivån inte får motverka syftet med verksamheten. Om det t.ex. är viktigt att informationen i en publikation eller viss statistik sprids bör inte priset sättas så högt att spridningen hindras. 
 Samråd 
 Enligt 7 § AF ska myndigheterna varje år samråda med ESV om de avgifter som de tar ut. I de fall regeringen bestämmer avgiftens storlek ska samråd ske med ESV innan förslag lämnas till rege- ringen om avgiften. Syftet med samrådsfunktionen är i första hand att kontrollera att avgifterna är beräknade utifrån det ekonomiska mål som gäller för verksamheten, att regler och riktlinjer på avgifts- området följs och att enhetliga och vedertagna principer för pris- sättning tillämpas. 
 De statistikansvariga myndigheternas prissättning i dag 
 Statistiska centralbyrån 
 Uppdragsverksamhetens omfattning och inriktning 
 År 2011 uppgick SCB:s totala intäkter till 1 033,7 miljoner kronor. Av detta stod anslag för 53 procent och avgifter och vissa övriga intäkter för 47 procent. SCB har anslag för den officiella statistik som myndigheten ansvarar för samt för att täcka kostnader för internationell rapportering av statistiken och samordning av stati- stiksystemet. 
 Uppdragsverksamhetens intäkter (exklusive publikationsintäkter) uppgick till 466,7 miljoner kronor år 2011. Uppdragsverksamheten består av olika tjänster och produkter, allt från enkla tabeller till komplexa informationssystem och stora statistiska undersökningar omfattande alla moment från datainsamling till färdig rapport. Vidare genomför SCB varje år ett stort antal bearbetningar av olika register baserade på befintlig statistik. SCB bedriver även konsultation och tjänsteexport. 
 Statliga myndigheter utgör SCB:s största kundkategori och stod år 2011 för ungefär tre fjärdedelar av uppdragsintäkterna. Statistik- ansvariga myndigheter svarade för 33 procent, varav närmare tre 
 317 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 fjärdedelar avsåg produktion av officiell statistik, och staten i övrigt för 44 procent. Resterande intäkter härrörde år 2011 från kommuner och landsting (8 procent), privat sektor (13 procent) och utrikes kunder (2 procent). 
 I årsredovisningen för 2011 redovisas den avgiftsfinansierade verksamheten i följande sex uppdragskategorier, med uppgift om intäkterna inom parentes: 
  
 Datainsamling/total statistisk undersökning (251,5 mnkr) 
  
 Statistisk bearbetning av befintliga register (73,9 mnkr) 
  
 Nominella uttag (26,6 mnkr) 
  
 Konsultation m.m. (41,6 mnkr) 
  
 Tjänsteexport (59,4 mnkr) 
  
 Övrigt (13,6 mnkr) 
  
 I det följande behandlas endast de tre förstnämnda kategorierna, då dessa avser de typer av tjänster vars prissättning jag enligt direk- tiven ska analysera. 
 SCB:s prissättning 
 Som tidigare nämnts framgår SCB:s bemyndigande att ta ut av- gifter av myndighetens instruktion. Där anges, i 4 §, att SCB i mån av resurser ska utföra uppdrag inom sitt verksamhetsområde åt en myndighet och får åta sig uppdrag även från andra uppdragsgivare. Vidare framgår, i 24 §, att SCB ska ta ut avgifter för sådana upp- drag. 
  
 21  
  
 Eftersom inget annat ekonomiskt mål har angetts av rege- ringen gäller full kostnadstäckning enligt 5 § andra stycket avgifts- förordningen. Av regleringsbrevet för år 2012, och även tidigare regleringsbrev, framgår att inkomsterna disponeras av SCB och att avgifternas storlek bestäms av myndigheten. 
 Enkelt uttryckt tillämpar SCB full kostnadstäckning för all verk- samhet som inte anslagsfinansieras. Det ekonomiska målet full kost- nadstäckning innebär att på några års sikt ska samtliga med verk- samheten förenade kostnader, direkta såväl som indirekta, täckas av avgiftsintäkter. Det betyder i princip att den som beställer tjänster från SCB fullt ut får betala för dem. Avgiften ska därmed täcka de direkta och indirekta kostnader som uppkommer till följd av en uppdragsgivares beställning. 
  
 21  
 Förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. Utöver vad som nämns ovan anges i denna också (2 §) att SCB får bedriva sådan tjänsteexport som är förenlig med myndighetens uppgifter och verksamhetsområde. 
 318 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 De olika kategorier av uppdrag som här behandlas ställer i olika hög grad krav på att SCB samlar in ny information. Om ett upp- drag helt eller delvis bygger på data som redan tidigare – i allmänhet inom ramen för den anslagsfinansierade verksamheten – samlats in och lagrats i myndighetens databaser, så ska inte beställaren betala kostnaderna för de tidigare genomförda och finansierade arbets- momenten. Detta innebär följande för de olika uppdragskategori- erna: 
  
 Totala statistiska undersökningar 
 : I dessa fall innebär uppdraget i allmänhet att hela statistikprocessen gås igenom, från förarbete, insamling och bearbetning till extern kommunikation om denna sköts av SCB. Därmed ingår kostnaderna för samtliga dessa arbetsmoment i avgiftsunderlaget. Om undersökningen till någon del bygger på underlag som är finansierat sedan tidigare – t.ex. registerdata som tidigare har samlats in och lagrats i databaser – ska dock inte beställaren betala kostnaderna för detta. 
  
 Statistiska bearbetningar av register 
  
 : Vid en statistisk bearbetning av register samkör man t.ex. uppgifter från olika register för att få fram nya data. Principen full kostnadstäckning för uttag med bearbetning innebär att avgifterna ska täcka kostnader för att göra beställda uppgifter tillgängliga för användare. Det kan exem- pelvis innebära att kostnader för bearbetningar, sammanställning eller kundanpassning ska inkluderas i avgiftsunderlaget. Myndig- hetens kostnader för insamling, registrering etc. ska inte ingå i underlaget för avgifter i den mån de redan har finansierats med främst anslag. 
  
 Nominella uttag 
 : I dessa fall krävs varken insamling eller bear- betning, varför det i avgifterna heller inte ingår några kostnader för sådana arbetsinsatser. Även dessa uttag kan dock medföra andra kostnader som t.ex. kostnader för leverans, analys eller annan kundanpassning av informationen som tillhandahålls. 
 Principerna för prissättning är, enligt vad SCB har uppgett till ESV, desamma i hela uppdragsverksamheten. SCB utgår ifrån vilka kost- nader det finns och hur många potentiella kunder myndigheten kan räkna med. Varje uppdrag följs upp i tidredovisningssystemet. Varje enhetschef är resultatansvarig. Det är den produktansvarige och enhetschefen som gör kalkylerna inför ett uppdrag. Det finns standardiserade prislistor för vissa statistikpaket, annars görs en 
 319 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 offert för varje uppdrag. Produkterna delas in i anslagsprodukter och uppdragsprodukter. 
 Timpriserna, som baseras på lönekostnaden med påslag för over- headkostnader, t.ex. ledning och administration 
  
 22 
  
 , är beräknade så att intäkterna vid uppnådd budgeterad verksamhetsvolym i princip ger full kostnadstäckning för verksamheten. 
  
 23  
  
 SCB tillämpar samma timpriser för uppdrag och anslagsverksamhet. Vid sidan av timpriset kan i uppdragsverksamheten även ett visst riskpåslag förekomma om någon del av uppdragskalkylen, t.ex. resursförbruk- ningen, bedöms vara osäker. Ett eventuellt riskpåslag kan ses som en försäkring som ska täcka oförutsedda kostnader under genom- förandet av uppdraget. Beroende på utfallet av de osäkra posterna kan det uppstå ett positivt eller negativt resultat i förhållande till kalkylen. I SCB:s uppdragsverksamhet gäller för övrigt också att kostnader för marknadsföring och produktutveckling av allmän karaktär inte räknas med i timpriset, utan ska finansieras av upp- komna kalkylvinster. 
  
 24 
  
 I sammanhanget bör påpekas att de gemensamma kostnaderna alltså fördelas på ett likvärdigt sätt – på basis av rapporterad tid – på SCB:s slutprodukter, oavsett om dessa är anslags- eller uppdrags- finansierade. Dock finns vissa kostnader som inte slås ut på slut- produkter på detta sätt. Det handlar om verksamhet som avser SCB:s roll som samordningsansvarig för statistiksystemet i allmän- het, dvs. kostnader för att hålla kansliet för Rådet för den officiella statistiken och för internationell samordning. Dessa kostnader, som år 2011 uppgick till totalt 4,2 miljoner kronor, finansieras helt via SCB:s anslag. 
 Principen om full kostnadstäckning som grund för prissättningen innebär att verksamheten ska gå jämnt upp över tid. Vidare kan vissa uppdrag medföra överuttag och andra medföra underuttag, utan att detta strider mot principen om full kostnadstäckning. Med denna flexibilitet kan i vissa fall en marknadsanpassning av SCB:s priser bli aktuell, mot bakgrund av den kunskap om marknaden som 
  
 22 
  
 SCB:s gemensamma kostnader  
  
 (OH-kostnader) 
  består av tre delar: central administration (verksledning och stabsavdelningar samt gemensam verksamhet för SCB), avdelningarnas respektive egna centrala administration inklusive indirekt tid (t.ex. utbildning) samt nätdrift, lokaler och telefon. 
  
 23 
  
 Statistiska centralbyrån (2010):  
 Riktlinjer för prissättning i SCB:s avgiftsfinansierade verk- samhet 
 . 
  
 24 
  
 Av mina kontakter med ESV har framgått att begreppet kalkylvinster är vedertaget i myndigheters uppdragsverksamhet. Även om riskpåslagen i somliga uppdrag ger plus och i somliga minus, så vet myndigheterna erfarenhetsmässigt att de kan räkna med dem som finansieringskälla för insatser av nämnt slag. 
  
 320 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 finns på respektive avdelning. Om produkten konkurrerar med liknande produkter på marknaden kan priset i vissa fall kortsiktigt anpassas antingen uppåt eller nedåt i förhållande till kalkylerat pris. Om det levererade materialet, eller likvärdigt material, inte kan tas fram av andra (SCB har monopol), ska i de flesta fall självkost- naden vara det högsta pris SCB kan ta ut. 
  
 25 
  
 Övriga statistikansvariga myndigheter 
 De fall där det förekommer att övriga statistikansvariga myndig- heter tar betalt för statistik handlar om när en användare vill ha specialbearbetningar av statistiken – t.ex. andra geografiska skär- ningar – som går utöver de summerade sammanställningar som ut- gör den egentliga officiella statistiken. Det handlar då alltså om statistik som baseras på samma data som den officiella statistiken, men som kräver bearbetning, kundanpassningar eller andra uttags- kostnader hos myndigheten. 
 Som nämndes inledningsvis har övriga statistikansvariga myndig- heter till skillnad från SCB inte statistikverksamhet som huvud- syssla, utan som bisyssla. För dessa myndigheter gäller därmed andra krav på de kostnader som ska täckas vid tillämpningen av en prissättningsprincip. Utgör verksamheten en bisyssla finansieras kostnaderna inom huvudverksamheten med anslag och ofta tillkom- mer endast marginella kostnader för att tillgodose efterfrågan. Är beställningarna mer omfattande kan dock myndigheten ta betalt, i princip för att huvudverksamheten inte ska drabbas. Utgör däremot tillhandahållande av statistik huvudverksamhet måste även en andel indirekta kostnader beaktas i avgiftsunderlaget. Det finns i så fall ingen annan huvudverksamhet som finansierar dessa kostnader. 
 När andra statistikansvariga myndigheter än SCB tar ut avgifter för statistiken sker det generellt med stöd av 4 § avgiftsförord- ningen. När avgifterna tas ut med stöd av detta generella bemyn- digande ankommer det på myndigheten att avgöra om avgifter ska tas ut, när de ska tas ut och vilka kostnader de ska täcka upp till som mest full kostnadstäckning. 
 Utifrån mina kontakter med de statistikansvariga myndigheterna har jag fått följande bild av i vilken utsträckning andra myndigheter än SCB tar betalt för att tillhandahålla specialbearbetningar av stati- stiken. Omkring hälften av myndigheterna tillhandahåller statistik- 
  
 25  
 Statistiska centralbyrån (2010):  
 Uppdragshandboken 2010 
 . 
 321 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 bearbetningar gratis  
 inom rimliga gränser  
 av arbetsinsats. Rimliga gränser bedöms uppgå till en till fyra timmar och i några fall upp till åtta timmar. Därefter tar de betalt, vanligen full kostnadstäckning för att hantera beställningen, genom timtaxan på respektive myn- dighet. Ett par myndigheter har uppgett att de tar betalt från första timmens arbete med att tillhandahålla bearbetad officiell statistik. Vidare har några myndigheter, vars statistik produceras av SCB, uppgett att de i sådana situationer hänvisar användarna till SCB. För några enstaka myndigheter saknar utredningen uppgift. I de fall myndigheterna tar betalt tycks avgiftens storlek vanligen uppgå till ca  
 700–900 
  kronor per timme. 
 Utredningsarbetet har inte gett underlag för att avgöra exakt hur stora intäkter myndigheterna har från denna typ av verksam- het. Utifrån vad som har framkommit vid mina kontakter med myndigheterna ter det sig dock troligt att intäkterna i allmänhet är av begränsad omfattning, ofta mindre än en miljon kronor per år. Några av de myndigheter som har störst statistikverksamhet, t.ex. Socialstyrelsen, torde dock ha något större intäkter; uppskattnings- vis upp till ca fem miljoner kronor per år. 
 Som framgår ovan tycks det inte finnas någon helt enhetlig tids- gräns för när myndigheterna börjar ta betalt för specialbearbetningar. Det kan variera såväl mellan myndigheterna som för olika fall inom en myndighet. Många myndigheter säger sig ha en generös inställning, eftersom de ser informationsspridning, t.ex. genom stati- stik, om den egna sektorn och verksamheten som en väsentlig del i myndighetens uppdrag. I vissa fall kan också frågans karaktär vara avgörande – således har vissa myndigheter uppgett att de kan vara mindre benägna att ta betalt om en specialbearbetning avser frågor som myndigheten själv bedömer som principiellt intressanta. 
 Problem som har påtalats 
 I det följande redovisas problem kring prissättning som har påtalats i utredningsarbetet – vid möten med olika intressenter och/eller i ESV:s rapport till utredningen. 
 Inledningsvis bör påpekas att kritiken avseende prissättning, som jag har mött från olika intressenter, nästan helt har handlat om SCB, varför det också är sådan kritik som behandlas nedan. Enligt min mening bör detta dock inte nödvändigtvis tolkas som att SCB skulle vara sämre på att hantera dessa frågor än övriga statistik- 
 322 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 ansvariga myndigheter, utan det torde främst avspegla de skilda förutsättningarna. Genom att SCB till skillnad från övriga myndig- heter har statistik som huvudsyssla och bedriver en stor del av verksamheten på uppdrag, så ligger det i sakens natur att myndig- heten tar betalt för sina tjänster i större utsträckning än de andra myndigheterna. Vidare är det betydligt vanligare att användare har kundrelationer, i betydelsen att man betalar för en tjänst, till SCB, som är landets dominerande statistikproducent, än till övriga stati- stikansvariga myndigheter. Mot denna bakgrund är det knappast förvånande att kritik avseende prissättning oftare träffar SCB än de övriga myndigheterna. 
 I sin rapport till utredningen redovisar ESV – baserat på samtal med SCB och ESV:s egna erfarenheter – en sammanställning av problem som påtalats avseende SCB:s prissättning. Dessa kan i huvudsak sammanfattas i fyra punkter, vilka redovisas nedan kom- pletterat med vissa kommentarer från min sida utifrån vad som i övrigt framkommit i utredningsarbetet. Mina närmare bedömningar av relevanta problem redovisas dock i det kommande avsnitt 9.3.3. 
 Kritik mot prisnivån i allmänhet 
 Vid alla uppdrag över 10 000 kronor ställer SCB, med hjälp av ett externt undersökningsföretag, skriftligen vissa frågor om hur kunden i uppdraget har upplevt SCB:s tjänster. Enligt ESV ges prisvärd- heten därvid ofta ett lågt betyg och SCB får också klagomål på höga timpriser. Efter att ha jämfört timpriserna vid SCB och vid liknande myndigheter har ESV dock inte funnit något som talar för att SCB:s timtaxor i kronor räknat skulle vara ovanligt höga. 
  
 26 
  
 Utifrån de erfarenheter som i övrigt gjorts i utredningsarbetet finns ingenting som talar emot ESV:s bedömning i detta fall. I sin rapport pekar ESV också på – vilket jag finner rimligt – att en aspekt som kan ha betydelse i sammanhanget är det förhållandet att då tabeller och även data i statistikdatabasen publiceras avgiftsfritt, så blir det en stor skillnad att behöva betala ett uppdrag med full kostnadstäckning. Enligt ESV kan kunderna ha svårt att förstå denna skillnad. 
  
 26  
 I rapporten poängterar ESV att myndigheten däremot inte kan bedöma om den beräknade tidsåtgången i SCB:s enskilda uppdrag är rimlig. 
 323 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 Kritik från statistikansvariga myndigheter mot prishöjningar 
 I sin rapport anger ESV att vissa statistikansvariga myndigheter de senaste åren har klagat på SCB:s priser. Enligt ESV beror detta dock delvis på en förväntan om att SCB:s omorganisation skulle resultera i lägre priser. 
 Denna synpunkt har även jag mött vid mina möten med de statistikansvariga myndigheterna. Således har några myndigheter, som använder SCB för produktionen av hela eller delar av sin offi- ciella statistik, varit kritiska mot att SCB i de senaste avtalsförhand- lingarna har begärt en prishöjning. Avtalen mellan de statistik- ansvariga myndigheterna och SCB skrivs ofta i form av fleråriga ramavtal (oftast på tre år), vilka preciseras i ettåriga produktions- avtal. Flera myndigheter, som nyligen har förhandlat om nya ram- avtal, har framfört att SCB i den förra avtalsomgången gick med på att successivt sänka priset under avtalsperioden, med hänvisning till att SCB skulle kunna genomföra interna rationaliseringar. I den senaste förhandlingsomgången har dock SCB enligt myndigheterna begärt en prisökning, med hänvisning till att man inte har lyckats realisera den förväntade rationaliseringsvinsten. Visserligen säger sig de berörda myndigheterna kunna förstå att den begärda pris- ökningen kan motiveras med att SCB ska uppnå det ekonomiska målet för sin uppdragsverksamhet, dvs. full kostnadstäckning, men de har ändå ställt sig frågande till agerandet. 
 Beskrivningen av sakförhållandena har i stort sett bekräftats vid mina möten med SCB:s ledning. Enligt SCB utgick myndigheten således i ett flertal stora avtal, som för  
 tre-fyra 
  år sedan ingicks med andra statistikansvariga myndigheter, ifrån att det interna omorga- nisations- och rationaliseringsarbetet skulle medföra besparingar, varför man gick med på avtalspriser som avspeglade detta. SCB har dock inte (hittills) lyckats göra så stora besparingar som förutsågs. Till följd av detta har uppdragen avseende officiell statistik samman- taget gått med underskott under ett antal år. När avtalen skulle om- förhandlas var SCB därför tydlig med att om inte priserna höjdes, så att full kostnadstäckning skulle kunna uppnås, var myndigheten tvungen att avstå från uppdragen. Resultatet blev att nya avtal in- gicks, med höjda priser. Att motparterna reagerade negativt på SCB:s beteende är dock enligt SCB:s ledning inte svårt att förstå. 
 324 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 Kritik mot bristande transparens i prissättningen 
 ESV anger i sin rapport till utredningen att myndigheten har mot- tagit klagomål på att SCB:s prissättning inte är transparent. I rappor- ten sägs också att SCB i sina offerter och fakturor normalt endast anger totalpriset för ett uppdrag. Enligt vad ESV framför anser SCB att detaljerade prisuppgifter i vissa fall kan utgöra affärshemligheter och påverka konkurrenssituationen. 
 Motsvarande kritik framfördes också i den utvärdering som gjordes fem år efter 1994 års statistikreform. 
  
 27  
  
 Således konstaterade utredningen att de vanligast förekommande synpunkterna från de statistikansvariga myndigheterna på SCB som producent av officiell statistik på uppdrag rörde frågor om priset på tjänsterna. Synpunk- terna gällde exempelvis att priserna var höga, att prissättningen var svår att förstå och att de prisuppgifter som lämnades var ospecifi- cerade. 
 Även jag har från flera statistikansvariga myndigheter mottagit synpunkten att SCB:s prissättning inte är tillräckligt transparent. Dessa myndigheter uppger att de är osäkra på vad de egentligen betalar för; några säger sig misstänka att priset är satt så att myndig- heten, utöver att betala för den tjänst de beställt, får bidra till SCB:s allmänna kompetens- och infrastrukturuppbyggnad. Samtidigt har dock vissa andra myndigheter framfört att man efter diskussioner med SCB har förmått SCB att tämligen detaljerat specificera kost- nadsposterna i de uppdrag som utförs. 
 Som kommentar till ovanstående kritik har SCB:s ledning till mig framfört att SCB anser sig ha en transparent prissättning, då myndigheten använder fasta prislistor, tillämpar full kostnadstäck- ning och samråder med ESV om avgifterna. Däremot menar SCB att myndigheten kanske inte har varit tillräckligt bra på att kommu- nicera till kunderna varför priserna ser ut som de gör och att det därför kan behövas en mer aktiv kunddialog. 
 Kritik avseende uttag av mikrodata 
 I sin rapport pekar ESV på ett par problem som iakttagits avseende uttag av mikrodata från SCB. Det ena handlar om kostnader i samband med att data tillhandahålls till forskare genom SCB:s sys- tem för fjärråtkomst till data, det s.k.  
 MONA-systemet. 
  Enligt 
  
 27  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
 (SOU 1999:96). 
  
 325 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 rapporten har SCB framfört till ESV att forskare klagar på att de 15 timmar som de tidigare hade rätt till i gratis rådgivning har försvunnit. Enligt rapporten menar SCB också att många forskare har brist- ande förståelse för att datalagringen i  
 MONA-systemet 
  innebär en stor kostnad. 
 Jag har redovisat av forskare upplevda hinder för tillgänglighet till myndigheters registeruppgifter för forskningsändamål i del- betänkandet  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36). Som där framgår handlar det bl.a. om att forskare inte sällan uppfattar kost- naderna för att få tillgång till data som höga. I delbetänkandet redovisades mina överväganden och förslag avseende möjligheter att underlätta forskningens behov att kunna bedriva registerbaserad forskning på ett mer effektivt sätt än i dag. Syftet med förslagen var bl.a. att i olika avseenden stimulera ökad registerbaserad forskning. Om förslagen vinner gehör kommer forskarna förhoppningsvis att bli mer nöjda med hur tillgängliggörandet av data fungerar, t.ex. avseende kostnadsaspekten. 
 Det andra problemet som ESV uppmärksammar i sin rapport till utredningen handlar om att SCB tar olika betalt av olika användare av företagsregistret. Denna fråga har dock behandlats i annat samman- hang och tas inte vidare upp här – se ESV:s påpekande till SCB (ESV dnr  
 49-592/2008) 
  och SCB:s svar på detta, i vilket motiven till nuvarande tillämpning finns redovisade (SCB dnr 2009/1024). 
  
 9.3.2 
  
 ESV:s genomgång av olika modeller 
  
 I sin rapport diskuterar ESV ett antal tänkbara modeller för pris- sättning av statistik. I analysen har ESV dels utgått från dagens decentraliserade statistiksystem, dels avgränsat sig till modeller som av myndigheten bedöms vara möjliga att tillämpa för tillhandahåll- andet av statistik från SCB och övriga statistikansvariga myndig- heter. Det senare innebär att ESV inte har övervägt modeller som skulle innebära vare sig att all statistik tillhandahölls avgiftsfritt eller att myndigheterna kan ta ut vinst. De utgångspunkter som ESV härmed har tillämpat för sin analys är enligt min mening rimliga. 
 Som tidigare nämnts skiljer sig förutsättningarna för prissätt- ning mellan SCB och övriga statistikansvariga myndigheter. För SCB är statistikverksamheten huvudsyssla och full kostnadstäck- ning gäller i dag som mål, dvs. en skälig andel av de indirekta kost- naderna ska inkluderas i avgifterna. För övriga statistikansvariga 
 326 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 myndigheter är statistiken en bisyssla, varför en andel av indirekta kostnader inte behöver beaktas i avgiftsunderlaget. I korthet kan sägas att de modeller som ESV diskuterar avseende SCB handlar om att ställa dagens modell, full kostnadstäckning, mot alternativ som skulle innebära ett minskat krav på att avgifterna ska täcka en andel av indirekta kostnader. Enligt min mening följer denna indel- ning naturligt av hur frågan om prissättning är formulerad i utred- ningens direktiv. 
 I det följande redogörs för de modeller som ESV diskuterar mest ingående. ESV behandlar dock även några ytterligare modeller mer översiktligt i sin rapport till utredningen. För en beskrivning av dessa hänvisas till rapporten. 
 Full kostnadstäckning 
 För en beskrivning av vad som kännetecknar denna modell och hur den tillämpas av SCB, se ovan. Här redogörs i stället för olika konsekvenser av modellen, som ESV pekar på i sin rapport. 
 En generell fördel med principen full kostnadstäckning är, enligt ESV, att den avlastar statens budget eftersom anslag inte behöver användas. Detta förutsätter emellertid att avgifterna härrör från utomstatliga intressenter. Avlastningen på statsbudgeten motsvarar bara den del av avgiftsintäkterna som härrör från andra än statliga myndigheter. Som tidigare nämnts kommer dock huvuddelen av SCB:s avgiftsintäkter från andra statliga myndigheter, vilket innebär att avlastningen av statsbudgeten är betydligt mindre än det sam- lade avgiftsuttaget. De övriga statistikansvariga myndigheterna har ju fått anslagsmedel för att ta fram officiell statistik, vilket många har valt att – helt eller delvis – uppfylla genom produktionsuppdrag till SCB. 
 En betydelsefull kvalitet med principen om full kostnadstäck- ning är att den inte orsakar konkurrensrättsliga snedvridningar genom någon form av underprissättning. Enligt ESV kan det även anses rättvist att den som orsakar myndigheten kostnader också betalar dessa. 
 Vidare medför principen ett incitament för kostnadseffektivitet, under förutsättning att konkurrens föreligger. Andra prissättnings- principer som vanligen innebär en lägre kostnadstäckningsgrad kan och bör inte tillämpas då konkurrens förekommer eller då en mark- nad kan bedömas uppstå. 
 327 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 I sammanhanget finns skäl att påpeka att det (ännu) inte har upp- stått något starkt konkurrenstryck – i betydelsen att en mångfald av statistikproducenter har tillkommit – avseende produktion av officiell statistik. Som framgått av kapitel 4 är det således ett be- gränsat antal externa aktörer som, utöver SCB, producerar officiell statistik. För närvarande handlar det om ca  
 fem-sex 
  företag eller andra organ som har avtal att producera officiell statistik åt någon statistikansvarig myndighet. Totalt står dessa aktörer för mindre än fem procent av produktionen av den officiella statistiken, räknat utifrån antal statistikprodukter. Enligt ESV medför dock statistik- reformen, i synnerhet det faktum att myndigheterna har en frihet att välja producent, ändå vissa positiva effekter i konkurrenshän- seende. Utöver att de kan överlåta produktionen eller delar av den till någon annan producent än SCB, så kan de också välja att sköta hela eller delar av produktionen i egen regi. Som framgått av kapi- tel 4 producerar i dag nästan hälften av de statistikansvariga myn- digheterna sin officiella statistik helt i egen regi. 
 Enligt ESV minskar principen om full kostnadstäckning också risken för ineffektiv resursanvändning, eftersom avgifterna speglar de faktiska kostnaderna för resursutnyttjandet. 
 Alternativa modeller 
 Marginalkostnadsprissättning 
 Marginalkostnaden är den kostnad som uppkommer av att tillverka ytterligare en enhet av en vara. Det kan också uttryckas som för- ändringen i de totala kostnaderna av att producera ytterligare en enhet. Marginalkostnadsprissättning innebär att priset sätts lika med marginalkostnaden för den sist producerade enheten. 
 Hur begreppet marginalkostnad ska tolkas för statistikproduk- tion är dock inte helt givet enligt ESV 
  
 28 
  
 , som menar att en prissätt- ningsmodell baserad på marginalkostnaden har förutsättningar som är svåra att tillämpa i praktiken. 
  
 28  
 Ett exempel på det är vad som sägs om marginalkostnadsprissättning i utredningens direk- tiv. Direktivens formuleringar är hämtade från en uppsats [Sundgren, B. (1999):  
 Ökad till- gänglighet till Sveriges officiella statistik 
 . Appendix till SOU 1999:96] som skrevs som under- lag för den utvärdering som gjordes fem år efter 1994 års statistikreform. I uppsatsen före- slogs att officiell statistik ska marginalkostnadsprissättas. Enligt ESV synes marginalkost- nadsprissättning i det sammanhanget ha tolkats som att de fasta kostnaderna ska vara finan- sierade via anslag och att de rörliga kostnaderna ska debiteras användarna genom avgifter. 
 328 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 Teoretiskt sett avses alltså med marginalkostnadsprissättning att priset ska vara lika med kostnaden för den sist producerade en- heten. Statistikproduktion kännetecknas dock av vissa speciella förhållanden. Produktionen består oftast inte av enhetliga produk- ter, utan karakteriseras snarare av många olika varianter av varan. Det blir därför inte meningsfullt att jämföra med de förhållanden som råder på t.ex. elmarknaden. Endast en mindre del av pro- duktionen består av uttag eller bearbetningar som görs på samma sätt för varje uppdrag eller beställning. Om t.ex. en statistisk under- sökning skulle beställas av två olika kunder, så skulle kostnaderna för att utföra den andra undersökningen inte vara så mycket lägre än kostnaderna för den första undersökningen. För bearbetningar av statistik är det ofta olika varianter som beställs, och därmed måste bearbetningarna göras på nytt, utan att man kan dra nytta av tidigare bearbetningar. 
 En svårighet i sammanhanget är också, enligt ESV, att det sak- nas detaljerad information om hur den totala kostnaden varierar med produktionsvolymen för statistik. Detta gör det svårt att upp- skatta vad marginalkostnaderna är i praktiken. Problemet med av- saknad av kostnadsdata är dock inte specifikt för statistikproduk- tion, utan gäller enligt ESV även för andra offentliga områden där marginalkostnadsprissättning diskuterats, t.ex. luftfartsområdet. Det är svårt både att definiera vilka kostnader som ska medräknas och att bedöma dessas storlek. Vidare måste tidsramen definieras, då man skiljer mellan lång- och kortsiktiga marginalkostnader. På längre sikt räknas en större andel av kostnader som rörliga än på kort sikt. Hur uppdelningen av kostnader i fasta och rörliga kostnader görs får särskilt stor påverkan på utfallet i en verksamhet som kostnads- mässigt domineras av lönekostnader, vilket gäller för statistikpro- duktion. En tillämpning av marginalkostnadsprissättning skulle inne- bära att långsiktiga och kortsiktiga marginalkostnader skulle behöva definieras, men ESV har inte haft möjlighet att närmare utreda hur detta skulle göras för statistikproduktionen. 
 En möjlig inriktning skulle enligt ESV kunna vara att priset sätts lika med de specifika kostnader som en enskild bearbetning för med sig. Inga gemensamma kostnader  
 (OH-kostnader) 
  skulle då inkluderas i priset eftersom dessa kostnader är sådana som skulle kunna sägas vara oberoende av ett enskilt uttag. Vad som är speci- fika kostnader,  
 OH-kostnader 
  och annat måste då preciseras för att principen ska vara möjlig att tillämpa. Enligt ESV varierar dock förutsättningarna för en sådan modell mellan de tre olika delar av 
 329 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 SCB:s uppdragsverksamhet som här diskuteras, dvs. totala statistiska undersökningar, statistiska bearbetningar av register och nominella uttag. 
 Att ha marginalkostnadsprissättning för totala statistiska under- sökningar är inte relevant enligt ESV, eftersom marginalkostnads- prissättning inte är tillämplig på den typen av verksamhet. För en statistisk undersökning skulle marginalkostnaden i princip kunna sägas vara lika med självkostnaden, då produkten i fråga bara pro- duceras en gång. 
 Marginalkostnadsprissättning för statistiska bearbetningar av re- gister skulle enligt ESV kunna innebära att priset sattes lika med de specifika kostnader som den enskilda bearbetningen för med sig. Marginalkostnaderna definieras då som de kortsiktiga marginal- kostnaderna. Inga  
 OH-kostnader 
  skulle läggas på, varken på tim- priset eller i övrigt, eftersom dessa kostnader är sådana som skulle kunna sägas vara oberoende av ett enskilt uttag. Nuvarande pris- sättning vid en statistisk bearbetning av ett register innebär att SCB tar betalt för de direkta kostnaderna, med ett påslag för att täcka en andel av de indirekta kostnaderna. På motsvarande sätt skulle en modell där SCB endast tar betalt för marginalkostnaden också kunna vara tillämplig för uppdrag som avser nominella uttag enligt ESV. 
 Pris baserat på direkta kostnader för uttag 
 I denna modell – som har klara likheter med den som diskuteras i föregående stycke – skulle avgiften enbart täcka de direkta kostnad- erna för informationsuttag. 
 Totala statistiska undersökningar 
 Direkta kostnader, som direkt kan hänföras till en beställning av en total statistisk undersökning, är främst direkta lönekostnader som åtgår till undersökningens olika faser, men även kostnader som mate- rial, resor och konsultkostnader som hänförs till undersökningen. En rättvisande andel som täcker indirekta kostnader skulle inte inkluderas i avgiften, utan övriga kostnader skulle bäras av anslaget till myndigheten. 
 Med denna modell skulle anslaget till SCB behöva öka jämfört med dagens principer och finansieringsstruktur, eftersom inga in- direkta kostnader som lokaler och stödverksamheter skulle finan- sieras med avgifter. 
 330 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 ESV bedömer att principen är olämplig med hänsyn främst till att prissättningen skulle snedvrida konkurrensförhållandena för före- tag som genomför totala statistiska undersökningar. 
 Statistiska bearbetningar av register och nominella uttag 
 I dessa fall skulle principen innebära att avgifterna skulle täcka direkta kostnader för beställda uttag, med eller utan bearbetning. De avser t.ex. lönekostnader för hanteringen av beställningen, kostnader för lagringsmedium eller porto till kund. I de kostnader som ska täckas av avgifter skulle däremot inte ingå någon andel av indirekta kost- nader för stödverksamheter, lokalkostnader eller andra s.k. over- headkostnader. Dessa skulle finansieras med anslag. 
 För att denna modell skulle fungera skulle dock i princip krävas att SCB av regeringen getts ensamrätt avseende de registeruttag som är aktuella. Enligt ESV skulle man då tentativt kunna hävda att det inte finns tillräckliga förutsättningar för en marknad eller för bildande av en marknad. I sådana fall skulle uttagen kunna göras även av privata intressenter och alla andra, enligt samma villkor och då skulle ingen prismässigt diskrimineras. 
 Om en utveckling i riktning mot marginalkostnadsprissättning anses önskvärd, så menar ESV att det är denna modell som i första hand bör övervägas. 
 ESV:s överväganden och förslag 
 Som utgångspunkt för sina överväganden påpekar ESV att kost- naderna för statistik inte minskar av att användarnas direkta pris sätts lågt. Oavsett om finansieringen sker via avgifter eller anslag blir kostnaderna för produktion och tillhandahållande av en given mängd statistik i princip desamma. 
 Prissättning i SCB:s verksamhet 
 Totala statistiska undersökningar 
 ESV anser att det för totala statistiska undersökningar som SCB ut- för endast finns en lämplig prissättningsprincip, nämligen – liksom i dag – full kostnadstäckning för hela undersökningen. 
 Enligt ESV vore det således inte lämpligt att tillämpa en avgifts- princip som skulle medföra att myndigheter och andra användare 
 331 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 skulle kunna beställa totala statistiska undersökningar av SCB utan att betala fullt ut för uppdraget. För detta anför ESV flera skäl. Ett är att resursutnyttjandet i SCB skulle snedfördelas om avgifterna inte fullt ut återspeglar statens kostnader för de undersökningar som efterfrågas av offentliga och privata aktörer. Följden skulle bli en överefterfrågan och ett oklart prioriteringssystem om vilka undersökningar som ska genomföras och i vilken ordning det ska ske. Ett annat skäl är att det främst är inom denna verksamhet som även andra producenter finns. Ifall SCB, som är landets domine- rande statistikproducent, inte skulle behöva täcka sina kostnader för verksamheten, så skulle det finnas en uppenbar risk för utslag- ning av befintliga konkurrenter och utestängning av potentiellt till- kommande producenter. Mot denna bakgrund torde en prissättning där kostnaderna inte helt täcks med avgifter också riskera att hamna i konflikt med konkurrensreglerna enligt ESV. 
 I utredningens direktiv anges att det ska övervägas om det finns skäl att införa ett undantag från det ekonomiska målet om full kost- nadstäckning i avgiftsförordningen när det gäller officiell statistik. Utöver de negativa konsekvenser som en sådan modell skulle inne- bära för bl.a. konkurrensen (se föregående stycke), så pekar ESV även på vissa konsekvenser för de statistikansvariga myndigheter som köper statistiktjänster från SCB. De statistikansvariga myndig- heterna har ju fått anslagsmedel för att ta fram officiell statistik, vilket många har valt att – helt eller delvis – uppfylla genom pro- duktionsuppdrag till SCB. Om då avgiften på dessa tjänster skulle sättas under full kostnadstäckning, så menar ESV att det sannolikt skulle komma att göras en indragning av anslagsmedel från myndig- heterna – motsvarande den del de inte längre skulle behöva betala till SCB – och de indragna anslagen i stället överföras till SCB. Beställning av statistik från SCB torde således inte bli förmånligare för de statistikansvariga myndigheterna trots att avgifterna reduceras, utan i stället leda till reducerade anslagsmedel att beställa statistik för. 
 Statistiska bearbetningar av register och nominella uttag 
 Även i båda dessa fall rekommenderar ESV att dagens modell bibe- hålls, dvs. att avgifterna baseras på full kostnadstäckning, exklusive kostnader för arbetsmoment som redan tidigare har finansierats. 
 Enligt ESV är det dock inte helt givet var gränsen ska dras av- seende uttagskostnader och andra kostnader. Om statsmakterna särskilt skulle vilja stödja t.ex. forskares tillgång till data, så skulle 
 332 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 teoretiskt sett omfattningen på det som för närvarande klassificeras som uttagskostnader kunna omvärderas enligt ESV, i syfte att minska avgifterna för uttag och öka tillgängligheten. Denna idé förutsätter dock dels att någon konkurrens inte finns och inte heller skulle kunna uppstå, dels att vissa kostnader som i dag betraktas som uttagskostnader och avgiftsbeläggs i stället skulle kunna karakteri- seras som kostnader för infrastruktur som samhället bör svara för. De ändringar av prissättningen som eventuellt kan övervägas är således, enligt ESV, att en viss definierad infrastruktur, t.ex. IT- system, skulle subventioneras genom anslag till SCB i stället för att belasta avgifterna. Därigenom skulle avgifterna kunna reduceras jämfört med nuvarande förhållanden. En följd av denna lösning skulle dock bli behov av ökade anslag till SCB. 
 Prissättning i övriga statistikansvariga myndigheters verksamhet 
 I de fall övriga statistikansvariga myndigheter önskar ta ut avgifter för att tillhandahålla specialbearbetningar av sin officiella statistik, så förordar ESV att prissättningen bör baseras på kostnaden för att framställa och distribuera statistiken, dvs. full kostnadstäckning för uttagen. Normalt kan då en timtaxa, inklusive en rättvisande andel av myndighetens gemensamma kostnader, tillämpas. Enligt ESV förefaller detta också vara den princip som flertalet statistikansva- riga myndigheter för närvarande tillämpar. Enligt ESV är alterna- tivet i detta fall främst att statistiken i högre grad tillhandahålls avgiftsfritt. 
 Övriga överväganden 
 I sin rapport redovisar ESV även vissa övriga överväganden. Bland annat diskuterar ESV olika möjligheter att öka tillgängligheten för främst forskare. Ovan nämndes att en större andel av infrastruk- turen eventuellt skulle kunna anslagsfinansieras och avgifterna minskas i motsvarande mån. ESV pekar på att en motsvarande effekt skulle kunna uppnås även på andra sätt. Till exempel genom att vissa användare tilldelades ett fast antal fria timmar för använd- ning av MONA eller för SCB:s bearbetning eller annat arbete, eller genom att vissa specifika forskningsområden eller institutioner till- delades särskilda anslagsmedel för att kunna betala SCB:s avgifter. 
 333 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 Slutligen bör nämnas att ESV också diskuterar vissa tänkbara åtgärder för att öka transparensen i SCB:s uppdragsverksamhet. Bland annat framförs att regeringen, i syfte att öka transparensen i SCB:s prissättning, skulle kunna ställa krav på SCB att särredovisa intäkter och kostnader på en mer detaljerad nivå än för närvarande. 
  
 9.3.3 
  
 Överväganden och förslag 
  
 Utredningens bedömning och förslag:  
 I SCB:s uppdrags- verksamhet ska full kostnadstäckning fortsatt gälla som ekono- miskt mål. Detta främst med tanke på konkurrensneutraliteten. Om statsmakterna i prishänseende vill stimulera vissa användar- gruppers, t.ex. forskares, tillgång till de data som finns i SCB:s register, bör det hellre ske genom anslag till den som köper data än till den som tillhandahåller dem. 
  
 I de fall övriga statistikansvariga myndigheter önskar ta ut avgifter för att tillhandahålla specialbearbetningar av myndig- hetens officiella statistik, så bör prissättningen baseras på kost- naden för att framställa och distribuera statistiken, dvs. full kost- nadstäckning för uttagen. Normalt kan då en timtaxa, inklusive en rättvisande andel av myndighetens gemensamma kostnader, tillämpas. Detta förefaller också vara den princip som flertalet statistikansvariga myndigheter för närvarande tillämpar. 
 I utredningsarbetet har användare framfört kritik om att SCB:s prissättning brister i transparens. Här finns utrymme för förbättringar från SCB:s sida. Mycket torde vara vunnet om SCB söker att utveckla en mer aktiv kunddialog, inkluderande tydligare information om hur priserna sätts. 
 Prissättningen avseende statistik är inte helt enhetlig mellan de statistikansvariga myndigheterna i dag. Variationerna synes dock i allmänhet inte bero på att prissättningen sker på ett fel- aktigt sätt, utan är huvudsakligen en följd av de skilda förvalt- ningsrättsliga och andra förutsättningar som råder för verksam- heten vid de olika myndigheterna. Myndigheterna bör både bli bättre på att till omvärlden kommunicera varför variationerna förekommer och sinsemellan diskutera hur prissättningen bör gå till och om möjligt söka uppnå ökad enhetlighet. Sådana dis- kussioner kan lämpligen föras inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. 
 334 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 I utredningens direktiv anges att rationell, transparent och enhetlig prissättning är ett strategiskt område för att förbättra tillgänglig- heten till den officiella statistiken. I det följande redovisas mina överväganden om prissättning utifrån dessa tre begrepp. Bakgrund och motiv har i flertalet fall beskrivits mer ingående i avsnitten 9.3.1 och 9.3.2. 
 Rationell prissättning 
 Vad som bör avses med rationell prissättning är inte givet à priori, utan beror i hög grad på vilka styreffekter man i en viss situation önskar uppnå med priset, t.ex. i termer av nivå på tillgängligheten, och vilka omständigheter, t.ex. krav på konkurrensneutralitet, som i övrigt bör beaktas. Till exempel kommer prisnivåerna givetvis att se helt olika ut om statsmakternas mål är att uppnå maximal till- gänglighet för kollektivet av statistikanvändare eller om utgångs- punkten i stället är att användarna i stor utsträckning ska stå för de kostnader de förorsakar. I det första fallet torde en rationell pris- sättning vara att samtliga kostnader för statistikproduktionen be- lastar det allmänna och priset för användaren i princip alltid är noll. I det andra fallet torde en rationell prissättning vara att det allmänna står för mycket lite och användaren i princip alltid betalar en avgift. 
 De två ytterlighetsfall som här skisserats är endast tänkta att illustrera att rationell prissättning är ett situationsberoende och inte något absolut begrepp. I praktiken tillämpas i statistiksystemet snarare en prissättningsmodell som kan sägas utgöra en kompro- miss mellan allmänna och enskilda intressen av statistik. Å ena sidan anses det självklart – med hänsyn till den vikt tillförlitlig stati- stik har i ett modernt och demokratiskt samhälle – att det allmänna ska stå för en viss basstatistik. Å andra sidan ifrågasätter knappast någon att det finns gränser – om inte annat av budgetskäl – för hur långt det allmännas ansvar bör sträcka sig och att ansvaret för mer individuella statistikbehov bör bäras av den enskilde. 
 Enligt min mening är grunden för dagens prissättningsmodell – alltså den kompromiss som råder – rimlig. Jag förordar därför att den grundläggande principen fortsatt bör vara att det allmänna ska stå för allmäninformativ statistik av särskild vikt för beskrivningen av samhället, dvs. främst officiell statistik, och att denna ska vara gratis tillgänglig för användarna, medan specialbearbetningar o.d. bör kunna beläggas med avgifter för användarna. 
 335 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 En fråga som kan ställas i sammanhanget är dock om det vore rationellt att på marginalen flytta gränsen för den del av statistiken som det allmänna tillhandahåller gratis. Enligt min bedömning kan sägas att SCB i princip tillämpar marginalkostnadsprissättning i dag. Som framgått pekar dock ESV i sin rapport till utredningen på att det i SCB:s verksamhet inte är helt givet var gränsen ska dras avseende uttagskostnader och andra kostnader. I syfte att öka till- gängligheten skulle teoretiskt sett vissa kostnader, som i dag be- traktas som uttagskostnader och avgiftsbeläggs, i stället kunna karakteriseras som kostnader för infrastruktur som samhället bör svara för. De ändringar av prissättningen som eventuellt kan över- vägas är således, enligt ESV, att en viss definierad infrastruktur, t.ex.  
 IT-system, 
  skulle subventioneras genom anslag till SCB i stället för att belasta avgifterna. 
 Enligt min mening är det lätt att se fördelarna med en sådan förändring, i form av lägre direkta avgifter för användarna, men också de problem den skulle medföra. Problemen handlar framför allt om dels risken för att konkurrensen påverkas negativt, dels att denna lösning skulle kräva ökade anslag till SCB. 
 Vad gäller konkurrensaspekten delar jag helt den syn som ESV redovisar i sin rapport, dvs. att det vore starkt negativt att i de delar av SCB:s verksamhet där konkurrens kan förekomma – befintlig eller potentiell – finansiera delar av SCB:s kostnader med anslag, eftersom det skulle ge myndigheten en orättmätig konkurrens- fördel. Den konkurrens som i dag förekommer, låt vara att den är tämligen begränsad, finns framför allt avseende totala statistiska undersökningar. I detta fall kan därför knappast något annat än full kostnadstäckning komma ifråga som prissättningsprincip för SCB:s del. Beträffande statistiska bearbetningar av register och nominella uttag saknar SCB däremot i stort sett konkurrens, eftersom de registerdata som behandlas finns i register som SCB ansvarar för. I dessa fall kunde en lösning där delar av uttagskostnaderna finan- sieras via SCB:s anslag möjligen vara mera lämplig. 
 Även vad gäller SCB:s uppdragsverksamhet avseende statistiska bearbetningar av register och nominella uttag förordar jag dock ESV:s huvudförslag, dvs. att full kostnadstäckning även fortsatt bör gälla som mål. För det talar bl.a. att full kostnadstäckning normalt ska gälla som ekonomiskt mål för avgiftsbelagd verksamhet, i synner- het för uppdragsverksamhet. Vidare kan inte bortses från att viss konkurrens skulle kunna uppstå även i dessa verksamheter, framför allt i gränslandet mellan totala statistiska undersökningar och sta- 
 336 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 tistiska bearbetningar av register. För att inte i onödan skapa tolk- nings- och gränsdragningsproblem framstår det därför som mest rationellt att i SCB:s uppdragsverksamhet hålla fast vid en enhetlig prissättningsprincip – enligt utredningsdirektiven är ju för övrigt enhetlighet i prissättningen i sig eftersträvansvärt. 
 Om statsmakterna i prishänseende vill stimulera vissa användar- gruppers, t.ex. forskares, tillgång till de data som finns i SCB:s register, så framstår det enligt min mening som en bättre lösning att detta sker genom anslag till den som köper data än till den som tillhandahåller dem. Det kan ske såväl direkt till den organisation som utför forskning som till myndigheter som stödjer forskning. Det senare har t.ex. gällt i uppbyggnaden och den inledande an- vändningen av SCB:s system för fjärråtkomst till data, det s.k.  
 MONA-systemet 
  (Microdata Online Access System), som delvis har finansierats av Vetenskapsrådet. 
  
 29 
  
 Vidare vill jag betona vad som ovan sagts om att SCB:s anslag skulle behöva öka om vissa uttagskostnader som i dag avgiftsbeläggs i stället skulle definieras som kostnader för infrastruktur som sam- hället bör svara för. Detta knyter an till en viktig poäng som görs i ESV:s rapport till utredningen, nämligen att kostnaderna för stati- stik inte minskar av att användarnas direkta pris sätts lågt. Oavsett om finansieringen sker via avgifter eller anslag blir kostnaderna för produktion och tillhandahållande av en given mängd statistik i prin- cip desamma. 
 En fråga som kan ställas i sammanhanget är också om de pro- dukter SCB säljer externt får bära kostnader av myndighets- eller gemensam karaktär, dvs. sådana som åligger SCB därför att myn- digheten har samordningsansvar för statistiksystemet och företräder Sverige internationellt. Jag har dock inte kunnat finna att så skulle vara fallet, utan att SCB:s kostnader för bl.a. Rådet för den offi- ciella statistiken bärs av myndighetens anslag. 
 Slutligen delar jag ESV:s syn även när det gäller vad som är en rationell prissättning i övriga statistikansvariga myndigheters verk- samhet. I de fall dessa önskar ta ut avgifter för att tillhandahålla specialbearbetningar av myndighetens officiella statistik, så förordar jag således att prissättningen bör baseras på kostnaden för att framställa och distribuera statistiken, dvs. full kostnadstäckning för uttagen. Normalt kan då en timtaxa, inklusive en rättvisande andel av myndighetens gemensamma kostnader, tillämpas. Som ESV på- 
  
 29  
 Se vidare utredningens delbetänkande  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36). 
 337 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 pekar i sin rapport förefaller detta också vara den princip som fler- talet statistikansvariga myndigheter för närvarande tillämpar. 
 Transparent prissättning 
 I avsnitt 9.3.1 redogjorde jag för problem kring prissättning som har påtalats i utredningsarbetet. Som där framgått har de kritiska synpunkter som framförts av användare ofta handlat om att man upplever att SCB:s prissättning brister i transparens. Berörda an- vändare har framfört att prissättningen är svår att förstå, att de prisuppgifter som lämnas är ospecificerade och att man är osäker på vad man egentligen betalar för. Motsvarande kritik framkom även i den utvärdering som gjordes fem år efter 1994 års statistikreform. 
  
 30 
  
 Enligt min mening är detta ett område där det bör finnas ut- rymme för förbättringar från SCB:s sida, låt vara att användarnas önskemål om ökad öppenhet och SCB:s – enligt min mening ibland berättigade – önskemål om sekretess kan vara svåra att fullt ut förena. Exakt hur avgifternas olika komponenter bör anges i offerter och fakturor är dock svårt för mig att ha synpunkter på; i mycket är det en fråga som bör avgöras av avtalsparterna i de enskilda uppdragen. I viss mån torde de påtalade problemen också handla om brister i kommunikationen mellan SCB och dem som köper myndighetens tjänster. Mycket torde därför vara vunnet om SCB, som SCB:s ledning själv har varit inne på vid mina möten med myndigheten, söker att utveckla en mer aktiv kunddialog, inklu- derande tydligare information om hur priserna sätts. 
 Enhetlig prissättning 
 Enligt utredningens direktiv är det önskvärt med enhetlighet i pris- sättningen. Som framgått av tidigare avsnitt förekommer dock vissa variationer i dag. Således kan principerna för prissättning och/eller dessas tillämpning skilja sig såväl mellan SCB och övriga statistik- ansvariga myndigheter som mellan de senare. Därtill kan variationer även förekomma mellan olika kunder inom myndigheterna. Skill- naderna kan beskrivas på följande sätt: 
  
 30  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
 (SOU 1999:96). 
  
 338 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 Mellan SCB och övriga statistikansvariga myndigheter skiljer sig, som framgått av tidigare avsnitt, förutsättningarna för stati- stikverksamheten, och prissättningen i denna, i vissa avseenden. SCB:s hela verksamhetsområde avser statistik och inom ramen för detta har myndigheten i sin instruktion bemyndigats att bedriva avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet, med målet full kostnadstäckning. Övriga statistikansvariga myndigheter har statistikverksamheten som bisyssla. För de specialbearbetningar som dessa myndigheter erbjuder – och som kan vara förenade med avgifter för avnämaren – gäller därmed en annan grund för avgiftsuttaget än i den uppdragsverksamhet som SCB bedriver. Myndigheterna ska självständigt bestämma omfattningen av den hjälp som ska tillhandahållas gratis enligt förvaltningslagen. 
  
 31  
  
 I de fall övriga statistikansvariga myndigheter önskar ta ut av- gifter för att tillhandahålla specialbearbetningar av sin officiella statistik, så är det ekonomiska målet upp till full kostnadstäck- ning, vilket innebär att myndigheten själv får bestämma om av- giften ska täcka hela självkostnaden eller kanske bara en del därav. 
  
 Mellan övriga statistikansvariga myndigheter skiljer sig såväl be- dömningen av vilken arbetsinsats som myndigheterna erbjuder sig att göra gratis som nivån på den timtaxa som tillämpas i de fall myndigheterna tar betalt. Många myndigheter säger sig ha en generös inställning avseende hur mycket de tillhandahåller gratis, eftersom de ser informationsspridning, t.ex. genom stati- stik, om den egna sektorn och verksamheten som en väsentlig del i myndighetens uppdrag. 
  
 Inom myndigheterna kan det förekomma att avgiften för liknande tjänster varierar i olika situationer och/eller mellan olika typer av kunder. Som framgått medger reglerna för avgiftssättning i uppdragsverksamhet att en marknadsanpassning av SCB:s priser kan bli aktuell i vissa fall. Om produkten konkurrerar med liknande produkter på marknaden kan priset således ibland kort- siktigt anpassas antingen uppåt eller nedåt i förhållande till kal- kylerat pris. Vidare pekar ESV i sin rapport till utredningen på att SCB tar olika betalt av olika användare av företagsregistret. Även inom övriga statistikansvariga myndigheter kan variationer finnas, t.ex. har vissa myndigheter uppgett att de kan vara mindre 
  
 31  
 Detta gäller för övrigt även för SCB i den anslagsfinansierade verksamheten. 
 339 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 benägna att ta betalt om en specialbearbetning avser frågor som myndigheten själv bedömer som principiellt intressanta. 
 Det kan alltså konstateras att prissättningen inte är helt enhetlig i dag. Min bedömning är dock att de skillnader som finns mellan myndigheterna i detta hänseende i huvudsak är en följd av de skilda förvaltningsrättsliga och andra förutsättningar som råder för verk- samheten vid de olika myndigheterna. Till exempel kan man inte bortse från de konsekvenser som följer av att SCB har statistik som huvudsyssla, varav en betydande andel bedrivs som uppdragsverk- samhet, medan övriga statistikansvariga har statistik som bisyssla, och heller inte från att myndigheterna har att självständigt be- stämma omfattningen av den hjälp som ska tillhandahållas gratis enligt förvaltningslagen. Vidare är det svårt att undvika att tim- taxorna i viss mån varierar mellan olika myndigheter, eftersom de med hänsyn till varierande verksamhetsförutsättningar kan ha t.ex. olika löne- och lokalkostnader. Såvitt jag kan bedöma är också de varierande priserna för olika användare av företagsregistret inte orimliga, givet hur SCB:s uppdrag att sköta registret är formulerat av regeringen. Inte heller framstår det som märkligt att SCB ibland kan marknadsanpassa sina priser i uppdragsverksamheten, med hänsyn till de förutsättningar som getts för denna verksamhet. 
 Ovanstående resonemang ska inte tolkas som att jag ifrågasätter värdet av enhetlig prissättning där så är lämpligt. Poängen är i stället att de variationer som i dag förekommer i allmänhet har andra grunder än att prissättningen – givet de förutsättningar som råder – skulle ske på ett felaktigt sätt. Att det förekommer variationer pekar alltså enligt min mening inte i sig på att det skulle behöva vidtas åtgärder, t.ex. i form av regeländringar, från statsmakternas sida i syfte att uppnå ökad enhetlighet i myndigheternas prissättning av statistik. Däremot kan det finnas skäl för de statistikansvariga myndig- heterna både att bli bättre på att till omvärlden kommunicera varför variationerna förekommer och att sinsemellan diskutera hur pris- sättningen bör gå till och om möjligt söka uppnå ökad enhetlighet. Sådana diskussioner bör lämpligen kunna föras inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. 
 340 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 9.4 
  
 Statistiksekretess 
  
 Statistiksekretessen regleras i offentlighets- och sekretesslagen. Dagens reglering uppfattas ibland som svårtillämpad. Det kan leda till att material som borde lämnas ut inte lämnas ut, men även till det motsatta. Att utlämnande inte sker av material som borde lämnas ut, kan begränsa tillgängligheten. Målet med översynen bör därför vara att förenkla och förtydliga statistiksekretessen i syfte att bl.a. öka tillgängligheten. 
 I det följande redogörs först för gällande rätt avseende statistik- sekretess, inklusive regler om straffbarhet. Därefter behandlas EU- rätten inom området. Slutligen redovisas mina överväganden om statistiksekretessens utformning. 
  
 9.4.1 
  
 Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 
  
 OSL, som trädde i kraft i juni 2009, innehåller bestämmelser om myndigheters och vissa andra organs handläggning vid registrering, utlämnande och övrig hantering av allmänna handlingar. Den inne- håller vidare bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännas verk- samhet och om förbud att lämna ut allmänna handlingar. Bestäm- melserna innebär begränsningar i yttrandefriheten enligt regerings- formen, begränsningar i den rätt att ta del av allmänna handlingar som följer av tryckfrihetsförordningen (TF) samt, i vissa särskilt angivna fall, även begränsningar i den rätt att meddela och offent- liggöra uppgifter som följer av TF och yttrandefrihetsgrundlagen. Vad som är en allmän handling framgår av 2 kap. TF. Sekretess gäller inte bara i förhållande till enskilda utan även mellan myndigheter och i vissa fall inom myndigheter 
  
 32 
  
 . 
 OSL består av sju avdelningar. 
  
 33  
  
 Statistiksekretessen regleras i 24 kap. 8 § OSL. Denna paragraf kompletteras av 7 § i offentlig- hets- och sekretessförordningen (2009:641), OSF. 
  
 32 
  
 8 kap. 1 och 2 §§ OSL. 
  
 33 
  
 OSL utgör en omarbetning av den numera upphävda sekretesslagen (1980:100, SekrL). Omarbetningen, som huvudsakligen är av systematisk och redaktionell karaktär, gjordes i syfte att göra sekretessregleringen mer lättförståelig och användarvänlig. 
  
 341 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 Statistiksekretessen – 24 kap. 8 § OSL 
 Den s.k. statistiksekretessen regleras i 24 kap. 8 § OSL. Där anges att sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. 
 Bestämmelsens  
 räckvidd  
 är angiven så att sekretess gäller för uppgifterna oavsett varifrån de härrör eller hur de har kommit till myndigheten. Det avgörande är den verksamhet som uppgifterna förekommer i och inte ändamålet med uppgifterna. Innebörden av detta blir att en uppgift hos en och samma myndighet kan vara offentlig om den behandlas inom en handläggande avdelning, men sekretessreglerad inom en avdelning som framställer statistik. 
  
 34 
  
 Vidare anges i den berörda paragrafen att statistiksekretessen även gäller för annan jämförbar undersökning som utförs av Riks- revisionen eller riksdagsförvaltningen 
  
 35  
  
 eller av myndigheter under regeringen förutsatt att regeringen har föreskrivit om det. Rege- ringen har med stöd av bestämmelsen meddelat föreskrifter om sekretess i 7 § OSF (se avsnitt 9.4.2). De undersökningar som här avses kan dock många gånger sekretesskyddas även enligt 30 kap. 23 § OSL 
  
 36  
  
 och 30 kap. 27 § OSL 
  
 37 
  
 . 
 Som framgått ovan är  
 föremålet  
 för sekretessen uppgifter som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Skyddet gäller inte enbart sådana uppgifter som innehåller identitetsbeteckningar, som namn och per- sonnummer, på en enskild utan även uppgifter som överhuvudtaget kan – direkt eller indirekt – hänföras till en viss enskild. 
  
 38 
  
 Vad gäller sekretessens  
 styrka  
 gäller enligt huvudregeln att sekre- tessen är absolut, dvs. de uppgifter som omfattas av bestämmelsen kan inte ens lämnas ut efter en skadeprövning. I paragrafen anges dock några undantag från regeln om absolut sekretess. Det handlar till att börja med om uppgifter som behövs för forsknings- och statistikändamål och uppgifter som inte genom namn eller liknande 
  
 34 
  
 Prop. 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m., Del A, s. 262. 
  
 35 
  
 24 kap. 8 § första stycket andra meningen OSL. 
  
 36 
  
 Regeringen får meddela föreskrifter om sekretess för vissa uppgifter i statlig tillsynsverk- samhet m.m. 
  
 37 
  
 Regler om sekretess i verksamhet som består i tillsyn eller stödverksamhet som annan än statlig myndighet bedriver med avseende på näringslivet. Paragrafen är till skillnad från 23 § direkt tillämplig och alltså inte utformad så att det för sekretess krävs föreskrifter av rege- ringen. 
  
 38 
  
 Prop. 1979/80:2, Del A, s. 262. 
  
 342 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 är direkt hänförliga till den enskilde. Vidare handlar det om upp- gifter som avser en avliden och som rör dödsorsak eller dödsdatum, om uppgiften behövs i ett nationellt eller regionalt kvalitetsregister enligt patientdatalagen (2008:355). I dessa undantagsfall gäller ett omvänt skaderekvisit, dvs. utgångspunkten är att uppgifterna om- fattas av sekretess men att de får lämnas ut om det står klart att det kan ske utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. 
 I paragrafens andra stycke anges för hur lång  
 tid  
 sekretessen gäller. För uppgifter i allmänna handlingar handlar det om högst 70 år, om uppgiften angår enskildas personliga förhållanden, och annars högst 20 år. 
 24 kap. 8 § OSL motsvarar 9 kap. 4 § i tidigare gällande sekre- tesslag (SekrL). Grunden till dagens paragraf fanns redan vid in- förandet av SekrL. Därmed är motiven till denna fortfarande av intresse och hänvisas också till i förarbetena till OSL. Där fram- hölls att det i fråga om statistikuppgifter föreligger en intresse- konflikt mellan önskemålet om allmän insyn i statistiskt primär- material och hänsynen till den enskildes integritet. Ett skäl för att ha en långtgående sekretess var att offentlighetsintresset var förhåll- andevis svagt medan integritetsintresset var påtagligt. Detta moti- verades av den stora mängd register som fördes hos SCB och att statistikkvaliteten kan bli dålig om inte den enskilde uppgiftsläm- naren är säker på att hans uppgifter inte kommer ut. Många register kan var för sig innehålla uppgifter om den enskilde som är ganska harmlösa, men en sammanställning av sådana uppgifter kan vara integritetskänslig. Även praktiska skäl ansågs tala för en förhåll- andevis långtgående statistiksekretess. Som exempel nämndes att SCB samlar in uppgifter dels direkt från enskilda, dels från myn- digheter hos vilka uppgifterna kan vara offentliga eller sekretess- belagda. Att i ett register där sådana uppgifter blandas skilja mellan olika källor och sekretessregler var knappast möjligt. Mot denna bakgrund ställdes i princip inget skaderekvisit upp när det gäller statistiksekretessen. 
  
 39 
  
 Ett register som förs hos en statistikansvarig myndighet, men med ett annat syfte än för statistiska ändamål, som t.ex. det all- männa företagsregistret som förs av SCB, faller inte under 24 kap. 8 § OSL:s tillämpningsområde. Det ska också nämnas att general- klausulen i 10 kap. 27 § OSL inte är tillämplig i fråga om 24 kap. 8 § 
  
 39  
 Prop. 1979/80:2, Del A, s. 261 f. 
 343 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 OSL 
  
 40 
  
 . Uppgifter som omfattas av statistiksekretess kan dock en- ligt 10 kap. 28 § OSL lämnas ut till en annan myndighet, om skyl- dighet att lämna uppgifterna följer av lag eller förordning. Denna uppgiftsplikt finns vanligtvis i de författningar som styr den verk- samhet som genererar uppgiften. 
 Ett problem med gällande rätt anses vara svårigheten att tillämpa bestämmelsens begrepp och att olika begrepp används för samma metod att insamla och bearbeta statistik. Nedan går jag igenom de olika begreppen i statistiksekretessparagrafen och analyserar dessas innebörd. 
 Särskild verksamhet 
 Begreppet särskild verksamhet används i paragrafen för att avgöra när uppgifter om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, som kan hänföras till den enskilde, är skyddade av statistiksekre- tess. För de statistikansvariga myndigheterna säkerställs att stati- stiksekretessen gäller genom regleringen i 10 § förordningen om den officiella statistiken som stadgar att verksamheten för fram- ställning av statistik ska vara organiserad så att den är avgränsad från myndighetens verksamhet i övrigt. 
 Med särskild verksamhet åsyftas således myndigheternas egen produktion av statistik samt uppgiftsinsamling till annan myndig- hets statistikproduktion. Däremot omfattas inte statistik som fram- ställs för att användas som underlag för ett beslut i ett särskilt ärende hos en myndighet, utan enligt förarbetena ska det vara fråga om en mera allmänt utredande verksamhet utan anknytning till något särskilt ärende. Framtagandet av officiell statistik hos de statistik- ansvariga myndigheterna är en typisk sådan verksamhet. Motsva- rande framställning av statistik kan förekomma också hos andra myndigheter. Utmärkande är att verksamheten är organiserad som en egen enhet eller liknande. Det är sådan verksamhet som avses med uttrycket myndigheters särskilda verksamhet för att fram- ställa statistik. 
  
 41 
  
 Redan av detta uttalande framgår att det inte krävs att verk- samheten är organiserad som en egen enhet. Detta blev än tydligare 
  
 40 
  
 I 10 kap. 27 § OSL stadgas att en sekretessbelagd uppgift får lämnas till en myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. I paragrafen anges dock uttryckligen att den inte gäller i fråga om sekretess enligt 24 kap. 8 § OSL. 
  
 41 
  
 Prop. 1979/80:2, s. 262. 
  
 344 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 i och med ett regeringsuttalande några år senare. Problemet då var att SCB inte lämnade ut vissa uppgifter till kommuner för fram- ställning av statistik med argumentet att det framstod som tveksamt att uppgifterna skyddades av statistiksekretess hos kommunerna. Regeringen uttalade då att statistiksekretess gäller i verksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik och hänvisade till de ovan nämnda förarbetena. Sedan sade regeringen att även de kom- muner som saknade egen statistikenhet torde uppfylla förutsätt- ningarna för att statistiksekretessen skulle vara tillämplig om deras verksamhet med framställning av statistik ändå är avgränsad från annan verksamhet, i första hand sådan som avser enskilda ärenden. 
  
 42 
  
 Utöver de beskrivna förarbetsuttalandena saknas närmare anvis- ningar för hur en sådan särskild verksamhet ska se ut eller vara organiserad. En bedömning får därför göras i varje enskilt fall. I praktiken blir det upp till varje myndighet att bedöma huruvida deras verksamhet är sådan särskild verksamhet som avser framställning av statistik. 
 Frågan om vad som ska avses med ett särskilt ärende kommen- teras inte i förarbetena. Begreppet ärende används även i annan lagstiftning. I kommentaren till OSL 
  
 43  
  
 sägs att begreppet ärende har samma innebörd i OSL som i förvaltningslagen (1986:223). I förvaltningslagen anges i 1 § att lagen gäller förvaltningsmyndig- heternas handläggning av ärenden och domstolarnas handläggning av förvaltningsärenden. Begreppet ärende diskuteras bl.a. i kom- mentaren till förvaltningslagen 
  
 44  
  
 samt i Förvaltningslagsutredningens betänkande 
  
 45 
  
 . Där konstateras att varken lagen eller förarbetena innehåller någon definition av begreppet, men att det ligger i lagstiftarens sätt att resonera att man med handläggning av ärenden syftat på myndigheternas beslutande verksamhet. 
 I kommentaren sägs att så som lagen är uppbyggd framstår det som naturligt att till ärenden hänföra främst sådana mellanhavan- den med enskilda som mynnar ut i någon form av beslut från myn- dighetens sida. Även lagens inriktning på att värna om den enskildes rättssäkerhet talar för ett sådant synsätt. Begreppet ärende i 2 kap. TF har samma innebörd som i förvaltningslagen. 
  
 42 
  
 Prop. 1981/82:186 om ändring i sekretesslagen, s. 39 f. 
  
 43 
  
 Graves m.fl.,  
 Offentlighets- och sekretesslagen – En kommentar  
 [1 jan. 2011 Zeteo], kom- mentaren till 3 kap. 1 §. 
  
 44 
  
 Salazar T och Fleming B,  
  
 Förvaltningslagen – Med kommentarer 
 , Version den 31 maj 2010 (tredje upplagan). 
  
 45 
  
 En ny förvaltningslag,  
  
 SOU 2010:29. 
  
 345 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 I Förvaltningslagsutredningens betänkande diskuteras innebörden av begreppet ärende i relation till begreppet beslut. De två be- greppen är, menade man, nära knutna till varandra. Förenklat ut- tryckt gäller det att skilja fall då en myndighet beslutar att göra något från då den bara gör något. Handläggningen av ett ärende är alltså typiskt sett ett förstadium till vidtagande av faktiska åtgärder, men sådana kan naturligtvis i olika sammanhang företas utan att föregås av någon särskild ärendebehandling, som utmynnar i ett be- slut. Någon helt invändningsfri definition av beslutsbegreppet står knappast till buds. Under beteckningen döljer sig en mängd olika företeelser. En gemensam nämnare är emellertid att beslutet inne- fattar ett uttalande, varigenom myndigheten vill påverka andra för- valtningsorgans eller enskildas handlande. Genom detta uttalande klargör myndigheten hur den anser att en viss fråga bör lösas. Förvaltningslagsutredningen avstod från att lämna förslag till defi- nition av begreppet ärende och anförde bl.a. följande. 
 Vad nu sagts torde ha gett en ungefärlig bild av vad som avses med ett beslut och därmed med ett ärende. Redovisningen kan däremot svår- ligen påstås lämpa sig för omsättning i en legaldefinition. Behovet av en sådan kan enligt vår mening också starkt ifrågasättas. Att skilja mellan faktiskt handlande och ärendehandläggning vållar i praktiken knappast några allvarligare problem. De påstådda svårigheterna fram- står enligt vår mening som överdrivna. 
  
 46 
  
 De statistikansvariga myndigheternas statistikverksamhet omfattas otvetydigt av statistiksekretess. Problemen med att tillämpa para- grafen uppstår i stället när det gäller myndigheter som inte är stati- stikansvariga. Här verkar den springande punkten vara att uppgiften ska finnas i en sådan särskild verksamhet som avser framställning av statistik, vilket inte alltid är helt klart i praktiken. Viss vägled- ning kan hämtas i det som framgår av förordningen om den offi- ciella statistiken, dvs. att verksamheten för framställning av stati- stik ska vara så organiserad att den är avgränsad från myndighetens verksamhet i övrigt. Detta borde kunna användas som riktmärke även när det gäller andra myndigheter. Även de förarbetsuttalanden som säger att det inte ska röra sig om ren driftstatistik eller stati- stik som framställs för att användas som underlag för beslut i ett visst ärende kan vara till hjälp. 
  
 46  
 a.a. s. 97 ff. 
 346 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 I samband med att man stärkte skyddet för statistiksekretessen, genom att undanta statistiksekretessen från generalklausulens tillämp- ningsområde, gjordes i förarbetena vissa uttalanden som kan för- klara varför man valde att låta statistiksekretessen vara knuten till det sammanhang där uppgifterna finns i stället för till den metod som har använts för att samla in eller bearbeta dem. De ger även en förklaring till varför statistik som framställs för att användas som underlag i ett enskilt ärende inte omfattas av statistiksekretessen. I förarbetena till lagändringen framfördes att det var utomordentligt viktigt att tillgodose både uppgiftslämnarnas intresse av personligt skydd och samhällets intresse av fullgod statistisk information. Detta krävde att uppgifter som samlades in för statistiska ändamål inte användes i administrativ verksamhet. I statistisk verksamhet saknade den enskilda uppgiften intresse. Där var det den samlade bilden som skulle belysas, aldrig någon enskild persons förhåll- anden. För att den enskilde skulle kunna lämna uppgifter till stati- stiken i trygghet om att de användes bara för framställning av statistiska tabeller, diagram och dylikt där den enskilde uppgifts- lämnaren inte kunde identifieras krävdes att de åtnjöt ett förstärkt sekretesskydd och omgärdades av stränga säkerhetsanordningar. I den administrativa verksamheten däremot var det just den enskilda uppgiften som var av intresse. Den skulle i regel utgöra underlag för beslut som rörde den som uppgiften gällde. 
  
 47 
  
 Annan jämförbar undersökning 
 Utöver för sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik, gäller statistiksekretessen som framgått även för annan jämförbar undersökning som utförs av Riksrevi- sionen eller riksdagsförvaltningen eller, i den utsträckning rege- ringen meddelar föreskrifter om det, av någon annan myndighet. Att Riksrevisionen och riksdagsförvaltningen uttryckligen anges i lagen beror på att dessa till skillnad från flertalet andra statliga myndigheter sorterar under riksdagen och inte under regeringen. En sådan myndighet kan inte vara beroende av regeringsbeslut för att få sekretesskydd för uppgifter i sina undersökningar. 
 Frågan är vad som avses med annan jämförbar undersökning. Handlar det om samma typ av undersökningar, men som görs av organ som inte normalt arbetar med framställning av statistik, eller 
  
 47  
 Prop. 1984/85:133, s. 6 f. 
 347 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 är det fråga om en annan typ av undersökning? Eller kanske en kombination av dessa förhållanden? Det faktum att en undersök- ning som görs av SCB på uppdrag av en statlig utredning kan omfattas av statistiksekretess trots att så inte skulle vara fallet om utredningen i egen regi gjorde undersökningen tyder på att sekre- tessen är knuten till var undersökningen görs, inom ramen för en särskilt avgränsad verksamhet. Men samtidigt omfattas inte alla de undersökningar som SCB gör på uppdrag av utredningar av stati- stiksekretess. Det finns ett regeringsbeslut från år 2008 
  
 48  
  
 där regeringen inte ansåg att den undersökning som SCB hade utfört omfattades av statistiksekretess. Det finns dessutom undersökningar som av regeringen getts skydd enligt 7 § OSF trots att det inte rör sig om statistisk framställning i traditionell mening. Det tyder på att de undersökningar som sekretessbeläggs enligt OSF kan vara av olika slag. 
 När det gäller regeringens rätt att meddela föreskrifter sägs att anledningen till att man har nämnt även annan med statistik jäm- förbar undersökning är att sådana inte alltid kan sägas ske för sta- tistiska ändamål. I förarbetena nämns som exempel undersökningar som har till syfte att belysa flygsäkerhetsrisker, trivseln i arbetet och inställningen till överordnade eller konstruktionen av mätinstru- ment inom psykologi och andra beteendevetenskaper. Även krimi- nologiska undersökningar för forskningsändamål och enkäter som görs av kommittéer nämns. Även av andra skäl ansågs det lämpligt att för sekretess i det enskilda fallet kräva regeringens förordnande. Ett var att sekretessen genom detta bedömdes bli förhållandevis begränsad. 
  
 49 
  
 Slutsatsen blir att begreppet annan jämförbar undersökning kan inkludera både statistiska undersökningar som framställs utanför en sådan särskilt avgränsad verksamhet som avses i första stycket och undersökningar som inte sker för statistiska ändamål. 
 Forskningsändamål 
 Huvudregeln när det gäller statistiksekretessen är som nämnts tidi- gare att sekretessen är absolut, dvs. de uppgifter som omfattas av bestämmelsen kan inte ens lämnas ut efter en skadeprövning. I syfte att tillgodose forskningens behov av mikrodata har dock ett 
  
 48 
  
 Regeringsbeslut från Socialdepartementet,  
  
 2008-06-18, 
  S2008/2799/RS. 
  
 49 
  
 Prop. 1979/80:2, Del A, s. 262 f. 
  
 348 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 undantag införts för forskningsändamål. Lämnas uppgifter till en myndighet i dess forskningsverksamhet överförs sekretessen dit, om uppgifterna inte där redan omfattas av en annan sekretessbestäm- melse till skydd för samma intresse. 
  
 50 
  
 När undantaget för forskning tillkom betonades i förarbetena att det var väsentligt för bl.a. forskningen om yrkessjukdomar att kunna ta del av uppgifter som lämnats till statistiken. 
  
 51  
  
 Någon mer utförlig definition av vad som avses med forskningsändamål angavs dock inte i förarbetena. Vid införandet av undantaget för statistik- ändamål, vilket beskrivs i nästföljande avsnitt, framfördes i motiven att det var avsett att tillämpas mycket restriktivt, så som hade varit fallet med den näraliggande bestämmelsen om forskningsändamål. Även i praxis har utlämnande för forskningsändamål tillämpats jäm- förelsevis restriktivt. Här kan nämnas Högsta förvaltningsdomstolens (f.d. regeringsrättens) dom i  
 RÅ 1992 not. 456  
 där en utredare med uppdrag från Statens jordbruksverk hos SCB begärde att få ut en förteckning av målnummer och respektive tingsrätt avseende brotten djurplågeri och brott mot djurskyddslagen. SCB avslog begäran med hänvisning till statistiksekretessen. Detta då det ändamål som uppgifterna begärdes ut för snarare bedömdes vara att hänföra till ett bestämt utredningsuppdrag än vetenskapligt studium och att undantag för forskningsändamål därmed inte ansågs uppfyllt. 
 I  
 RÅ 2004 ref. 9  
 drog Högsta förvaltningsdomstolen paralleller till annan lagstiftning när den skulle avgöra huruvida det kunde anses att vissa uppgifter som begärdes ut var avsedda att användas för forskningsändamål. Högsta förvaltningsdomstolen angav i skälen att då det inte har preciserats i lagtexten, eller förarbetena, vad som avses med forskningsändamål får ledning för fastställande av begreppets innebörd sökas på annat håll. I 2 § lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor ges en defini- tion av vad som avses med forskning enligt den lagen. I förarbetena till den bestämmelsen anförs att avgränsningen bl.a. bygger på OECD:s riktlinjer. Även i 3 § lagen (1998:543) om hälsodataregister, som handlar om för vilka ändamål personuppgifter får behandlas, görs en skillnad mellan uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av hälso- och sjukvård å ena sidan och forskning och epidemiologiska undersökningar å den andra. Ett påpekande om att begreppet forsk- ning inte får förväxlas med uppföljning, utvärdering eller kvalitets- 
  
 50 
  
 Jfr 11 kap. 3 och 8 §§ OSL. Jfr också bilagan till OSL av vilken det framgår att privata högskolor ska jämställas med myndigheter vid tillämpningen av lagen. 
  
 51 
  
 Prop. 1979/80:2, Del A, s. 264. 
  
 349 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 säkring görs också i förarbetena till lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom socialtjänsten 
  
 52 
  
 . Den åtskillnad som sålunda i olika sammanhang görs mellan forskning å ena sidan och uppfölj- ning, utvärdering och kvalitetssäkring å andra sidan bör enligt Högsta förvaltningsdomstolens mening upprätthållas även vid tillämpning av den nu aktuella bestämmelsen i sekretesslagen. 
 Här ska nämnas att enligt 2 § etikprövningslagen definieras forsk- ning, efter en lagändring år 2008, som vetenskapligt experimentellt eller teoretiskt arbete för att inhämta ny kunskap och utvecklings- arbete på vetenskaplig grund, dock inte sådant arbete som utförs inom ramen för högskoleutbildning på grund- eller avancerad nivå. 
 Statistikändamål 
 Som beskrivits ovan utgör utlämnande av uppgifter som behövs för forskningsändamål ett undantag från huvudregeln. Ett annat undan- tag utgör utlämnande av uppgift som behövs för statistikändamål. Sådan uppgift får lämnas ut enligt samma förutsättningar som gäller för forskningsändamål. När detta undantag infördes betonades i motiven att det främst gällde uppgifter i mindre känsliga register och att möjligheten till utlämnande borde tillämpas mycket restrik- tivt, så som hade varit fallet med den närliggande bestämmelsen om utlämnande för forskningsändamål. 
 Beträffande undantaget från statistiksekretessen för statistikända- mål kan tillfogas att Lagrådet, i samband med att undantaget skulle införas i sekretesslagen, påpekade att det av lagtexten borde framgå att möjligheten till sekretessgenombrott för statistikändamål endast var avsedd att tillämpas i fråga om utlämnande för den officiella statistiken. Regeringen ansåg dock inte att ett förtydligande i lag- texten var lämpligt, eftersom det skulle försvåra framställningen av statistikansvariga myndigheters s.k. övriga statistik som inte om- fattades av regleringen av den officiella statistiken. Regeringen på- pekade vidare att utlämnande i realiteten endast bör komma i fråga till myndigheter som själva tillämpar statistiksekretess. Då blir skyddet för uppgifter som lämnats ut lika gott som hos den utläm- nande myndigheten. 
  
 53 
  
 Regeringens uttalande tyder på att undantaget för statistikända- mål teoretiskt skulle kunna omfatta all slags statistik, men att det i 
  
 52 
  
 Prop. 2000/01:80, s. 138. 
  
 53 
  
 Prop. 1994/95:200 s. 28, 38 och 57. 
  
 350 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 praktiken endast blir tillämpligt beträffande statistikansvariga myn- digheters statistik. Tanken skulle då kanske kunna vara att en skadeprövning enligt det föreskrivna omvända skaderekvisitet leder till att uppgifter bara kan lämnas ut, om uppgifterna skyddas av en lika stark sekretess hos mottagaren som hos utlämnaren, nämligen en absolut sekretess med som högst motsvarande undantag. 
 En statistikansvarig myndighet har rätt att få de uppgifter som behövs för framställning av officiell statistik från andra myndig- heter. Detta framgår av 6 § förordningen om den officiella stati- stiken. Det är den myndighet som begär att få ut uppgifterna som bedömer behovet. När det gäller en statistikansvarig myndighets framställning av s.k. övrig statistik omfattas denna inte av bestäm- melsen i 6 §. 
 Här ska också nämnas att det finns en definition av begreppet användning för statistiska ändamål i artikel 3 i EU:s statistikför- ordning (se avsnitt 5.1.3). Användning för statistiska ändamål defi- nieras där som användning uteslutande för att utveckla och fram- ställa statistiska resultat och analyser. 
 Uppgifter som inte är direkt hänförliga till den enskilde 
 Från statistiksekretessens huvudregel om absolut sekretess undantas också uppgifter, som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhållande är direkt hänförliga till den enskilde. 
 Med därmed jämförbart förhållande åsyftas bilnummer, telefon- nummer, anställningsnummer, fastighetsbeteckning osv. Däremot avses i och för sig inte uppgifter som genom s.k. bakvägsidenti- fiering kan hänföras till en viss person. Begreppet enskild omfattar också avliden. Vid massuttag av statistiska uppgifter bör skaderek- visitet tillämpas på samma sätt som när det är fråga om massuttag av annan sekretessbelagd information. 
  
 54  
  
 I förarbetena till en änd- ring som rörde anpassningen till EU:s förordning om gemenskaps- statistik diskuterade Lagrådet undantagets förenlighet med förord- ningen 
  
 55 
  
 . 
 Undantaget för sådana uppgifter som inte är direkt hänförliga till den enskilde har enligt förarbetena tillkommit med tanke på be- 
  
 54 
  
 Prop. 1979/80:2 Del A, s. 263. 
  
 55 
  
 Prop. 2000/01:27, s. 99. 
  
 351 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 hovet av detaljerad statistik. 
  
 56  
  
 Bakgrunden torde vara att det krävs ett stort antal uppgifter som inte egentligen är hänförliga till den enskilde för att framställa detaljerad statistik, men att det vore att dra statistiksekretessen för långt att låta sådana uppgifter omfattas av absolut sekretess. 
 Utlämnande av personuppgifter – 21 kap. 7 § OSL 
 För de fortsatta övervägandena om statistiksekretessens utform- ning kan även regleringen om utlämnande av personuppgifter vara av intresse. Om uppgifter som omfattas av statistiksekretess begärs utlämnade, och de även innefattar personuppgifter, aktualiseras för- utom 24 kap. 8 § även 21 kap. 7 § OSL. 
 Av 21 kap. 7 § OSL följer att sekretess gäller för personuppgift, om det kan antas att ett utlämnande skulle medföra att uppgiften behandlas i strid med personuppgiftslagen, PUL. Paragrafen inne- håller alltså ett förbud att lämna ut personuppgifter om det kan antas att mottagaren kommer att behandla uppgifterna i strid med PUL. Bestämmelsen är tillämplig hos sådana myndigheter som är personuppgiftsansvariga eller som annars har tillgång till person- uppgifter. Uttrycket personuppgift har samma innebörd som i PUL. Till skillnad från sekretessbestämmelser som gäller skydd för en- skilds personliga förhållanden kan sekretess enligt 21 kap. 7 § OSL inte gälla till skydd för avlidna eftersom PUL då inte är tillämplig. 
 Bedömningen tar inte sikte på om myndighetens utlämnande som sådant skulle strida mot PUL, utan om det kan antas att upp- gifterna efter utlämnandet kommer att behandlas i strid med PUL. Risk för sådan skada som anges i bestämmelsen torde i praktiken aktualiseras vid s.k. massuttag (dvs. begäran om att från ett register få ut uppgifter om ett stort antal personer) eller vid uttag av selek- terade uppgifter (dvs. begäran att få ut uppgifter om ett urval av personer med vissa karakteristika, t.ex. inkomst, språktillhörighet eller politisk tillhörighet). 
 Av förarbetena till PUL står det klart att offentlighetsprincipen har ett obetingat företräde framför den s.k. finalitetsprincipen (9 § första stycket d PUL) 
  
 57  
  
 och övriga bestämmelser i PUL. 
  
 58 
  
 56 
  
 Prop. 1979/80:2 Del A, sid. 264. 
  
 57 
  
 Med finalitetsprincipen avses det som anges i 9 § första stycket d PUL, dvs. att person- uppgifter inte får behandlas för något ändamål som är oförenligt med det ändamål för vilket de samlades in. 
  
 58 
  
 Prop. 1997/98:44, s.  
  
 43–48. 
  
 352 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 Detta har klarlagts genom 8 § första stycket PUL. En myndighet kan följaktligen inte vägra att lämna ut personuppgifter med stöd av 21 kap. 7 § OSL därför att utlämnandet eller den efterföljande behandlingen skulle vara oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. Vid tillämpningen av sekretessbestämmel- sen ska man alltså bortse från myndighetens ursprungliga ändamål med bestämmelsen. 
 Skaderekvisitet i bestämmelsen är rakt. Normalt ska då sekretess- frågan bedömas med utgångspunkt i den uppgift som ska lämnas ut och inte vad som kan tänkas ske i det enskilda fallet efter utläm- ning. Bara om det finns särskild anledning till det får en myndighet börja efterforska syftet hos den som begär att få ut uppgifterna. 
  
 59  
  
 Det raka skaderekvisitet i 21 kap. 7 § OSL är dock speciellt i förhållande till de flesta andra sådana rekvisit i lagen. Av de ur- sprungliga förarbetena till motsvarande äldre bestämmelse sades att det naturligtvis skulle bli svårt för den registeransvarige att avgöra om det förelåg risk för att en uppgift som begärdes utlämnad skulle användas på ett otillbörligt sätt. Enligt förarbetena förelåg dock anledning till försiktighet främst vid en begäran om massuttag eller selekterade uppgifter. En sådan begäran borde, ansåg man, alltid utgöra anledning att närmare utreda hur det var avsett att uppgifter- na skulle användas och först vid en godtagbar förklaring skulle det övervägas att lämna ut uppgifterna. 
  
 60 
  
 Även i förarbetena till SekrL har det framhållits att konstruk- tionen med skaderekvisit innebär att frågan om vem som begär en uppgift eller ändamålet med begäran kan få betydelse när sekretess- frågan ska avgöras. Där framhölls att detta bland annat kan visa sig vid massuttag. Vid dessa kan den som ska lämna ut en uppgift inte bilda sig en uppfattning om den särskilda skaderisk som kan vara förbunden med en enskild uppgift. Utlämnaren har emellertid i dessa situationer enligt förarbetena alltid kännedom om beställarens identitet och oftast också om dennes avsikt med uppgifterna. Dessa kunskaper i förening med en bedömning av den skaderisk som typiskt sett är förbunden med uppgifter av det slag som avses med beställningen bör, enligt förarbetena, i de allra flesta fall ge fullt tillräckligt underlag för bedömningen av om sekretessreglerna ska anses hindra ett utlämnande eller inte. 
  
 61 
  
 59 
  
 Prop. 1979/80:2, Del A, s. 80 f. 
  
 60 
  
 Prop. 1973:33, s. 140. 
  
 61 
  
 Prop. 1979/80:2, Del A, s. 81 f. 
  
 353 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 9.4.2 
  
 Offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) 
  
 Som sagts ovan så skyddas vissa statistiska undersökningar av sekre- tess först om regeringen meddelar föreskrifter om det. Sådana före- skrifter meddelar regeringen enligt 7 § OSF i vilken stadgas följande. 
 Sekretess gäller hos följande myndigheter avseende de undersökningar som anges nedan för uppgifter som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Före- skrifterna i 24 kap. 8 § första stycket tredje meningen och andra stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller, om inte en längre gående begränsning i sekretessen anges i det följande. 
 Som framgår ovan gäller statistiksekretess enligt huvudregeln i 24 kap. 8 § OSL i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik. Uppgifter i en annan jämförbar undersökning skyddas som huvudregel först efter regeringsbeslut. Regeringen har med stöd av denna bestämmelse meddelat före- skrifter om sekretess i OSF. Sekretess gäller alltså enligt 7 § OSF hos de myndigheter som räknas upp i paragrafen avseende de under- sökningar som anges där, för uppgifter som avser en enskilds per- sonliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Innebörden blir att regeringen måste fatta beslut och ändra i 7 § OSF för varje undersökning där den anser att sekretess ska gälla enligt denna bestämmelse. Om t.ex. en statlig utredning önskar göra en statistisk undersökning krävs det alltså att rege- ringen gör en ändring i 7 § OSF för att de uppgifter som i sådant avseende begärs in ska skyddas av sekretess. 
 Det finns dock vissa myndigheter där den undersökning som anges görs regelbundet. Det är t.o.m. så att beskrivningen kan vara hämtad från myndighetens instruktion. Om så är fallet behöver inte denna myndighet söka hos regeringen varje gång undersök- ningen ska genomföras. Här får man utgå från beskrivningen av den angivna undersökningen och vad som kan tolkas in i denna. 
 Det är också viktigt att betona att sekretessen skapas inom ramen för undersökningen. Sekretessen gäller alltså inte för något annat än det som sker inom denna ram. 
 Som framgått av analysen av begreppet annan jämförbar under- sökning är denna uppdelning inte alla gånger helt klar. De under- sökningar som faller under begreppet är ibland av samma slag som sådana som skyddas enligt huvudregeln när de framställs i en sär- skilt avgränsad verksamhet. Jag återkommer i mina överväganden 
 354 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 till hur skyddet för de undersökningar som i dag skyddas genom föreskrifter i 7 § OSF bäst ska utformas. 
  
 9.4.3 
  
 Straffbarhet 
  
 Att röja en uppgift som är sekretessbelagd är straffbart. I 20 kap. 3 § brottsbalken (BrB) stadgas straff för att röja en uppgift som man är pliktig att hemlighålla enligt lag eller annan författning (eller enligt förordnande eller förbehåll som har meddelats med stöd av lag eller annan författning), eller att olovligen utnyttja en sådan hemlighet. Att göra så innebär att man gör sig skyldig till brott mot tystnadsplikt. Detta gäller så länge gärningen inte är särskilt belagd med straff i annan lag. Straffet är böter eller fängelse i högst ett år. Om gärningen begåtts av oaktsamhet är straffet böter. Ringa gär- ning är fri från ansvar. 
 Det är också straffbelagt att bryta mot 6 § lagen om den offi- ciella statistiken som gäller s.k. bakvägsidentifiering. Den som gör det döms enligt 26 § samma lag för olovlig identifiering till böter eller fängelse i högst ett år. Detta gäller dock endast om gärningen inte är belagd med straff i brottsbalken eller PUL. Ansvar utdöms inte i ringa fall, eftersom det enligt motiven bör krävas någon form av manipulativt beteende eller andra klart klandervärda åtgärder för att en olovlig identifiering ska framstå som klart straffvärd. 
  
 62 
  
 9.4.4 
  
 Statistiksekretessen och  
  
 EU-rätten 
  
 I kapitel 5 redogjordes för gällande  
 EU-rätt 
  på statistikområdet och den pågående utvecklingen. Som framgick finns det även inom EU- rätten regleringar rörande statistiksekretess. I kapitel 5 gavs sär- skild uppmärksamhet åt de föreslagna ändringarna i EU:s statistik- förordning. Dessa berör dock inte statistiksekretessen, varför det i det här sammanhanget är gällande  
 EU-rätt 
  som jag har att förhålla mig till. 
 Härvidlag hänvisas i första hand till redogörelsen i avsnitt 5.2. Det kan konstateras att det även inom EU råder ett starkt skydd för statistiken. Det finns inget som tyder på att detta kommer att ändras, utan trenden är snarare att reglerna kring statistiken stramas upp. Så vitt jag kan bedöma finns inget som tyder på att Sverige 
  
 62  
 Prop. 2000/01:27, s. 60, 68 och 92 f. 
 355 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 inte uppfyller  
 EU-rättens 
  sekretessregler i dag. Tvärtom synes den svenska sekretessregleringen vara väl i överensstämmelse med EU- rättens. Här kan nämnas att det tidigare fanns fler undantag från den absoluta sekretessen. Dessa upphörde emellertid genom en lagänd- ring som trädde i kraft i april 2001 och som syftade till att anpassa bestämmelserna till EU:s då gällande statistikförordning. Detta bör has i åtanke när man diskuterar statistiksekretessparagrafens ut- formning. Enligt  
 EU-rätten 
  gäller att konfidentiella uppgifter bara får användas för statistiska och vetenskapliga ändamål (artiklarna 20 och 23 i EU:s statistikförordning, se vidare avsnitt 5.2). Eventuella förändringar i den svenska statistiksekretessen ska givetvis vara förenliga med  
 EU-regleringen. 
  
 Som framgår av redogörelsen i kapitel 5 anger artikel 2 i EU:s statistikförordning vissa statistiska principer enligt vilka den euro- peiska statistiken ska framställas och spridas. En av dessa är statistisk konfidentialitet, som innebär att sekretesskydd ska gälla för konfi- dentiella uppgifter om enskilda statistiska objekt som erhålls direkt för statistiska ändamål eller indirekt från administrativa eller andra källor. Det ska också finnas ett förbud mot att använda uppgifterna för annat än statistiska ändamål och att olagligen röja dem. Även inom  
 EU-rätten 
  finns dock ett undantag när det gäller utlämnande för vetenskapliga syften. 
  
 9.4.5 
  
 Överväganden och förslag om statistiksekretessens utformning 
  
 Utredningens förslag:  
 Statistiksekretessens föremål, styrka och tid ska kvarstå oförändrade. 
 Paragrafen görs mera lättöverskådlig genom att den delas upp i stycken och att den sekretessbrytande delen av bestämmelsen lyfts ut och läggs i en egen paragraf. 
 Andra jämförbara undersökningar som utförs av kommitté- väsendet och Statskontoret ska omfattas av statistiksekretess direkt enligt lag. 
 De sekretessbrytande undantagen ska vara desamma som enligt gällande rätt. Begreppet forskning ska däremot definieras i lagen. Detta sker genom en hänvisning till definitionen av forsk- ning i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. 
 356 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 Problem med dagens reglering 
 Regleringen i 24 kap. 8 § OSL ger ett starkt skydd för statistiken, men den innehåller ett antal svårtolkade begrepp som försvårar tillämpningen. Enligt direktiven ska jag undersöka om det finns en metod till vilken statistiksekretessen skulle kunna knytas. Med en sådan lösning skulle man undvika att ordet statistik får en begrän- sad innebörd beroende på i vilket sammanhang statistiken fram- ställs. Att finna en sådan metod skulle också leda till att man kom ifrån dagens situation där bestämmelsens tillämpningsområde av- gränsas genom att man använder olika ord för samma arbetsmetod, dvs. antingen statistik eller annan jämförbar undersökning, trots att det ibland kan vara detsamma. 
 I mitt uppdrag ingår också att överväga om inte det behov av sekretess som andra myndigheter än statistikansvariga myndigheter samt Riksrevisionen och riksdagsförvaltningen har, för sådana uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden som begärs in för framställning av statistik, bör kunna tillgodoses genom en sekretessbestämmelse direkt i OSL. Den utformning som para- grafen har enligt gällande rätt leder till att vissa förfaranden som borde kunna omfattas av statistiksekretess faller utanför dess tillämp- ningsområde och att en ansökan om skydd i dessa fall måste göras hos regeringen. Detta bör undvikas. Det förfarande som krävs för skydd för andra med statistik jämförbara undersökningar är tids- krävande och kan leda till onödiga kostnader. Här bör en mer ända- målsenlig lösning sökas. 
 Utgångspunkter för de fortsatta övervägandena 
 En utgångspunkt för mina överväganden avseende statistiksekre- tessen är att dess syfte även fortsättningsvis ska vara att värna den tillförlitliga och högkvalitativa statistiken. Paragrafen om statistik- sekretess i OSL bör därför vara utformad så att den på bästa sätt uppfyller detta syfte. Genom ett starkt skydd för uppgiftslämnarna ges myndigheterna goda förutsättningar att skapa samhällsviktig statistik av hög kvalitet. Skyddet för de personuppgifter som an- vänds vid statistikframställning ska alltså vara gott, samtidigt som det inte ska begränsa offentlighetsprincipen mer än nödvändigt. 
 Uppgifter som begärs in för att användas i ett särskilt ärende mot en enskild är enligt min uppfattning inte sådana uppgifter som 
 357 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 begärs in för framställning av statistik. I den mån det i dylika fall rör sig om känsliga uppgifter får de anses tillräckligt skyddade genom gällande regelverk avseende myndigheters hantering av sådana upp- gifter. 
 Jag anser att sekretessens föremål, styrka och tid bör vara oför- ändrade. Det som bör övervägas är därför förändringar i statistik- sekretessens räckvidd. 
 Bör begreppet statistik definieras i OSL? 
 I gällande rätt saknas en definition av begreppet statistik. Som kon- staterats i avsnitt 2.1 finns inte heller någon entydig definition i allmänt språkbruk. Däremot definieras begreppet statistik i EU:s statistikförordning (se avsnitt 5.1.3) som  
 kvantitativ och kvalitativ, aggregerad och representativ information som beskriver en gemensam egenskap 
  
 63  
  
 hos en bestämd population 
 . 
 Som framgått av avsnitt 7.2 finns det enligt min mening inte skäl att i lagen eller förordningen om den officiella statistiken definiera begreppet statistik. Det är också min uppfattning att tillämpningen av statistiksekretessen inte skulle underlättas om det infördes en definition av begreppet statistik i OSL. Skälen till detta är i huvud- sak desamma som anförts i avsnitt 7.2. Till det kommer att det inte skulle vara lämpligt att införa en definition av begreppet statistik i OSL om en sådan saknas i lagen om den officiella statistiken. 
 Kan statistiksekretessens tillämpningsområde avgränsas utifrån den metod som tillämpas? 
 I direktiven anges vissa utgångspunkter som ska gälla för mina överväganden om statistiksekretessen. Bland annat ska jag pröva hypotesen att det skulle bli tydligare om statistiksekretessen utgick från den metod som används för insamling och bearbetning av data i stället för det sammanhang i vilken statistiken framställs. Om man skulle kunna definiera en sådan metod skulle man inte längre be- höva använda sig av begreppet särskild verksamhet för framställ- ning av statistik som enligt direktiven kan leda till vissa inte önsk- värda konsekvenser. I dag kan statistik benämnas statistik om den framställs i den särskilda verksamheten men kallas för annan jäm- 
  
 63  
 På engelska a collective phenomenon. 
 358 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 förbar undersökning om den framställts utanför en sådan särskild verksamhet. Att i stället använda sig av metoden skulle leda till att man kom ifrån situationen att ordet statistik endast syftar på stati- stik som framställs i sådan särskild verksamhet. 
 Att sekretessen gäller i viss utpekad verksamhet är dock inte unikt för statistiksekretessen. Stora delar av sekretesslagstiftningen är uppbyggd på motsvarande sätt. Bakgrunden till att begreppet särskild verksamhet använts för att avgränsa statistiksekretessens omfattning är tanken att uppgifterna ska vara skyddade av sekretess i statistikverksamheten oavsett hur de har hamnat hos berörd myn- dighet. Till viss del är det den stora mängden uppgifter som gör att dessa blir skyddsvärda. Det kan möjligen framstå som en omoti- verad skillnad att en statistikundersökning som SCB utför på upp- drag av en statlig utredning kan omfattas av statistiksekretess när så inte är fallet om undersökningen utförs av utredningen i egen regi. Å andra sidan är det kanske inte förvånande att regleringen främst träffar de myndigheter som i stort sett dagligen utför uppgifter av sådan art att de bör omfattas av statistiksekretess. Bakgrunden till denna uppdelning är dessutom, enligt vad som framkommit ovan, delvis ett önskemål om att statistiksekretessen ska tillämpas restrik- tivt. Till detta kommer den skillnad som föreligger mellan att an- vända uppgifter för administrativa respektive statistiska ändamål. Mot den bakgrunden framstår det som logiskt att knyta statistik- sekretessens räckvidd till en myndighets särskilda verksamhet för framställning av statistik. 
 Finns det då någon sådan metod för insamling och bearbetning av data till vilken statistiksekretessen i stället skulle kunna knytas? Jag har i arbetet med utredningen varit i kontakt med samtliga statistikansvariga myndigheter och ett antal andra myndigheter och organ som arbetar med statistik men har inte fått fram något exem- pel på någon sådan metod. Frågan har också diskuterats i utred- ningens expertgrupp. Det är inte en enda arbetsmetod som används för att framställa statistik utan det rör sig snarare om ett flertal olika metoder, av varierande slag. Dessutom kan i princip samma metoder användas för inhämtning av data i enskilda ärenden, för vilka stati- stiksekretess aldrig blir aktuell. 
 Jag har alltså inte lyckats identifiera någon arbetsmetod som skulle kunna fungera som avgränsare för sekretessens räckvidd. Att knyta statistiksekretessen till användandet av en viss metod fram- står därför inte som en framkomlig väg. Statistiksekretessen bör i stället, såsom är fallet i gällande rätt, knytas antingen till uppgift i 
 359 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 myndighets verksamhet som avser framställning av statistik eller till uppgift som samlas in för visst jämförbart ändamål. 
 Hur ska paragrafens räckvidd avgränsas på bästa sätt? 
 Risken för sammanblandning av uppgifter, och för att uppgifter inhämtade för statistikändamål används för andra ändamål, framstår enligt min uppfattning som större om det inte finns någon tydlig gräns mot myndighetens övriga verksamhet. I den verksamhet som typiskt sätt skyddas enligt gällande rätt, dvs. framställning av all- mänt utredande statistik, ingår en blandning av uppgifter som be- gärs in direkt från uppgiftslämnarna och registeruppgifter där upp- gifterna lämnats för andra ändamål. Många uppgifter tillsammans kan bli till integritetskänslig information även om uppgifterna var för sig inte är det. Den typ av uppgifter som samlas in av en myn- dighet för framställning av allmänt utredande statistik är värda att skydda, på det sätt som följer av gällande paragraf. Det handlar då om statistikframställning där det inte är uppgifterna om den enskilde som är intressanta, utan den samlade bilden. 
 Statistik som ligger till grund för viktiga beslut och överväg- anden i samhället måste hålla god kvalitet. Att en uppgiftslämnare kan känna sig trygg med att de uppgifter som lämnas för statistiska ändamål inte används för annat är en viktig förutsättning för att kunna tillgodose hög kvalitet i statistiken. Mot denna bakgrund anser jag att det är angeläget att ställa krav på att sådan verksamhet hos en myndighet hålls avgränsad från annan verksamhet. Om det inte finns någon gräns blir det svårt att skilja dessa uppgifter från andra uppgifter som inte har samma skyddsintresse eller kanske åt- njuter skydd enligt någon annan reglering. 
 Redan i dag verkar, som konstaterats ovan, statistiksekretessen tillämpas av betydligt fler myndigheter än de statistikansvariga myn- digheterna. Myndigheterna själva säger sig då framställa statistik i en sådan särskild verksamhet som avses i 24 kap. 8 § OSL och detta verkar inte ifrågasättas. 
 Min utgångspunkt är att syftet med statistiksekretessen alltjämt bör vara att värna om både den tillförlitliga och högkvalitativa stati- stiken och om enskildas integritet. Jag har i mitt arbete inte kunnat finna någon metod för insamling och bearbetning av data att knyta statistiksekretessens räckvidd till. Min bedömning är därför att dagens reglering, som garanterar skydd för uppgifter om de förekommer i 
 360 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 en särskild verksamhet för framställning av statistik, är den som bäst tjänar det nämnda syftet. 
 Vidare har jag analyserat de begrepp som används i dagens reglering och konstaterat att dessa inte är helt lätta att tillämpa. Tillämpligheten av paragrafen skulle enligt min uppfattning troligen kunna underlättas om att man utvecklade andra begrepp som gavs en tydlig definition i förarbetena. Om dagens begreppsapparat ska ändras måste det dock till en omfattande konsekvensanalys. Jag har varken haft i uppdrag eller haft möjlighet att till fullo utreda konse- kvenserna av att införa nya begrepp i statistiksekretessparagrafen. Eftersom min bedömning är att det upplägg som finns i dagens paragraf till sin utformning är det som bäst garanterar skyddet för den tillförlitliga och högkvalitativa statistiken har jag därför valt att behålla de begrepp som finns i gällande rätt. 
 Mot denna bakgrund har jag stannat vid att föreslå vissa rent lagtekniska förändringar som jag anser kommer att underlätta tillämp- ningen av paragrafen. 
 Skyddet för uppgifter i andra jämförbara undersökningar 
 Enligt gällande rätt skyddas uppgifter i andra jämförbara under- sökningar hos en myndighet, bortsett från Riksrevisionens och riksdagsförvaltningens som ges skydd direkt i lag, först efter det att regeringen har föreskrivit om sekretess enligt 7 § OSF. De upp- gifter avseende en enskilds personliga eller ekonomiska förhåll- anden, som kan hänföras till den enskilde, och som förekommer i en enligt huvudregeln jämförbar undersökning, omfattas alltså av den absoluta statistiksekretessen om regeringen har meddelat sär- skild föreskrift om sekretess. Här rör det sig i huvudsak om under- sökningar som utförs av myndigheter som saknar en sådan särskild verksamhet som avser framställning av statistik. 
 Enligt vad som har framgått upplevs förfarandet med att rege- ringen ska föreskriva om sekretesskydd som onödigt komplicerat. Ett flertal av de argument som framförs mot denna uppdelning, så även i direktiven, har i huvudsak med praktiska frågor att göra. Administrationen upplevs som osmidig när sekretessförordningen behöver ändras i varje enskilt fall. Enligt vad som framkommit ändrar regeringen i OSF ca åtta gånger om året och i tre fjärdedelar av fallen görs ändringarna i 7 § OSF. När det gäller myndigheters ansökningar om sekretesskydd enligt 7 § OSF tycks regeringens 
 361 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 prövning vara av mycket begränsad omfattning. För den praktiska handläggningen skulle det därmed inte innebära någon större skill- nad om sekretesskyddet i stället gavs direkt i lag. Bortsett från att det anses utgöra en onödig omväg så leder förfarandet ofta till att arbetet försenas då man måste invänta regeringens beslut innan en undersökning kan påbörjas. I förlängningen kan detta leda till högre kostnader. Det skulle alltså finnas såväl tidsmässiga som ekono- miska fördelar med att utsträcka regleringen i lag. Mitt uppdrag i denna del är att överväga om inte de myndigheter som i dag beviljas skydd enligt 7 § OSF i stället skulle kunna skyddas genom lag. Med en sådan lösning skulle de myndigheter som i dag måste ansöka om statistiksekretess inför varje undersökning i stället ges mandat att självständigt bedöma i vilka undersökningar sekretessen bör tillämpas. 
 De risker som det allmänt sätt skulle kunna innebära att på detta sätt utsträcka skyddet för andra jämförbara undersökningar i lag är främst två: dels att sekretessen blir för omfattande när inte längre regeringen avgör vilka undersökningar som ska omfattas av skyddet utan denna bedömning i stället görs på myndighetsnivå, dels att avsaknaden av en särskilt avgränsad verksamhet för statistikfram- ställning ökar risken för att uppgifterna som omfattas av statistik- sekretess på ett otillåtet sätt används i myndighetens reguljära admini- strativa verksamhet. 
 Med hänsyn till dessa risker vore det olämpligt att införa en ovillkorlig, generell rätt till statistiksekretess avseende andra jäm- förbara undersökningar. Frågan är om det går att hitta någon annan lösning som skulle i vart fall minska antalet ansökningar till rege- ringen. 
 De myndigheter som förekommer mest frekvent i uppräkningen i OSF är kommittéväsendet och Statskontoret. För övriga myndig- heter rör det sig om en eller ett par undersökningar i vilka sådant skydd beviljats. Utöver att kommittéväsendet och Statskontoret är de myndigheter som står för merparten av de undersökningar som beviljas skydd enligt 7 § OSF skiljer sig deras arbete även i övrigt från de övriga myndigheter som ges skydd enligt OSF. Varken kommittéerna eller Statskontoret bedriver myndighetsutövning mot enskilda. Såväl hos de statliga utredningarna i kommittéväsendet som hos Statskontoret rör det sig om undersökningar som utförs därför att myndigheten getts i uppdrag av regeringen att belysa vissa förhållanden. Kommittéerna och Statskontoret har ingen kon- takt med enskilda utan svarar endast på ett regeringsuppdrag. 
 362 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 En statlig utredning tillsätts för ett specifikt ändamål, med ett väl avgränsat uppdrag, och avvecklas när dess uppdrag är slutfört. En sådan utredning har ingen annan användning för de uppgifter som behandlas än att med statistiska metoder belysa vissa samhälls- förhållanden. Statskontoret är ingen sektorsmyndighet och skiljer sig på så sätt från övriga myndigheter som i sin verksamhet oftast även har till uppdrag att utföra myndighetsutövning mot enskilda. Risken för att de uppgifter som av kommittéväsendet och Stats- kontoret används i en annan jämförbar undersökning skulle komma att användas för andra ändamål är därför mycket liten. Inte heller är uppgifterna av den karaktären att det framstår som angeläget att de är tillgängliga enligt offentlighetsprincipen. Att utsträcka skyddet i lag till att omfatta uppgifter i andra jämförbara undersökningar hos kommittéväsendet och Statskontoret skulle innebära relativt stora administrativa och ekonomiska fördelar och står inte i strid med andra intressen. Mitt förslag är därför att kommittéväsendet och Statskontoret ska ges förtroendet att på eget ansvar med statistik- sekretess utföra sådana jämförbara undersökningar som de i dag måste ansöka hos regeringen om att få utföra. 
 För övriga myndigheter, där undersökningarna är betydligt färre och där risken för intressekonflikter är större, bör liksom tidigare krävas att regeringen meddelar särskilda föreskrifter om sekretess. 
 Sekretessbrytande bestämmelse 
 Statistiksekretessen är och ska enligt mitt förslag alltjämt vara abso- lut. I 24 kap. 8 § tredje och fjärde meningen föreskrivs dock sekre- tessbrytande undantag 
  
 64 
  
 . Jag anser att de sekretessbrytande undan- tagen ska vara desamma som enligt gällande rätt, dvs. forsknings- och statistikändamål. I syfte att skapa en mer minimalistisk och lättöverskådlig statistiksekretessbestämmelse föreslår jag dock att den sekretessbrytande delen i dagens bestämmelse lyfts ut och pla- ceras i en egen paragraf. 
  
 64  
 I vissa fall måste myndigheter, såväl svenska som utländska, kunna utbyta uppgifter för att kunna utföra sina uppgifter. Vidare kan enskilda i vissa fall ha ett berättigat behov av att få ta del av uppgifter som annars omfattas av sekretess. Sekretessregleringen innehåller därför särskilda sekretessbrytande bestämmelser. Dessa har utformats efter en intresseavvägning mellan myndigheternas eller enskildas behov av att ta del av uppgifterna och de intressen de aktuella sekretessbestämmelserna avser att skydda. 
 363 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bör forskningsändamål definieras i lag? 
 Ett av de sekretessbrytande undantagen är forskningsändamål. I dag definieras inte begreppet forskningsändamål i lagen. I praxis har dock sökts ledning beträffande innebörden av forskningsändamål i andra lagar, t.ex. i etikprövningslagen. Mitt uppdrag när det gäller forskare är i första hand att föreslå hur deras möjligheter att bedriva regi- sterforskning kan underlättas. Huvudsakligen har uppdraget i denna del uppfyllts genom delbetänkandet SOU 2012:36. 
 Att begreppet forskningsändamål är odefinierat och oklart kan enligt min uppfattning försvåra forskarnas möjligheter att utnyttja undantaget. Risken finns att avsaknaden av en definition leder till att begreppet inte tillämpas på samma sätt hos de olika myndig- heter som tillämpar statistiksekretess. Att en bestämmelse tillämpas olika av olika myndigheter är negativt ur ett rättssäkerhetsper- spektiv och minskar den enskildes möjligheter att kunna förutse vad som gäller. Frågan är om införandet av en definition av be- greppet forskningsändamål skulle underlätta och förtydliga. En sådan definition bör i så fall vara densamma som används i annan lagstiftning. Nära till hands ligger definitionen i etikprövningslagen som t.ex. Högsta förvaltningsdomstolen hänvisade till i RÅ 2004 ref. 9. Ett införande av en definition av forskningsändamål minskar tolkningsutrymmet vilket ökar rättssäkerheten. Troligen underlättas också forskarnas tillgång till mikrodata. Jag anser därför att en så- dan definition bör införas i 24 kap. 8 § OSL. Detta ska ske genom att det anges att begreppet forskning har samma betydelse som i etikprövningslagen. 
  
 9.5 
  
 PSI-lagens 
  
  påverkan 
 Genom lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen,  
 PSI-lagen, 
  som trädde i kraft den 1 juli 2010 har Sverige genomfört det s.k.  
 PSI-direktivet 
  
 65 
  
 . 
  
 Nedan redogörs först för innehållet i gällande rätt (9.5.1). Där- efter behandlas den pågående  
 EU-utvecklingen 
  på området (9.5.2) respektive nationella initiativ (9.5.3). Slutligen redovisas mina över- 
  
 65  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidare- utnyttjande av information från den offentliga sektorn. PSI står för Public Sector Infor- mation. 
 364 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 väganden om lagens konsekvenser för SCB:s och övriga statistik- ansvariga myndigheters verksamhet (9.5.4). 
  
 9.5.1 
  
 Gällande rätt 
  
 PSI-lagen 
  
 PSI-lagen 
  bygger på ett  
 EU-direktiv 
  från år 2003, det s.k. PSI- direktivet. Direktivet reglerar frågor om vidareutnyttjande av infor- mation från den offentliga sektorn. Den övergripande tanken med  
 PSI-direktivet 
  är att myndigheter ska främja vidareutnyttjande av offentlig information, och därigenom bidra till utvecklingen av den europeiska informationsmarknaden.  
 PSI-direktivet 
  fastställer gemen- samma minimiregler med syftet att  
 icke-diskriminerande 
  grund- villkor ska gälla för alla aktörer på den europeiska informations- marknaden. Med offentlig information avses handlingar som till- handahålls inom en myndighets offentliga verksamhet, med all sorts innehåll oberoende av medium (med undantag för datorprogram). Direktivets handlingsbegrepp omfattar såväl pappershandlingar som elektronisk information. Tanken är att myndigheterna ska främja vidareutnyttjande av informationen och att detta ska ske till så låga priser som möjligt. Det är emellertid den nationella rätten i med- lemsstaterna som avgör om vidareutnyttjande överhuvudtaget ska tillåtas. Om vidareutnyttjande tillåts ska dock direktivets regler vara uppfyllda. 
 Sverige genomförde  
 PSI-direktivet 
  genom en ny lag,  
 PSI-lagen. 
  Syftet med lagen är att främja utvecklingen av en informations- marknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter.  
 PSI-lagen 
  innehåller bestäm- melser som avser att förhindra att myndigheter beslutar om kon- kurrensbegränsande villkor för hur handlingar får användas (1 §). Den reglerar däremot inte tillhandahållande av handlingar eller om vidareutnyttjande är tillåtet, utan detta regleras i annan författning, t.ex. TF och OSL. En handling i  
 PSI-lagen 
  är detsamma som i 2 kap. 3 § första stycket första meningen TF 
  
 66 
  
 . Till skillnad från TF:s handlingsbegrepp, omfattar direktivets inte datorprogram. Med vidareutnyttjande avses användning av handlingar för andra ändamål 
  
 66  
 Enligt TF är en handling framställning i skrift eller bild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. 
 365 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 än det ursprungliga ändamål för vilket de behandlas av en myndig- het (6 §). 
 Lagen gäller, med vissa undantag, handlingar som finns hos stat- liga och kommunala myndigheter (2 § första stycket). Lagen är också tillämplig på vissa statliga, kommunala och enskilda organ som trots att de inte är myndigheter omfattas av TF:s regler om allmänna handlingars offentlighet (2 § andra stycket). Lagen är inte tillämplig på handlingar hos  
 utbildnings-, 
  forsknings- eller kultur- institutioner (3 §). 
 Handlingar, inklusive delar av eller enskilda uppgifter i sådana, som enligt lag eller annan författning inte får tillhandahållas om- fattas inte av lagen (4 § första stycket).  
 PSI-lagen 
  kan alltså aldrig åberopas som grund för att få tillgång till handlingar. Om en myn- dighet exempelvis med stöd av en registerförfattning inte ger en enskild åtkomst till en databas, så är det ett beslut som inte i någon del ska påverkas av  
 PSI-lagen. 
  Lagen ska inte heller påverka tillämp- ningen av sekretessbestämmelser. Vidare framgår att begränsningar som en myndighet är skyldig att besluta om eller som annars följer av lag eller annan författning inte ska omfattas av  
 PSI-lagen. 
  Detta innebär att t.ex. sekretessförbehåll som en myndighet beslutar om inte ska omfattas eller påverkas av lagens materiella bestämmelser. Myndigheten får alltså inte ta hänsyn till  
 PSI-lagens 
  bestämmelser om  
 icke-diskriminering 
  m.m. när den tillämpar exempelvis sekre- tessbestämmelser. Undantaget omfattar alla begränsningar i rätten att förfoga över en handling, som följer av lag eller författning, oavsett om en myndighet har beslutat om begränsningarna. Detta innebär att t.ex. bestämmelser i PUL ska tillämpas utan påverkan av  
 PSI-lagen. 
  
 67 
  
 PSI-lagen 
  omfattar inte myndigheters informationsutbyte, utom i de fall då det av sammanhanget framgår att myndigheten ska an- vända handlingarna i sin affärsverksamhet (4 § andra stycket). Nor- malt behöver en myndighet när den lämnar ut handlingar till en annan myndighet endast göra en sekretessprövning och eventuellt en bedömning enligt en registerförfattning om handlingar kan läm- nas ut i elektronisk form. Bestämmelsen i 4 § innebär ingen ändring i detta avseende. Det är alltså endast när det av sammanhanget framgår att handlingarna ska användas i affärsverksamhet, som den myndighet som tillhandahåller handlingarna behöver tillämpa lagens bestämmelser. Syftet med denna bestämmelse är att säkerställa att 
  
 67  
  
 Prop. 2009/10:175,  
 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt 
 , s. 197 f. 
  
 366 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 myndigheternas informationsutbyte inom ramen för fullgörande av deras offentliga åtagande ska kunna ske utan att lagens krav ska gälla. 
  
 68  
  
 Handlingar som tillhandahålls i en myndighets affärsverksamhet ska inte omfattas av lagen. Termen affärsverksamhet har här samma innebörd som i upphovsrättslagen 
  
 69 
  
 . Detta innebär att verksam- heten bedrivs i former och på villkor som liknar privat företagsam- het. Bestämmelsen gäller de handlingar eller informationsprodukter som tillhandahålls i en myndighets affärsverksamhet, dvs. normalt mot ersättning. Andra handlingar med anknytning till affärsverk- samheten, som enskilda kan få tillgång till och som får vidare- utnyttjas, är inte undantagna från lagens bestämmelser. De hand- lingar som omfattas av undantaget avses därför vara desamma som de handlingar som omfattas av bestämmelsen i 2 kap. 26 a § tredje 
 stycket 9 upphovsrättslagen. 
  
 70 
  
 Lagen anger ett tak för intäkter från avgifter som en myndighet tar ut för vidareutnyttjande av handlingar (7 §). Avgiftstaket bygger på en kostnadstäckningsprincip. De samlade avgiftsintäkterna för vidareutnyttjande tillsammans med myndighetens intäkter från av- gifter för tillhandahållande får inte överstiga de totala kostnaderna för insamling, framställning, reproduktion och spridning av hand- lingarna inklusive en rimlig avkastning på investeringar. Paragrafen omfattar samtliga avgifter som tas ut i samband med vidareutnytt- jandet och utlämnande av handlingar för vidareutnyttjande. Detta innebär att även de avgifter som tas ut för själva utlämnandet, t.ex. med stöd av bestämmelserna i avgiftsförordningen, omfattas. 
  
 71  
  
 Om myndigheten tar betalt ska den informera om vilka avgifter och andra villkor som gäller för vidareutnyttjandet (11 §). 
 En myndighet som ställer upp villkor för vidareutnyttjande ska se till att villkoren är relevanta för den typ av vidareutnyttjande som är aktuell. Villkoren ska vara  
 icke-diskriminerande 
  för jämför- bara kategorier av vidareutnyttjande och får inte i onödan begränsa möjligheterna till vidareutnyttjande (8 §). 
 Om en myndighet vidareutnyttjar handlingar i sin affärsverk- samhet ska samma avgifter och andra villkor för tillhandahållande av handlingarna tillämpas för denna verksamhet som för andra som vidareutnyttjar handlingar (9 §). 
  
 68 
  
 a.a. s. 198. 
  
 69 
  
 2 kap. 26 a § tredje stycket 9 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnär- liga verk, upphovsrättslagen. 
  
 70 
  
 Prop. 2009/10:175, s. 198. 
  
 71 
  
 a.a. s. 199 f. 
  
 367 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 Endast om det är nödvändigt för att tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse får en myndighet bevilja någon en exklusiv rätt att vidareutnyttja handlingar (10 §). 
 En begäran om vidareutnyttjande av handlingar ska behandlas skyndsamt (13 §). En myndighets beslut om villkor för vidare- utnyttjande enligt lagen ska som huvudregel överklagas till förvalt- ningsrätten (15 §). 
 Begreppet affärsverksamhet 
 Det är en hävdvunnen huvudprincip att allmänna handlingar som upprättats vid en myndighet inte är föremål för upphovsrätt. 
  
 72  
  
 Som huvudregel gäller inte upphovsrätt till författningar, beslut av myn- digheter, yttranden av myndigheter och officiella översättningar av sådana handlingar 
  
 73 
  
 . Upphovsrätt gäller dock för kartor, alster av bildkonst, musikaliska verk och diktverk, även om alla som huvud- regel får återge dem trots detta. Det finns dock ett undantag 
  
 74 
  
 , vissa kategorier av handlingar får inte återges, bl.a. kartor, tekniska före- bilder, datorprogram och verk som är resultat av vetenskaplig forskning. Verk av vilka exemplar genom en myndighets försorg tillhandahålls allmänheten i samband med affärsverksamhet undan- tas också från den fria återgivningsrätten. 
  
 75 
  
 Syftet med undantaget är att skydda det allmännas kommersiella intressen. I motiven framhölls att offentlig affärsverksamhet ska kunna bedrivas på samma villkor som privat affärsverksamhet, och att myndigheter som bedriver kommersiell verksamhet inte ska komma i ett sämre läge än andra marknadsaktörer. Bestämmelsen tar sikte på offentlig verksamhet som bedrivs i former och på vill- kor som liknar privat företagsamhet. 
  
 76  
  
 Bestämmelsen tar alltså sikte på myndigheternas aktiviteter på en marknad i konkurrens. 
  
 77  
  
 Att en verksamhet är avgiftsfinansierad är inte i sig tillräckligt för att den ska anses vara en affärsverksamhet. I motiven framhölls också att de ekonomiska målen för verksamheten inte behöver syfta till att åstadkomma vinst för att verksamheten ska anses utgöra en affärs- verksamhet. 
  
 78  
  
 Här tangerar  
 PSI-lagens 
  reglering regeringens uttal- 
  
 72 
  
 Prop. 1973:15, s. 134. 
  
 73 
  
 9 § upphovsrättslagen. 
  
 74 
  
 26 a § tredje stycket 9 upphovsrättslagen. 
  
 75 
  
 Vidareutnyttjande av handlingar - genomförande av  
  
 PSI-direktivet 
 (Ds 2009:44), s. 38. 
  
 76 
  
 Prop. 1973:15, s. 134. 
  
 77 
  
 Ds 2009:44, s. 39. 
  
 78 
  
 a.a. s. 164. 
  
 368 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 ande om myndigheters säljverksamheter. Detta behandlas i kapi- tel 11. 
 Det kan nämnas att den relativt ofta använda termen uppdrags- verksamhet är betydligt vagare och vidare än begreppet kommer- siell verksamhet enligt  
 PSI-direktivet. 
  Uppdragsverksamhet behöver inte vara konkurrensutsatt och kan falla inom en myndighets offent- liga åtagande. För en mera ingående redogörelse för innebörden av uppdragsverksamhet se avsnitt 11.2.4. 
  
 79 
  
 Information om handlingar för vidareutnyttjande 
 I den utredning som föregick  
 PSI-lagen 
  föreslogs att lagen skulle innehålla en bestämmelse om att myndigheter aktivt skulle infor- mera om vilka handlingar som tillhandahålls för vidareutnyttjande. 
  
 80  
  
 Regeringen delade uppfattningen att myndigheter bör informera om vilka handlingar som tillhandahålls för vidareutnyttjande, men menade att så redan var fallet enligt gällande rätt.  
  
 81 
  
 Den reglering som regeringen nämnde var t.ex. bestämmelser om diarieföring av allmänna handlingar (5 kap. 1 och 2 §§ OSL), den beskrivning över allmänna handlingar som myndigheterna måste upprätta (4 kap. 2 § OSL) och regleringen om arkivering i arkiv- lagen (1990:782). En myndighets diarium behöver inte göras till- gängligt på annat sätt än på plats hos myndigheten. Även arkivlagen saknar närmare bestämmelser om hur arkivredovisningen ska göras tillgänglig. 
 Den beskrivning över sina allmänna handlingar som en myndig- het ska upprätta ska ge information om myndighetens organisation och verksamhet i syfte att underlätta sökande efter allmänna hand- lingar, register, förteckningar eller andra sökmedel till myndighetens allmänna handlingar, tekniska hjälpmedel som enskilda själva kan få använda hos myndigheten för att ta del av allmänna handlingar. Av en sådan beskrivning ska också framgå vem hos myndigheten som kan lämna närmare upplysningar om myndighetens allmänna hand- lingar, deras användning och sökmöjligheter, vilka bestämmelser om sekretess som myndigheten vanligen tillämpar på uppgifter i sina handlingar, uppgifter som myndigheten regelbundet hämtar från eller lämnar till andra samt hur och när detta sker, och myn- 
  
 79 
  
 Om detta begrepp se t.ex. Förvaltningskommitténs slutbetänkande  
  
 Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning  
 (SOU 2008:118), s. 118 f. 
  
 80 
  
 Vidareutnyttjande av handlingar – genomförande av  
  
 PSI-direktivet 
 (Ds 2009:44). 
  
 81 
  
 Prop. 2009/10:175, s. 174. 
  
 369 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 dighetens rätt till försäljning av personuppgifter. Lagen innehåller dock inte några bestämmelser om hur förteckningen ska göras till- gänglig. 
  
 82 
  
 PSI-direktivet 
  innebär inte någon skyldighet att tillgängliggöra tillgångsförteckningar på ett visst sätt, utan anvisar sådana förteck- ningar som ett sätt att underlätta tillgången till handlingar för vidare- utnyttjande. Det var mot denna bakgrund som regeringen valde att avstå från att införa ytterligare skyldigheter för myndigheterna. De förteckningar som myndigheterna är skyldiga att föra enligt gäll- ande rätt bedöms uppfylla direktivets krav. Förteckningarna är nor- malt allmänna handlingar som kan lämnas ut på begäran. 
  
 83 
  
 Dock framförde regeringen att det kunde finnas anledning för vissa myndigheter att gå längre när det gäller information om hand- lingar som finns för vidareutnyttjande än vad som krävs enligt gäll- ande regelverk. Som exempel nämndes att informera om hur data lagras och tillhandahålls. Detta skulle särskilt kunna vara fallet för sådana myndigheter som har till uppgift att förse samhället med information. De krav som redan gäller på förteckningar utgör dock enligt regeringens bedömning en tillräcklig nivå för en informa- tionsskyldighet som omfattar samtliga myndigheter. 
  
 84 
  
 9.5.2 
  
 Den pågående  
  
 EU-utvecklingen 
  på området 
 Inom EU pågår för närvarande ett förändringsarbete gällande PSI- direktivet. Kommissionens förslag till ändring presenterades den 12 december 2011 
  
 85 
  
 . Det övergripande syftet med kommissionens förslag är att avlägsna förekommande och kommande skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller utnyttjande av information som finns i den offentliga sektorn. Detta eftersom man anser att skill- naderna utgör hinder för att den fulla ekonomiska potentialen hos denna informationsresurs ska kunna realiseras. 
 Kommissionens förslag innebär bl.a. att direktivets tillämpnings- område utvidgas till bibliotek, museer och arkiv, som för närvar- ande är helt undantagna från direktivet. Det föreslås också att begreppet på elektronisk väg ska ersättas med i maskinläsbart format och tillsammans med tillhörande metadata. Detta skulle innebära ett tydligare krav på dokumentation. Vidare införs en 
  
 82 
  
 a.a. s. 175. 
  
 83 
  
 a.a. s. 176. 
  
 84 
  
 a.a. 
  
 85 
  
 KOM (2011) 877 slutlig. 
  
 370 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 huvudregel för avgiftssättning baserad på marginalkostnader för kopiering och spridning, med möjlighet till vissa undantag, samt krav på att utse en oberoende kontrollmyndighet med rättsliga befogen- heter. Det föreslås också att det ska införas en skyldighet för medlemsstaterna att göra allmänt tillgängliga handlingar tillgängliga för vidareutnyttjande. 
 Den preliminära svenska ståndpunkten har redovisats. 
  
 86  
  
 Rege- ringen är positiv till den övergripande målsättningen att förenkla arbetet med att inom unionen utveckla tjänster och produkter som baseras på vidareutnyttjande av offentlig information. Det är i linje med regeringens politik att förbättra konkurrensen och med rege- ringens uttalande om att myndigheter som huvudregel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. 
 Enligt regeringens bedömning är stora delar av förslagen sådana att de i huvudsak utgör justeringar. Dessa bedömer regeringen kommer att få mindre genomgripande konsekvenser för Sverige. Regeringen ställer dig dock tveksam till förslagen i vissa delar och bedömer att dessa behöver analyseras närmare. Det gäller framför allt förslaget att i direktivet införa en ny regel för avgiftssättningen för vidareutnyttjande av information från offentlig sektor baserad på marginalkostnadsprincipen, kravet på att ge en oberoende kon- trollmyndighet rättsliga befogenheter på området, och mandatet att överpröva myndigheters beslut om avgifter. 
 När det gäller förslaget om att införa en huvudregel för avgifts- reglering enligt marginalkostnadsprincipen är detta en fråga som enligt regeringen skulle kunna få långtgående konsekvenser för vissa myndigheter. För de flesta myndigheter skulle dock förslaget inte få några konsekvenser, då detta motsvarar huvudregeln för avgiftsuttag i Sverige i dag. Konsekvenser skulle däremot kunna uppstå för de myndigheter som i dag har avgiftsfinansierad infor- mationsförsörjning som sitt uppdrag, som t.ex. Lantmäteriet, Bolags- verket och Sjöfartsverket. I detta sammanhang är det därför viktigt att man kan säkerställa att undantaget från huvudregeln kan tillämpas på de myndigheter som i dag är avgiftsfinansierade. 
 Regeringen är vidare tveksam till förslaget om en oberoende kontrollmyndighet med rättsliga befogenheter. Redan i dag finns möjligheter för vidareutnyttjare att lösa tvister i domstol. Att sär- behandla just vidareutnyttjare av offentlig information i förhållande till andra enskilda, som har behov att få beslut av myndigheter 
  
 86  
 Socialdepartementets faktapromemoria, 2011/12:FPM89  
 Ändring av direktiv om vidare- utnyttjande av information från den offentliga sektorn. 
  
 371 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 överprövade eller är i tvist med myndigheter, är enligt regeringen svårmotiverat. 
 EU förväntas besluta om ändringar i  
 PSI-direktivet 
  under hösten 2012. Direktivet bör sedan träda i kraft i början av år 2013. De föreslagna ändringarna bör inte få någon större påverkan på SCB:s verksamhet. När detta betänkande lämnades till tryckning hade beslut i frågan ännu inte fattats. 
  
 9.5.3 
  
 Nationella initiativ 
  
 E-delegationens 
  arbete med  
 PSI-lagen 
  
 Som framgår av avsnitt 1.5.1 har regeringen tillsatt en delegation för  
 e-förvaltning, 
  Fi 2009:01.  
 E-delegationens 
  uppdrag är att sam- ordna myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning. Delega- tionen består av myndighetscheferna från de största och  
 it-inten- 
  sivaste myndigheterna. 
  
 E-delegationen 
  fick den 25 mars 2010 ett tilläggsuppdrag som innebär att den ska främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av hand- lingar. I detta arbete ingår enligt direktiven att ta fram en vägled- ning. Målgrupp för denna är bl.a. jurister och informationsägare i offentlig sektor. Vägledningen ska ha till syfte att vägleda i de juri- diska och praktiska frågeställningar som är relevanta inför tillgäng- liggörandet av information. Målet med vägledningen är att mer offentliga data ska bli tillgängliga, på ett så enkelt sätt som möjligt, för både kommersiella och ideella ändamål. 
 Som ett led i delegationens arbete med att ta fram en  
 PSI-väg- 
  ledning inrättades en webbplats där intresserade kunde följa delega- tionens arbete 
  
 87 
  
 . Ett utkast till vägledning remissbehandlades också under våren 2012. I oktober 2012 lades ett nytt förslag till vägled- ning ut på delegationens webbplats. Det betonades dock att en del ytterligare arbete återstod. När detta betänkande lämnades till tryckning var vägledningen ännu inte klar. 
  
 87  
 http://feedback.edelegationen.se 
 372 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 Utlämnande av handlingar i elektronisk form 
  
 I betänkandet  
 Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet 
 , SOU 2010:4, redovisade  
  
 E-offentlighetskommittén 
  
  sitt uppdrag som bl.a. gällde utlämnande av allmänna handlingar i elektronisk form. Kommittén uttalade att det långsiktiga målet borde vara att myndigheterna ska ha en i lag reglerad skyldighet att, i den mån det inte finns särskilda förbud mot det i lag eller förordning, lämna ut allmänna handlingar i elektronisk form om sökanden så önskar. En sådan reglering menade kommittén kunde dock inte införas förrän en grundlig genomgång och bearbetning har genom- förts av samtliga registerförfattningar. Kommittén föreslog därför att det under mellantiden borde föreskrivas i lag att en myndighet ska lämna ut elektroniskt lagrade allmänna handlingar i elektronisk form om det inte är olämpligt. Betänkandet har remitterats men har inte lett till lagstiftning. 
  
 I oktober 2011 tillsatte regeringen en utredning som bl.a. ska se över den s.k. registerlagstiftningen, Informationshanteringsutred- ningen. Som framgått av avsnitt 1.5.2 ingår i utredningens uppgifter att överväga om definitionen av begreppet allmän handling i tryck- frihetsförordningen är lämpligt utformad när det gäller sådana upp- gifter som en myndighet har tillgång till genom s.k. direktåtkomst hos en annan myndighet eller genom liknande former av elek- troniskt utlämnande. De delar av uppdraget som avser frågan om huruvida definitionen av allmän handling bör ändras, respektive om det finns skäl att i registerförfattningarna även fortsättningsvis bibehålla åtskillnaden mellan olika former av elektroniskt utläm- nande, ska redovisas i ett delbetänkande senast den 1 december 2012. 
 I de delar som rör vad som ska avses med en allmän handling och om det ska ställas krav på elektronisk utlämning av handlingar, kommer Informationshanteringsutredningens betänkande att få betydelse för  
 PSI-utvecklingen. 
  
 Regeringens arbete med en innovationsportal 
 I juli 2012 fattade regeringen beslut om att utveckla en teknisk plattform för förmedling av öppna data. Syftet med en sådan ska vara att ge en enkel och ändamålsenlig tillgång till öppna offentliga data. Verket för innovationssystem (Vinnova) har fått uppdraget att under år 2012 utveckla en sådan plattform samt under åren 2013 
 373 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 och 2014 vidareutveckla plattformen. Öppnadata.se ska enligt rege- ringen bli en innovationsportal som underlättar för dem som vill bygga produkter och tjänster baserat på de öppna data som rege- ringens myndigheter sitter på. En första pilotversion av plattformen ska enligt regeringens pressmeddelande finnas publicerad i slutet av år 2012. 
  
 9.5.4 
  
 Överväganden om  
  
 PSI-lagen 
  
 Utredningens bedömning:  
 Statistiska centralbyrån och de övriga statistikansvariga myndigheterna lever i huvudsak upp till de krav som ställs i  
 PSI-lagen. 
  
 Jag ska enligt direktiven utreda vilka konsekvenser  
 PSI-lagen 
  får för i första hand SCB:s verksamhet. Ovan har redogjorts för inne- hållet i gällande rätt och syftet med lagen och det bakomliggande direktivet. Det kan konstateras att  
 PSI-lagen 
  inte påverkar vilka handlingar, eller vilka data, som myndigheterna ska lämna ut för vidareutnyttjande. Lagen kan därför aldrig åberopas som stöd för utlämnande. Syftet med lagen är i stället att främja utvecklingen av en informationsmarknad genom enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter. 
 Det bakomliggande syftet med  
 PSI-lagen 
  innebär att myndig- heterna hela tiden bör sträva efter att deras offentliga information tillgängliggörs på ett sätt som gör att den lätt kan vidareutnyttjas för andra syften än de som informationen använts för hos myndig- heten. Ur ett  
 PSI-perspektiv 
  är det positivt om handlingarna görs tillgängliga utan kostnad, detta är dock inget krav. I lagen regleras därför också som framgått hur myndigheterna får ta betalt. PSI- lagens reglering är i detta avseende väl förenlig med övrig svensk nationell lagstiftning rörande myndigheters avgiftsuttag. 
 Viktigast ur ett  
 PSI-perspektiv 
  är alltså sättet på vilket handling- arna görs tillgängliga. I såväl lagen som det bakomliggande direk- tivet talas om myndigheternas handlingar (på engelska documents). Begreppet handling har i svensk rätt knutits till definitionen i TF vilket innebär att det är först när en handling upprättats som den blir offentlig. Det finns ett flertal regler i TF om när en handling anses upprättad hos en myndighet 
  
 88 
  
 . Principen kan sägas vara den 
  
 88  
 2 kap. 7 § TF. 
 374 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 att en handling som kommer till hos en myndighet blir allmän när den har fått sin slutliga utformning. I det pågående utvecklings- arbetet inom EU talas även om rådata med vilket avses obearbetade data, till skillnad från förädlade data. Att underlätta enskildas använd- ning av rådata är dock inget krav enligt gällande rätt, där talas endast om handlingar. Dessutom används fortfarande begreppet handling även i det förslag som nu finns från EU. Däremot kan det vara värt att uppmärksamma att den anda som ligger i PSI troligen innebär att myndigheterna bör sträva efter att tillgängliggöra data som faller in under  
 PSI-lagen 
  i så ursprungligt skick som det är möjligt. 
 Enligt artikel 9 i  
 PSI-direktivet 
  ska medlemsstaterna se till att det finns praktiska arrangemang för att underlätta sökningen efter handlingar som finns att tillgå för vidareutnyttjande, till exempel i form av tillgångsförteckningar, helst på Internet, över viktiga hand- lingar och portalplatser som är kopplade till decentraliserade tillgångs- förteckningar. Regeringen har gjort bedömningen att det regelverk som finns rörande upprättande av diarier, handlingsförteckningar och dylikt är tillräckligt för att uppfylla  
 PSI-direktivets 
  krav på information om handlingar för vidareutnyttjande (se avsnitt 9.5.1). Detta krav finns därför inte med i  
 PSI-lagen. 
  Såväl SCB som övriga statistikansvariga myndigheter ska enligt gällande rätt redan ha den typen av information som sägs i  
 PSI-direktivet. 
  Enligt svensk rätt ställs som konstaterats inget krav på hur förteckningarna ska göras tillgängliga. Inte heller direktivet utrycker ett sådant krav, däremot en önskan om att detta helst ska finnas på Internet. 
 I utredningsarbetet har från vissa intressenter framförts att svensk tradition är att utgå från vad en vidareutnyttjare begär och därefter ta ställning till om handlingarna kan lämnas ut. I PSI:s anda skulle då i stället ligga att myndigheten visar vilka öppna data som finns tillgängliga eftersom det är först då en vidareutnyttjare kan se vad han eller hon behöver. Tanken är att nya användningsområden bäst upptäcks genom att det tydligt framgår vad som finns tillgäng- ligt för vidareutnyttjande hos myndigheten. 
 Per februari 2012 gav endast tre av de statistikansvariga myn- digheterna information om  
 PSI-lagen 
  och dess innebörd på sina hemsidor, nämligen SCB, Myndigheten för kulturanalys och Till- växtanalys. SCB säger på sin hemsida att den information som faller under  
 PSI-reglerna 
  finns gratis tillgänglig i SCB:s databaser och att en insats som går utöver myndighetens skyldigheter enligt  
 PSI-lagen 
  i stället kan utföras av SCB som ett avgiftsfinansierat uppdrag. Enligt min mening skulle det vara önskvärt om alla myndigheter hade 
 375 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 information om  
 PSI-lagen 
  och vilka handlingar myndigheten har som omfattas av lagen på sina hemsidor, dvs. någon form av för- teckning över myndighetens öppna data. Att sådan information saknas innebär dock inte att myndigheterna inte uppfyller vad som krävs enligt lagen. 
 En annan del av  
 PSI-lagen 
  som kan få betydelse för de statistik- ansvariga myndigheterna är den som regleras i 9 §. Här sägs att om en myndighet vidareutnyttjar handlingar i sin egen affärsverksam- het ska myndigheten omfattas av samma avgifter och villkor som andra vidareutnyttjare. När det gäller statistikområdet är det främst SCB som bedriver sådan affärsverksamhet som avses med regle- ringen. Bestämmelsen tar enligt vad som konstaterats i avsnitt 9.5.1 sikte på myndigheternas aktiviteter på en marknad i konkurrens. Mot denna bakgrund kan konstateras att de handlingar som SCB kan undanta från  
 PSI-lagens 
  tillämpningsområde är sådana som till- handahålls i myndighetens verksamhet på en marknad i konkur- rens. Här ska nämnas att SCB själv gör bedömningen att mycket av myndighetens uppdragsverksamhet inte är konkurrensutsatt. Detta beror enligt Statskontoret 
  
 89  
  
 på att myndigheten gör en mycket snäv tolkning av sin konkurrensutsatta verksamhet. Enligt SCB är i princip endast verksamhet där myndigheten med säkerhet kan säga sig ha deltagit i en upphandling och i det enskilda fallet konkurrerat med andra aktörer att betrakta som konkurrensutsatt. Med en sådan tolkning blir det kundens agerande som avgör huruvida en verksamhet anses konkurrensutsatt eller ej. Här skulle det innebära att de handlingar som kan undantas på grund av undantaget i 9 §  
 PSI-lagen 
  blir färre. Dock kan annan lagstiftning förhindra att de lämnas ut. 
 Däremot ska SCB, om myndigheten vidareutnyttjar data från den egna myndigheten, betala för denna enligt samma villkor som hade tillämpats mot en annan myndighet eller företag för att upp- fylla  
 PSI-lagens 
  krav. Enligt vad som har framkommit i utrednings- arbetet har SCB ett system för sådan interndebitering och ska därför uppfylla  
 PSI-lagens 
  krav i detta avseende. 
 En myndighet ska enligt  
 PSI-lagen 
  informera om avgifter och andra villkor för vidareutnyttjandet. Denna information ska lämnas elektroniskt om det är möjligt och lämpligt. Myndigheten ska på begäran ange beräkningsgrunden för avgifterna. Mitt fokus ligger på statistiken, frågan är vilka konsekvenser  
 PSI-lagen 
  medför på 
  
 89  
  
 Statskontoret (2008):  
 Konkurrensutsatt eller inte? – En kartläggning av statliga myndigheters konkurrensutsatta verksamhet 
 , Rapport 2008:1, s. 16 f. 
  
 376 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 statistikområdet. Handlingar som härrör från affärsverksamhet är undantagna, här används samma definition av affärsverksamhet som i upphovsrättslagen. Vad PSI ger rätt till är ju att vidareutnyttja handlingar som redan är tillgängliga enligt nationella regler. PSI- lagen ger inte någon rätt att välja i vilket format man ska få en handling eller att få informationen gratis. Direktivet, och så även lagen, ställer upp vissa krav på hur man får ta betalt och det uttalas även en önskan om att utlämnande ska ske i elektronisk form om detta är möjligt. När det gäller frågan huruvida man ska införa en rätt till att få handlingar i elektronisk form om de finns i detta format hos myndigheten så utreds detta i särskild ordning. Skulle man där komma fram till att en sådan rätt ska införas skulle detta ligga i linje med direktivets anda. Det är dock ingen fråga som jag har att ta ställning till. 
 Det viktiga i  
 PSI-lagen 
  är hur handlingar från myndigheter till- gängliggörs. Den officiella statistiken är underkastad de tillgänglig- hetskrav som gäller enligt lagen och förordningen om den officiella statistiken med anslutande regler. Härigenom ställs krav på att den ska vara allmänt tillgänglig utan kostnad. Detta ligger väl i linje med  
 PSI-lagens 
  syfte. När det gäller officiell statistik finns den infor- mation hos myndigheterna som faller under  
 PSI-reglerna 
  gratis tillgänglig via SCB:s och övriga statistikansvariga myndigheters webb- platser. SCB:s statistikdatabas finns tillgänglig på myndighetens hemsida. Syftet med detta är att åstadkomma en ökad tillgänglighet till statistiken och att ge användarna möjlighet att lätt kunna ladda ner material för bearbetning på den egna datorn. I databaserna finns också tillgångsförteckningar. Från SCB:s hemsida kan man också, som sagts i kapitel 6, nå de övriga 26 statistikansvariga myndig- heternas statistik. De 27 statistikansvariga myndigheterna i Sverige ingår nämligen i det statliga Statistiknätverket som gör det lättare att snabbt hitta statistiken. Såväl SCB:s som övriga statistikansva- riga myndigheters officiella statistik är fritt tillgänglig utan avgift och den får fritt bearbetas och vidareutnyttjas utan att något sär- skilt medgivande eller avtal behövs. Mot denna bakgrund får såväl SCB som övriga statistikansvariga myndigheter i huvudsak anses uppfylla de krav på tillgänglighet som  
 PSI-lagen 
  ställer. Vissa frågetecken kan möjligen ställas om huruvida SCB fullt ut lever upp till det krav på transparens i prissättningen som  
 PSI-lagen 
  ställer; denna fråga har jag redogjort för i avsnitt 9.3. 
 Att SCB och övriga statistikansvariga myndigheter i dag synes uppfylla  
 PSI-lagens 
  krav innebär dock inte att myndigheterna helt 
 377 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 kan slå sig till ro. Inom kort kommer  
 E-delegationens 
  vägledning som ska hjälpa myndigheterna att tillgängliggöra handlingar på ett  
 PSI-vänligt 
  sätt. Där är de statistikansvariga myndigheterna kanske inte riktigt framme i alla delar i dagsläget. Om därtill Informations- hanteringsutredningen skulle komma fram till att enskilda ska ges rätt att få ut handlingar i elektronisk form om de finns i detta format hos myndigheten, så kommer även det att få betydelse för  
 PSI-utvecklingen. 
  
 SCB och övriga statistikansvariga myndigheter lever som konsta- terats i huvudsak upp till kraven i  
 PSI-lagen. 
  Däremot ligger det i syftet med lagen och det bakomliggande direktivet att myndig- heterna ska arbeta för att göra alla öppna data tillgängliga på ett sätt som gör att de kan utnyttjas för andra ändamål än hos myndig- heten. Här måste myndigheterna i första hand identifiera vilka öppna data som finns hos myndigheten och sedan hur dessa på bästa sätt kan tillgängliggöras. Här torde  
 E-delegationens 
  vägledning komma att bli till hjälp. En annan viktig komponent i  
 PSI-arbetet 
  är doku- mentation. Öppna data kan vara svåra att vidareutnyttja om de inte åtföljs av metadata. Den pågående  
 EU-utvecklingen 
  pekar också på att metadata kommer att bli viktigare. Mina överväganden när det gäller dokumentation finns i avsnitt 9.2. 
 Det är också viktigt att vara medveten om att det av ekonomiska skäl i praktiken kan finnas begränsade möjligheter att tillgänglig- göra alla data på ett  
 PSI-vänligt 
  sätt. Här spelar regeringen en stor roll då den kan styra myndigheterna genom att i t.ex. de årliga reg- leringsbreven visa vad som ska prioriteras ekonomiskt. 
  
 9.6 
  
 Övriga frågor om tillgänglighet 
  
 Utöver de frågor som anges i utredningens direktiv vill jag avslut- ningsvis översiktligt behandla två andra frågor avseende tillgäng- lighet som har aktualiserats i utredningsarbetet. Det handlar dels om ny spridningsteknik (denna fråga behandlas i 9.6.1), dels om förutsättningar för utvärderingsmyndigheter att få tillgång till mikro- data (9.6.2). 
 378 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 9.6.1 
  
 Överväganden om ny spridningsteknik 
  
 Som framgått av avsnitt 9.1 har utredningsarbetet visat att tillgäng- ligheten i stort sett är god för de användare som i huvudsak nöjer sig med den aggregerade statistik som presenteras på de statistik- ansvariga myndigheternas hemsidor, dvs. det som utgör den egent- liga officiella statistiken. 
 Även från användare som främst är intresserade av aggregerad statistik har jag dock i utredningsarbetet hört vissa klagomål på bristande tillgänglighet. Ett sådant fall är att vissa användare har efterlyst bättre möjligheter till att automatiskt kunna hämta hem stora mängder statistisk information som offentliggörs på SCB:s och andra statistikansvariga myndigheters hemsidor. Syftet med detta kan t.ex. vara att uppdatera egna register 
  
 90  
  
 eller att med den statistiska informationen som grund utveckla säljbara tjänster. 
 Det bör betonas att dessa användare alltså inte efterfrågar mikro- data, utan vad de önskar är att få enklare tillgång till den statistik som redan är offentlig och som publiceras på SCB:s och andra myndig- heters hemsidor. Hittills har dock statistiken på hemsidorna varit publicerad i ett sådant format att de berörda användarna ofta har tvingats genomföra en manuell bearbetning för att kunna göra infor- mationen tillgänglig för de egna systemen. Då exempelvis poten- tiella entreprenörer ofta efterfrågar stora mängder information kan det manuella arbete som krävs i praktiken omöjliggöra för dem att använda informationen på önskat sätt. Till utredningen har därför från flera håll framförts önskemål om att kunna få automatisk över- föring av statistiska uppgifter – genom kommunikation från maskin till maskin och helst via webben – och automatisk uppdatering när det kommer något nytt. 
 Pågående utvecklingsarbete 
 I avsnitt 9.5 analyserade jag  
 PSI-lagens 
  påverkan på statistikområdet. Som där nämndes är den övergripande tanken med EU:s  
 PSI-direk- 
  tiv, som ligger till grund för  
 PSI-lagen, 
  att myndigheter ska främja vidareutnyttjande av offentlig information, och därigenom bidra till 
  
 90  
 Ett sådant exempel kan hämtas från Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Rådet är en ideell förening bildad av staten och Sveriges Kommuner och Landsting i sam- arbete, med uppgift att främja jämförelser mellan kommuner och landsting och främja analy- ser av kommuners och landstings verksamheter och förhållanden. Det gör RKA bl.a. genom att förvalta och utveckla Kommun- och landstingsdatabasen (Kolada), dvs. en webbplats med nyckeltal för kommuner och landsting. Kolada bygger i hög grad på officiell statistik. 
 379 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 utvecklingen av den europeiska informationsmarknaden. Ambitionen från svensk sida kan illustreras med följande citat ur tilläggsdirektiv (dir. 2010:32) till  
 E-delegationen, 
  i vilka regeringen anförde följ- ande: 
 Information som samlas in eller framställs av myndigheter har ofta användningsområden utanför den offentliga förvaltningen. Det finns flera exempel på information hos myndigheter som kan användas kom- mersiellt. Väderinformation kan t.ex. användas för kommersiella väder- tjänster och kartinformation och annan geografisk information kan användas för t.ex.  
 GPS-tjänster. 
  Ytterligare ett exempel är den offi- ciella statistiken. Offentlig information från svenska myndigheter vidareutnyttjas sedan länge i betydande omfattning för såväl kommer- siella som ideella ändamål. Eftersom svenska myndigheter har betydande informationstillgångar av hög kvalitet i elektronisk form är potentialen för vidareutnyttjande stor. Det är enligt regeringens mening viktigt att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från myndigheter för både kommersiella och ideella ändamål. 
  
 91 
  
 Som framgått av avsnitt 9.5 innebär det nämnda tilläggsuppdraget till  
 E-delegationen 
  att man ska främja och samordna myndigheter- nas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar. Av avsnitt 9.5 har också framgått att regeringen i juli 2012 gav Vinnova i uppdrag att utveckla en teknisk plattform för förmedling av öppna data. Syftet med en sådan ska vara att ge en enkel och ändamålsenlig tillgång till öppna offentliga data. Vinnova ska utveckla en första version av plattformen (öppnadata.se) under år 2012 samt vidareutveckla den under åren 2013 och 2014. Plattformen ska enligt regeringen bli en innovationsportal som under- lättar för dem som vill bygga produkter och tjänster baserat på de öppna data som regeringens myndigheter innehar. 
 Uppdragen till  
 E-delegationen 
  och Vinnova torde knappast i sig leda till att de önskemål från användare som här diskuteras kommer att uppfyllas, dvs. att från bl.a. SCB kunna få automatisk överföring av stora mängder statistiska uppgifter och automatisk uppdatering när det kommer något nytt. Däremot talar regeringens viljeinriktning, som den t.ex. uttrycks i citatet ovan, tillsammans med innehållet i uppdragen, för att det allmänt sett finns en ambition att bygga upp en institutionell ram som ska kunna hantera önskemål av detta slag. 
 Den bild jag fått i utredningen är att det rent tekniskt skulle vara möjligt att i dag skapa den typ av automatisk överföring av statistiska uppgifter som efterfrågats från vissa användare. Att sådan över- 
  
 91  
 Dir. 2010:32, Tilläggsdirektiv till  
 E-delegationen 
  (Fi 2009:01). 
 380 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 föringsteknik finns tillgänglig har framgått såväl av mina kontakter med bl.a.  
 E-delegationen 
  som av skriftligt material. 
  
 92  
  
 Däremot skulle ett införande av sådan teknik givetvis vara förenat med kostnader och behöva anpassas på lämpligt sätt till de förutsättningar som gäller på statistikområdet. 
 I utredningarbetet har jag inte haft möjlighet att närmare kart- lägga förutsättningarna hos de olika statistikansvariga myndigheterna, i dag och framöver, för den typ av automatisk överföring av sta- tistiska uppgifter som här diskuteras. Däremot har jag med SCB diskuterat hur förutsättningarna där ter sig, varvid i korthet har framkommit följande: 
  
 SCB erbjuder redan i dag flera möjligheter till automatisk över- föring och uppdatering av information. Sedan länge har SCB på uppdragsbasis erbjudit nyhetsbyråer m.fl. att hämta hem ekono- misk korttidsstatistik via en s.k.  
  
 FTP-server. 
  
 93 
  
 Vidare kan kunder prenumerera på vissa färdiggenererade filer i PC  
 Axis-format, 
  vilket också kan ske via  
 FTP-server. 
  Dessa filer, som uppdateras vid varje publicering, omfattar bl.a. statistik om arbetslöshet, befolkning, inflation, namn, fastighetspriser, BNP, regionalräken- skaper och utrikeshandel. SCB erbjuder också en tjänst med s.k. widgets 
  
 94  
  
 för några nyckeltal (befolkning, KPI, inflation, BNP, arbetslöshet). En sådan widget, som kunden kan klistra in i en ruta på den egna webbplatsen, uppdateras automatiskt. 
  
 Ingen av dagens tjänster ger dock möjlighet för kunder att auto- matiskt hämta statistiska uppgifter och metadata direkt från den statistikdatabas som finns på SCB:s hemsida. I dag finns näm- ligen endast en extern ingång mot statistikdatabasen och det är webbgränssnittet på SCB:s webbplats, vilket endast tillåter spon- tana manuella uttag. SCB har därför identifierat ett behov av att kunna hämta metadata och data direkt från statistikdatabasen både för spontana och återkommande uttag via system inom eller utanför SCB. 
  
 92 
  
 Se t.ex. en konsultrapport som framtagits på uppdrag av Rådet för främjande av kommu- nala analyser; OnTrax AB (2011):  
  
 Webbtjänst i Williams – en förstudie 
 . 
  
 93 
  
 En  
  
 FTP-server 
  är ett datorprogram som använder sig av filöverföringsprotokollet FTP (File Transfer Protocol) för att göra filer tillgängliga att laddas ner av  
 FTP-klienter. 
  
 94 
  
 En widget (förkortning av engelskans window gadget, ungefär fönsterpryl) utgörs vanligen av ett litet fönster som ständigt kan uppdateras och visas på en dators skrivbord eller i en mobil enhet, utan att användaren behöver aktivera fönstret. Till exempel en klocka, en kalender, en batterimätare eller en anteckningsbok. 
  
 381 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 På senare tid har SCB arbetat med att införa den s.k. SDMX- plattformen (Statistical Data and Metadata eXchange). Denna är ett verktyg för webbaserat datautbyte mellan Eurostat och natio- nella organisationer, som är tänkt att framöver användas för alla statistikleveranser till Eurostat från de nationella statistikbyråerna. 
  
 Mot denna bakgrund har SCB under år 2012 bedrivit ett utveck- lingsprojekt för att möjliggöra automatisk access för svenska an- vändare till statistikdatabasen. Därvid har framför allt två metoder prövats. Dels om SDMX skulle kunna kopplas till statistikdata- basen, vilket enligt SCB dock ter sig mindre lämpligt då SDMX bedöms vara ett ganska tungrott system. Dels att utveckla s.k. API:er 
  
 95  
  
 för tillgång till statistikdatabasen. En första prototyp av detta är tänkt att finnas framtagen mot slutet av år 2012 och ett mer fullskaligt genomförande planeras ske under år 2013. 
 Mot bakgrund av vad som framkommit i utredningsarbetet kan antas att ett system med fungerande API:er i hög grad torde upp- fylla de önskemål som olika användare har framfört om att auto- matiskt kunna hämta hem stora mängder statistisk information som offentliggörs på SCB:s hemsida. 
 Överväganden 
  
 Utredningens bedömning 
 : Såväl för statsförvaltningen gene- rellt som av SCB specifikt för statistikområdet pågår utvecklings- arbete som kan förväntas leda till bättre möjligheter för använ- dare att automatiskt hämta hem information som offentliggörs på myndigheters hemsidor. Utredningen ser positivt på detta. 
 Utredningsarbetet har inte pekat på att statsmakterna för närvarande skulle behöva vidta några särskilda åtgärder, t.ex. i form av regelförändringar, för att stimulera utvecklingen av nya spridningstekniker på statistikområdet. Utredningen lämnar därför inga förslag med sådan inriktning. De behov av ökad sam- syn och samordning, som kan finnas avseende nya spridningstek- niker, bör kunna hanteras inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. 
  
 95  
 Ett API (Application Programming Interface) är en regeluppsättning för hur en viss pro- gramvara kan kommunicera med annan programvara. Regeluppsättningen beskrivs i princip alltid som en uppsättning funktionsanrop (API:ets kontrakt) som under ordnade former ger tillgång till en viss funktionalitet. 
 382 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 Enligt utredningens direktiv är det en utmaning för alla myndig- heter som ansvarar för och producerar officiell statistik att för- bättra tillgängligheten till statistiken. Det synes ligga väl i linje med detta att söka skapa bättre möjligheter för användarna att auto- matiskt kunna hämta hem statistisk information som offentliggörs på SCB:s och andra statistikansvariga myndigheters hemsidor. Så- dana åtgärder kan också sägas vara väl i överensstämmelse med de bakomliggande ambitionerna med EU:s  
 PSI-direktiv 
  och  
 PSI-lagen, 
  dvs. att myndigheter ska främja vidareutnyttjande av offentlig infor- mation och därigenom bidra till utvecklingen av den europeiska informationsmarknaden. 
 Mot denna bakgrund ser jag positivt på det utvecklingsarbete som för närvarande pågår såväl för statsförvaltningen generellt som av SCB. Med hänsyn till att den webbaserade tekniken, som krävs för att tillgodose de nämnda önskemålen från vissa användare, synes vara väl etablerad, så borde utvecklingsarbetet kunna ge kon- kreta resultat i närtid. Detta tycks ju också vara utgångspunkten såväl för Vinnovas uppdrag att utveckla en teknisk plattform för förmedling av öppna data som för SCB:s arbete med att utveckla API:er. 
 Även om fokus för föreliggande utredning är den officiella stati- stiken, och möjligheter att förbättra bland annat tillgängligheten avseende denna, så bör poängteras att myndighetsinformation av intresse för t.ex. potentiella entreprenörer kan finnas i hela stats- förvaltningen. Många av de frågor som aktualiseras i samman- hanget, avseende t.ex. juridik och teknik, torde därför behöva han- teras samordnat och på ett likartat sätt för hela förvaltningen. Att mycket av utvecklingsarbetet sker av  
 E-delegationen 
  och Vinnova framstår därför enligt min mening som rimligt. Av  
 E-delegationens 
  16 ledamöter kommer för övrigt tre från statistikansvariga myndig- heter (Centrala studiestödsnämnden, Försäkringskassan och Statens jordbruksverk). 
 Även inom statistikområdet kan det dock finnas behov av ökad samsyn och samordning. Visserligen bör man enligt min mening i möjligaste mån försöka undvika att utveckla särlösningar för stati- stikområdet, som inte harmonierar med den generella utvecklingen enligt ovan. Men detta hindrar inte att statistikområdet kan ha vissa speciella förutsättningar som behöver beaktas. Utredningsarbetet har dock inte pekat på att statsmakterna för närvarande skulle be- höva vidta några särskilda åtgärder, t.ex. i form av regelföränd- ringar, för att stimulera utvecklingen av nya spridningstekniker på 
 383 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 statistikområdet. Jag lämnar därför inga förslag med sådan inrikt- ning. Enligt min bedömning torde de behov av ökad samsyn och samordning, som avseende dessa frågor kan finnas på statistik- området, i stället kunna hanteras inom ramen för Rådet för den offi- ciella statistiken. 
  
 9.6.2 
  
 Överväganden om utvärderingsmyndigheters tillgång till mikrodata 
  
 Att organisera utvärdering i sektorsspecifika myndigheter som är fristående i förhållande till politikens implementering är en före- teelse som tycks bli allt vanligare; bara under de senaste åren har det bildats flera nya utvärderingsmyndigheter inom olika områden. Med hjälp av utvärdering hoppas regeringen bl.a. kunna kontrollera myndigheters effektivitet, öka insynen i offentlig verksamhet, få underlag för utveckling av politiken, stöd i styrningen av sina myndigheter och hjälp med att lösa samhällsproblem såsom arbets- löshet och kriminalitet. Som skäl till att inrätta utvärderingsfunk- tionen i en fristående myndighet brukar framför allt vikten av oberoende anföras. Utgångspunkten är att man bör skilja uppgiften att utföra en verksamhet från den att utvärdera resultaten. 
  
 96 
  
 Exempel på den här typen av utvärderingsmyndigheter är Brotts- förebyggande rådet, Finanspolitiska rådet, Inspektionen för socialför- säkringen, Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU), Institutet för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete, Myndigheten för kulturanalys, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Myndigheten för vårdanalys, Statens beredning för medicinsk utvärdering och Trafik- analys. Knappt hälften av de uppräknade myndigheterna är stati- stikansvariga myndigheter (Brottsförebyggande rådet, Myndigheten för kulturanalys, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser samt Trafikanalys). 
 För att uppfylla sitt uppdrag kan utvärderingsmyndigheter av detta slag ha behov av att kunna behandla olika typer av person- uppgifter från andra myndigheter. För att underlätta sådan behand- ling har i vissa fall övervägts att införa en särskild lag om att den berörda myndigheten får behandla personuppgifter, t.ex. har ett 
  
 96  
 Detta stycke bygger på Statskontoret (2011):  
 Fristående utvärderingsmyndigheter – en förvaltningspolitisk trend 
 . Statskontorets rapportserie Om offentlig sektor nr. 11. 
 384 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 förslag om en sådan lag nyligen lagts avseende IFAU. 
  
 97  
  
 I flertalet fall saknas dock sådana lagar. 
 Till utredningen har från några myndigheter av detta slag fram- förts att dagens sekretessregler och tillämpningen av dessa för- svårar för myndigheten att uppfylla sitt uppdrag. Önskemål har därför framförts om att lättare kunna få tillgång till mikrodata med personuppgifter. 
 Även vissa andra typer av myndigheter har uttryckt önskemål om mikrodata. I sitt remissvar över utredningens delbetänkande (SOU 2012:36) framförde t.ex. Statens folkhälsoinstitut att förslaget borde tillämpas på en bredare användarkategori än forskare, däribland personal vid statliga myndigheter. Detta då denna grupp användare enligt institutet ofta ställs inför problem som liknar formella forskares när det gäller att få tillgång till data utanför den egna myndigheten. 
 Mot denna bakgrund har jag funnit skäl att i detta sammanhang översiktligt redovisa min syn på dessa frågor. 
 Överväganden 
  
 Utredningens bedömning 
 : Allmänt sett framstår det som ange- läget att myndigheter ska ges sådana förutsättningar att de kan uppfylla sitt uppdrag. Det kan innebära att utvärderingsmyndig- heter, och även andra myndigheter när de utför motsvarande uppgifter, behöver ha tillgång till mikrodata. De sekretessfrågor som behöver lösas i dessa fall handlar dock inte om statistik- sekretess. Frågan om utvärderingsmyndigheters tillgång till mikro- data bör därför hanteras i annat sammanhang än av föreliggande utredning. 
 Mikrodata som hämtas in i statistiska undersökningar samlas, efter vederbörlig bearbetning, i s.k. observationsregister. Som redogjorts för i avsnitt 7.3 ligger de slutliga observationsregistren till grund för den aktuella statistikprodukten, men är också utformade på ett sådant sätt att de av nutida och framtida statistikproducenter och statistikanvändare kan användas för att ta fram även annan statistik. Denna typ av observationsregister används bl.a. av många forskare. 
 Som konstaterats tidigare är observationsregister som regel inte offentliga. Dock kan bl.a. forskare efter särskild sekretessprövning 
  
 97  
  
 Prop. 2011/12:176,  
 Behandling av personuppgifter vid Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering 
 . 
  
 385 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 under vissa förutsättningar få tillgång till mikrodata. Som framgått av avsnitt 7.3 anser jag att det vore klart olämpligt att låta begrep- pet officiell statistik även omfatta observationsregister. Jag har där- för inte lagt något förslag med sådan innebörd. 
 Jag har behandlat frågan om tillgång till mikrodata och skyddet för denna ur ett statistikperspektiv. De önskemål som framförts av myndigheter, och kanske i synnerhet av utvärderingsmyndigheter, är att få tillgång till sådana mikrodata som inte är offentliga. Detta för att bl.a. kunna göra analyser i syfte att utvärdera verksamheter. Det finns vissa beröringspunkter mellan mitt uppdrag och denna fråga genom att de statistikansvariga myndigheterna innehar en stor mängd mikrodata som härrör från statistikproduktionen och som andra myndigheter kan ha intresse av att använda. Ur min syn- vinkel skulle det i så fall röra sig om att utvidga det sekretessbryt- ande undantaget i 24 kap. 8 § OSL till att omfatta även utvärderings- myndigheternas arbete. 
 Jag har i avsnitt 9.4 analyserat statistiksekretessen och lämnat förslag till hur denna kan förtydligas och förenklas. I mitt uppdrag gällande statistiksekretessen ligger dock att den sekretessbrytande regeln, även efter mina förslag, ska ha samma sakliga innebörd som i dag. Jag har därför inte lagt något förslag med innebörd att det sekretessbrytande undantaget ska utvidgas. Det är dessutom min uppfattning att detta inte skulle vara den lämpligaste vägen att gå för att ge andra myndigheter tillgång till mikrodata med person- uppgifter. Skälen för detta redovisas nedan. 
 Som jag beskrivit i avsnitt 9.4 är statistiksekretessen absolut och kan endast brytas för forsknings- och statistikändamål. Undantaget för forskningsändamål har införts i syfte att tillgodose forskningens behov av mikrodata. Motsvarande undantag finns – som konstaterats 
 – även i  
 EU-rätten. 
  Jag har föreslagit att forskning i 24 kap. 8 § OSL ska definieras på samma sätt som i etikprövningslagen. Forsk- ning som faller under definitionen och statistikändamål omfattas enligt mitt förslag av det sekretessbrytande undantaget. I den mån en utvärderingsmyndighets verksamhet faller under dessa undantag kan därför uppgifter lämnas ut efter sekretessprövning. De ändamål för vilket uppgifter inte kan lämnas ut är alltså de som inte faller under det sekretessbrytande undantaget. 
 Bakgrunden till den starka statistiksekretessen anses allmänt vara vikten av att tillgodose både uppgiftslämnarnas intresse av person- ligt skydd och samhällets intresse av fullgod statistisk information. Detta anses kräva – enligt vad som framkommit i avsnitt 9.4 – att 
 386 
  
 SOU 2012:83 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 uppgifter som samlas in för statistiska ändamål inte ska användas i administrativ verksamhet. I statistisk verksamhet saknar den enskilda uppgiften intresse. Där är det den samlade bilden som ska belysas, aldrig någon enskild persons förhållanden. För att den enskilde ska kunna lämna uppgifter till statistiken i trygghet om att de används bara för framställning av statistiska tabeller, diagram och dylikt där den enskilde uppgiftslämnaren inte kan identifieras krävs att de åt- njuter ett förstärkt sekretesskydd och omgärdas av stränga säker- hetsanordningar. Redan detta talar emot en utvidgning av den sekre- tessbrytande undantaget. 
 När det gäller utvärderingsmyndigheters tillgång till mikrodata, och för den delen även andra myndigheter när de utför motsvarande uppgifter, anser jag som utgångspunkt att det allmänt sett framstår som angeläget att myndigheter ges sådana förutsättningar att de kan uppfylla sitt uppdrag. Som jag ser det är detta dock ingen stati- stikfråga, särskilt mot bakgrund av att jag inte anser att den offi- ciella statistiken ska omfatta observationsregister. När det gäller statistiksekretessen som jag har analyserat och gett förslag kring i avsnitt 9.4 är jag av den uppfattningen att det inte är genom en utvidgning det sekretessbrytande undantag som finns för forsknings- och statistikändamål som utvärderingsmyndigheternas behov av mikrodata ska tillgodoses. Dels eftersom det ligger utanför det uppdrag som jag getts och dels för att behovet framstår som större än statistiken. Men kanske främst för att syftet med statistiksekre- tessen är just att de uppgifter som lämnas in för statistikframställ- ning inte ska användas i den administrativa verksamheten. 
 Frågan om utvärderingsmyndigheternas tillgång till mikrodata skulle kunna lösas när myndigheten inrättas genom att forsknings- uppdrag skrivs in i dess instruktion eller genom en reglering som specialanpassas för respektive myndighet på sådant sätt som har föreslagits beträffande IFAU. Motsvarande kan göras i efterhand för de myndigheter som redan har inrättats. Det är inte heller otänkbart att regeringen i vissa fall medvetet kan ha avstått från en sådan reglering eftersom tanken är att utvärderingsmyndigheten inte ska göra den typ av undersökningar som kräver mikrodata. Som sagts ovan anser jag dessutom att frågan om utvärderings- myndigheters tillgång till mikrodata är betydligt större än statistiken. Sådana mikrodata som kan vara av intresse finns nämligen inte enbart i observationsregister som omfattas av statistiksekretess. Låt vara att de oftast omfattas av sekretess, men det jag har att överväga är just statistiksekretessens utformning. Möjligen kommer den på- 
 387 
  
 Tillgängligheten för användarna 
  
 SOU 2012:83 
  
 gående Informationshanteringsutredningen att lämna förslag som kan lösa problemet, i vart fall framstår den utredningen som mera lämpad att hantera frågan än föreliggande utredning. 
 Mot denna bakgrund lämnar jag inga förslag om att ge möjlig- heter för utvärderingsmyndigheter m.fl. att få tillgång till mikrodata. 
 388 
 10 Uppgiftsskyldighet 
 I direktiven anges att uppgiftsskyldigheten i lagen om den officiella statistiken bör ses över och att jag ska analysera huruvida för- teckningen i lagen är ändamålsenlig när det gäller behovet av upp- gifter för den officiella statistiken och målsättningen att minska bördan för uppgiftslämnarna. Även behovet av och förutsättningarna för att samla in och behandla ekonomiska uppgifter från kommuner och landsting ska analyseras och uppgiftsskyldigheten för dessa ses över. Jag ska föreslå åtgärder som minskar uppgiftslämnarnas kost- nader. 
 Jag ska också analysera huruvida det förekommer fall där en myndighet behöver uppgifter för att uppfylla  
 EU-rättsliga 
  förplik- telser, men saknar behov av eller rätt till att begära in uppgifterna. Om så är fallet bör enligt direktiven övervägas att införa en lag- stadgad skyldighet för juridiska personer att lämna uppgifter i så- dana situationer. 
 Slutligen bör det förslag om ett samlat system för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kommunstatistiken som pre- senterades av Utredningen om 2008 års översyn av kommunalstati- stik analyseras. 
 I detta kapitel redovisas mina överväganden avseende dessa frågor. Först redogörs för hur uppgiftsskyldigheten är reglerad (10.1) och de olika kategorierna av uppgiftsskyldiga till den officiella stati- stiken (10.2). Sedan behandlas uppgiftslämnarbördan (10.3) och bortfall (10.4). Jag redogör därefter för de önskemål om utvidgning av uppgiftsskyldigheten som framställts till utredningen (10.5). Slutligen följer mina överväganden rörande regleringen av uppgifts- skyldighet (10.6) respektive förslaget om ett samlat system för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kommunstati- stiken (10.7). 
 389 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 10.1 
  
 Regleringen av uppgiftsskyldigheten 
  
 10.1.1 
  
 Bakgrund till dagens reglering 
  
 De första stegen mot en samlad reglering för uppgiftsskyldighet till den officiella statistiken togs av Statistikregelutredningen som i betänkandet  
 Förenklad statistikreglering 
 , SOU 1990:43, lämnade ett förslag till en lag som skulle avse all statlig statistikframställning (se även kapitel 1). Detta förslag innehöll två bestämmelser om upp- giftsskyldighet, en som definierade kretsen av uppgiftsskyldiga och en som angav vilka uppgifter som skyldigheten gällde. Den senare angav relativt vida områden som preciserades i specialmotiveringen. Uppräkningen var, sade man, en produkt av en avvägning mellan önskvärdheten att göra en konkret avgränsning som ger tillräcklig vägledning för tillämpningen och en önskan om att slippa belasta lagtexten med allt för många detaljer. Det framfördes vidare att det hade ansetts angeläget att utforma uppgiftskatalogen på ett sådant sätt att mindre anpassningar av formulär för uppgiftsinsamling till skiftande praktiska behov och förhållanden inte skulle kräva med- verkan av riksdagen. Valet stod enligt utredaren mellan två ytterlig- heter – en mycket utförlig lagtext eller en kort lagtext som speci- ficerades i förarbetena – varav han stannade för den kortare. 
  
 1 
  
 Utredningens förslag ledde aldrig till lagstiftning i det skick som föreslagits. I stället antogs med utredningens arbete som bas en lag om den officiella statistiken. När det gäller uppgiftsskyldighetens utformning anfördes följande, i den aktuella propositionen. 
 Den officiella statistiken baseras på uppgifter som samlas in från offent- liga myndigheter, enskilda individer, näringsidkare och andra arbets- givare. Bestämmelser om uppgiftsplikt för enskilda och kommuner måste enligt 8 kap. 3 och 5 §§ regeringsformen ges i lag. Uppgifts- skyldigheten måste ges en ändamålsenlig utformning. Statistikregel- utredningen konstaterade att detaljnivån i den av utredningen före- slagna uppgiftsskyldigheten är tillräcklig för det krav på precision som får anses följa av 8 kap. 3 § regeringsformen. Jag kan i princip dela ut- redningens uppfattning i denna del. I lagen bör anges de förhållanden som omfattas av uppgiftsplikt. Det bör sedan ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela närmare föreskrifter om de uppgifter som skall lämnas, liksom om sättet och tiden för uppgiftslämnandet. 
  
 2 
  
 1 
  
 SOU 1990:43, s. 33 ff. samt s. 67 f. 
  
 2 
  
 Prop. 1991/92:118, s. 15. 
  
 390 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 10.1.2 
  
 Gällande rätt 
  
 Uppgiftsskyldigheten regleras i lagen om den officiella statistiken. Bakgrunden till att man infört uppgiftsskyldighet till den officiella statistiken är vikten av att denna håller hög kvalitet, vilket höga svars- frekvenser anses borga för. 
 I kapitel 3 redogjordes för hur uppgiftsskyldigheten är reglerad. Som där konstaterats finns bestämmelser om uppgiftsskyldighet i  
 7–13 
  §§ lagen om den officiella statistiken. Lagstadgad uppgifts- skyldighet har näringsidkare, stiftelser, ideella föreningar, registre- rade trossamfund samt kommuner och landsting. Uppgiftsskyldig- heten kan förenas med vite. Privatpersoner omfattas inte av lagens uppgiftsskyldighet. 
 De uppgifter som respektive kategori av uppgiftslämnare är skyl- dig att lämna räknas upp relativt detaljerat i lagen. Enligt förarbet- ena är denna uppräkning uttömmande. Vissa uppgifter får dock hämtas in trots att de inte specificeras i lagen eftersom det enligt förarbetena ligger i sakens natur att uppgifterna i vissa fall behöver kopplas till någon ytterligare uppgift för att vara användbara som underlag till statistiken. Som exempel kan nämnas adress, telefon- nummer, faxnummer och  
 e-postadress 
  till den uppgiftsskyldige. 
  
 3 
  
 Viss reglering av hur uppgifterna ska samlas in finns i förord- ningen om den officiella statistiken. Där stadgas att uppgifter för den officiella statistiken ska samlas in på ett sådant sätt att upp- giftslämnandet blir så enkelt som möjligt. Regeringen har också gett de statistikansvariga myndigheterna rätt att besluta om ytterligare föreskrifter om verkställighet av uppgiftsskyldigheten (5 § förord- ningen om den officiella statistiken). 
 Även statliga myndigheter ska lämna uppgifter för den officiella statistiken. I förordningen om den officiella statistiken sägs att en statlig myndighet ska lämna de uppgifter som behövs för den offi- ciella statistiken till statistikansvariga myndigheter. Uppgifterna ska lämnas vid den tidpunkt och på det sätt som myndigheterna kommer överens om. Anledningen till att statliga myndigheters upp- giftslämnande regleras i förordningen är att myndigheter under regeringen styrs av denna. Här saknas som synes en detaljerad uppräkning. I stället anges att de uppgifter som behövs ska lämnas. Skillnaden är dock att kravet här riktar sig mot en annan myndighet och inte mot en enskild. 
  
 3  
 Prop. 2000/01:27, s. 69. 
 391 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 En statistikansvarig myndighet har en upplysningsplikt gentemot uppgiftslämnare som inte är statliga myndigheter. Denna består i att myndigheten ska lämna information om bl.a. ändamålet med uppgiftssamlandet, vem som samlar in, på vems uppdrag det sker och vilka bestämmelser om sekretess som blir gällande. Myndig- heten ska vidare upplysa om att uppgiftslämnandet är frivilligt om så är fallet, samt på lämpligt sätt lämna information om eventuella påföljder som kan bli aktuella om uppgiftsskyldighet föreligger och inte fullgörs. 
 Även regleringen i personuppgiftslagen, PUL, innehåller bestäm- melser som får betydelse för hur regleringen om uppgiftsskyldighet kan utformas. Enligt PUL är det som konstaterats i kapitel 3 inte tillåtet att behandla fler personuppgifter än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med behandlingen. En myndighet får alltså inte samla in andra uppgifter än dem som myndigheten har behov av. 
  
 10.2 
  
 De uppgiftsskyldiga 
  
 Uppgiftsskyldiga enligt lagen om den officiella statistiken är: 
  
 Näringsidkare (behandlas i 10.2.1 nedan) 
  
 Ägare till fastighet där någon annan driver verksamhet som av- ses i 8 § (10.2.2) 
  
 Sådana stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet (10.2.3) 
  
 Kommuner och landsting (10.2.4) 
  
 10.2.1 
  
 Näringsidkare 
  
 Näringsidkare är en stor grupp uppgiftslämnare och har flest i lagen uppräknade uppgiftskrav. Uppgiftsskyldighet gäller för 15 i lagen uppräknade uppgifter. För näringsidkare som driver jordbruk, skogs- bruk eller trädgårdsodling eller håller djur gäller uppgiftsskyldighet för ytterligare tre uppräknade uppgifter. 
 En intressant fråga i sammanhanget är hur man definierar be- greppet näringsidkare i lagen om den officiella statistiken. I för- arbetena till nu gällande statistiklag ges ingen ledning. Inte heller 
 392 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 förarbetena till tidigare statistiklag, som också använde begreppet näringsidkare, ger någon ledning i hur begreppet ska definieras. Detta är problematiskt då det inte finns enbart en allmänt veder- tagen definition av begreppet näringsidkare. 
 Uppdelningen mellan näringsidkare och arbetstagare sker på olika sätt inom olika rättsområden. Inom skatterätten går en skiljelinje mellan inkomst av näringsverksamhet och inkomst av tjänst. Med näringsverksamhet avses enligt inkomstskattelagen 
  
 4  
  
 förvärvsverk- samhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Uttrycket yrkes- mässigt syftar på att verksamheten ska bedrivas i vinstsyfte och med förvärvsverksamhet avses att verksamheten ska bedrivas regel- bundet, varaktigt och ha en viss omfattning. Det brukar i allmänhet talas om att de tre kriterierna självständighet, varaktighet och vinst- syfte ska vara uppfyllda för att näringsverksamhet ska anses före- ligga. Inom arbetsrätten sker uppdelningen i stället mellan arbets- tagare och uppdragstagare. Den arbetsrättsliga lagstiftningen inne- håller ingen definition av begreppet arbetstagare utan det görs en helhetsbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. 
  
 5 
  
 Inom konsumenträtten finns ytterligare en definition av begreppet. I såväl produktsäkerhetslagen (2004:451) som konsumentköplagen (1990:932) och konsumenttjänstlagen (1985:716) definieras närings- idkare som en fysisk eller juridisk person som handlar för ändamål som har samband med den egna näringsverksamheten. I förarbet- ena till konsumenttjänstlagen (till vilken definition övriga nämnda lagar hänvisar) görs uttalanden om vad som definierar en närings- idkare. Termen näringsidkare ska inom konsumentlagstiftningen fattas i vidsträckt mening. Den omfattar varje fysisk eller juridisk person som driver verksamhet av ekonomisk natur och av sådan karaktär att den kan betecknas som yrkesmässig. Detta innebär inte några större krav på verksamhetens omfattning. En person som på sin fritid mot ersättning – kontant eller in natura – utför tjänster åt andra betraktas sålunda som näringsidkare i lagens mening så snart det inte bara är fråga om något enstaka uppdrag. Om denne på ett eller annat sätt marknadsför sina tjänster – t.ex. genom annonser, reklamblad eller anslag i bostadsområden – bör han eller hon regel- mässigt betraktas som näringsidkare. Det saknar betydelse huru- vida en tjänst, som en sådan person utför inom ramen för en verk- samhet av detta slag, har någon anknytning till dennes utbildning eller anställning eller huvudsakliga sysselsättning eller ej. Ur ett 
  
 4 
  
 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229). 
  
 5 
  
 Prop. 2008/09:62,  
  
 F-skatt 
  
  åt fler 
 , s. 6 ff. 
 393 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 konsumenträttsligt perspektiv är alltså t.ex. aktiebolag, enskilda firmor eller ideella organisationer normalt att anse som näringsidkare. Detsamma gäller privatpersoner som i sin hobbyverksamhet till- handahåller olika varor eller tjänster. 
  
 6 
  
 Inom konkurrensrätten används numera begreppet företag i stället för näringsidkare då man har valt att använda samma terminologi som inom  
 EU-rätten. 
  I stort ska dock tillämpningsområdet för begreppen näringsidkare och företag vara detsamma, även om den exakta avgränsningen av företagsbegreppet styrs av rättspraxis en- ligt EU:s konkurrensrätt. Termen näringsidkare användes i 1982 års konkurrenslag och används även i t.ex. marknadsföringslagen (2008:486). Termen har inom konkurrensrätten en vidsträckt be- tydelse. Som näringsidkare betraktas var och en som yrkesmässigt driver verksamhet av ekonomisk art, såväl fysiska som juridiska personer, liksom statliga och kommunala organ som driver näring. I konkurrenslagen anges att med företag avses en fysisk eller juri- disk person som driver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. 
  
 7 
  
 Definitionen av begreppet näringsidkare är alltså vidare inom konsumenträtts- och konkurrensrättslagstiftningarna än inom skatte- lagstiftningen. Frågan hur man ska definiera begreppet närings- idkare i lagen om den officiella statistiken är viktig, inte minst då det är dessa som har flest uppgiftskrav enligt lagen. Definitionen får också betydelse för vilken uppgiftsskyldighet som stiftelser, ideella föreningar och trossamfund har. I 10 § lagen om den offi- ciella statistiken stadgas nämligen att sådana stiftelser, ideella för- eningar och registrerade trossamfund som  
 inte  
 bedriver närings- verksamhet har en begränsad uppgiftsskyldighet. Av detta följer rimligen också att i den mån sådana organ bedriver näringsverk- samhet, så omfattas de av samma uppgiftskrav som andra närings- idkare (se vidare avsnitt 10.2.3). 
 Bakgrunden till den vida tolkningen av näringsidkarbegreppet i konsumentlagstiftningen är intresset av att värna om konsumenten. Konsumentlagstiftningen är en skyddslagstiftning som syftar till att skydda en svagare part. Den som i egenskap av privatperson har köpt en vara eller tjänst ska inte drabbas om den visar sig vara fel- aktig. Även i konkurrenslagstiftningen har näringsidkarbegreppet 
  
 6 
  
 Prop. 2001/02:134,  
  
 Ändringar i konsumentköplagen 
 , avsnitt 5.2.2. Johnny Herre under medverkan av Jones,  
 Konsumentköplagen  
 –  
 En kommentar 
 , version den 1 januari 2009 (tredje upplagan) kommentaren till 1 §. 
  
 7 
  
 Prop. 2009/10:128,  
 Ny lag om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrens- förhållanden 
 , s. 14. 
  
 394 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 en vidare omfattning än inom skatterätten, om än inte så vid som inom konsumenträtten. Här är i stället avsikten med lagen att mot- verka och undanröja hinder för en effektiv konkurrens. Jag anser att näringsidkarbegreppet i lagen om den officiella statistiken bör tolkas vidare än i skattelagstiftningen då särskilt kravet på vinst- syfte gör att denna snävar in kretsen av uppgiftsskyldiga allt för mycket. Konkurrensrättens avgränsning framstår som mera lämplig, dvs. den som yrkesmässigt driver verksamhet av ekonomisk art. De statistikansvariga myndigheterna kan ändå inte hämta in andra upp- gifter än dem som de har behov av vilket torde utgöra en be- gränsande omständighet i sig. Det är däremot viktigt att statistiken blir så heltäckande som möjligt, varför de som betraktas som närings- idkare enligt svensk lagstiftning i huvudsak bör göra det även i lagen om den officiella statistiken. Dock kanske konsumentlag- stiftningens tolkning av näringsidkarbegreppet kan leda allt för långt då det framstår som orimligt att t.ex. en privatperson som i sin hobbyverksamhet tillhandahåller olika varor och tjänster ska omfattas av uppgiftsplikt. 
  
 10.2.2 
  
 Ägare till fastighet där någon annan driver verksamhet 
  
 En grupp som har relativt få i lagen angivna uppgiftskrav är ägare till fastighet där någon annan driver sådan verksamhet som avses i 8 §, dvs. jordbruk, skogsbruk osv. De ska lämna uppgift om namn och adress för denne samt uppgift om den areal som används i verksamheten. 
  
 10.2.3 
  
 Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund 
  
 I lagen om den officiella statistiken finns rubriken  
 Stiftelser m.fl 
 . Under denna återfinns 10 §, i vilken anges att sådana stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet har en viss begränsad uppgiftsskyldighet. Den omfattar endast namn och person- eller organisationsnummer för den som bedriver verksamheten och antalet anställda, deras syssel- sättning, löner och yrken samt vakanser. SCB har till utredningen framfört att denna begränsade uppgiftsskyldighet kan medföra vissa problem för statistikproduktionen, se nedan avsnitt 10.5. 
 395 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 De stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som bedriver näringsverksamhet torde dock falla under närings- idkarbegreppet och vara uppgiftsskyldiga enligt den paragrafen. Annars skulle lagstiftaren inte ha valt uttrycket  
 sådana  som inte bedriver näringsverksamhet skall för den officiella statistiken lämna uppgifter om 
 . Att så bör vara fallet framgår även av special- motiveringen 
  
 8  
  
 till den förra lagen om officiell statistik där det anges att  
 Jag har tagit upp utredningens förslag om en viss begränsad uppgiftsskyldighet för stiftelser och andra sammanslutningar som inte bedriver näringsverksamhet. Med dessa uppgifter blir det möjligt att få en heltäckande arbetsmarknadsstatistik avseende antal anställda, löner och sysselsättning 
 . 
 Vilken betydelse denna tolkning, samt innebörden av begreppet näringsidkare (se ovan avsnitt 10.2.1) får för behovet av utökning av uppgiftsskyldigheten återkommer jag till nedan, avsnitt 10.6. 
  
 10.2.4 
  
 Kommuner och landsting 
  
 För kommuner och landsting anges färre uppgiftskrav än för närings- idkare. Kommuner och landsting ska för den officiella statistiken lämna uppgifter som avses i de sju första punkterna i den paragraf som reglerar näringsidkares uppgiftsskyldighet. Kommuner ska för den officiella statistiken också lämna uppgifter från de årliga bok- sluten. 
 När det gäller uppgiftsskyldigheten för kommuner och lands- ting har SCB framfört till utredningen att den enligt myndighetens uppfattning är otillräcklig, se nedan avsnitt 10.5. 
  
 10.3 
  
 Särskilt om uppgiftslämnarbördan 
  
 En allmän målsättning såväl i Sverige som inom EU är att minska bördan för uppgiftslämnarna. Uppgiftsskyldigheten till den offi- ciella statistiken måste därför utformas på ett sätt som tar hänsyn till detta. Inom  
 EU-rätten 
  kommer målsättningen att minska upp- giftslämnarbördan till uttryck i riktlinjerna för europeisk statistik enligt vilka det ska strävas efter en rimlig uppgiftslämnarbörda. Av princip 9 i riktlinjerna framgår att statistiksystemet ska utformas på ett sådant sätt att  
 Uppgiftslämnarbördan står i proportion till an- 
  
 8  
 Prop. 1991/92:118, s. 28. 
 396 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 vändarnas behov och är rimlig för uppgiftslämnarna. De statistik- ansvariga myndigheterna övervakar uppgiftslämnarbördan och fast- ställer mål för att minska bördan med tiden 
 . Att uppgiftslämnar- bördan ska vara så liten som möjligt betonas även i artikel 2 f) i EU:s statistikförordning. 
  
 I Sverige är det sedan länge en uttalad ambition från stats- makternas sida att uppgiftslämnarbördan ska minska. Genom åren har också i detta syfte ett stort antal initiativ tagits gentemot och i myndigheterna. Några av dessa nämns nedan. Önskan om en minskad uppgiftslämnarbörda gäller i stort och inte enbart för statistiken. Faktum är att statistiken står för en relativt liten del av företagens totala kostnader för uppgiftslämnande. Enligt regeringens hand- lingsplan för regelförenklingsarbetet,  
 En märkbar förändring i före- tagens vardag 
 , uppgick företagens totala administrativa kostnader till följd av statliga regelverk till över 90 miljarder kronor år 2006. Statistikområdet stod för 290 miljoner kronor, dvs. 0,3 procent. Enligt SCB ligger dock statistik högt på företagens lista över upplevda bördor. Med andra ord förefaller den upplevda bördan av statistiken vara större än den faktiska. En tänkbar förklaring till detta är att företagen kan ha svårare att se den egna nyttan av upp- gifter som lämnas enbart för statistik. Detta jämfört med t.ex. in- lämnandet av en deklaration eller uppgifter som ska ligga till grund för utbetalning av ett  
 EU-bidrag 
  där nyttan för det egna företaget är mera uppenbar. 
 Vad gäller företagens uppgiftslämnande har regeringen ställt upp konkreta mål. Ett sådant var att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler med minst 25 procent mellan år 2006 och år 2010. Syftet var att skapa en märkbar förändring i företagens vardag. Detta mål nåddes dock inte. Hösten 2010 hade en minskning med totalt 7 procent skett. Uppgiftslämnarbördan på grund av statistik hade minskats med 3 procent. Arbetet med att minska uppgiftslämnarbördan fortsätter alltjämt. Motsvarande mål finns även på  
 EU-nivå. 
  Här kan också nämnas EU:s arbete med att minska uppgiftslämnarbördan genom förändringar i Intrastat 
  
 9 
  
 . 
  
 9  
 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 638/2004 av den 31 mars 2004 om gemenskapsstatistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna, s.k. Intrastat. Inom EU har som ersättning till möjligheten att hämta information från tulldokument utvecklats ett statistiksystem för att direkt från företagen samla in uppgifter om in- och utförsel av varor mellan medlemsstaterna. Systemet kallas Intrastat och har varit i drift sedan den 1 januari 1993. Intrastatsystemet är baserat på grundläggande  
 EU-regler 
  som gäller i samtliga länder, men den praktiska tillämpningen skiljer sig något mellan medlemsländerna. I Sverige an- svarar SCB för hela Intrastatundersökningen. 
 397 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Regeringen gav i oktober 2008 Bolagsverket i uppdrag att ut- arbeta ett förslag till att minska företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter. Uppdraget redovisades till regeringen i maj 2009 i rapporten  
 Minskat uppgiftslämnande 
  
 10 
  
 . Bolagsverkets förslag gav upphov till frågor som behövde beredas ytterligare. För att stärka utvecklingen av  
 e-förvaltningen 
  och skapa goda förutsätt- ningar för myndighetsövergripande samordning inrättade regeringen i mars 2009  
 E-delegationen 
  (för mer om denna se avsnitten 1.5.1 och 9.5.3). I april 2012 tillsatte regeringen en särskild utredare (N 2012:01) som ska analysera frågan om företagens uppgifts- lämnande. Som framgått av avsnitt 1.5.3 ska Uppgiftslämnarutred- ningen lämna sitt betänkande i november 2013 och presentera för- slag som innebär att uppgifter som lämnas från företagen till stat- liga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. I uppdraget ingår enligt direktiven 
  
 11  
  
 att redovisa bl.a. de rättsliga och tekniska förutsättningarna för att skapa ett system där uppgifter kan användas av flera myndigheter och leda till ett in- formationsutbyte mellan myndigheterna. Bolagsverkets ovan nämnda rapport skulle enligt direktiven kunna ligga till grund för arbetet. 
 Av avsnitt 1.5.3 har också framgått att regeringen i oktober 2011 gav Bolagsverket och 13 andra myndigheter, däribland SCB, i upp- drag att inom respektive verksamhetsområde kartlägga närings- idkares uppgiftslämnande till statliga myndigheter som följer av lag, förordning eller myndighetsföreskrifter och att sammanställa dessa i ett register. Kartläggningen, som koordinerades av Bolagsverket, redovisades i juni 2012. 
  
 12  
  
 Resultaten av kartläggningen bedömdes utgöra en viktig grund för skapandet av ett uppgiftslämnarregister för företagen. Av denna anledning beslutade regeringen (N2012/311/ENT) att förlänga uppdraget till de 14 myndigheterna, vilket nu ska slutredovisas den 29 november 2013. Förlängningen innebär bl.a. att Bolagsverket fortlöpande ska uppdatera den data- bas som upprättats över myndigheternas uppgiftskrav. 
 I regeringens skrivelse 
  
 13  
  
 från september 2012 redovisar den sin bedömning av de iakttagelser som Riksrevisionen har gjort i rappor- ten  
 Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt ifrån målet  
 (RiR 2012:6). Regeringen anger som nytt mål att företag år 2020 i de flesta fall bara ska behöva lämna uppgifter en gång och 
  
 10 
  
 AD  
  
 62-1047/2008. 
  
 11 
  
 Kommittédirektiv 2012:35. 
  
 12 
  
 Kartläggning av näringsidkares uppgiftslämnande till 14 myndigheter.  
  
 N2011/5884/ENT. Lägesrapport. 
  
 13 
  
 Regeringens skrivelse 2012/13:5  
 Riksrevisionens rapport om regelförenkling för företag 
 , s. 8. 
  
 398 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 till ett ställe. Regeringen nämner också att den har tillsatt en utred- ning som under år 2013 kommer att presentera ett förslag om hur uppgiftslämnandet kan minska och förenklas. 
 Vidare arbetar de statistikansvariga myndigheterna kontinuerligt för att uppgiftslämnarbördan inte ska bli allt för belastande. Ett led i detta är det regelverk om samrådsskyldighet som beskrivs i av- snitt 10.3.1. Ett annat sätt är att i så hög grad som möjligt använda administrativa källor. Som konstaterats är också merparten av den officiella statistiken i dag baserad på sådan information. 
 Av de statistikansvariga myndigheterna är det enligt årsrapporten för 2011 från Rådet om den officiella statistiken 
  
 14 
  
 , SCB som svarar för den största delen av direktinsamlingen från företag och orga- nisationer. I SCB:s regleringsbrev för budgetåret 2011 angav rege- ringen att kostnaderna för uppgiftslämnandet till statistiken skulle minska genom att de regelverk och rutiner som myndigheten disponerade över var samordnade, kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företagare. Av SCB:s årsredovisning för 2011 fram- går att kostnaden för uppgiftslämnandet har minskat under de tre senaste åren. Tidsåtgången för uppgiftslämnande till SCB från företag, organisationer, statliga myndigheter, kommuner och lands- ting bedöms ha uppgått till totalt 857 700 timmar år 2011, vilket innebär en minskning med 22 000 timmar sedan år 2010. Minsk- ningen beror på ett flertal omständigheter. I något fall har man gått över till register som underlag i stället för direktinsamling. För- bättrade frågeformulär och effektiviserade rutiner har också bi- dragit, liksom det faktum att urvalsstorleken har minskats i en del produkter. Den totala kostnaden för uppgiftslämnandet har för år 2011 beräknats till 615 miljoner kronor 
  
 15 
  
 . De totala kostnaderna har sedan år 2010 minskat med 2,6 procent. 
 Enligt vad som framgår av årsredovisningen för 2011 arbetar SCB kontinuerligt med att minska och underlätta uppgiftsläm- nandet. SCB ser fortlöpande över möjligheterna att hämta data från administrativa källor, bl.a. från företagens egna redovisningssystem. Den elektroniska datainsamlingen har standardiserats och i dag an- vänder merparten av SCB:s undersökningar ett gemensamt webb- insamlingsverktyg (det s.k. SIV, SCB:s statistikinsamlingsverktyg). Arbetet med att förbättra den elektroniska insamlingen görs löp- ande. SCB samråder enligt årsredovisningen med Näringslivets 
  
 14 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . 
  
 15 
  
 Häri innefattas kostnader för uppgiftslämnandet för företag, organisationer, myndigheter, kommuner och landsting. 
  
 399 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Regelnämnd (NNR) och med Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) inför alla planerade förändringar av uppgiftslämnandet. Det gäller såväl ny statistik som utvidgningar och neddragningar. 
  
 10.3.1 
  
 Samrådsskyldighet 
  
 När statliga myndigheter ska utforma och utsända blanketter som ska användas huvudsakligen av näringsidkare eller kommuner för att lämna uppgifter, ska de iaktta de krav på samrådsskyldighet som anges i förordningen (1982:668) om statliga myndigheters inhämt- ande av uppgifter från näringsidkare och kommuner. Bestäm- melserna gäller också då uppgifterna ska lämnas på annat medium än blankett och när en myndighet uppdrar åt ett annat organ, stat- ligt eller privat, att genomföra uppgiftsinsamlingen. Bestämmel- serna gäller dock inte för myndigheter under riksdagen eller för kommittéer eller särskilda utredare enligt kommittéförordningen. 
 Enligt förordningen ska de uppgifter som ska lämnas enligt en blankett vara utvalda och definierade så att uppgiftslämnandet be- gränsas till den information som behövs med hänsyn till ändamålet och så att det underlättas så långt möjligt. Innan myndigheten beslutar om ett nytt formulär till blankett, eller om en icke obe- tydlig ändring i ett tidigare fastställt formulär, ska myndigheten samråda med organisation eller annan som kan anses företräda de näringsidkare och kommuner som ska lämna uppgifterna. Om upp- gifter ska inhämtas genom enkät till näringsidkare eller kommuner, ska samråd också äga rum i fråga om urvalet av uppgiftslämnare och tiden för enkätens genomförande. Samråd får enligt förordningen underlåtas om det är uppenbart obehövligt eller skulle stå i strid med uppgiftsinhämtandets syfte. Samråd får också underlåtas om tiden inte medger det. I beslutet om att inhämta uppgifter ska bl.a. anges till vad uppgifterna ska användas samt om lämnandet av dem är frivilligt. 
 Om en myndighet avser att inhämta statistikuppgifter från kom- muner ska myndigheten samråda med SKL i enlighet med denna förordning. Enligt uppgift från SKL är verksamheten omfattande, år 2011 fick SKL in ca 125 enkäter för samråd. 
 Om en myndighet ska inhämta uppgifter från näringsidkare är det i stället lämpligen NNR som myndigheten ska samråda med, låt vara att det inte uttalas i förordningen att det är just NNR. Den bild NNR har förmedlat till utredningen är att samråden i allmän- 
 400 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 het fungerar väl när det gäller SCB. SCB informerar även i de fall myndigheten gör undersökningen på uppdrag av andra. Härmed täcks en stor del av den officiella statistiken in. Med övriga stati- stikansvariga myndigheter uppger NNR att man har mer begrän- sade kontakter. Enligt NNR kan det dock även bero på att dessa myndigheter samråder med någon konstellation av företag eller har saknat anledning att samråda. 
  
 10.3.2 
  
 Konsekvensutredning 
  
 De statistikansvariga myndigheterna är också tvungna att följa förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgiv- ning. Enligt 4 § i denna ska en myndighet, innan den beslutar om föreskrifter eller allmänna råd, så tidigt som möjligt utreda före- skrifternas eller de allmänna rådens kostnadsmässiga och andra konsekvenser i den omfattning som behövs i det enskilda fallet och dokumentera utredningen i en konsekvensutredning. Statliga myn- digheter, kommuner, landsting, organisationer, näringslivet och andra som kostnadsmässigt eller på något annat betydande sätt berörs ska få tillfälle att yttra sig i frågan och om konsekvensutredningen. I vissa brådskande fall får detta dock skjutas upp till efter det att föreskriften har beslutats. Så är fallet om det innebär fara för miljön, liv, personlig säkerhet eller hälsa eller risk för betydande eko- nomisk skada om en föreskrift inte beslutas. 
  
 10.4 
  
 Särskilt om bortfall 
  
 Som framgått ovan upplevs uppgiftslämnandet inte sällan som en börda, och det är en strävan både nationellt och inom EU att minska denna. En annan sida av myntet är det ökade bortfallet. Jag har i avsnitt 8.2.3 beskrivit problemet med minskade svarsfrekven- ser i statistiska undersökningar. Som där sagts framgår det av SCB:s årsredovisning för 2011 att svarsdelen i SCB:s undersök- ningar har haft en nedåtgående trend de senaste åren. Det gäller enligt årsredovisningen huvudsakligen undersökningar riktade till individer och hushåll, vilka är frivilliga att delta i. Bortfallet ökar både bland dem som vägrar att svara och dem som myndigheter inte kommer i kontakt med. När det gäller SCB:s företagarunder- sökningar, vilka i stor utsträckning omfattas av uppgiftsplikt, är 
 401 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 svarsandelen relativt sett god, i undersökningar med uppgiftsplikt ca  
 80–99 
  procent, men i frivilliga undersökningar endast igenom- snitt 60 procent. 
 Det finns som nämnts tidigare metoder för att kompensera för bortfall och det finns de som anser att bortfallsproblematiken där- för inte är så stor. Någonstans måste det dock enligt min bedöm- ning ändå gå en gräns för hur stora bortfall som kan accepteras utan att resultatet påverkas. 
  
 10.5 
  
 Önskemål om utvidgad uppgiftsskyldighet 
  
 Av de statistikansvariga myndigheterna är det endast SCB som har framfört till utredningen att uppgiftsskyldigheten i lagen om den officiella statistiken är otillräcklig. Nedan redogörs för de önskemål som har framförts av SCB. Vidare redogörs för SKL:s och NNR:s syn på uppgiftsskyldigheten. 
 Statistiska centralbyrån 
 SCB har i en skrivelse 
  
 16  
  
 till utredningen redovisat sin syn på be- hovet av utökning av uppgiftsskyldigheten. Enligt SCB:s uppfatt- ning är uppgiftsskyldigheten i lagen om den officiella statistiken för närvarande inte tillräcklig vad avser kommuner, landsting och kommunalförbund liksom andra juridiska personer som stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Konsekvensen blir att SCB inte kan kräva in vissa uppgifter som är nödvändiga för att uppfylla  
 EU-rättsliga 
  förpliktelser och för att tillgodose de natio- nella behoven av officiell statistik. 
 Enligt vad som har framförts till utredningen gäller behoven av komplettering såväl  
 EU-rättsliga 
  förpliktelser som förpliktelser enligt den nationella officiella statistiken. Den beskrivning som SCB har lämnat över problemen, konsekvenserna och behoven kan sammanfattas med att det enligt myndigheten krävs en utökning av den lagstadgade uppgiftsskyldigheten såväl för kommunsektorn som för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. 
 Vid utredningens möten med SCB har vidare framförts att de behov som finns alltid utgör en ögonblicksbild och att de förändras 
  
 16  
 Skrivelse till Statistikutredningen – Behov av utökning av uppgiftsskyldighet, Dnr 2011/776 Ad 4. 
 402 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 över tid. Detta skulle enligt min uppfattning möjligen tala emot en allt för detaljerad reglering i lag. Nedan beskrivs de önskemål om kompletteringar som SCB har framfört till utredningen. Mina kontakter med SCB talar för, att vid den tidpunkt då betänkandet lämnades till tryck så täckte SCB:s skrivelse till utredningen de behov som kan tänkas uppstå till följd av det s.k.  
 six-packet 
  (se av- snitt 5.3.5). 
 När det gäller de  
 EU-rättsliga 
  förpliktelserna har SCB framfört problem med att uppfylla kraven i fyra olika förordningar; rådets förordning (EG) nr 479/2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, EDP, rådets för- ordning (EG) nr 2223/96 om det europeiska national- och regional- räkenskapssystemet i gemenskapen, rådets förordning (EG, EURATOM) nr 58/97 om statistik rörande företagsstrukturer och rådets förordning (EG) nr 177/2008 om inrättande av en gemen- sam ram för företagsregister för statistiska ändamål. 
 När det gäller förordning nr 479/2009 innebär, enligt SCB, avsaknaden av möjligheten att med uppgiftsskyldighet samla in nödvändiga uppgifter från kommuner, landsting och kommunal- förbund att SCB inte kan fullgöra rapporteringen av den offentliga sektorns räkenskaper i överensstämmelse med de krav på innehåll och kvalitet som ställs i förordningen. Här skulle enligt SCB listan i lagen om den officiella statistiken behöva kompletteras med skyl- dighet att lämna uppgifter om: 
  
 Balansräkningsposter av finansiella tillgångar och skulder till mark- nadsvärde, fördelade på finansiella instrument enligt ENS95 
  
 17 
  
 , kvartals- och årsvis från kommuner och landsting, därutöver behövs skuldebrev till nominellt värde. 
  
 Transaktioner i finansiella tillgångar och skulder till transak- tionsvärde, fördelade på finansiella instrument enligt ENS95 och/eller omvärderingar för respektive finansiellt instrument enligt ENS95, kvartals- och årsvis från kommuner och lands- ting. 
  
 Intäkter, kostnader, investeringar samt årsprognoser, kvartalsvis från kommuner och landsting. 
  
 Kommunalförbundens årsbokslut, årsvis. 
  
 17  
 ENS 95 är EU:s uppdaterade manual för upprättandet av ekonomisk statistik enligt det europeiska nationalräkenskapssystemet 1995. 
 403 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Kommunernas och landstingens preliminära årsbokslut, årsvis. 
 När det gäller kraven i förordning nr 2223/96 skulle SCB, enligt skrivelsen till utredningen, förutom att samla in uppgifter till EDP enligt listan ovan även behöva samla in vissa uppgifter med stöd av uppgiftsskyldighet för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund, nämligen: 
  
 Balansräkningsposter av finansiella tillgångar och skulder till mark- nadsvärde, fördelade på finansiella instrument enligt ENS95, kvartals- och årsvis. 
  
 Transaktioner i finansiella tillgångar och skulder till transaktions- värde, fördelade på finansiella instrument enligt ENS95 och/eller omvärdering för respektive finansiellt instrument enligt ENS95, kvartals- och årsvis. 
  
 Vidare skulle SCB för att uppfylla krav såväl i  
 EU-rätten, 
  nämligen förordningarna nr 479/2009 och nr 2223/96, som för att framställa officiell statistik behöva samla in identitetsuppgifter om  
 kommun- /landstingsägda 
  företag från kommuner och landsting. Här krävs full respons för att SCB ska kunna upprätta ett register över dessa företag. Från kommuner och landsting skulle också behöva samlas in identitetsuppgifter på alternativa utförare av kommunfinansierad verksamhet. Dessa uppgifter ska samlas in enligt SCB:s reglerings- brev för år 2012. Det befaras att SCB inte kommer att lyckas samla in fullständiga uppgifter om insamlingen är frivillig. 
 Problemet med förordning nr 58/97 är enligt SCB att man sak- nar möjlighet att med uppgiftsskyldighet samla in nödvändiga upp- gifter från pensionsstiftelser och tjänstepensionskassor. Sverige har därför inga uppgifter att skicka till EU. Även med anledning av denna förordning skulle alltså uppgiftsplikten för stiftelser behöva utvidgas. 
 SCB har även framfört att uppgiftsskyldigheten skulle behöva utökas med variabeln identitetsuppgifter om arbetsställen samt rela- terade statistiska enheter på grund av krav såväl inom den officiella statistiken som i förordning nr 177/2008. Uppgiftslämnare som skulle vara skyldiga att lämna uppgiften är kommuner, landsting, statliga myndigheter, näringsidkare och andra organisationer. De upplevda problemen med insamlingen härrör från uppgiftsinsam- landet för SCB:s företagsregister (FDB). Här finns vissa uppgifter som samlas in med uppgiftsskyldighet men denna täcker inte alla. 
 404 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 Under år 2010 gick SCB ut med ett förtydligande om att det var frivilligt att lämna dessa uppgifter. Svarsfrekvensen blev därefter låg. Uppgifterna behövs som underlag för FDB för att SCB ska kunna framställa bl.a. regional statistik av god kvalitet. 
 Även när det gäller den nationella officiella statistiken anser SCB att uppgiftsskyldigheten bör utvidgas. När det gäller kommun- sektorn anser SCB att följande uppgifter, som skulle behöva samlas in med uppgiftsskyldighet, inte ryms inom den nuvarande uppgifts- skyldigheten, nämligen: 
  
 Årsvis budget och plan. 
  
 Utfall av kommunernas och landstingens resultaträkning per tertial 1 samt årsprognoser för innevarande år vid tertial 1. 
  
 Kommun- och landstingsägda företag. 
  
 Alternativa utförare av kommun- och landstingsfinansierad verk- samhet. 
  
 Ytterligare en konsekvens av att uppgiftsskyldigheten för kategorierna stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund är be- gränsad är att SCB saknar information om huvuddelen av det civila samhället, ett område där det enligt SCB efterfrågas alltmer statistik såväl nationellt som internationellt. 
 Enligt SCB har försök gjorts att samla in ekonomiska uppgifter från pensionsstiftelser på frivillig väg. Stiftelserna har då avböjt att medverka med motiveringen att SCB saknar legalt stöd för att kräva in sådana uppgifter. 
 Sveriges Kommuner och Landsting 
 En stor del av de önskemål om utvidgning som har framförts från SCB riktar sig mot kommuner och landsting. Under utrednings- arbetet har utredningen haft möte med SKL varvid frågan om kom- munernas uppgiftsskyldighet och uppgiftslämnande diskuterats. Det är SKL:s uppfattning att kommunerna är hårt belastade som uppgiftslämnare. För företagen har regeringen haft som mål att minska uppgiftslämnarbördan med 25 procent och enligt SKL borde kanske motsvarande uttalas när det gäller kommunerna. 
 SKL genomförde under år 2005 en studie angående uppgifts- lämnarbördan. Under året mätte man antalet uppgiftsförfrågningar 
 405 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 som inkom till Ludvika kommun. Alla typer av uppgiftsförfråg- ningar som inkom via post,  
 e-post, 
  telefon eller besök registre- rades. Frågor som kunde klassas som ren upplysningsverksamhet ingick inte och inte heller uppgiftslämnande till skattemyndighet, försäkringskassa m.m. som berör frånvaro, personal, skatter, moms, deklarationer e.d. Därtill ingick inte uppgifter som hämtas direkt från datasystemens register eller via servicebyråer. Totalt visade projektet på att 479 uppgiftsinsamlingar gjordes i Ludvika kommun under år 2005; enligt SKL är detta dock en underskattning, bl.a. eftersom de uppgifter som hämtas direkt från datasystemens register inte ingår. Ludvika bedöms också ligga under genomsnittet jämfört med kommuner i allmänhet, eftersom Ludvika inte har närhet till universitet eller högskola, vilket brukar generera fler förfrågningar. Av de 479 uppgiftsinsamlingar som registrerades gjordes ca 36 pro- cent av statliga myndigheter, varav knappt hälften avsåg officiell statistik och drygt hälften utgjordes av ad  
 hoc-undersökningar. 
  Universitet och högskolor stod för ca 8 procent, privata företag för ca 16 procent, kommunen själv för ca 3 procent och SKL för ca 10 procent. Resten fördelade sig på ett stort antal olika aktörer, t.ex. diverse intresseorganisationer, medier, andra kommuner, privat- personer m.fl. 
 Näringslivets Regelnämnd 
 Utredningen har även haft möte med NNR som är den organisa- tion som myndigheterna i första hand ska vända sig till när det gäller frågor om utvidgning av uppgiftsskyldigheten för företag. Företagen är enligt NNR hårt belastade som uppgiftslämnare och NNR upplever en mättnad från företagens sida vilket leder till minskade svarsfrekvenser. Som sagts ovan anser dock SCB att svars- frekvensen när det gäller företag fortfarande är relativt god, särskilt i de undersökningar som omfattas av uppgiftsskyldighet. 
 NNR har gjort en studie som mätte företagens totala uppgifts- lämnarbörda. Utifrån fem företag mättes hur stor uppgiftslämnar- bördan var år 2005 och år 2008 och vad den kostade företagen. I rapporten 
  
 18  
  
 redovisas den samlade uppgiftslämnarbördan. Statistik var inte särredovisat, men inget av de fem företagen hade under 
  
 18  
  
 NNR:s rapport mars 2010:  
 Företagens totala regelkostnader – år 2005 jämfört med år 2008. 
 En uppföljning av fem företags totala regelkostnader till följd av statliga regelverk år 2008 jämfört med år 2005. 
 406 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 år 2005 haft en kostnad för att lämna uppgifter till officiell statistik eller till Skatteverket överstigande 0,3 procent av deras totala regel- kostnader. På grund av den begränsade populationen och även andra osäkerhetsfaktorer kan dock enligt NNR dessa uppgifter inte tas till intäkt för att beskriva läget. 
 Mer tillförlitliga är enligt NNR Tillväxtverkets mätningar. Verket har gjort en uppskattning av uppgiftslämnarbördan för företagen enligt vilken uppgiftsinsamling för statistikändamål stod för 3– 4 procent av bördan, men utgjorde ett betydligt större irritations- moment för företagen. Det beror på att statistiken kommer på toppen, utöver alla andra krav på uppgiftslämnande, och att före- tagen har svårare att se nyttan med statistik än med t.ex. uppgifter till Skatteverket. Här menar Moore att det finns ett pedagogiskt problem för SCB och övriga statistikansvariga myndigheter. 
 Vid mitt möte med NNR framförde organisationen vissa idéer om vägar till att minska uppgiftslämnarbördan för företagen. Enligt NNR kan det t.ex. handla om att införa en tydlig begränsning av antalet undersökningar till framför allt små företag; i detta hän- seende kan Danmarks Statistik tjäna som föredöme enligt NNR. 
  
 19  
  
 En annan väg kan enligt NNR vara att göra deltagandet frivilligt i fler undersökningar än i dag. Företagen upplever själva uppgifts- skyldigheten som en tyngande plikt. Att i högre grad använda urvalsundersökningar och dessutom minska urvalen i dessa kan också minska bördan. Enligt NNR kan eventuellt även övervägas att ersätta företagen för uppgiftslämnandet. 
  
 10.5.1 
  
 Särskilt om kommunsektorn 
  
 Enligt direktiven ska behovet av och förutsättningarna för att samla in och behandla ekonomiska uppgifter från kommuner och lands- ting analyseras och uppgiftsskyldigheten för dessa ses över. Som framgått ovan har SCB i en skrivelse till utredningen framfört att uppgiftsskyldigheten för kommuner och landsting bör utökas, efter- som den enligt myndighetens uppfattning i dag inte räcker till för att uppfylla de krav som ställs på statistiken. I skrivelsen diskuterar SCB huruvida det skulle vara möjligt att få tillgång till uppgifterna på annat sätt. Resonemangen nedan är hämtade från denna skrivelse. 
  
 19  
 Danmarks Statistik, dvs. den nationella statistikbyrån i Danmark, har infört ett system som säkrar att små verksamheter med mindre än 10 anställda högst kan komma att lämna uppgifter till tre undersökningar om året. Se publikationen  
 Strategi 2015 – Målsättningar og rammer for utviklingen af Danmarks Statistik 
 , utgiven september 2009. 
 407 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 SCB uppger att myndigheten i dagsläget samlar in en hel del ekonomiska uppgifter från kommuner och landsting med stöd av uppgiftsskyldighet enligt lagen om den officiella statistiken. Detta sker då oftast med svar från alla. Man nämner uppgifter till den år- liga ekonomiska undersökningen Räkenskapssammandrag för kom- muner och landsting (RS) som samlas in med stöd av 11 § i lagen om den officiella statistiken. SCB säger sig också ha erfarenhet av att samla in vissa ekonomiska uppgifter från kommuner, landsting och kommunalförbund på frivillig basis. Detta görs inom områden där uppgiftsskyldighet inte föreligger. Sådana undersökningar visar enligt SCB visserligen bättre svarsfrekvens än motsvarande under- sökningar som riktas till näringsidkare och andra juridiska per- soner, men trots det är svarsfrekvensen många gånger inte tillräck- lig för de syften som statistiken ska användas till. En frivillig in- samling ger enligt SCB oftast ett otillräckligt underlag för kom- munala jämförelser, uppföljningar och analyser, vilket behövs för det nationella beslutsfattandet om kommunsektorn. Det är också SCB:s erfarenhet att kommuner, landsting och kommunalförbund på senare tid har prioriterat bort frivilliga undersökningar. Mycket tyder enligt SCB på att det är en trend som kommer att fortsätta. 
  
 10.6 
  
 Överväganden och förslag rörande uppgiftsskyldighetens reglering 
  
 Utredningens förslag:  
 Vilka som är uppgiftsskyldiga till den officiella statistiken och att uppgiftsskyldigheten gäller gentemot de statistikansvariga myndigheterna ska alltjämt framgå av lagen om den officiella statistiken. 
 Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska ges bemyndigande att besluta om vilka uppgifter som ska om- fattas av uppgiftsskyldighet. I huvudsak ska samma uppgifter som i dag omfattas av uppgiftsskyldighet. Dock sker en viss utvidgning av de uppgifter som ska lämnas av kommuner och landsting. De närmare föreskrifterna rörande verkställigheten av uppgiftsskyldigheten ska delegeras till de statistikansvariga myn- digheterna. Uppgiftsskyldigheten, inbegripet frågan om vilka uppgifter som omfattas av skyldigheten, för registrerade tros- samfund som inte bedriver näringsverksamhet ska dock liksom tidigare regleras i lag. 
 408 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 Regeringen ges bemyndigande att meddela föreskrifter om skyldighet för de uppgiftsskyldiga till den officiella statistiken att lämna de uppgifter som behövs för att framställa sådan euro- peisk statistik som en myndighet enligt en  
 EU-förordning 
  ska ge in till Europeiska kommissionen (Eurostat). 
 Att de statistikansvariga myndigheterna ska sträva efter att begränsa uppgiftslämnarbördan ska framgå av förordningen om den officiella statistiken. Det ska där också framgå att de ska prioritera användandet av administrativa data om sådana finns tillgängliga. 
  
 10.6.1 
  
 Varför uppgiftsskyldighet? 
  
 Jag har i avsnitt 2.3 redogjort för hur statistik tas fram och vidare- utvecklat detta med avseende på den officiella statistiken i av- snitt 4.6. Som framgår av redogörelsen i kapitel 4 varierar det mycket vilka typer av data som används som underlag för den officiella statistiken och hur dessa data genereras. Flertalet av de statistik- ansvariga myndigheterna använder flera olika typer av källor, det kan röra sig om administrativa data från den egna myndigheten eller från andra myndigheter, eller data som samlats in för statistik- ändamål med hjälp av enkäter. 
 För att kunna framställa officiell statistik krävs alltså tillgång till data, ofta i form av individuella uppgifter. Till stor del bygger den officiella statistiken numera på uppgifter som insamlas för andra ändamål. Som sagts tidigare finns det uppskattningar som säger att mer än 95 procent av de data som den officiella statistiken baseras på ytterst härrör från administrativa processer. De administrativa data som här avses handlar i hög grad om data från verksamhets- system som i huvudsak används för myndigheters ärendehandlägg- ning och beslutsfattande (se avsnitt 4.6.2). Många uppgifter hämtas också in från allmänheten genom undersökningar där uppgiftsskyl- dighet inte föreligger. De uppgifter som inte kan erhållas genom statliga register och som inte heller kan inhämtas med uppgifts- skyldighet i annan lag, men som behövs för den officiella stati- stiken, är de som omfattas av uppgiftsskyldighet enligt lagen om den officiella statistiken. En första fråga är huruvida det fortfarande finns behov av uppgiftsskyldighet när nu merparten av den offi- ciella statistiken baseras på administrativa register. Jag menar att så är fallet och redogör nedan för varför. 
 409 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 För- och nackdelar med administrativa data 
 Den största fördelen med att använda administrativa data är att de redan finns vilket innebär att de statistikansvariga myndigheterna inte behöver orsaka någon ytterligare uppgiftslämnarbörda. Nack- delarna med att använda administrativa data är i första hand att de har samlats in för ett annat ändamål och därför inte är helt an- passade till statistikens behov. Dessutom saknas krav på samord- ning mellan myndigheterna vilket gör att de statistikansvariga myn- digheterna saknar möjlighet att påverka innehållet. Det kan inne- bära att tillgängliga uppgifter t.ex. inte alltid behöver överensstämma med önskade definitioner. Det kan också vara svårt att kvalitets- kontrollera data som samlats in för annan användning och av någon annan än den egna myndigheten. När det gäller samråd med SCB inför upprättande, ändring och avslutande av administrativa register är detta en fråga som troligen kommer att bli aktuell genom de föreslagna ändringarna i EU:s statistikförordning. Som framgått av kapitel 8 anser jag att det, för det fall att  
 EU-kommissionens 
  för- slag vinner gehör, bör framgå av författning att registerbyggande och  
 -hållande 
  myndigheter ska samråda med SCB. 
 All information som behövs för statistikframställan går dock inte att hitta i administrativa register. Det kan vara så att datainnehållet inte uppfyller de krav som ställs på uppgifterna. När det gäller undersökningar som styrs av  
 EU-förordningar 
  är det t.ex., enligt vad som framkommit i utredningsarbetet, i en hel del fall så att administrativa data inte räcker till innehållsmässigt. Ibland finns inte administrativa data tillgängliga för relevanta tidsperioder eller i tid för att kunna användas i en viss undersökning som måste pub- liceras ett visst datum. Slutligen finns det fall där det helt saknas administrativa data. Då är självklart sådana inget alternativ utan uppgifterna måste samlas in genom direktinsamling. Även om ut- vecklingen går mot ett ökat användande av administrativa register går det inte att komma ifrån ett visst mått av direktinsamlande av uppgifter till statistiken. Direktinsamling av uppgifter sker i dag antingen på frivillig väg eller genom att det finns krav på upp- giftsskyldighet. Vad är det då som talar för att vissa uppgifter ska få samlas in med uppgiftsskyldighet? 
 410 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 Ska de statistikansvariga myndigheterna alltjämt ha rätt att samla in uppgifter med uppgiftsskyldighet? 
 I utredningsarbetet har framkommit att det finns en tendens till att svarsfrekvenserna minskar i enkätundersökningar, ett problem som inte endast förekommer i Sverige utan är internationellt. Enligt vad som har uppgetts utgör de minskade svarsfrekvenserna i nuläget inget större problem då detta kan kompenseras med bortfalls- analyser. Det verkar dock utgöra åtminstone ett potentiellt problem. Det har också framkommit att svarsfrekvensen – av förklarliga skäl 
 – i allmänhet är högre i undersökningar som bygger på uppgifts- skyldighet än i undersökningar där deltagandet är frivilligt. 
 Dagens verklighet innebär alltså nedåtgående svarsfrekvenser i statistiska undersökningar, detta är en anledning till att behålla uppgiftsskyldigheten. En annan är att det blir viktigare att tillför- säkra att vissa uppgifter som krävs kan hämtas in med uppgifts- skyldighet eftersom de åtstramningar i myndigheters och kom- muners budgetar som nu görs, enligt vad som framförts, gör att undersökningar som inte faller under uppgiftsskyldigheten sorteras bort. Någonstans går en gräns för hur stort bortfall som kan accep- teras. Risken ökar för att endast de uppgifter lämnas som man har skyldighet att ge in. Viktiga statistikprodukter måste skyddas mot detta. Här kommer även kraven från EU in. Uppgiftsskyldighet ska enligt subsidiaritetsprincipen konstitueras i nationell lag. En myndighet som har  
 EU-krav 
  på sig att leverera in vissa uppgifter måste också ha en möjlighet att få in dessa. Så är inte alltid fallet i dag. Detta återkommer jag till i avsnitt 10.6.4. 
 I de fall där uppgiftsskyldighet ska stadgas måste vikten av att få in uppgifterna väga tyngre än önskan om att minska uppgifts- lämnarbördan. Min uppfattning är att uppgiftsskyldigheten fort- farande behövs och att kvaliteten i den officiella statistiken skulle försämras utan denna möjlighet. Till det kommer EU:s krav på att Sverige ska leverera vissa uppgifter till den europeiska statistiken. För att kunna uppfylla de kraven måste de statistikansvariga myn- digheterna ges möjlighet att hämta in uppgifterna. 
 Nedan kommer övervägas hur uppgiftsskyldigheten på bästa sätt ska utformas för att fylla sitt syfte och samtidigt ligga i linje med strävan att minska uppgiftslämnarbördan och kostnaderna för uppgiftslämnandet. 
 411 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 10.6.2 
  
 Måste uppgiftsskyldigheten regleras i lag? 
  
 Enligt utredningens direktiv är skälet till att uppgiftsskyldigheten regleras i lagen om den officiella statistiken att regeringsformens bestämmelser, närmare bestämt 8 kap. 3 § RF, kräver reglering i lag för att en uppgiftsplikt ska konstitueras. Enligt direktiven krävs också att den är preciserad till sitt innehåll. Det sägs att den måste vara så exakt att den som blir uppgiftsskyldig ska kunna bedöma dess innehåll och omfattning. 
 Sedan direktiven togs fram har det emellertid skett vissa för- ändringar av 8 kap. 3 § RF, som delvis har förändrat förutsätt- ningarna jämfört med vad som anges i direktiven. Enligt 8 kap. 2 § RF gäller att föreskrifter ska meddelas genom lag om de avser vissa i paragrafen uppräknade saker. Tre av dessa är intressanta när det gäller uppgiftsskyldighetens reglering.  
 Andra punkten  
 som gäller förhållandet mellan enskilda och det allmänna under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden.  
 Tredje punkten  
 som avser grunderna för kommunernas organisation och verksamhetsformer och för den kommunala beskattningen samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden. Samt  
 fjärde punkten  
 som gäller trossamfund och grunderna för Svenska kyrkan som trossamfund. Mot denna bakgrund kan konstateras att det för samtliga nu angivna uppgiftslämnare krävs att uppgifts- plikten konstitueras i lag. Däremot framgår av 8 kap. 3 § RF att det finns möjlighet för riksdagen att delegera rätten att meddela vissa föreskrifter. Numera räknas de ämnen som inte kan delegeras upp i lagtexten. Ändringen kan enligt förarbetena 
  
 20  
  
 medföra en något ökad delegationsrätt för riksdagen. I 8 kap. 3 § RF stadgas att riks- dagen kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 och 3. Föreskrifterna får dock inte avse annan rättsverkan av brott än böter, skatt (utom tull på införsel av varor) eller konkurs eller utsökning. Den ändrade regleringen skulle kunna innebära en förändring när det gäller regleringen av uppgifts- skyldigheten. Att meddela föreskrifter om uppgiftsskyldighet faller inte in under något av de undantag som anges i paragrafen. Inne- börden av detta blir att det finns en möjlighet att reglera uppgifts- skyldigheten i förordning i stället för i lag, med undantag för den uppgiftsskyldighet som gäller för trossamfund då fjärde punkten 
  
 20  
 Prop. 2009/10:80, s. 271. 
 412 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 inte kan delegeras. Huvudregeln är däremot fortfarande att upp- giftsplikten ska konstitueras i lag. 
 Det finns exempel i annan lagstiftning på att uppgiftsskyldighet reglerats mer öppet än vad som är fallet i lagen om den officiella statistiken. Ett sådant är lagen (1998:543) om hälsodataregister där specificeringen av vilka uppgifter som omfattas av uppgiftsskyl- dighet i huvudsak framgår av förordning. I förarbetena till denna diskuterades 8 kap. RF varvid angavs att det av RF följde att skyl- digheter för kommunal myndighet samt föreskrifter om förhåll- andet mellan enskilda och det allmänna kräver lagstöd. Bestämmel- ser om uppgiftsskyldighet till hälsodataregister och vem uppgifts- skyldigheten åvilar borde därför regleras i lag. Den närmare utform- ningen av uppgiftsskyldigheten kunde däremot tas in i respektive registerförordning. 
  
 21 
  
 Ett annat exempel på en mer öppen reglering finns i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden. Uppgiftsskyldigheten i denna lag avser sådana uppgifter om marknads- och konkurrensförhållanden som Konkurrensverket har behov av för att främja en effektiv konkur- rens i privat och offentlig verksamhet och en effektiv offentlig upphandling. Konkurrensverket får för detta behov ålägga ett före- tag eller någon annan att tillhandahålla uppgifter eller handlingar, eller en kommun eller ett landsting som driver verksamhet av eko- nomisk eller kommersiell natur att redovisa kostnader och intäkter i verksamheten (1 § i lagen). I förarbetena framfördes att det skulle vara till fördel för såväl näringslivet som Konkurrensverket om räckvidden kunde ges en mera tydlig avgränsning än vad som var fallet med den tidigare gällande lagen. Dock fick en sådan preci- sering inte leda till att tillämpningen av lagen försvårades av brist- ande flexibilitet. Det sades vidare att Konkurrensverkets uppgifter preciseras i verkets instruktion, i vilken de lagar som verket har att tillämpa nämns. Mot denna bakgrund ansåg regeringen att en lämp- lig avgränsning uppnåddes genom att det angavs att lagen syftar till att tillgodose de behov av uppgifter rörande marknads- och kon- kurrensförhållanden som Konkurrensverket har för att främja en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet samt en effektiv offentlig upphandling. Någon ytterligare precisering ansåg regeringen inte vara nödvändig. 
  
 22 
  
 21 
  
 Prop. 1997/98:108,  
  
 Hälsodata- och vårdregister 
 , s. 55. 
  
 22 
  
 Prop. 2009/10:218, s. 12 ff. 
  
 413 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Genom den förändrade regleringen i RF, men kanske främst mot bakgrund av hur uppgiftsskyldighet regleras i annan lagstift- ning, anser jag att det är möjligt att reglera uppgiftsskyldigheten till den officiella statistiken på ett annat sätt än vad som är fallet i dag. Uppgiftsskyldigheten ska enligt gällande rätt alltjämt regleras i lag. Dock finns numera en möjlighet att delegera denna normgivnings- kompetens till regeringen eller den myndighet regeringen bestäm- mer. Frågan är dock om det är lämpligt att ändra regleringen i det avseendet. Vem som är uppgiftsskyldig och till vem bör enligt min uppfattning fortfarande regleras i lag. Det blir då tydligt vad som gäller för den enskilde, vilket är positivt från rättssäkerhetssyn- punkt. När det gäller uppgiftsskyldighet för trossamfund är det dessutom en förutsättning. Däremot behöver uppgiftsskyldighetens innehåll, bortsett från när det gäller de registrerade trossamfunden, inte specificeras i lagen om den officiella statistiken. 
 Av konstitutionella skäl måste uppgiftsskyldigheten, inbegripet frågan om vilka uppgifter som omfattas av skyldigheten, när det gäller de registrerade trossamfunden som inte bedriver närings- verksamhet även fortsättningsvis regleras i lag. När det gäller övriga uppgiftsskyldiga kan innehållet i uppgiftsskyldigheten delegeras till regeringen att besluta om. 
  
 10.6.3 
  
 Behöver uppgiftsskyldigheten utökas? 
  
 Enligt gällande rätt är uppgiftsskyldigheten som konstaterats väl specificerad i lagen. Om gällande metod ska behållas ska enligt direktiven övervägas huruvida förteckningen i lagen är ändamåls- enlig när det gäller behovet av uppgifter för den officiella statistiken och målsättningen att minska bördan för uppgiftslämnarna. Jag ska också enligt direktiven analysera och se över behovet av och förut- sättningarna för att samla in och behandla ekonomiska uppgifter från kommuner och landsting och se över uppgiftsskyldigheten för dessa. 
 Bäst överblick över huruvida förteckningen i lagen är ändamåls- enlig och även hur uppgiftslämnarna ser på skyldigheten att ge in uppgifter har de statistikansvariga myndigheterna. Utredningen har som sagts tidigare haft möten med samtliga statistikansvariga myn- digheter. Vid dessa möten har frågan om uppgiftsskyldigheten be- rörts. Den bild som getts vid utredningens möten är att de statistik- ansvariga myndigheterna i huvudsak upplever begränsade problem 
 414 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 kopplade till uppgiftslämnande. Dels är det få av myndigheterna som har pekat på behov av att utvidga uppgiftsskyldigheten inom myndighetens område. Dels har myndigheterna i allmänhet uppgett att de får relativt få klagomål från uppgiftslämnare om alltför be- tungande uppgiftslämnarbörda. I vilken mån man möter sådana klagomål från uppgiftslämnarna varierar dock mellan de statistik- ansvariga myndigheterna. Omkring en fjärdedel av myndigheterna – möjligen är det i praktiken fler – har uppgett till utredningen att de helt, eller i huvudsak, baserar sin officiella statistik på administra- tiva register och/eller data som samlas in för andra ändamål än statistik. Dessa myndigheter möter – föga förvånande – mycket få klagomål på att insamling av statistikdata skulle medföra orimligt stor uppgiftslämnarbörda. Bland övriga myndigheter är det flera som har uppgett att enkäter och urvalsundersökningar utgör en viktig källa för statistiken. Av förklarliga skäl är det i dessa fall vanligare med kritik från uppgiftslämnare. Men inte heller för dessa myndigheter verkar klagomålen på överdriven uppgiftslämnarbörda vara särskilt frekventa, att döma av vad som framkommit vid utred- ningens möten. Flera av myndigheterna har också framfört att uppgiftslämnarna inte sällan anser sig ha nytta av den statistik som produceras på basis av de uppgifter som samlas in, och därför ten- derar att vara mindre kritiska mot uppgiftslämnandet. 
 Vidare har flera myndigheter framfört att de aktivt arbetar med att i möjligaste mån reducera uppgiftslämnarbördan. Bland de åtgär- der som myndigheterna har pekat på kan t.ex. nämnas att försöka vara aktsam på hur urvalen för enkäter sätts samman, att så långt möjligt försöka använda data från administrativa register och att undvika att ta in information bara för att den kan vara bra att ha. 
 Överlag verkar behovet av att utöka listan i lagen vara begränsat bland de statistikansvariga myndigheterna bortsett från SCB som har gett in den skrivelse 
  
 23  
  
 till utredningen som redogjorts för ovan i avsnitt 10.5. 
 De önskemål som har framförts från SCB när det gäller ut- vidgning av uppgiftsskyldigheten innebär dels att man önskar att uppgiftsskyldigheten för stiftelser, ideella föreningar och regi- strerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet utökas, dels att antalet uppgifter som får begäras in från kommuner och landsting kompletteras. SCB har uppgett att man har försökt samla in uppgifterna från stiftelser, ideella föreningar och registrerade 
  
 23  
 Skrivelse till statistikutredningen – Behov av utökning av uppgiftsskyldighet, Dnr 2011/776 Ad 4. 
 415 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 trossamfund på frivillig grund. Myndigheten har dock inte fått in de önskade uppgifterna och har därför inte kunnat redovisa upp- gifter i vissa fall där man egentligen har en lagstadgad skyldighet att göra det. När de gäller de fall där SCB anser att uppgiftsskyldig- heten bör kompletteras med ett ökat antal uppgifter har myndig- heten ännu inte haft motsvarande problem. Men SCB menar att den trend som finns med nedåtgående svarsfrekvenser och minskade budgetanslag för kommunerna gör att risken finns att dessa upp- gifter, som ingår i för det offentliga beslutsfattandet viktiga stati- stikprodukter, inte kommer att lämnas in i sådan utsträckning att statistiken kan sägas hålla hög kvalitet. 
 För att statistiken ska vara tillförlitlig krävs bl.a. en god svars- frekvens. När det gäller den utökade uppgiftsskyldigheten för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund anser jag det visat att SCB har behov av uppgifterna för att kunna uppfylla sina lagstadgade skyldigheter och att myndigheten inte har möjlig- het att genomföra undersökningar av tillräckligt god kvalitet genom insamling på frivillig väg. Genom att införa en sanktionerad upp- giftsplikt för dessa organ kommer antalet svar med största säkerhet att öka. Dock verkar det i huvudsak röra sig om uppgifter som behövs för att uppfylla  
 EU-rättsliga 
  förpliktelser. Jag anser därför att problemet löses genom mitt förslag att införa ett generellt EU- bemyndigande rörande uppgiftsskyldighet (se nedan). 
 När det gäller de uppgifter som SCB har anfört att myndigheten behöver hämta in från kommunerna kommer även en del av dessa att i stället kunna hämtas in med hjälp av  
 EU-bemyndigandet. 
  När det gäller de uppgifter som behövs för att framställa officiell stati- stik, och som SCB uppgett att de inte kan hämta in, anser jag att de skäl som SCB har angett talar för att myndigheten har behov av uppgifterna för att kunna uppfylla lagstadgade skyldigheter. Inget har framkommit som talar emot SCB:s uppgift att myndigheten saknar möjlighet att genomföra undersökningar av tillräckligt god kvalitet på frivillig väg. Mot bakgrund av det anförda finner jag att övervägande skäl talar för att föreslå en utvidgad uppgiftsskyldighet på sätt som SCB har önskat. Om det finns lagstadgade krav på en myndighet att framställa viss statistik måste myndigheten ges förut- sättningarna att uppfylla dessa krav. Listan över uppgifter som får begäras in med uppgiftsskyldighet bör därför kompletteras. 
 416 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 10.6.4 
  
 Finns det möjlighet att framställa den statistik som  
  
 EU-rätten 
  kräver? 
 I direktiven anges att jag bör analysera om det förekommer fall där en myndighet behöver framställa statistik för att uppfylla EU- rättsliga förpliktelser, men inte har något eget behov av eller någon rätt att begära in uppgifterna för att framställa officiell statistik och inte kan få tillgång till uppgifterna på annat sätt. Om så är fallet anges att jag bör överväga att införa en lagstadgad skyldighet för juridiska personer att lämna uppgifter i sådana situationer. 
 Av de statistikansvariga myndigheterna är det endast SCB som har uppgett att myndigheten har problem med att samla in de uppgifter som krävs enligt  
 EU-rätten 
  (se avsnitt 10.5). Enligt vad som framkommit i kapitel 5 är dock  
 EU-rätten 
  på statistikområdet under ständig utveckling och situationen kan därför komma att ändras inom en näraliggande framtid. Mot bakgrund av vad SCB har anfört till utredningen får det anses vara klarlagt att det finns situationer där en  
 EU-förordning 
  ställer krav på att en svensk myndighet levererar in en viss uppgift till den europeiska statistiken, men där det saknas möjlighet att med uppgiftsplikt hämta in uppgiften. Det framstår som rimligt att en myndighet som är tvungen att leverera en uppgift till EU också har en lagstadgad möjlighet att hämta in uppgiften med uppgiftsskyldighet. De statistikansvariga myndig- heterna bör därför ges en sådan möjlighet. 
 Det har i utredningsarbetet getts exempel på europeisk statistik som statistikansvariga myndigheter framställer med stöd av ett EU- direktiv. Detta tyder på att det finns europeisk statistik som inte regleras i förordning. Ett direktiv är dock inte bindande för en- skilda utan föreskriver resultat som varje medlemsstat ska förverk- liga inom ramen för sin nationella rättsordning. I princip överlåter direktiven till medlemsstaten att bestämma form och tillvägagångs- sätt för genomförandet. 
 Ett krav i en  
 EU-förordning 
  är direkt gällande i Sverige. Efter- som uppgiftsskyldigheten är ingripande bör den användas med försiktighet. Jag anser att endast de krav som ställs i en förordning 
 – som äger direkt tillämplighet – kan ses som sådant tvingande krav på en svensk myndighet som jag menar att myndigheterna måste ges möjlighet att uppfylla. Normalt fastläggs inte uppgiftsskyldig- heten på  
 EU-nivå 
  utan den faller enligt den s.k. subsidiaritets- principen på den nationella lagstiftningen. Själva uppgiftslämnandet ska därför regleras i svensk rätt. Jag anser att det faktum att en 
 417 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 myndighet har krav på sig att framställa viss statistik innebär att den måste ges verktygen att kunna uppfylla sitt uppdrag. EU- förordningar är direkt tillämpliga i Sverige och de statistikansvariga myndigheterna måste därför följa dem. Mot denna bakgrund väger skälen för en utvidgning tyngre än önskan att minska uppgifts- lämnarbördan. Jag anser därför att det i lagen om den officiella statistiken bör införas ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om skyldigheten för den som är uppgiftsskyldig för den officiella statistiken att lämna de uppgifter som behövs för att framställa sådan europeisk statistik som en myndighet enligt en  
 EU-förordning 
  ska ge in till Europeiska kommissionen (Eurostat). Regeringen kan då ge de myndigheter som är skyldiga att ge in statistik till Europeiska kommissionen (Eurostat) enligt krav i en  
 EU-förordning 
  rätt att från de i lagen om den officiella statistiken angivna uppgiftsskyldiga grupperna begära in de uppgifter som krävs för att framställa den statistiken. 
 Jag har övervägt att i lag bemyndiga de statistikansvariga myndig- heterna att begära in uppgifter med uppgiftsskyldighet om det finns stöd i en  
 EU-förordning 
  för att myndigheten behöver uppgiften för att framställa viss europeisk statistik. Specificeringen skulle då ges i  
 EU-rätten. 
  Risken med ett sådant bemyndigande är dock att det blir allt för omfattande och att det omfattar ett okänt antal EU- förordningar. Jag har därför valt att i stället bemyndiga regeringen att meddela föreskrift om sådan uppgiftsskyldighet. Vilka uppgifter som ska omfattas kan sedan regleras genom angivande av aktuell  
 EU-förordning, 
  t.ex. Näringsidkare ska för den europeiska stati- stiken till statistikansvarig myndighet lämna de uppgifter som behövs enligt förordning X/X/EU. Genom mitt förslag ges de statistik- ansvariga myndigheterna en möjlighet att med uppgiftsskyldighet begära in de uppgifter som  
 EU-rätten 
  kräver. Riksdagen och rege- ringen ges dock fortfarande en rätt att kontrollera vilka uppgifter i  
 EU-rätten 
  som ska hämtas in på detta sätt. 
  
 10.6.5 
  
 Uppgiftsskyldighet kontra uppgiftslämnarbörda 
  
 Utformningen av uppgiftsskyldigheten och övervägandena om en eventuell utvidgning av denna ska vägas mot målet om en minskad uppgiftslämnarbörda. Jag föreslår som framgått ovan att det allt- jämt ska stadgas uppgiftsskyldighet till den officiella statistiken, men att utformningen av denna bör förändras. Jag anser, enligt vad 
 418 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 som framgår av föregående avsnitt, även att det bör införas ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om uppgifts- skyldighet till den europeiska statistiken. I dessa delar anser jag som framgått av mina överväganden ovan att nyttan av uppgiftsskyldig- heten väger tyngre än behovet av att minska uppgiftslämnarbördan. Det ska dock sägas att det faktum att myndigheterna ska sträva efter att minska uppgiftslämnarbördan kan användas som ett argument mot att en myndighet skulle överutnyttja en möjlighet att kräva in uppgifter med lagstöd. 
 Jag ska enligt direktiven förslå åtgärder som minskar uppgifts- lämnarnas kostnader. Välkända förslag på åtgärder för att minska uppgiftslämnarnas kostnader är att förenkla insamlingen, att minska belastningen på enskilda företag genom samordning av urval och höjt tröskelvärde. Strävan att minska uppgiftslämnarbördan, vilket de statistikansvariga myndigheterna säger sig göra, bör också minska kostnaderna för uppgiftslämnarna. 
 Vid utredningens möten med de statistikansvariga myndig- heterna har dock få sagt sig motta klagomål på uppgiftslämnandet. Vid utredningens möte med SKL framfördes däremot att SKL ansåg att myndigheternas konsekvensanalyser behöver bli bättre. Detta är något som de statistikansvariga myndigheterna bör ta med sig i sitt fortsatta arbete. Enligt SKL bör det också övervägas att införa ett mål om minskad uppgiftslämnarbörda för kommuner (motsvarande de 25 procent som regeringen drivit avseende närings- livet). Ett sådant mål griper dock över ett betydligt större område än statistiken varför införandet av ett sådant enligt min mening inte är en fråga för denna utredning. 
 Det är som jag ser det knappast möjligt att genom skrivningar i lag eller förordning minska uppgiftslämnarbördan eller dess kost- nader. Att finna metoder som kan minska uppgiftslämnarbördan ankommer på varje statistikansvarig myndighet. Det finns också lagregler som tillser att samråd äger rum, att konsekvensanalyser görs osv. För att verkligen få effekt krävs den typ av helhetsgrepp som nu har tagits när det gäller företagens uppgiftslämnarbörda. 
 Statistiken står som sagts för en mycket liten del av den totala uppgiftslämnarbördan även om den upplevs som förhållandevis tung. Pågående initiativ inom SCB och den allmänna strävan hos de statistikansvariga myndigheterna att minska uppgiftslämnarbördan torde även leda till minskade kostnader. Så även den ökande an- vändningen av administrativa uppgifter. Därtill kommer att Upp- giftslämnarutredningen troligen kommer att lämna förslag som får 
 419 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 en positiv inverkan på företagens uppgiftslämnarbörda och även på uppgiftslämnarnas kostnader. Motsvarande borde göras när det gäller kommuner och landsting och deras uppgiftslämnarbörda. Detta bör dock göras i ett vidare sammanhang än bara för uppgifter till statistiken. När det gäller möjligheterna att införa ett samlat sys- tem för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kom- munstatistiken finns mina överväganden i den delen i avsnitt 10.7. 
 Frågan om minskad uppgiftslämnarbörda är en avvägningsfråga. Det är visserligen en uttalad målsättning att bördan ska minska för uppgiftslämnarna. Men mot detta ska ställas önskan om att ha bra statistik, vilket är väl så viktigt. För att kunna skapa tillförlitlig sta- tistik av tillräckligt god kvalitet krävs att någon lämnar uppgifter. Målet för de statistikansvariga myndigheterna ska givetvis vara att så långt möjligt begränsa uppgiftslämnarnas börda. Men det bör betonas att målet inte är att helt eliminera uppgiftslämnandet. 
 Att uppgiftslämnarbördan ska minska är som konstaterats ett sedan länge uttalat mål från statsmakternas sida. Jag anser därför att det i förordningen bör införas ett krav på att de statistikansvariga myndigheterna ska sträva efter att begränsa uppgiftslämnarbördan. Att införa detta som ett krav i förordningstexten är ett sätt att tyd- liggöra statsmakternas önskan och fyller en viktig signalfunktion. Förslaget bottnar dock även i  
 EU-rätten 
  som har samma uttalade mål. Där finns uttalandet i EU:s statistikförordning (artikel 2 punk- ten f) som är bindande. Dessutom finns kravet även angivet i rikt- linjerna för europeisk statistik i princip 9 där det anges att en rimlig uppgiftslämnarbörda innebär att den står i proportion till använ- darnas behov och är rimlig för uppgiftslämnarna. Mitt förslag om att införa ett krav motsvarande det i EU:s statistikförordning i förordningen om den officiella statistiken är därför även ett led i att harmonisera svensk rätt med  
 EU-rätten. 
  
 I övrigt anser jag att de pågående initiativ som finns får anses tillräckliga i nuläget för att se till att uppgiftslämnarbördan och kostnaderna för uppgiftslämnandet minskar. Att skapa en special- reglering enbart för den officiella statistiken torde, mot bakgrund av den begränsade del som denna utgör, inte få någon egentlig på- verkan på uppgiftslämnarnas kostnader. Sådana initiativ bör för att få effekt tas på ett mera övergripande sätt så som nu har skett genom Uppgiftslämnarutredningen. 
 420 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 10.6.6 
  
 Bör det införas uppgiftsskyldighet för privatpersoner? 
  
 Sedan de s.k. folk- och bostadsräkningarna började baseras på re- gisteruppgifter har det inte funnits någon uppgiftsskyldighet för privatpersoner i Sverige. Som framgår av den internationella jäm- förelsen i avsnitt 4.9 är det ganska vanligt i andra länder att man har lagstadgad uppgiftsskyldighet även för privatpersoner. I Norge t.ex. har man uppgiftsskyldighet för privatpersoner för sin AKU (arbets- kraftsundersökning) som har klart högre svarsfrekvens än den svenska. Det ska dock betonas att det inte finns något som hindrar att en uppgiftsskyldighet för privatpersoner införs via särskild lag- stiftning så som var fallet med folk- och bostadsräkningarna. Här gäller dock frågan huruvida det finns behov av att införa en sådan uppgiftsskyldighet för privatpersoner i lagen om den officiella statistiken. 
 Uppgiftsskyldighet för privatpersoner har i Sverige endast före- kommit i folk- och bostadsräkningarna. Dessa reglerades alltid genom särskilda lagar. I Statistikregelutredningen uttalades t.ex. att det var rimligt att anta att traditionen med att reglera folk- och bostadsräkningarna i en särskild lag skulle komma att bestå även efter införandet av en särskild lag om den statliga statistikfram- ställningen. Det lagförslag som man lade fram utformades därför utifrån detta antagande. I förarbetena till tidigare gällande lag om den officiella statistiken (1992:889) sägs att uppgiftsplikt för privat- personer endast förekommer vid folk- och bostadsräkningar som har brukat genomföras vart femte år och för vilka uppgiftsplikt föreligger enligt särskild lagstiftning. 
  
 24 
  
 Jag har studerat förarbetena till de särskilda lagarna om folk- och bostadsräkning så långt tillbaka som till  
 1970-talet. 
  Inget nämns om varför denna uppgiftsskyldighet regleras i särskild lag mer än att så alltid varit fallet. 
 Den norska möjligheten används enligt uppgift mycket restrik- tivt. Dagens svenska utveckling pekar på att svarsfrekvenserna i den svenska statistikproduktionen sjunker och risk finns att de når en nivå då det inte längre går att kompensera för bortfallen på ett tillfredsställande sätt. Jag anser att det i ett sådant läge kan finnas skäl att återinföra möjligheten att begära in uppgifter med uppgifts- skyldighet från privatpersoner. Skälen för att införa en uppgifts- skyldighet för privatpersoner väger enligt min mening ännu inte tillräckligt tungt för att de ska tala för att införa en sådan. Men om 
  
 24  
 SOU 1990:43 och prop. 1991/92:118. 
 421 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 utvecklingen med låga svarsfrekvenser fortsätter kan det finnas skäl att på nytt ta upp frågan. 
  
 10.6.7 
  
 Hur ska uppgiftsskyldigheten utformas? 
  
 Att det fortfarande ska föreligga uppgiftsskyldighet för vissa upp- giftslämnare och för vissa uppgifter som behövs för den officiella statistiken framstår som klart. Jag har ovan resonerat kring de krav som kan sägas finnas på hur denna skyldighet ska utformas. I dag regleras innehållet i uppgiftsskyldigheten genom en uppräkning av vilka uppgifter som de statistikansvariga myndigheterna har rätt att begära in. Frågan är om detta sätt är det mest ändamålsenliga. SCB har en lista med uppgifter som myndigheten anser borde omfattas av uppgiftsskyldigheten om myndigheten ska kunna uppfylla dess lagstadgade skyldigheter. 
 Statistikområdet är inte statiskt utan följer samhällsutvecklingen. Det är därför olämpligt att på mycket detaljerad nivå ange i lagen vilka uppgifter som ska ges in. Detta ändras från tid till annan. Den officiella statistiken är omgärdad av ett tydligt regelverk. Lagen och förordningen om den officiella statistiken pekar ut vilka de statistik- ansvariga myndigheterna är och inom vilka områden det ska fram- ställas officiell statistik. Detta kommer dessutom att bli än tydligare med det förslag till förtydligande om vad som bör känneteckna den officiella statistiken som jag har redovisat i kapitel 7. Varje stati- stikansvarig myndighet har också en instruktion i vilken dess verk- samhetsområde tydliggörs. 
 Jag anser att det alltjämt bör pekas ut i lagen om den officiella statistiken vilka som är uppgiftsskyldiga och till vem. De upp- giftsskyldiga bör vara desamma som enligt gällande lagstiftning och rätt att begära in uppgifter bör alltjämt tillkomma de statistik- ansvariga myndigheterna. 
 Som konstaterats ovan behöver inte innehållet i uppgiftsskyldig- heten regleras i lag så som är fallet i dag. Jag anser därför att rege- ringen ska bemyndigas att bestämma innehållet i uppgiftsskyldig- heten. Vilka uppgifter som ska omfattas av uppgiftsskyldighet bör i förordningen vara så tydligt angivet att den uppgiftsskyldige kan överblicka vilka uppgifter som kan komma i fråga. Det finns flera exempel i annan lagstiftning på att man valt en mera öppen regle- ring av uppgiftsskyldigheten och ansett denna ändå vara tillräckligt preciserad. Eftersom de statistikansvariga myndigheterna själva 
 422 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 bestämmer vilken statistik som ska vara officiell, låt vara att det sker inom de områden som regeringen pekat ut, kan tillräcklig precision inte uppnås genom en hänvisning till någon annan reg- lering där det framgår vilka uppgifter som avses. En viss uppräk- ning av uppgifter måste därför ske. Jag anser egentligen att kravet på specificering torde bli tillräckligt tydligt genom att den anges med något mer allmänt hållna formuleringar än vad som är fallet enligt gällande rätt. Dock har jag inte haft tillräckligt underlag för att kunna ge förslag på sådana mer generella formuleringar då det är av yttersta vikt att de fortfarande omfattar detsamma som enligt gällande rätt. Jag har därför valt att behålla den uppräkning som finns i gällande rätt, dock att den ska framgå av förordningen. Genom att regleringen av vilka uppgifter som ska omfattas av uppgiftsskyldig- heten anges på lägre normgivningsnivå uppnås ändå att det blir en mera flexibel reglering som lättare kan anpassas till förändrade krav på statistikens innehåll. 
 SCB har framställt önskemål om kompletteringar av uppgifts- skyldigheten. Som nämnts ovan anser jag att de önskemål som hän- för sig till krav i  
 EU-rätten 
  får anses tillgodosedda genom det EU- bemyndigande som jag föreslår att regeringen ska ges. Kvarstår gör då önskemål om att kommunsektorn även ska ge in följande upp- gifter med uppgiftsskyldighet; årsvis budget och plan, utfall av kommunernas och landstingens resultaträkning per tertial 1 samt årsprognoser för innevarande år vid tertial 1, kommun- och lands- tingsägda företag samt alternativa utförare av kommun- och lands- tingsfinansierad verksamhet. Som jag konstaterat i avsnitt 10.6.3 anser jag att övervägande skäl talar för att föreslå en utvidgad upp- giftsskyldighet på sätt som SCB har önskat. Uppräkningen av uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldighet gällande kommuner och landsting bör därför kompletteras på motsvarande sätt. 
 Som nämnts ovan måste föreskrifter om trossamfund, och grunderna för Svenska kyrkan som trossamfund, meddelas genom lag. Bakgrunden till att regleringen av trossamfunden inte får dele- geras till regeringen är att ge ett konstitutionellt skydd för alla trossamfunds rättsliga ställning. Genom regleringen ansågs enligt förarbetena skapas stabilitet i fråga om de rättsliga förutsättning- arna för trossamfunden utan att de ges en rättslig särställning i andra avseenden. Att uppgiftsskyldigheten måste slås fast i lag när det gäller de registrerade trossamfunden framstår som klart. Frågan om huruvida även de uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldig- heten måste anges i lag framstår som något mindre självklar. Syftet 
 423 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 med regleringen i 8 kap. 3 § RF verkar egentligen vara att skydda trossamfundens rättsliga ställning. Jag har dock valt att behålla regleringen i lag när de gäller de registrerade trossamfunden. 
  
 10.7 
  
 Ett samlat system för automatiserad datafångst 
  
 Enligt utredningsdirektiven ska jag analysera det förslag om ett samlat system för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kommunstatistiken, som lämnades av 2008 års översyn av kom- munal statistik i betänkandet  
 Samordnad kommunstatistik för styr- ning och uppföljning  
 (SOU 2009:25). 
 I det följande redogörs först för 2008 års översyn av kommunal statistik i allmänhet och förslaget om ett system för automatiserad datafångst i synnerhet (10.7.1). Därefter redovisas mina överväg- anden (10.7.2). 
  
 10.7.1 
  
 2008 års översyn av kommunal statistik 
  
 Den fråga jag har att analysera är alltså det förslag om ett samlat system för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kommunstatistiken, som lämnades i SOU 2009:25. Inledningsvis bör dock nämnas att 2008 års översyn av kommunal statistik hade ett betydligt mer omfattande uppdrag än bara denna fråga. Enligt sina direktiv (dir. 2007:146) skulle utredningen göra en översyn av insamling och publicering av statistik om ekonomi, personalför- hållanden och vissa verksamheter inom kommunsektorn. 
 I betänkandet pekas på vissa institutionella förhållanden, bl.a. sektoriseringen av samhället, som sägs lägga hinder i vägen för kon- tinuerliga förbättringar av statistiken i ett tvärsektoriellt perspektiv. Mot denna bakgrund lämnade utredningen förslag avseende ökad samverkan och samordning mellan kommunstatistikens intressenter i form av regeringen, de statistikansvariga myndigheterna och Sveriges Kommuner och Landsting. Utredningen framhöll också att statlig statistik för kommunal styrning saknade enhetlig rubri- cering och lanserade därför samlingsbegreppet Kommunstatistik för den statistik som följer av och återverkar på beslut och aktivi- teter i kommuner och landsting. I betänkandet redovisades också förslag om förbättringar av den ekonomiska statistiken, av stati- stiken om alternativa utförare av kommunalt finansierad verksam- 
 424 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 het, av personalstatistiken samt om införande av modern teknik för datafångst (se nedan). 
 I sammanhanget kan också nämnas att utredningen jämförde situationen i Sverige med hur kommunstatistiken hanteras i Norge. Enligt betänkandet skiljer sig den norska statliga myndighetsstruk- turen i det kommunala perspektivet från den svenska genom att det finns ett samlat Kommunal- og Regionaldepartement som på rege- ringsnivå håller ihop statens uppföljning och styrning av kommun- sektorn. Enligt betänkandet är också den statliga kommunstatistiken sammanhållen av Statistisk sentralbyrå och kommuner och fylken (landsting) företräds gentemot staten av Kommunernes Sentral- forbund. Enligt betänkandet är den norska kommunstatistikens intressenter härigenom institutionellt väl samlade i form av dessa tre huvudaktörer. 
 I betänkandet beskrivs också ett utvecklingsarbete som i mitten av  
 1990-talet 
  inleddes avseende den norska statistiken över kommun- sektorn under rubriken KOSTRA  
 (KOmmune-STat-RApporte- 
  ring). Det är ett nationellt informationssystem som tillhandahåller styrningsinformation om kommunal och fylkeskommunal verksam- het. KOSTRA, som varit i drift sedan år 2002, är obligatoriskt att använda för kommuner och fylkeskommuner. Statistisk sentralbyrå sköter hela kedjan insamling – bearbetning – publicering. En av målsättningarna med KOSTRA var att förenkla rapporteringen från kommuner och fylkeskommuner till staten genom att data endast ska behöva inrapporteras en gång, för att sedan kunna användas flera gånger för olika ändamål. 
 Jag besökte Statistisk sentralbyrå i april 2012 och tog då del av erfarenheter kring KOSTRA. Därvid framkom bl.a. att datainsam- lingen omfattar såväl räkenskapsdata som rapportering om indi- vider. Kommuners och fylkeskommuners rapportering är enhetlig (vilken information och i vilket format), men deras underliggande system kan skilja sig. Den bild jag fick var att all rapportering till Statistisk sentralbyrå visserligen sker med hjälp av elektroniskt datautbyte, men att det inte handlar om helt automatiserad data- fångst av det slag som här diskuteras. 
 425 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Förslaget om ett samlat system för automatiserad datafångst 
 Enligt SOU 2009:25 sker insamlingen av uppgifter från kommuner och landsting i dag med elektroniska blanketter, filförsändelser över internet och, i allt mer sällsynta fall, med pappersenkäter. De elektroniska metoder som används har både rationaliserat insam- lingen och ökat kvaliteten i insamlade uppgifter. Trots ett stort elektroniskt inslag i insamlingsarbetet kan det enligt SOU 2009:25 ändå inte ses som en automatiserad datafångst; elektroniska blanketter fylls i huvudsakligen manuellt och filer ställs i ordning med manu- ella ingrepp. 
 Mot denna bakgrund menade utredningen att uppgiftslämnar- bördan för kommuner och landsting skulle kunna minskas radikalt om datoriseringen skulle kunna ta steget förbi formuläret, så att ifyllandet av formulär blir onödigt. Enligt SOU 2009:25 skulle detta kunna ske om ett datainsamlande system kan ansluta direkt till de lokala administrativa systemen. Genom att upprätta ett dataflöde direkt från de system där händelseregistreringar görs i kommuner och landsting och förse flödet med möjligheter att lägga informa- tionen till rätta, skulle en automatiserad datafångst kunna ersätta dagens manuella rutiner. 
 Enligt SOU 2009:25 talar mycket för att automatiserad uppgifts- insamling kraftigt skulle minska kommunernas och landstingens uppgiftslämnarbörda, öka de inlämnade uppgifternas tillförlitlighet och göra insamlingen avsevärt snabbare. Utredningen menade också att de rent tekniska förutsättningarna för automatisering av data- fångsten i dag finns i stor utsträckning. I kommuner och landsting används administrativa datorbaserade system där händelser och åtgär- der löpande registreras. Internettekniken gör att avstånd mellan datorsystem inte är något problem i sig, vilket innebär att en cen- tral dator skulle kunna samla in uppgifter direkt från de lokala sys- temen runt om i landet utan att uppgifterna hanteras manuellt. 
 Inom ramen för 2008 års översyn av kommunal statistik gjordes en förstudie om hur en automatiserad datafångst i teknisk mening skulle kunna åstadkommas. Med utgångspunkt i förstudien redo- visades i betänkandet en översiktlig skiss på hur ett sådant system skulle kunna se ut; med utredningens ord handlade det om en konceptuell systembeskrivning. 
 I SOU 2009:25 pekas också på flera hinder som måste över- kommas för att den automatiserade datafångsten ska kunna bli verklighet. De tekniska frågorna sades kunna utgöra en komplika- 
 426 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 tion i sammanhanget. Den datagivande sidan i flödet omfattar mer än 300 kommuner och landsting, vilka i princip kan ha lika många olika lösningar för sina lokala system. Dessutom innefattar den datamottagande sidan i princip samtliga statistikansvariga myndig- heter. Den avgörande tekniska problematiken torde därför enligt utredningen ligga i hur långt ett fungerande flöde förutsätter tek- nisk standardisering både lokalt och hos de statliga myndigheterna. 
 Enligt SOU 2009:25 är dock inte hindren för att automatisera datafångsten i första hand tekniska, utan ekonomiska, organisa- toriska och även i någon mån ideologiska. De ekonomiska hindren handlar om att inrättandet av nya stora system kräver betydande resurser. De organisatoriska sammanhänger enligt betänkandet med den stora mängd huvudmän på statlig, regional och lokal nivå som berörs av en samlad lösning för automatiserad datafångst. Enligt utredningen har de olika huvudmännen skilda intressen och behov att ta ställning till, vilket leder till lösningar som sinsemellan går isär vad gäller val av system, mättidpunkter i statistiken, definitioner m.m. och även insamlingsteknik. Enligt utredningen består de ideo- logiska hindren dels i att statistikinsamling sker med en etik som går ut på att uppgiftslämnaren ska ha kontroll över vad som lämnas in och att automatisering ibland ses som ett hot mot denna kontroll, dels i en svårighet att betrakta, och praktiskt agera, som om den offentliga sektorn var en koncern. 
 Utredningen bedömde visserligen att samtliga dessa hinder var överkomliga, men att genomförandet av den automatiserade data- fångsttekniken fick ses som en större förändring på längre sikt. I betänkandet lämnades ingen närmare precisering om tidshorisonten. 
 Enligt SOU 2009:25 måste utvecklingen och implementeringen av ett automatiserat system för datafångst av kommunstatistik ske stegvis. I ett första steg behöver de olika intressenterna – stati- stikmyndigheter, kommuner och landsting – närmare precisera de egenskaper som det i betänkandet konceptuellt skisserade systemet ska ha. I ett andra steg behöver den konceptuella systembeskriv- ningen utvecklas till en funktionell kravspecifikation för det system som ska byggas, vilket innefattar att fastställa termer och begrepp för systemet. I ett tredje steg ska systemet upphandlas och byggas i praktiken. I ett avslutande fjärde steg ska systemet implementeras i statistikproduktionen. 
 427 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningen bedömde att det i dag inte finns någon given en- skild huvudman bland kommunstatistikens intressenter för att driva denna process från första till sista steg. Mot denna bakgrund redo- visade utredningen följande förslag: 
 En delegation, som ges formen av en kommitté, bildas för att realisera ett samlat system för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kommunstatistiken. I delegationen ges regeringen, statistikmyn- digheterna, kommuner, landsting, Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) och personer med särskild kompetens representation. Delega- tionen ska ha ett beredande kansli. 
 Delegationens uppdrag är att precisera de egenskaper som det sam- lade systemet ska ha med avseende på statistikmyndigheternas och uppgiftslämnarnas behov, att formulera behoven i en funktionell krav- specifikation för teknisk upphandling med utgångspunkt från den här presenterade konceptuella systembeskrivningen, samt att föreslå huvud- mannaskap för systemets upphandling, utveckling, implementering, drift och förvaltning. 
  
 25 
  
 10.7.2 
  
 Utredningens överväganden 
  
 Utredningens bedömning 
 : Idén om ett samlat system för auto- matiserad datafångst av uppgifter till grund för kommunstati- stiken är i grunden vettig. Det synes dock föreligga stora osäkerheter om systemets genomförbarhet i praktiken och om vilka kostnader och andra konsekvenser det skulle medföra. Mot denna bakgrund ter sig förslaget i SOU 2009:25 – att tillsätta en delegation för att  
 realisera  
 ett samlat system för automatiserad datafångst – alltför långtgående. Det kan däremot finnas skäl för regeringen att tillsätta en särskild utredning med uppgift att i detalj analysera förutsättningarna för att införa ett sådant sys- tem. 
 Jag har diskuterat förutsättningarna för att införa ett samlat system för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kommun- statistiken med olika intressenter, bl.a. Finansdepartementet, SCB och Sveriges Kommuner och Landsting. Dessa diskussioner har sammantaget visat att det inte har hänt så mycket i frågan sedan betänkandet SOU 2009:25 avlämnades. Till exempel har det inte tillsatts någon delegation av det slag som utredningen föreslog. 
  
 25  
 SOU 2009:25, s. 166. 
 428 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 Enligt min mening är det lätt att se de fördelar ett system för automatiserad datafångst skulle innebära, i form av bl.a. minskad uppgiftslämnarbörda, ökad tillförlitlighet till lämnade uppgifter och snabbare informationsinsamling. Det kan också antas att det har skett en viss teknisk utveckling sedan år 2009 och att det därför torde vara något enklare att i dag realisera ett system för automati- serad uppgiftsinsamling, än vid tiden för 2008 års översyn av kom- munal statistik. 
 Samtidigt finns dock – som också konstaterades i SOU 2009:25 
  
 – 
  
 betydande hinder mot att realisera ett system för automatiserad datafångst. En svårighet är att den konceptuella systembeskriv- ning, som presenterades i SOU 2009:29, är av översiktlig karaktär, varför systemets genomförbarhet är svår att bedöma. Vidare torde de ekonomiska, organisatoriska och tekniska hinder som redo- gjordes för i avsnitt 10.7.1 alltjämt vara vid handen. Utöver vad som där nämndes måste också betonas att det kommunala självstyret har betydelse i sammanhanget, vilket bland annat innebär att det kan vara komplicerat att få till stånd standardiserade lösningar. 
  
 I likhet med vad som i avsnitt 9.6.1 sades beträffande ny teknik för spridning av statistik, bör också påpekas att behovet av insam- lingsteknik av det slag som här diskuteras knappast är unikt för statistikområdet, utan även kan finnas i andra delar av statsförvalt- ningen. Många av de frågor som aktualiseras i sammanhanget, av- seende t.ex. juridik och teknik, torde därför ha bäring på hela stats- förvaltningen och kan behöva hanteras samordnat och på ett likartat sätt för hela förvaltningen. Som framgått av avsnitt 1.5.3 arbetar dessutom flera utredningar för närvarande med frågor om att genom- föra insatser för att möjliggöra ett framtida förenklat och minskat uppgiftslämnande. Även om dessa utredningar i första hand behand- lar företagens uppgiftslämnande, så är det inte otänkbart att deras slutsatser kan få betydelse även för hur uppgifter kan hämtas in från kommuner och landsting. 
 Sammantaget gör jag bedömningen att idén om ett samlat sys- tem för automatiserad datafångst av uppgifter till grund för kom- munstatistiken, som presenterades i SOU 2009:25, i grunden är vettig. I dagsläget synes det dock i flera avseenden föreligga stora osäker- heter både om systemets genomförbarhet i praktiken och om vilka kostnader och andra konsekvenser det skulle medföra. Mot denna bakgrund ter sig förslaget i SOU 2009:25 – att tillsätta en dele- gation för att  
 realisera  
 ett samlat system för automatiserad datafångst 
  
 – 
  
 alltför långtgående. Det kan däremot finnas skäl för regeringen 
  
 429 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 SOU 2012:83 
  
 att tillsätta en särskild utredning med uppgift att i detalj analysera förutsättningarna för att införa ett sådant system. Att göra en så- dan detaljerad analys av förutsättningarna har inte rymts i mitt ut- redningsuppdrag. 
 430 
  
 11 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 Regeringen har uttalat att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Jag ska analysera hur uttalandet påverkar statistikområdet. Därvid ska belysas vilka konsekvenser uttalandet kan få för dels SCB och systemet för den officiella stati- stiken, dels de marknader där myndigheterna är verksamma. Vidare ska jag enligt utredningsdirektiven analysera hur man bör hantera de målkonflikter som kan ligga i SCB:s tre olika roller i det statistiska systemet, dvs. en  
 ansvars-, 
  en produktions- och en förvaltningsroll. 
 Då dessa två frågeställningar har vissa inbördes kopplingar har jag valt att behandla dem i ett sammanhang. Den första delen av kapitlet ägnas åt regeringens uttalande om säljverksamheter. Först redogörs för uttalandet och dess bakgrund (avsnitt 11.1). Av intresse i samman- hanget är även vissa konkurrensrättsliga bestämmelser och tillämp- ningen av dessa, vilket jag redogör för i avsnitt 11.2. Därefter analy- seras frågan om säljverksamhet på statistikområdet (avsnitt 11.3) och redovisas min bedömning av uttalandets betydelse för statistik- området (avsnitt 11.4). Därefter behandlas SCB:s tre roller och min bedömning av eventuella målkonflikter (11.5). Kapitlet avslutas med sammanfattande överväganden och förslag (avsnitt 11.6). 
  
 11.1 
  
 Ett säljförbud för myndigheter? 
  
 Att myndigheter bedriver verksamhet på en konkurrensutsatt mark- nad är inte ovanligt. Regeringen uttalade för några år sedan att myn- digheter som huvudregel inte bör sälja varor och tjänster på mark- naden. Regeringens bedömning delas av riksdagen. Nedan redogörs för regeringens uttalande och bakgrunden till och avsikten med detta. 
 431 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 11.1.1 
  
 Förvaltningskommitténs förslag 
  
 Förvaltningskommittén, som lämnade sitt betänkande i december 2008 
  
 1 
  
 , tog upp frågan om myndigheters konkurrensutsatta verk- samhet. 
 Kommittén föreslog att det i lag skulle införas en huvudregel om att statliga myndigheter inte får sälja varor och tjänster på en kon- kurrensutsatt eller potentiellt konkurrensutsatt marknad. Regeringen föreslogs dock i enskilda fall kunna besluta om undantag från huvudregeln utifrån vissa kriterier. Vidare framhöll kommittén att all uppdragsverksamhet som myndigheter bedriver inte är konkur- rensutsatt och att olika verksamheter med hänsyn till detta kan be- höva identifieras, analyseras och skiljas åt. Om det inte finns särskilda skäl att bedriva konkurrensutsatt verksamhet bör denna enligt kom- mittén antingen säljas, bolagiseras eller avvecklas. 
  
 11.1.2 
  
 Regeringens uttalande om myndigheternas säljverksamhet 
  
 I propositionen  
 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt 
 , prop. 2009/10:175, redovisade regeringen bedömningen att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Riksdagen delade regeringens bedömning. 
  
 2 
  
 En majoritet av remissyttrandena över Förvaltningskommitténs betänkande var positiva till förslaget om en huvudregel med inne- börden att statliga myndigheter inte får sälja varor och tjänster på marknaden. Flertalet statliga myndigheter åberopade dock undantag för egen del. Konkurrensverket anförde i sitt remissvar att kon- kurrensutsatt verksamhet inte bör bedrivas i myndighetsform, utan bör – om den förekommer – bolagiseras eller föras över till annan huvudman. Flera remissinstanser såg svårigheter i att definiera och avgränsa konkurrensutsatt verksamhet. 
  
 3 
  
 Skälen för regeringens bedömning att myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden hänger ihop med synen på marknaden. Effektiv konkurrens är enligt regeringen en viktig förutsättning för en väl fungerande samhällsekonomi. Enligt propo- sitionen är det därför angeläget att i högre grad undvika situationer som innebär att statliga myndigheter ägnar sig åt att sälja varor och 
  
 1 
  
 Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning  
  
 (SOU 2008:118). 
  
 2 
  
 Bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 
  
 3 
  
 Prop. 2009/10:175, s. 62. 
  
 432 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 tjänster som snedvrider konkurrensen på marknader och därmed tränger undan privat näringsverksamhet. Regeringen anför vidare att flera förändringar har genomförts under mandatperioden för att komma till rätta med dessa problem. 
  
 4 
  
 I den aktuella propositionen behandlades även frågan om införan- det av  
 PSI-lagen 
  (se avsnitt 9.5), vilken har vissa beröringspunkter med frågan om säljverksamheter. Enligt propositionen kan vidare- utnyttjande av offentlig information medföra ett särskilt konkurrens- problem mellan statliga myndigheter och privata aktörer. 
 Flera remissinstanser föreslog enligt propositionen att myndig- heter bör förbjudas att tillhandahålla information på ett sätt som kon- kurrerar med privata företag. Enligt regeringen hänför sig denna synpunkt till viss del till myndigheternas affärsverksamhet som be- drivs i konkurrens med privata företag. Denna fråga bör dock enligt regeringen inte avgöras särskilt för  
 PSI-området, 
  varför det inte ansågs lämpligt att ha med ett sådant förbud i  
 PSI-lagen. 
  Enligt regeringen krävdes det inte heller för att på ett korrekt sätt genom- föra direktivet. Regeringen påminde i anslutning till detta om att förbuden i konkurrenslagen (2008:579) mot konkurrensbegrän- sande samarbete och missbruk av dominerande ställning har kom- pletterats 
  
 5  
  
 med regler som innebär att Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket får förbjuda staten, en kommun eller ett lands- ting att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens (se vidare avsnitt 11.2 nedan). 
  
 6 
  
 Enligt regeringen står dess politik för en tydlig och överskådlig statlig förvaltning och däri ingår att renodla myndigheternas upp- drag. En utgångspunkt i detta arbete är enligt vad som sägs i propo- sitionen att statliga myndigheter inte ska ägna sig åt säljverksamhet. Samtidigt framförs i propositionen att regeringen utifrån ett sam- hälleligt perspektiv emellanåt måste kunna ge en myndighet möjlig- heten att sälja en vara eller tjänst på marknaden. Universitetens och högskolornas uppdragsutbildning och uppdragsforskning är exempel på sådana verksamheter. Det kan också handla om att säkerställa att 
  
 4 
  
 Som exempel kan nämnas försäljning av kartförlagsrörelsen vid Lantmäteriet, bolagisering av vissa delar av Vägverket och Banverket och begränsningar i Skogsstyrelsens uppdragsverk- samhet. Sedan regeringens uttalande har Lantmäteriets uppdragsdivision Metria överförts till aktiebolagsform i maj 2011. 
  
 5 
  
 Prop. 2008/09:231, bet. 2009/10:NU8, rskr. 2009/10:84. 
  
 6 
  
 Prop. 2009/10:175, s. 62 f. och s. 157 f. 
  
 433 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 en viss tjänst tillhandahålls över hela landet eller en viss myndighets möjlighet att ha lokal förankring och god geografisk täckning. 
  
 7 
  
 Mot denna bakgrund valde regeringen att inte föreslå en lagreg- lering av myndigheternas säljverksamhet. Enligt den aktuella pro- positionen borde det i stället ytterligare analyseras om grundläg- gande bestämmelser om den statliga förvaltningen bör samlas i en särskild lag. 
  
 8  
  
 I propositionen anges att frågan för närvarande bereds i Regeringskansliet. I oktober 2012 hade fortfarande inget hänt och enligt vad jag erfarit var inget heller på gång. Det får därför förut- sättas att regeringens uppfattning i denna fråga alltjämt är den som framgår av propositionen. 
 I propositionen framhålls däremot att regeringen vill se en tyd- ligare redovisning och instämmer i Förvaltningskommitténs bedöm- ning att myndigheternas redovisning av intäkter och kostnader från varor och tjänster som säljs på marknaden bör utvecklas. Verksam- heten behöver bli mer transparent och urskiljbar från övrig myndig- hetsverksamhet. Regeringen anser därför att det bör övervägas om en myndighet, som bemyndigats att sälja varor eller tjänster på mark- naden, i budgetunderlag och årsredovisning bör budgetera och sär- redovisa väsentliga intäkter och kostnader från sådan försäljning. Även i myndighetens interna redovisning bör väsentliga kostnader och intäkter från sådan försäljning särredovisas. Regeringen överväger också att närmare reglera hur myndigheter ska redovisa kostnaderna för konkurrensutsatt verksamhet och det ekonomiska resultatet för denna. 
  
 9 
  
 Analys av uttalandets konsekvenser för utredningen 
 Den fortsatta redogörelsen för skälen till regeringens bedömning i den aktuella propositionen ger enligt min bedömning intrycket av att uttalandet om ett säljförbud inte ska ses som en absolut regel. Regeringen uttalar att omfattningen av statliga myndigheters sälj- verksamhet bör fortsätta att minska. Detta uttalande görs utifrån en verklighet där, enligt Statskontoret (2008:1), 109 myndigheter år 2006 verkade på konkurrensutsatta marknader. Den totala volymen konkurrensutsatt verksamhet uppskattades det året till ca 25 miljar- der kronor. 
  
 10  
  
 Rubriken i propositionen under vilken bedömningen 
  
 7 
  
 a.a., s. 42 ff. och s. 63. 
  
 8 
  
 a.a., s. 42 ff. och s. 63. 
  
 9 
  
 a.a., s. 63. 
  
 10 
  
 a.a., s. 63 f. 
  
 434 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 och uttalandet återfinns är Minska myndigheternas säljverksamhet på marknaden. I propositionen uttalas endast att myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Inget nämns om en konkurrensutsatt eller potentiellt konkurrensutsatt marknad. Dock är begreppet den relevanta marknaden vedertaget och cen- tralt inom konkurrensrätten och handlar om den marknad som är konkurrensutsatt. Regeringens uttalande berör dock enligt min upp- fattning inte lika tydligt den potentiellt konkurrensutsatta marknaden vilket avsågs i Förvaltningskommitténs förslag. 
 I propositionen framhölls att regeringen avsåg att i kommande omprövningar av det statliga åtagandet särskilt uppmärksamma myn- digheters säljverksamhet och effekterna på de marknader där de statliga myndigheterna är verksamma. Detta torde vara grunden för mitt uppdrag i denna del. 
 Regeringen har också uttalat att myndigheternas instruktioner bör ses över i syfte att tydliggöra vilken säljverksamhet som får be- drivas på marknaden.  
  
 11  
  
 Detta återkommer jag till i kapitel 14. 
  
 11.2 
  
 Konkurrensrätt 
  
 11.2.1 
  
 Konkurrenslagen (2008:579) 
  
 Regler om hur företag får agera på marknaden återfinns i huvudsak i konkurrenslagen (2008:579). Enligt denna är ett företag en fysisk eller juridisk person som driver verksamhet av ekonomisk eller kom- mersiell natur, dock inte till den del verksamheten består i myndig- hetsutövning (1 kap. 5 § konkurrenslagen). En myndighets verksam- het som inte är myndighetsutövning och som innefattar produktion av och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter omfattas alltså av konkurrenslagen. Häri ligger att en myndighet inte kan tillämpa en prissättning som står i strid med konkurrensreglerna (se vidare avsnitt 9.3). 
 Två centrala bestämmelser i konkurrenslagen är förbuden mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag, 2 kap. 1 § kon- kurrenslagen, och mot att företag med dominerande ställning miss- brukar sin marknadsmakt, 2 kap. 7 § konkurrenslagen. Motsvarande regler finns inom  
 EU-rätten 
  och om ett förfarande påverkar handeln 
  
 11  
 a.a., s. 61 f. 
 435 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 mellan EU:s medlemsstater ska  
 EU-reglerna 
  tillämpas i stället för de svenska (se vidare artikel 101 FEUF och artikel 102 FEUF). 
  
 12 
  
 Sådant missbruk av dominerande ställning som är förbjudet kan enligt den berörda bestämmelsen särskilt bestå i att direkt eller in- direkt påtvinga någon oskäliga inköps- eller försäljningspriser eller andra oskäliga affärsvillkor, att begränsa produktion, marknader eller teknisk utveckling till nackdel för konsumenterna, att tillämpa olika villkor för likvärdiga transaktioner, varigenom vissa handels- partner får en konkurrensnackdel, eller att ställa som villkor för att ingå ett avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbruk har något sam- band med föremålet för avtalet. 
 På uppdrag av regeringen redovisade Konkurrensverket år 2009 konkreta förslag på åtgärder som stärker konkurrensen – se rap- porten  
 Åtgärder för bättre konkurrens – förslag 
  
 13 
  
 . I rapporten föreslås bl.a. att en bestämmelse införs med innebörden att en myndighet inte får sammanblanda näringsverksamhet med myndighetsutövning samt att ett principförbud införs i lagen för statliga myndigheter att sälja varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad. 
 Som tidigare nämnts har konkurrenslagen från och med den 1 januari 2010 kompletterats med regler som innebär att Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket får förbjuda staten, en kom- mun eller ett landsting att bedriva ekonomisk eller kommersiell verksamhet om det snedvrider förutsättningarna för en effektiv kon- kurrens eller om det hämmar utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. En grundläggande tanke när det gäller kon- kurrens är att offentliga och privata företag ska ha likartade villkor om de agerar på samma konkurrensutsatta marknad. Detta är bak- grunden till regeln i konkurrenslagen som ska hindra konkurrens mellan offentliga och privata företag 
  
 14 
  
 . 
 Den nya bestämmelsen i konkurrenslagen ger Konkurrensverket möjlighet att ingripa när kommuner, landsting och staten hindrar en sund konkurrens i sin säljverksamhet. En kommun eller ett landsting får även förbjudas att bedriva en sådan säljverksamhet. 
  
 12 
  
 Som framgått av kapitel 5 står FEUF för fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 
  
 13 
  
 N2008/7741/MK, prop. 2008/09:231. 
  
 14 
  
 Bestämmelsen finns i 3 kap. 27 § konkurrenslagen. 
  
 436 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 11.2.2 
  
 Handledning från Ekonomistyrningsverket 
  
 Frågan är vad som är konkurrensutsatt verksamhet och hur detta kan bedömas. Ekonomistyrningsverket (ESV) gav år 2000 ut en hand- ledning 
  
 15  
  
 med vissa frågor som en myndighet bör ställa sig när den ska bedöma konkurrenssituationen i förhållande till andra aktörer. I allt väsentligt torde dessa frågor alltjämt vara relevanta. Följande frågor anges i handledningen: 
  
 Vilket/vilka var motiven till att verksamheten inrättades? 
  
 Är motiven fortfarande giltiga? 
  
 Hur ser marknaden ut? 
  
 Är konkurrensen allmänt förekommande eller begränsad till vissa (attraktiva) regioner? 
  
 Finns potentiell konkurrens? 
  
 Är hela verksamheten konkurrensutsatt eller bara mindre delar, eller bara enskilda varor och tjänster? 
  
 Skulle samhällets hela behov av tjänsten bli tillgodosett om staten lämnade arenan? 
  
 Hur påverkas myndighetens möjligheter att uppfylla sina övriga uppgifter av att verksamheten finns alternativt försvinner? 
  
 Är bemyndigandet till myndigheten tydligt? 
  
 Är de varor/tjänster som produceras helt utbytbara mot de kon- kurrerande alternativen? 
  
 Prissättningsfrågan – Finns ett tydligt marknadspris? 
  
 Är det ekonomiska målet uppfyllt? – Ger avgifterna full kost- nadstäckning? 
  
 Har verksamheten ifrågasatts av konkurrensskäl? 
  
 I handledningen förs också resonemang om i vilken typ av verksam- het som risken för konkurrensproblem kan vara störst, mot bak- grund av de ärenden med klagomål som inkommer till Konkurrens- verket. Dessa visar att kritik mot konkurrens från det offentliga till övervägande delen avser kommunala verksamheter. 
  
 15  
 Att styra avgiftsbelagd verksamhet 
 , ESV 2000:21, andra upplagan. 
  
 437 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 Enligt handledningen bedriver de statliga myndigheterna sam- mantaget ett mycket stort antal verksamheter av varierande karaktär. De tjänster som produceras saknar ofta motsvarighet på marknaden och då uppkommer inte heller några konkurrensproblem, och inte heller några klagomål till Konkurrensverket, vad gäller övervägande delen av myndighetsverksamheter. Generellt gäller att risken för problem står i proportion till i vilken grad producerade tjänster sam- manfaller med, eller liknar, andra tjänster som finns på en marknad. 
  
 16 
  
 11.2.3 
  
 Lathund från Konkurrensverket 
  
 På Konkurrensverkets hemsida finns en lathund med frågor som är tänkta att underlätta bedömningen av om en säljverksamhet eller ett förfarande kan förbjudas med stöd av reglerna om konkurrens- begränsande offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen. Av intresse i detta sammanhang är bl.a. huruvida det handlar om en säljverksam- het, dvs. om en offentlig aktör erbjuder varor eller tjänster på en marknad. Reglerna gäller endast när så är fallet. Konkurrensverket anser att följande punkter ska observeras vid denna bedömning. 
  
 Säljverksamhet kan ske både av en förvaltning och i separat juri- disk person. 
  
 Både vinstdrivande och icke vinstdrivande säljverksamheter om- fattas. 
  
 Om det endast är fråga om myndighetsutövning faller detta inte inom tillämpningsområdet för bestämmelsen. Myndighetsutöv- ning är handläggning och beslut som utgår från myndighetens befogenhet, rätt eller skyldighet att fatta beslut gällande juridiska eller fysiska personer enligt speciallag om förmåner, rättigheter, skyldigheter, bestraffning eller disciplinär åtgärd. 
  
 Om det är fråga om köpverksamhet, dvs. verksamheten eller för- farandet innebär att aktören agerar i sin inköpsfunktion, faller detta utanför tillämpningsområdet. Då tillämpas i stället upphandlings- lagstiftningen. 
  
 Nästa fråga är huruvida konkurrensen snedvrids eller hämmas. Här är utgångspunkten enligt lathunden de långsiktiga verkningarna på förutsättningarna för en effektiv konkurrens. Med konkurrens- 
  
 16  
 ESV 2000:21, s. 42. 
 438 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 begränsning menas att någon offentlig aktör gör något som begränsar eller hotar att begränsa konkurrensen på marknaden. Det avgörande är om det som den offentliga aktören gör eller tänker göra typiskt sett skadar tävlingsincitamentet på marknaden, dvs. att försöka vinna kunder genom lägre priser, bättre kvalitet och produktutveckling. Exempel på sådana konkurrensbegränsningar kan enligt Konkurrens- verket vara underprissättning, vägran att ge tillträde till nödvändig nyttighet på skäliga villkor (t.ex. viss infrastruktur), diskriminering och annat selektivt beteende, eller andra sorters konkurrensbegräns- ningar. Exempel på det senare kan vara att den offentlige aktören drar oberättigade fördelar av myndighetsrollen i sin säljverksamhet, eller att blotta närvaron av den offentlige aktören leder till att privata alternativ faller bort eller väljer att inte träda in på marknaden. 
 Som framgått har ESV på uppdrag av utredningen analyserat vissa frågor rörande prissättning av statistik 
  
 17 
  
 . Rapporten har beskrivits i avsnitt 9.3 och finns tillgänglig i sin helhet via ESV:s hemsida. I rapporten resonerar ESV kring betydelsen för prissättningen av Konkurrensverkets lathund. ESV säger i rapporten att reglerna nor- malt inte gäller om en offentlig aktör driver säljverksamhet som det inte finns något marknadsunderlag för ett privat företag att bedriva. Huruvida så är fallet beror enligt ESV på vilken statistiktjänst som avses och vilket tidsperspektiv som anläggs. Det finns vissa fall där SCB har en närmast monopolliknande ställning och där en marknad inte kan uppstå på kort sikt eller så länge regleringen består. Därför måste alltid varje förhållande bedömas för sig. I slutändan är det upp till domstol att tolka reglerna i det enskilda fallet. 
  
 11.2.4 
  
 Begreppet uppdragsverksamhet 
  
 Ett intressant begrepp i sammanhanget är myndigheters uppdrags- verksamhet. Det används i dag som ett slags samlingsbeteckning för all avgiftsfinansierad verksamhet som efterfrågas frivilligt. Enligt Förvaltningskommittén behöver dock det faktum att en statlig myn- dighet bedriver uppdragsverksamhet och tillämpar  
 beställar-/utförar- 
  modellen inte med självklarhet betyda att myndigheten säljer varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad. Vidare pekade Förvalt- ningskommittén både på att avgiftsintäkter som i uppdragsverk- samhet härrör från andra än statliga myndigheter inte nödvändigtvis behöver komma från konkurrensutsatt verksamhet, och på att varor 
  
 17  
 Prissättning av statistik – rapport till Statistikutredningen 2012 
 , ESV 2012:5. 
  
 439 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 och tjänster som statliga myndigheter säljer till varandra mycket väl kan vara utsatta för konkurrens. Men det kan i det senare fallet även vara fråga om en vara eller tjänst som lika gärna kunde vara anslags- finansierad och som ingår i den delen av uppdragsverksamheten som inte innebär försäljning av varor och tjänster på en konkurrens- utsatt marknad. 
  
 18 
  
 Många statliga myndigheter bedriver någon form av avgiftsfinan- sierad uppdragsverksamhet. En stor del av de avgifter som tas ut inom ramen för uppdragsverksamheten, inklusive  
 beställar-/utförar- 
  modellen, betalas av andra statliga myndigheter och är interna inom koncernen staten. Enligt Förvaltningskommittén skulle man kunna säga att det är fråga om ett slags indirekt anslagsfinansiering där motivet har varit att öka myndigheternas kostnadsmedvetande och skapa bättre hushållning med statens medel eller att påverka efter- frågan. För att kritik som riktas mot myndigheternas konkurrens- utsatta säljverksamheter, liksom förslag till åtgärder, ska träffa rätt verksamheter måste de olika verksamheterna identifieras, analyseras och skiljas åt. Förvaltningskommittén ansåg därmed att det var vik- tigt att skilja på de varor och tjänster inom ramen för uppdrags- verksamheten som hänför sig till det interna debiteringssystemet i statsförvaltningen, där varorna och tjänsterna inte är konkurrensut- satta, och den del av uppdragsverksamheten som innebär att de statliga förvaltningsmyndigheterna säljer varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad. 
  
 19 
  
 Förvaltningskommittén föreslog även att det skulle införas en definition eller beskrivning av vad som i detta avseende menas med begreppet konkurrensutsatt verksamhet. En sådan definition, menade man, inbegriper med nödvändighet även en bestämning av vad som i detta avseende menas med begreppet marknad. Enligt Förvalt- ningskommittén kunde det tidigare Konkurrensrådets definition eller beskrivning av konkurrensutsatt verksamhet lämpligen användas för detta syfte. Enligt denna definition är det främsta kännetecknet för konkurrensutsatt verksamhet: 
 Att en konsument med avsikt att köpa en viss vara eller tjänst (pro- dukt) har ett tydligt val mellan varor eller tjänster (produkter) från flera olika säljare, och att de varor eller tjänster (produkter) som säljarna er- bjuder ska vara tillräckligt homogena för att vara utbytbara sinsemellan. Det räcker inte med en produktmässig utbytbarhet, varorna eller tjänster- 
  
 18 
  
 SOU 2008:118, s. 118 ff. 
  
 19 
  
 a.a., s. 119 ff. 
  
 440 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 na (produkterna) måste också tillhöra samma geografiska marknad för att konkurrera med varandra. 
  
 20 
  
 Som framgått av avsnitt 11.1.2 är begreppet den relevanta mark- naden vedertaget och centralt inom konkurrensrätten. Det är kon- kurrensen på den marknad som är relevant i det enskilda fallet som ska bedömas. Avgränsningen av relevant marknad beskrivs i Euro- peiska kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning. Med utgångspunkt i detta har Konkurrensverket redovisat följande uppfattning om hur den relevanta marknaden ska bestämmas: den relevanta produktmark- naden omfattar de produkter som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. 
 Av betydelse är bl.a. produkternas beskaffenhet och egenskaper, förekomsten av hinder för marknadsinträde, kundpreferenser, väsent- liga skillnader i företagens marknadsandelar mellan angränsande geografiska områden eller betydande prisskillnader. 
  
 21 
  
 11.3 
  
 Statistikområdet och frågan om säljverksamhet 
  
 Konsekvenserna av regeringens uttalande för statistikområdet, för SCB och för systemet för den officiella statistiken ska utredas. Med statistikområdet avses marknaden för statistikproduktion, dvs. inte endast produktion av officiell statistik utan även av annan statistik. Produktionen kan utföras av såväl statistikansvariga myndigheter som andra myndigheter och privata aktörer. Systemet för den offi- ciella statistiken består, som jag tidigare har redovisat, av ett stort antal myndigheters officiella statistik, myndigheter med skilda upp- gifter och i de flesta fall med en annan kärnverksamhet än statistik- produktion. 
 För att de statistikansvariga myndigheterna ska omfattas av rege- ringens uttalande måste det vara klart att de bedriver säljverksam- het på statistikområdet, dvs. säljer varor eller tjänster på marknaden för statistikproduktion. Om det kan konstateras att någon eller några av dem bedriver sådan säljverksamhet måste det därefter ut- redas huruvida det kan röra sig om sådan verksamhet som kanske bör undantas från huvudlinjen i regeringens uttalande. En del i 
  
 20 
  
 a.a., s. 124 f. 
  
 21 
  
 a.a., s. 125 f. 
  
 441 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 detta är att se vilka konsekvenser ett förbud skulle få för systemet för den officiella statistiken. 
  
 11.3.1 
  
 Regleringen av SCB:s uppdragsverksamhet 
  
 Jämfört med övriga statistikansvariga myndigheter är SCB den dominerande statistikproducenten. Frågan om hur statistiksystemet påverkas av regeringens uttalande avgörs därför till stor del av hur det påverkar SCB:s verksamhet. I detta avsnitt beskrivs hur regle- ringen kring SCB:s rätt att bedriva uppdragsverksamhet ser ut. 
 SCB:s verksamhet regleras, förutom av lagen och förordningen om den officiella statistiken (se kapitel 3), av myndighetens instruk- tion 
  
 22  
  
 och regleringsbrev. Enligt 4 § i instruktionen ska myndigheten i mån av resurser utföra uppdrag inom sitt verksamhetsområde åt en annan myndighet. Myndigheten får också åta sig sådana uppdrag åt andra uppdragsgivare. SCB har med andra ord i sin instruktion stöd för att bedriva uppdragsverksamhet. Rätten att ta betalt regleras i avgiftsförordningen (1992:191), AF, som har beskrivits i avsnitt 3.6. Myndigheternas rätt att ta betalt har jag redogjort för i avsnitt 9.3. Som där sagts har SCB i sin instruktion ett uttryckligt stöd för att ta betalt för tjänster. Således anges i instruktionen, 24 §, att myndigheten ska ta ut avgifter för uppdrag enligt 4 § och för tjänsteexport. Eftersom inget annat ekonomiskt mål har angetts av regeringen gäller full kostnadstäckning enligt 5 § andra stycket AF. 
 I SCB:s regleringsbrev för år 2012 anges att målet för den anslagsfinansierade verksamheten är att producera officiell statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Målet för den avgiftsfinansierade verksamheten är att, genom att utföra uppdrag utifrån olika användares behov, öka möjligheterna att utnyttja det statistiska materialet och den statistiska kompetensen som finns inom myndigheten. Uppdrag rörande officiell statistik ska prioriteras före annan avgiftsfinansierad verksamhet. Av regleringsbrevet fram- går också att SCB ska redovisa prestationernas kostnader, intäkter och volym i den avgiftsfinansierade verksamheten, och att detta för uppdragsverksamheten ska återrapporteras enligt en indelning i offi- ciell statistik, övriga uppdrag och tjänsteexport. 
  
 22  
 Förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. 
 442 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 11.3.2 
  
 Myndigheternas uppdragsverksamhet i praktiken 
  
 Förvaltningskommittén gav Statskontoret i uppdrag att kartlägga omfattning och inriktning av statliga myndigheters konkurrens- utsatta verksamhet. I Statskontorets rapport avseende uppdraget 
  
 23  
  
 bygger uppgifterna om den konkurrensutsatta verksamheten på en enkät riktad till 225 myndigheter, varav 214 svarade. De myndig- heter som uppgav att de bedrev konkurrensutsatt verksamhet var 109 stycken, av dessa var 11 statistikansvariga myndigheter. Dessa 11 var Arbetsmiljöverket, ESV, Fiskeriverket (vars officiella statistik numera i huvudsak övertagits av Moore och vattenmyndigheten), Försäkringskassan, Konjunkturinstitutet, Riksgäldskontoret, Skogs- styrelsen, Statens jordbruksverk, Statens kulturråd (vars officiella statistik sedan den 1 januari 2012 övertagits av Myndigheten för kulturanalys), Sveriges lantbruksuniversitet och SCB. 
 Med konkurrensutsatt verksamhet avsågs i undersökningen, en- ligt den information som lämnades till myndigheterna, tillhanda- hållande av varor och tjänster som myndigheten erbjuder på en i dag befintlig marknad där samma eller likvärdiga varor och tjänster säljs av andra aktörer. Vidare gavs information om att varorna och tjänsterna inte behövde vara identiska utan att det räckte att köparna uppfattade dessa som utbytbara med varandra. Exempelvis kan myn- dighetens uppdragsverksamhet, tjänsteexport och viss verksamhet som bedrivs med anslags- och bidragsintäkter vara konkurrensutsatt verksamhet. I enkätens bifogade definitioner uppgav Statskontoret att den konkurrensutsatta verksamheten borde särskiljas från den potentiellt konkurrensutsatta. När det gäller avgiftsintäkter från myn- digheters uppdragsverksamhet och avgifter enligt 4 § avgiftsförord- ningen (inklusive tjänsteexport) torde dessa i flertalet fall utgöra konkurrensutsatt verksamhet enligt Statskontorets definition. Vissa anslags- och bidragsintäkter kan hos somliga myndigheter anses vara konkurrensutsatt verksamhet. Däremot anses offentligrättsliga avgifter och verksamheter enligt 15 § avgiftsförordningen inte vara konkurrensutsatt verksamhet. 
 I några fall använde sig myndigheterna av en intern definition på konkurrensutsatt verksamhet i stället för av den som angetts i en- käten. Enligt Statskontoret innebär detta sannolikt att resultaten avviker från dem som skulle ha erhållits om de hade följt definitionen. Dessutom finns det enligt Statskontoret en risk för att myndig- 
  
 23  
 Konkurrensutsatt eller inte? – En kartläggning av statliga myndigheters konkurrensutsatta verksamhet 
 , Statskontoret 2008:1. 
  
 443 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 heternas egna definitioner inte avspeglar deras möjligheter att på- verka konkurrensförhållandena på marknaden. Till detta kommer att det är myndigheterna själva som har uppskattat hur stor del av deras verksamhet som är konkurrensutsatt. Vissa myndigheter har endast bedömt den verksamhet som konkurrensutsatt där de har deltagit i en upphandling och i det enskilda fallet konkurrerat med andra aktörer. En sådan snäv tolkning har enligt rapporten gjorts av SCB, som i sitt enkätsvar angav att man anpassar sina produkter efter kundens önskemål och därför inte känner till om andra företag kan erbjuda motsvarande produkter. SCB har därför endast redovisat uppdrag där myndigheten har deltagit i upphandlingar. Vad som ska ses som konkurrensutsatt verksamhet hos myndigheter med en sådan tolk- ning blir med andra ord beroende av kundens agerande och om denne valt att göra en offentlig upphandling. 
  
 24 
  
 Myndigheterna har i Statskontorets undersökning även redovisat vilken kategori av konkurrenter, som de möter vid försäljning av varor och tjänster. Av de myndigheter som svarat att de bedriver kon- kurrensutsatt verksamhet har 90 procent ansett att de konkurrerar med privata företag. 47 procent anger att de konkurrerar med andra myndigheter och 16 procent med statliga bolag. Konkurrens med kommuner, landsting och kommunala bolag uppges av 18 procent. 
 Flertalet av myndigheterna agerar alltså på marknader där privata företag är verksamma. Genom detta påverkar de – i varierande grad 
 – konkurrensförhållandena. När det gäller statistikområdet kompli- ceras frågan av att de flesta av de statistikansvariga myndigheterna har en helt annan huvuduppgift än att producera statistik och deras agerande på marknaden behöver inte alls ha med statistikområdet att göra. 
 ESV publicerar årligen en rapport om avgiftsbelagd verksamhet i staten, senast i juni 2012. 
  
 25  
  
 Enligt sin instruktion ska ESV årligen lämna en redovisning till regeringen om utvecklingstendenser för statlig avgiftsbelagd verksamhet. Under år 2011 uppgick de statliga myndigheternas avgiftsintäkter till totalt ca 76,6 miljarder kronor. Av detta utgör 15 miljarder kronor intäkter för avgifter i offentlig- rättslig verksamhet och 61 miljarder kronor intäkter i uppdragsverk- samhet. I jämförelse med år 2010 minskade de totala avgiftsintäkter- na med 360 miljoner kronor. Minskningen hänför sig till intäkter för affärsverken, medan intäkterna för övriga myndigheter ökade något. 
  
 24 
  
 Statskontorets rapport 2008:1, s. 9 ff. 
  
 25 
  
 Avgifter 2011. 
  
 444 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 Avgiftsintäkterna delas in i interna och externa. De interna av- gifterna betalas av en statlig myndighet till en annan statlig myn- dighet och de externa av andra än statliga myndigheter. För statliga myndigheter exklusive affärsverken var ungefär hälften av avgifts- intäkterna externa och hälften interna. För affärsverken var 97 pro- cent av avgiftsintäkterna externa. Medan de externa avgifterna har en direkt statsfinansiell effekt utgör de interna omflyttningar av resurser inom staten. Att myndigheter köper tjänster av varandra motiveras bland annat med flexibilitet och att det kan underlätta kostnadskontrollen i myndigheterna. 
 De statistikansvariga myndigheterna och uppdragsverksamheten 
 Statistiska centralbyrån 
  
 26 
  
 Jag har i avsnitt 9.3.1 redogjort för omfattningen av och inrikt- ningen på SCB:s uppdragsverksamhet. Som där konstaterats be- driver SCB uppdragsverksamhet gentemot staten, kommuner och landsting, utrikes och till den privata sektorn. Uppdragsverksam- hetens totala intäkter uppgick år 2011 till ca 470 miljoner kronor 
  
 27 
  
 , vilket utgjorde ca 45 procent av SCB:s totala intäkter. Enligt årsredo- visningen utgjorde under år 2011 statliga myndigheter, liksom tidi- gare år, den största kundkategorin och stod för ungefär tre fjärde- delar av uppdragsintäkterna. Uppdrag som SCB utför åt andra stati- stikansvariga myndigheter utgjorde år 2011 ca 33 procent av den totala uppdragsverksamheten. Av SCB:s totala uppdragsvolym avser ca 24 procent produktion av officiell statistik på uppdrag av 14 statistikansvariga myndigheter. Staten utom statistikansvariga myn- digheter stod för 44 procent av uppdragsintäkterna, kommuner och landsting för 8 procent, den privata sektorn för 13 procent och ut- rikes för 2 procent. 
  
 28 
  
 I SCB:s remissyttrande över Förvaltningskommitténs betänkande (Dnr 2009/342,  
 2009-04-27) 
  framförde SCB en hel del synpunkter på förslaget om en omprövning av omfattningen och inriktningen av myndigheternas konkurrensutsatta verksamheter, dessa redovisas i avsnitt 11.3.4. Nedan redogörs för SCB:s syn på dess avgiftsfinan- sierade verksamhet. Texten bygger (om inget annat anges) på det 
  
 26 
  
 Informationen är, om inte annat anges, hämtad ur SCB:s remissvar över SOU 2008:118,  
  
 2009-04-27 
  och från vad som framkommit vid utredningens möten med SCB. 
  
 27 
  
 Statistiska centralbyråns årsredovisning 2011. 
  
 28 
  
 a.a. 
  
 445 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 nämnda remissvaret och på vad som framkommit i mitt utrednings- arbete. 
 Enligt SCB har avgiftsfinansierad verksamhet sedan lång tid varit en del av myndighetens hela verksamhet. Formellt styrs innehåll och planerad omfattning av SCB:s instruktion och regleringsbrevet. Efter införandet av statistikreformen år 1994 kom den avgiftsfinan- sierade verksamheten successivt att omfatta ca 50 procent av SCB:s omsättning. Även enligt årsredovisningen för 2011 står den alltså för strax under 50 procent. 
 Av uppdragsverksamhetens intäkter bedömer SCB att ca 40 pro- cent kommer från områden som är åtminstone potentiellt konkur- rensutsatta. Enligt SCB finns det ingen given koppling mellan kund- kategori och grad av konkurrens, t.ex. bedömer myndigheten att mycket av intäkterna från privata kunder kommer från bearbetningar av register som bara SCB har. 
 Regeringen har under senare tid pekat på betydelsen av att SCB ytterligare satsar på att öka användningen av tillgängliga data. En målsättning är att SCB ska ta fram objektiv statistik som är efter- frågestyrd utifrån olika intressenters behov. SCB anser att det är viktigt att ha statsmakternas inställning i minne när man funderar över myndighetens uppdragsverksamhet. Statsmakterna ser statistikens roll i samhället som en demokratifråga. 
 Inom SCB är den avgiftsfinansierade verksamheten organisato- riskt integrerad med den anslagsfinansierade. Anledningen till detta är att framställningen av statistiken ska kunna bedrivas effektivt, t.ex. genom att underlag till den officiella statistiken även ska kunna användas för tillkommande statistikändamål och därmed bidra till ett minskat uppgiftslämnande. SCB har inga problem med att i den ekonomiska redovisningen särskilja anslags- och uppdragsverksam- heten. Enligt myndigheten finns det sedan lång tid tillbaka väl ut- vecklade rutiner och regler för detta. Dessutom har SCB ett nära samarbete med ESV i dessa frågor. 
 Den helt dominerande delen av intäkterna i SCB:s avgiftsfinan- sierade verksamhet kommer från den statliga sektorn. Detta är en- ligt SCB en effekt av statistikreformen. Den avgiftsfinansierade verksamheten består av ett stort antal olika tjänster och produkter, allt från enkla tabeller till komplexa informationssystem och stora statistiska undersökningar omfattande alla moment från datainsam- ling till färdig rapport. SCB har många återkommande uppdrag. Ett uppdrag föregås alltid av en dialog med kunden. Det som kan sägas generellt är att basen för den avgiftsfinansierade statistikproduk- 
 446 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 tionen är återanvändning av redan insamlat material och att den omfattas av statistiksekretess. 
 När det gäller tjänsteexporten innefattar denna såväl svenska bi- ståndsprojekt som annat arbete. Förutsättningarna kan variera. Vissa  
 EU-projekt 
  är bara öppna för nationella statistikbyråer i medlems- och ansökarländer. Andra uppdrag är öppna för alla anbudsgivare (s.k. call for tender). SCB deltar i båda dessa typer av uppdrag. 
 Prioriteringen av hur SCB:s resurser ska användas sker i tre steg: 1) egen anslagsverksamhet, 2) uppdrag till statistikansvariga myn- digheter, men även till andra myndigheter (i synnerhet om deras önskemål baseras på regeringsuppdrag), 3) övriga uppdrag. Uppdrag enligt punkterna 1 och 2 utför SCB i stort sett alltid. Beträffande uppdrag under punkt 3 händer det däremot att SCB säger nej till upp- drag, främst av resursskäl men också om ett visst uppdrag bedöms vara olämpligt för SCB. 
 Som framgår av redogörelsen ovan bedömer SCB att mycket av myndighetens uppdragsverksamhet inte är konkurrensutsatt. Detta beror enligt Statskontoret 
  
 29  
  
 på att myndigheten gör en mycket snäv tolkning av sin konkurrensutsatta verksamhet. Enligt SCB omfattar den konkurrensutsatta verksamheten i princip endast den verksam- het där myndigheten med säkerhet kan säga sig ha deltagit i en upp- handling och i det enskilda fallet konkurrerat med andra aktörer. Detta framstår enligt min mening som en allt för snäv tolkning. Som nämnts bedömer SCB själva att området som är potentiellt konkurrensutsatt är betydligt större. 
 Övriga statistikansvariga myndigheter 
 I den genomgång som Statskontoret gjorde av myndigheter som bedriver verksamhet på en konkurrensutsatt marknad fanns, som framgått, förutom SCB ytterligare tio statistikansvariga myndig- heter. Dessa myndigheter har dock en annan kärnverksamhet än statistikproduktion, varför man kan misstänka att den verksamhet som de bedriver på marknaden är av annat slag än statistikframställ- ning. Det som är intressant ur utredningens perspektiv är just stati- stikområdet och inte den övriga verksamhet myndigheten bedriver. De specialbearbetningar som myndigheterna gör – och som kan vara förenade med avgifter för avnämarna – kan betraktas som en bisyssla. 
  
 29  
 Konkurrensutsatt eller inte? – En kartläggning av statliga myndigheters konkurrensutsatta verksamhet 
 , Statskontoret 2008:1, s. 16 f. 
  
 447 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 Vid mina möten med de statistikansvariga myndigheterna har de som överhuvudtaget yttrat sig i frågan uppgett att de inte anser sig bedriva någon säljverksamhet på marknaden och att regeringens ut- talande därför inte kommer att få några konsekvenser för dem. Enligt vad som framkommit producerar övriga statistikansvariga myndig- heter inte heller statistik för någon annans räkning. 
 Jag har i avsnitt 9.3 beskrivit i vilka fall och hur de övriga statistik- ansvariga myndigheterna tar betalt för statistik. Som konstaterats där rör det sig i huvudsak om att man tar betalt för att tillhandahålla specialbearbetningar av den officiella statistik som myndigheten ansvarar för. 
  
 11.3.3 
  
 Marknaden för statistikproduktion 
  
 Med marknaden, eller statistikområdet, avses, som konstaterats ovan, marknaden för produktion av statistik. All statistikproduktion sker dock inte på en marknad. 
 Vid mina kontakter med de statistikansvariga myndigheterna har synpunkten framförts att det är tveksamt om man kan tala om en fungerande marknad för produktion av officiell statistik, dels på grund av SCB:s dominerande position, men dels också därför att inte all officiell statistik är av den arten att den kan eller bör upp- handlas. Vissa statistikprodukter bedöms vara så samhällsnödvän- diga att man inte kan tolerera den risk för tidsseriebrott som skulle kunna uppstå om man byter leverantör. 
 Marknadsundersökningsbranschen i Sverige omsätter årligen över tre miljarder kronor, varav SCB:s uppdragsverksamhet står för ca 500 miljoner kronor. Av de 2,5 miljarder kronor som ligger utanför SCB står medlemmarna i föreningen Svenska marknadsundersök- ningsföretag (SMIF) 
  
 30  
  
 för ca  
 60–70 
  procent och övriga företag för ca  
 30–40 
  procent 
  
 31 
  
 . Det finns exempel på statistikansvariga myndig- heter som anlitar privata aktörer för att producera myndighetens officiella statistik. Min slutsats blir därför att det finns en viss mark- nad, om än inte så stor, även när det gäller produktion av officiell statistik. 
  
 30 
  
 Svenska marknadsunderökningsföretag, SMIF, är branschorganisationen för undersök- ningsföretag som är verksamma i Sverige. SMIF har 21 medlemmar (enligt hemsidan 2012-  
  
 11-06) 
  och enligt vad som sades vid utredningens möte med SMIF ingår samtliga stora och medelstora företag i branschen. SCB är dock inte medlem. 
  
 31 
  
 Enligt SMIF:s hemsida Carter. 
  
 448 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 ESV har i sin rapport till utredningen översiktligt beskrivit mark- nadsförutsättningarna. Enligt rapporten finns det när det gäller totala statistiska undersökningar 
  
 32  
  
 redan en viss begränsad konkurrens. När det däremot gäller statistiska bearbetningar av register och uttag av uppgifter ur register har SCB en monopolliknande ställning varför det saknas en marknad. En sådan kan dessutom enligt ESV knappast uppstå vid nuvarande organisering och reglering. 
 Jag har under utredningsarbetet haft kontakter med såväl SCB som SMIF och statistikkonsultföretaget Statisticon 
  
 33  
  
 delvis i syfte att få dessas syn på marknaden för statistikproduktion. De privata aktörerna har framfört att anslagsfinansierad statistik i större ut- sträckning borde konkurrensutsättas. Som nämnts finns det exempel på att statistikansvariga myndigheter har lagt ut sin produktion av officiell statistik på privata företag. Ett av dessa företag är Statisticon. Det har från privat aktörshåll även hävdats att kvaliteten i stati- stikproduktionen skulle kunna höjas med ökad konkurrensutsätt- ning. Man har också menat att SCB har en fördel jämfört med de privata företagen genom att statliga myndigheter kan köpa SCB:s tjänster utan offentlig upphandling. 
 När det gäller frågan om det finns en fungerande marknad avse- ende officiell statistik kan således situationen sägas variera mellan olika segment. Det finns många företag som arbetar med ren data- insamling, men när det gäller att producera en total statistisk under- sökning finns det i dag ingen väl fungerande marknad, även om den är under utveckling. Någon tydlig bild av hur stor denna marknad är och hur många uppdrag som skulle kunna utsättas för konkurrens är svårt att få. Däremot kan konstateras att det i vissa fall saknas förutsättningar för en marknad då endast SCB har tillgång till viss information. Detta är en följd av gällande regelsystem som innebär att SCB i vissa fall är förhindrad att lämna ut uppgifter med iden- titet. Detta styrs av t.ex. personuppgiftslagen och offentlighets- och sekretesslagen (se kapitel 3). Enligt vad som framkommit är det i huvudsak denna typ av bearbetningar som SCB gör som upp- drag åt den privata sektorn. 
 En synpunkt som har framförts är att det största hindret mot marknadens fortsatta expansion är det faktum att de statistikansva- riga myndigheterna inte behöver upphandla produktionen av sin 
  
 32 
  
 Med totala statistiska undersökningar avser ESV ett uppdrag från ax till limpa, dvs. som innehåller hela kedjan  
  
 design-genomförande-rapport-etc. 
  
 33 
  
 Statisticon, som inte är medlem i SMIF, är ett av de privata företag som verkar på marknaden. 
  
 449 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 officiella statistik. Om de tvingades upphandla tjänsterna skulle mark- naden ha en bättre chans att utvecklas. 
 Även privata aktörer medger dock att det finns vissa basfunk- tioner som SCB med största sannolikhet måste stå för även om statistikproduktionen i högre grad skulle utsättas för konkurrens. Den ekonomiska statistiken och nationalräkenskaperna är exempel på sådana produkter som ingen annan kan göra eller ta ansvar för. Däremot anser de det vara mera tveksamt om SCB bör ägna sig sådan verksamhet som befolkningsprognoser på uppdrag av kommuner eller mätningar av nöjdkundindex åt företag, myndigheter m.fl. 
  
 11.3.4 
  
 Eventuella konsekvenser för statistikområdet 
  
 Regeringens uttalande om att myndigheter som regel inte bör bedriva säljverksamhet på en konkurrensutsatt marknad ska inte likställas med författningsreglering. Ett uttalande från regeringens sida uttrycker hur regeringen ser på frågan, och i detta fall står också riksdagen bakom. Uttalandet innebär inte att all säljverksam- het ska upphöra utan avsikten är att lägga fast riktlinjer för hur regeringen och myndigheterna ska agera. Min tolkning är dock att regeringen eftersträvar en åtstramning av den relativt omfattande säljverksamhet som bedrivs av svenska myndigheter, inte sällan i konkurrens med privata aktörer. Förvaltningskommittén framförde som tidigare nämnts att i de fall en myndighet bedriver konkur- rensutsatt verksamhet och det saknas särskilda skäl för att just myn- digheten ska bedriva den så bör den säljas, avvecklas eller bolagiseras. 
 Att avgöra hur man ska förfara med en icke önskad säljverksam- het är dock sista ledet i prövningen. Först ska en verksamhet identi- fieras som konkurrensutsatt. Sedan ska det konstateras att det inte finns särskilda skäl för myndigheten att bedriva verksamheten. Och först därefter kommer frågan om huruvida den ska avvecklas, säljas eller bolagiseras in. Mitt uppdrag är att analysera betydelsen av rege- ringens uttalande för SCB och systemet för den officiella statistiken. 
 Som jag har beskrivit i kapitel 2 är en bra statistisk infrastruktur en grundläggande förutsättning för en modern demokrati och för olika samhällsfunktioner. Det handlar om underlag för beslut, forsk- ning och den allmänna samhällsdebatten. Statistiken måste vara lättillgänglig, täcka olika politikområden och vara jämförbar i olika avseenden. Behovet av en statistisk infrastruktur för samhällets infor- mationsförsörjning framfördes bl.a. i Ansvarskommitténs betänkan- 
 450 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 de (SOU 2007:10). Systemet Sveriges officiella statistik är en viktig del av en bra statistisk infrastruktur. Behovet av en pålitlig officiell statistik torde vara väl så stort framöver och även det internatio- nella arbetet, särskilt inom ramen för EU, tyder på ett fortsatt stort behov av pålitlig statistik av hög kvalitet. I analysen över vilken på- verkan regeringens uttalande får för statistikområdet utgår jag från att det även fortsättningsvis ska finnas officiell statistik och att denna ska tillhandahållas av ett antal olika myndigheter som ska vara statistikansvariga myndigheter. 
 SCB har i sitt yttrande över Förvaltningskommitténs betänkande uttalat sig om vilken påverkan myndigheten tror att ett beslut om säljförbud skulle kunna få för SCB och statistiksystemet. Visserligen går Förvaltningskommitténs förslag längre än regeringens uttalande, men SCB:s synpunkter i yttrandet är ändå av intresse. SCB har ut- tryckt oro över förslaget att myndigheter inte skulle få sälja varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad. Ett sådant beslut skulle enligt SCB på flera sätt påverka förutsättningarna för bra officiell statistik och hela samhällets informationsförsörjning och kunskaps- uppbyggnad. Några av de problem som enligt SCB skulle kunna uppstå är påverkan på det internationella statistiska samarbetet, för- sämrad tillgång till de statistiska basregistren 
  
 34  
  
 och komplikationer för forskningens tillgång till data. Andra effekter som skulle kunna uppstå enligt SCB avser företagen som uppgiftslämnare. Det skulle bli svårare att återanvända tidigare insamlat material. Det skulle kunna leda till en ökad uppgiftslämnarbörda. Enligt SCB finns även risk för att det skulle uppstå vissa rättssäkerhetsproblem. Förtroen- det från enskilda och företag för myndigheterna och den officiella statistiken skulle kunna försämras. Även de ekonomiska fördelar som finns med samproduktion av vissa tillägg till SCB:s anslagsfinan- sierade statistik skulle försvinna vilket skulle kunna leda till ökade kostnader för kunder och uppgiftslämnare. SCB ser också att det kan uppstå negativa konsekvenser med flera aktörer, t.ex. sämre tillgäng- lighet, integritetsproblem, sambearbetningsproblem, sämre tillgång till långa tidsserier, besvärliga ansvars- och avgränsningsfrågor samt risk för sämre statistikutbud genom att privata aktörer bara satsar på lönsamma produkter och tjänster. 
 Den officiella statistiken utgör enligt SCB en viktig bas för de krav som ställs på öppenhet och tillgänglighet till samhällsinfor- mation genom PSI- och  
 Inspire-direktiven. 
  SCB är här en viktig 
  
 34  
 Registret över totalbefolkningen, Företagsdatabasen och Fastighetsregistret. 
 451 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 aktör för att tillgängliggöra statistik för olika tjänster inom övriga sektorer. Staten har ett särskilt ansvar för att säkerställa kontinuitet och kvalitet i den officiella statistiken. 
 En viktig skillnad i förhållande till privata institut är det lagskydd som insamlade uppgifter åtnjuter hos SCB och andra statistikprodu- center inom systemet för officiell statistik. För de statistikansvariga myndigheterna finns alltså en särskild för statistikområdet avpassad författningsreglering till skydd för den personliga integriteten. Någon sådan finns inte för privata aktörer. SCB anser att de författnings- reglerade skyldigheterna och rättigheterna är av avgörande betydelse för att upprätthålla ett gott statistiskt system som ger möjlighet till samhällets informationsförsörjning under trygga förhållanden. Detta behöver beaktas vid en begränsning av myndighetens avgiftsfinan- sierade verksamhet. 
 Ytterligare negativa konsekvenser skulle enligt SCB vara risken för tidsseriebrott (som alltid finns vid byte av leverantör) och att arbetet med SCB:s egen officiella statistik i vissa fall skulle riskera att försämras om man inte fick göra uppdrag åt andra statistikansva- riga myndigheter, t.ex. skulle uppgiftsinhämtningen inte kunna ko- ordineras på samma sätt som i dag. 
 Vid mina kontakter med de övriga statistikansvariga myndig- heterna har flera av dem framfört att om det skulle införas ett sälj- förbud på statistikområdet, så skulle det få konsekvenser för SCB, statistiksystemet och därmed indirekt för myndigheten själv. I allmänhet har man därvid talat om negativa konsekvenser, främst i form av att ett sådant förbud skulle kunna medföra svårigheter för myndigheten att fullt ut tillgodose sina statistikbehov och riskera att leda till ett oönskat underutnyttjande av viss statistik. Det senare har av några myndigheter beskrivits som en risk för försämrad till- gänglighet. Någon enstaka myndighet har samtidigt framfört att om staten – då främst i form av SCB – helt avstod från att produ- cera åt andra myndigheter så skulle det kanske på sikt växa fram privata alternativ som skulle kunna tillgodose vissa av myndighetens statistikbehov, men en del av den statistik myndigheten efterfrågar är av så speciell art att den sannolikt inte skulle komma att erbjudas på en helt privat marknad. 
 452 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 11.4 
  
 Överväganden om uttalandets påverkan på statistikområdet 
  
 11.4.1 
  
 Vilka myndigheter kan sägas bedriva uppdragsverksamhet på statistikområdet? 
  
 Utredningens bedömning:  
 Av de statistikansvariga myndighete- rna är det endast SCB som kan anses bedriva uppdragsverksam- het på statistikområdet. 
 Vid mina kontakter med de statistikansvariga myndigheterna har, om man bortser från SCB, drygt hälften svarat på frågan huruvida de tror att ett säljförbud skulle få några inverkningar på deras verk- samhet. Deras bedömning är att det skulle få liten om ens någon inverkan. I den mån de tar betalt för sin statistik är det för special- bearbetningar och avgiften baseras då ofta på en timtaxa. Skulle den verksamheten förbjudas skulle tillgängligheten till statistiken bli sämre eftersom det förmodligen skulle saknas privata alternativ för dessa uppdrag. Om sådana skulle finnas skulle de sannolikt bli mer kostsamma. 
 Den begränsade form av avgiftsbelagd verksamhet som myndig- heterna bedriver kan inte anses vara uppdragsverksamhet i egentlig mening. Jag ser inga skäl att ifrågasätta de statistikansvariga myn- digheternas uppgifter i detta avseende. 
 SCB däremot bedriver, enligt vad som framgår av avsnitt 11.3, en omfattande uppdragsverksamhet. 
 Min bedömning av om uttalandet får konsekvenser görs därför med utgångspunkten att detta endast berör SCB. Frågan är således om SCB kan sägas bedriva sådan säljverksamhet som avses med rege- ringens uttalande. 
  
 11.4.2 
  
 Bedriver SCB sådan säljverksamhet som regeringen anser att myndigheter inte bör bedriva? 
  
 Utredningens bedömning:  
 Delar av den uppdragsverksamhet som SCB bedriver är sådan säljverksamhet som regeringen uttalat att myndigheter som huvudregel inte bör bedriva. Säljverksam- heten återfinns i huvudsak inom den uppdragsverksamhet som SCB bedriver mot den statliga sektorn. 
 453 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 Huruvida SCB bedriver sådan säljverksamhet som regeringen anser inte ska bedrivas är inte helt enkelt att svara på. Vad regeringen har uttalat och som jag har att analysera är att myndigheter som huvud- regel inte ska sälja varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad. 
 Ovan (avsnitt 11.2) har framgått att uppdragsverksamhet inte alltid är konkurrensutsatt och att handel mellan myndigheter inte alltid är fri från konkurrens. Det går därför inte att dra slutsatsen att den uppdragsverksamhet som SCB bedriver inom staten automa- tiskt skulle vara fri från konkurrens. Det är inte heller säkert att den uppdragsverksamhet som riktar sig mot privata sektorn är kon- kurrensutsatt. SCB har gjort bedömningen att knappt hälften av den uppdragsverksamhet som myndigheten bedriver är potentiellt konkurrensutsatt. 
 Min utgångspunkt när det gäller frågan om säljverksamhet är att SCB måste anses bedriva viss sådan säljverksamhet som träffas av regeringens uttalande. Denna består i vart fall, enligt SCB:s egen bedömning, av den del av uppdragsverksamheten som myndigheten har vunnit i konkurrens med andra. En del av den verksamheten bedrivs inom systemet för den officiella statistiken. Där produceras även viss statistik, som SCB tidigare har producerat, men som numera produceras av privata aktörer. Även i fall där statistikansvariga myndigheter i dag upphandlar direkt från SCB utan konkurrensut- sättning skulle upphandling i konkurrens potentiellt kunna ske. 
 När det gäller de uppdrag som SCB utför för privata sektorn har SCB själv uppgett att det främst handlar om registerbearbetningar där SCB i det närmaste har monopol på tillgången till registerdata och att det därför inte kan ses som en sådan säljverksamhet som rege- ringen uttalat sig om. Inget har framkommit som gör att jag har anledning frångå den bedömning som SCB gör av denna uppdrags- verksamhet. 
 När det till sist gäller exportverksamheten har SCB uppgett att en del av uppdragen är vunna i konkurrens med privata sektorn. Andra är sådana där endast nationella statistikbyråer (i Sverige SCB) får delta och i vissa fall har uppdragen mer karaktären av att bistå ett land att bygga upp ett nytt system. 
 SCB bedriver således säljverksamhet på marknaden. Nästa fråga är huruvida det kan anses finnas särskilda skäl för att SCB ska få fortsätta att bedriva den verksamheten. Svaret beror bland annat på vilken påverkan ett säljförbud skulle kunna få för statistikområdet och för systemet för den officiella statistiken. 
 454 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 11.4.3 
  
 Utredningens slutsats 
  
 Utredningens bedömning:  
 Regeringens uttalande påverkar inte i sig utformningen av systemet för den officiella statistiken. SCB:s uppdragsverksamhet bedöms vara förenlig med regeringens ut- talande. 
 Regeringen har uttalat att myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Uttalandet har gjorts i ett läge då 109 myndigheter sagt sig bedriva konkurrensutsatt verksamhet på marknaden. Syftet med regeringens uttalande torde vara att myndig- heternas säljverksamheter ska minska snarare än att de helt ska upp- höra. Frågan är då vilken betydelse ett eventuellt säljförbud skulle kunna få för statistikområdet och särskilt för systemet för den offi- ciella statistiken. 
 Man kan välja att angripa frågan om SCB:s säljverksamhet och ett eventuellt förbuds påverkan på systemet för den officiella stati- stiken på olika sätt. Regeringens uttalande gäller enligt sin orda- lydelse endast säljverksamhet på marknaden. I begreppet marknad ligger att det finns flera producenter som konkurrerar. Här skulle då enkelt kunna hävdas att SCB, som själv gör en snäv tolkning av vilken av dess verksamhet som är konkurrensutsatt, huvudsakligen, inte säljer tjänster på marknaden varför uttalandet inte skulle inne- bära något problem. Med den snäva tolkning SCB gör av konkurrens- utsättning blir det kundens agerande som avgör huruvida en verk- samhet är konkurrensutsatt eller ej. Detta kan enligt min uppfattning knappast anses vara avsikten med regelverket. SCB:s tolkning stämmer inte heller helt med vad som sagts av andra statistikansvariga myndigheter. Det finns som tidigare framgått flera myndigheter som visserligen upphandlar sin officiella statistik från SCB, men som potentiellt skulle kunna välja en annan producent. Att de har valt att fortsätta med SCB som leverantör kan bero på till exempel att myndigheten historiskt har skött uppgiften och gjort det väl. Min utgångspunkt är således att det för åtminstone delar av stati- stikproduktionen finns en potentiell marknad. Frågan blir då om det finns särskilda skäl som talar för att den säljverksamhet som SCB bedriver ska tillåtas, och i så fall vilka. Något som skulle kunna tala för att så är fallet är om systemet för den officiella statistiken skulle utsättas för allt för negativ påverkan om SCB:s säljverksam- het förbjöds. 
 455 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 SCB:s roll 
 SCB:s hela verksamhetsområde avser statistik och inom ramen för detta har SCB, såsom beskrivits i avsnitt 9.3, i sin instruktion be- myndigats att bedriva avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. SCB:s centrala uppgift är att se till att statistisk information finns tillgänglig i samhället eftersom riksdag och regering har bedömt att tillhanda- hållandet av viss sådan information ska vara ett offentligt åtagande. Även i 2012 års regleringsbrev betonar regeringen att målet för SCB:s avgiftsfinansierade verksamhet är att öka möjligheterna att utnyttja det statistiska materialet och den statistiska kompetensen som finns inom myndigheten. SCB:s roll skiljer sig gentemot många andra förvaltningsmyndigheter som har ett visst kärnområde som de ansvarar för. Informationsförsörjningsrollen framstår som bredare och sträcker sig över flera olika samhällsområden. 
 SCB:s främsta uppgift är alltså att förse intressenter med statistik för beslutsfattande, debatt och forskning. Enligt sin instruktion ska SCB ansvara för officiell statistik och för annan statlig statistik. Som konstaterats är det bl.a. SCB:s uppgift att utveckla, framställa och sprida statlig statistik och att samordna det statliga statistik- systemet. Den officiella statistiken är snarast att betrakta som en form av statistisk infrastruktur. 
 Även annan statlig statistik kan ge upphov till samhällsnytta och ses som en del i den statistiska infrastrukturen. En myndighet som upphandlar statistik har bedömt att denna statistik är något som den bör lägga medel på, att statistiken är viktig för det samhälls- område som myndigheten ansvarar för. Det är viktigt att statlig statistik håller hög kvalitet. 
 I mån av resurser ska SCB utföra uppdrag inom sitt verksam- hetsområde åt andra myndigheter och denna typ av uppdrag får SCB också åta sig från andra uppdragsgivare. Regeringen har alltså gett SCB rätt att åta sig uppdrag inom sitt verksamhetsområde och att ta betalt för dessa. SCB:s uppdragsverksamhet ligger också så- vitt utredningsarbetet visat i linje med SCB:s huvuduppgift att utveckla, framställa och sprida statistik. När det gäller andra myn- digheters säljverksamheter finns det myndigheter som t.ex. bedriver hotellverksamhet, konferensverksamhet och annan liknande verk- samhet utan anknytning till kärnverksamheten. Sådan verksamhet framstår tydligare som skild från kärnverksamheten och som sådan som regeringen anser att myndigheter inte ska bedriva. 
 456 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 Systemet för den officiella statistiken 
 Det är min uppfattning att regeringens uttalande inte bör få någon påverkan på systemet för den officiella statistiken i sig. Inte heller kan uttalandet som jag ser det på något sätt hindra de statistikansva- riga myndigheterna från att själva producera sin officiella statistik. Sådan verksamhet kan inte anses utgöra säljverksamhet utan utförs som ett naturligt led i myndighetens roll som statistikansvarig. Om man bortser från SCB bör inte heller en eventuell tillämpning av regeringens uttalande innebära någon större skillnad i arbetssätt för de statistikansvariga myndigheterna då de inte producerar statistik åt någon annan än den egna myndigheten. Att de statistikansvariga myndigheterna ibland gör specialbearbetningar av den officiella statistiken mot en timtaxa kan som konstaterats inte heller anses vara sådan säljverksamhet som regeringen avser att minska. 
 Hur påverkas systemet för den officiella statistiken av ett säljförbud? 
 Jag menar att regeringens uttalande i huvudsak skulle kunna få på- verkan på SCB och i förlängningen, om SCB skulle förbjudas att producera statistik åt andra statistikansvariga myndigheter, på syste- met för den officiella statistiken. Frågan är om det kan anses vara regeringens avsikt att uttalandet ska tillämpas på ett sådant sätt att det negativt påverkar systemet för den officiella statistiken. 
 Som sagts ovan utgör den officiella statistiken en form av sam- hällsnytta. Den är anslagsfinansierad och det är regeringen som väljer ut inom vilka områden det ska produceras statistik och vilka myn- digheter som ska vara statistikansvariga myndigheter. SCB har rege- ringens godkännande att framställa statistik till andra myndigheter i mån av resurser. När det gäller produktion av officiell statistik åt andra statistikansvariga myndigheter ska SCB enligt regeringen prio- ritera sådana uppdrag. De uppdrag SCB utför åt andra statistik- ansvariga myndigheter finansieras, när de rör produktion av officiell statistik, av anslagsmedel hos den myndigheten. Denna  
 beställar- /utförarmodell 
  stöds också av regeringen då den anses främja effek- tiv användning av statens resurser och leda till en ökad medveten- het om hur anslagsmedel används. När SCB utför uppdrag åt andra statistikansvariga myndigheter är det fråga om ett slags indirekt anslagsfinansiering. Motivet från regeringens sida med en sådan 
 457 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 beställar-/utförarmodell 
  har varit att öka myndigheternas kostnads- medvetande och skapa bättre hushållning med statens medel. 
 Redan i dag finns det statistikansvariga myndigheter som använder utomstående producenter till sin officiella statistik. Detta verkar enligt vad som har framkommit i utredningsarbetet fungera väl. Så länge det är den statistikansvariga myndigheten som är ansvarig för produkten verkar det inte ställa till problem för systemet att det är ett privat företag som producerar den. En framtida utveckling inne- bärande att de statistikansvariga myndigheter som inte själva produ- cerar sin officiella statistik i större utsträckning väljer en annan pro- ducent än SCB skulle troligen ligga i linje med regeringens uttalande och ses som en positiv utveckling. Däremot har det från flera håll framförts att delar av det arbete som SCB kan utföra åt andra stati- stikansvariga myndigheter sannolikt inte skulle gå att upphandla från privata företag då det saknas sådana som kan göra det. Det finns också statistik som kan vara olämplig att någon annan än en myn- dighet framställer. Redan detta talar enligt min uppfattning mot att regeringen skulle anse att SCB skulle förbjudas producera statistik till andra statistikansvariga myndigheter. 
 En annan aspekt som har framförts är att ett säljförbud skulle kunna påverka statistikens trovärdighet. Dels därför att det skulle kunna bli svårare att upprätthålla kvalitetskrav, dels därför att det skulle kunna bli svårare att hålla kontroll på systemet. Jag delar upp- fattningen att det finns en risk att kvaliteten på den statliga stati- stiken skulle försämras om SCB helt skulle förbjudas att sälja statistik- tjänster på områden där det finns en marknad eller en potentiell sådan. De lagstadgade krav som finns för statistik gäller för officiell statistik samt för viss annan statistik som produceras av de statistik- ansvariga myndigheterna. Jag anser, som framgår av kapitel 8, att kvalitetskraven i lagen om den officiella statistiken bör utvidgas. Detta ligger också i linje med den framtida utvecklingen inom EU vilken tyder på att de lagstadgade kraven på kvalitet bör öka. Kon- trollen över systemet bör dock med en bibehållen struktur vara den- samma. Det skulle alltjämt vara de statistikansvariga myndigheterna som ansvarade för statistiken även om den producerades av en privat intressent. 
 Uppgiftslämnarbördan är ett annat problem som enligt min upp- fattning talar emot att det skulle vara regeringens önskan att SCB:s säljverksamhet skulle förbjudas. Som redogjorts för i kapitlen 8 och 10 är det en uttrycklig strävan från regeringen sida att minska upp- giftslämnarbördan. Även i mitt uppdrag ligger att jag i mina förslag 
 458 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 ska sträva efter att minska denna. Att då införa ett förbud som skulle innebära en risk för att samordningsvinster går förlorade kan enligt min mening inte anses ligga i linje med regeringens avsikter. 
 Jag anser också att kontinuiteten skulle kunna komma att på- verkas. Byte av leverantör innebär i allmänhet risker för att tidsserie- brott kan uppstå. För viss officiell statistik kan sådana brott med- föra allvarliga konsekvenser. På en statistikmarknad som enbart bestod av privata aktörer skulle de statistikansvariga myndigheterna vara tvungna att upphandla med jämna mellanrum vilket troligen skulle leda till sämre kontinuitet. Brott i tidsserierna kan i förläng- ningen även komma att få negativ påverkan på forskarnas möjlighet att använda statistiken. 
 Även EU:s syn på statistiken är av betydelse. Från  
 EU-håll 
  vill man strama upp statistiken, öka kvaliteten och stärka de nationella statistikbyråernas ställning. Enligt min uppfattning är det tveksamt om EU i vissa lägen ens skulle godta annat än myndighetsprodu- cerad statistik som  
 EU-statistik. 
  Sverige är skyldigt att följa EU- rätten och regeringens uttalande om säljverksamheter kan inte anses innebära att man skulle införa något som skulle gå emot  
 EU-rätten. 
 EU-utvecklingen 
  talar enligt min uppfattning för att SCB även i fortsättningen bör ha möjlighet att framställa statistik i vart fall till de myndigheter som ska leverera europeisk statistik. 
 En annan risk som har framkommit rör kompetensen hos SCB, dvs. Sveriges nationella statistikbyrå. SCB har i dag ett gott rykte internationellt och har hög kompetens. Omkring hälften av SCB:s verksamhet utgörs av uppdragsverksamhet. Som framgått kan dock inte hela uppdragsverksamheten ses som sådan säljverksamhet som regeringen uttalat sig om, men ett förbud för SCB att sälja stati- stiktjänster skulle som jag ser det kunna leda till att kompetensen hos myndigheten urholkas. 
 Annan statlig statistik 
 SCB producerar dock inte endast officiell statistik för andras räk- ning, utan bl.a. även annat än officiell statistik till de statistikansvari- ga myndigheterna och statistik även åt den övriga statliga sektorn. Till stor del är argumenten, som finns mot ett säljförbud när det gäller den officiella statistiken, tillämpliga även när det gäller annan statlig statistik. Även övrig statlig, allmäninformativ statistik kan näm- ligen anses innebära samhällsnytta, i och med att en statlig myndig- 
 459 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 het har gjort bedömningen att denna statistik är så viktig för det område som myndigheten representerar att den bör framställas och bekostas av statens medel. 
 Problematiken med uppgiftslämnarbördan, risken för försämrad kvalitet, sämre tillgänglighet, osv. är aktuella även när det gäller sta- tistiktjänster åt hela den statliga sektorn. Här bör även risken för försämrad svarsfrekvens beaktas. En undersökning som utförs av SCB omfattas av den starka statistiksekretessen oavsett om det rör produktion av officiell statistik eller annan statistik. Statistiksekre- tessen finns bl.a. för att säkerställa svarspersoners integritet. Om de känner sig trygga med att lämnade uppgifter är skyddade av sekre- tess anses de i allmänhet vara mer benägna att delta i undersök- ningar. Statistiksekretessen kan också hindra privata aktörer från att ta del av vissa uppgifter hos SCB vilket kan leda till sämre kvalitet och/eller en ökad uppgiftslämnarbörda. 
 Det är min uppfattning att det inte kan anses vara regeringens avsikt att SCB inte ska få bedriva säljverksamhet gentemot den stat- liga sektorn. Jag anser därför att SCB även fortsättningsvis ska ha rätt att bedriva sådan säljverksamhet. Dock ska, liksom är fallet en- ligt gällande rätt, uppdrag avseende officiell statistik prioriteras. 
 Som redan har konstaterats kan SCB inte anses bedriva säljverk- samhet, i den bemärkelse som avses i regeringens uttalande, mot den privata sektorn då denna del i huvudsak består av register- bearbetning av register som SCB ensamt svarar för. Hårdraget får regeringens uttalande därför inga konsekvenser för denna verk- samhet, eftersom uttalandet riktar in sig på marknaden och inte den potentiella marknaden. Däremot kan man fråga sig hur en marknad ska kunna uppstå i de delar där SCB kan sägas ha i det närmaste monopol. Om man ser till ett vidare konkurrensrättsligt perspektiv framstår det som klart att en marknad inte kan utvecklas så länge SCB tillåts ha monopol i vissa delar. Här skulle det krävas lagänd- ringar för att få till stånd en marknad. Att det finns en marknad för statistikproduktion är givetvis önskvärt och i linje med regeringens uttalande. Dock har det under utredningsarbetet framgått att det sannolikt finns vissa delar av den officiella statistiken som det inte skulle vara önskvärt att den producerades av någon annan än en sta- tistikansvarig myndighet. Till det kommer  
 EU-samarbetet 
  och de krav som där ställs på en stark nationell statistikmyndighet med hög kompetens. 
 460 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 Slutsats 
 Resonemangen ovan bottnar till stor del i frågan om vad som kan sägas vara regeringens avsikt med uttalandet att statliga myndig- heter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden och om avsikten kan antas innebära att SCB helt ska förbjudas sälja statistiktjänster på marknaden. 
 Som framgått bedömer jag att SCB:s uppdragsverksamhet medför många fördelar såväl för myndigheten själv som för statistiksyste- met i stort. Jag bedömer också att SCB:s uppdragsverksamhet i huvudsak är förenlig med regeringens uttalande om att statliga myn- digheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Vidare är min bedömning att avsikten med regeringens uttalande knappast kan vara att SCB helt ska förbjudas bedriva säljverksam- het på statistikområdet. 
 Sammantaget skulle detta tala för att regeringens uttalande om säljverksamheter inte i sig påverkar utformningen av systemet för den officiella statistiken. 
 Det kan dock finnas andra skäl som talar för att hela eller delar av SCB:s uppdragsverksamhet bör avskiljas från myndighetens övriga verksamhet. Jag tänker då framför allt på att en sådan åtgärd skulle kunna bidra till att minska de konflikter som kan ligga i SCB:s olika roller i systemet för den officiella statistiken. Detta diskuteras vidare i avsnitt 11.5 nedan. 
 Vidare bör sägas att även om slutsatsen skulle bli att uppdrags- verksamheten fortsatt i sin helhet ska bedrivas tillsammans med SCB:s övriga verksamhet, så kan det behöva göras vissa uppstram- ningar av villkoren för uppdragsverksamheten. Detta återkommer jag till i kapitel 14. 
  
 11.5 
  
 SCB:s tre roller 
  
 SCB har tre olika roller i systemet för den officiella statistiken: en  
 ansvars-, 
  en produktions- och en förvaltningsroll. Den första inne- bär att SCB är statistikansvarig myndighet för sektorsövergripande officiell statistik, vilken utgör en relativt stor andel av den samlade officiella statistiken. När det gäller produktionsrollen har SCB en stark ställning, i det att SCB producerar dels den officiella statistik som myndigheten själv ansvarar för, dels en betydande del av andra statistikansvariga myndigheters officiella statistik. Förvaltningsrollen 
 461 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 innebär samordning och stöd samt uppgifter i övrigt som är gemen- samma för statistiksystemet. 
 Enligt utredningsdirektiven kan SCB:s olika roller i det statistiska systemet medföra målkonflikter. Mot denna bakgrund ska jag utreda hur målkonflikterna bör hanteras. 
 I det följande beskrivs  
 mål-/rollkonflikterna 
  och redovisas syn- punkter som framförts på frågan i föreliggande utredning och i den utvärdering som gjordes fem år efter 1994 års statistikreform. 
  
 35  
  
 Detta behandlas i avsnitt 11.5.1. Slutligen redovisas mina bedöm- ningar (avsnitt 11.5.2). 
 Genomgående används i avsnitt 11.5 de benämningar på de olika rollerna som används i utredningsdirektiven, dvs.  
 ansvars-, 
  produk- tions- respektive förvaltningsrollen. 
  
 11.5.1 
  
 Tänkbara  
  
 mål-/rollkonflikter 
  och framförda synpunkter 
 Indelningen av SCB:s verksamhet i årsredovisning och reglerings- brev följer inte helt den indelning i de tre roller som här är aktuella. 
 I årsredovisningen för 2011 behandlas under rubriken Utveckla, framställa och sprida statistik såväl anslags- som avgiftsfinansierad statistikproduktion. Den anslagsfinansierade produktionen avser i huvudsak den officiella statistik som SCB ansvarar för, vilken myn- digheten också själv producerar, medan den avgiftsfinansierade pro- duktionen avser sådant som SCB producerar på uppdrag av andra. Sammantaget återfinns således under rubriken Utveckla, framställa och sprida statistik både ansvars- och produktionsrollerna. Den verksamhet som avser förvaltningsrollen behandlas i årsredovisningen för 2011 under rubriken Samordning och internationellt statistiskt samarbete. 
 Av de mål som anges i regleringsbrevet för år 2012 är nedanstå- ende de som tydligast avser de tre roller som här är aktuella. Kopp- lingen till roller är gjord här och inte i regleringsbrevet. 
 Mål som avser ansvarsrollen (och därmed den anslagsfinansierade delen av produktionsrollen) 
  
 Målet för den anslagsfinansierade verksamheten är att producera officiell statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för använd- arna. 
  
 35  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
 (SOU 1999:96). 
  
 462 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 Mål som avser den avgiftsfinansierade delen av produktionsrollen 
  
 Målet för den avgiftsfinansierade verksamheten är att, genom att utföra uppdrag utifrån olika användares behov, öka möjligheterna att utnyttja det statistiska materialet och den statistiska kompeten- sen som finns inom myndigheten. Uppdrag rörande officiell stati- stik ska prioriteras före annan avgiftsfinansierad verksamhet. 
  
 Mål som avser förvaltningsrollen 
  
 Samordningen av den officiella statistiken ska stärka det svenska statistiska systemet, bidra till hög statistikkvalitet och öka använd- barheten av den officiella statistiken. 
  
 Beskrivning av tänkbara rollkonflikter 
 I ett appendix till SOU 1999:96 
  
 36  
  
 diskuterar Statskontoret möjliga konflikter mellan SCB:s olika roller. Enligt Statskontoret ligger den övergripande konflikten avseende SCB:s roller  
 i förekomsten av ett helhetsansvar som riskerar att kollidera med ett egenintresse 
 . Stats- kontoret framhåller att SCB har ett helhetsansvar som innefattar bl.a. samordning av statistiksystemet, samtidigt som myndigheten har en sälj- och producentroll. 
 Även jag gör bedömningen att den huvudsakliga skiljelinjen går mellan, med Statskontorets benämning, helhetsansvar och egen- intresse. Eller med andra ord mellan förvaltningsrollen å ena sidan, i vilken målet är att stärka hela det svenska statistiska systemet, och ansvars- och produktionsrollerna å den andra sidan, i vilka målen är mer myndighetsspecifika. Dock kan vissa konflikter förekomma även mellan de två sistnämnda rollerna. 
 I det följande beskrivs några exempel på konfliktsituationer som potentiellt skulle kunna uppstå mellan de olika rollerna. Exemplen är endast hypotetiska och inte några faktiska, konstaterade problem i dag. 
  
 36  
  
 Statskontoret (1999):  
 Idépromemoria om möjliga konflikter mellan SCB:s olika roller 
 . Appendix till SOU 1999:96. 
  
 463 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 Exempel på tänkbara konflikter mellan förvaltnings- och ansvars- rollerna 
  
 Risk för att SCB låter bli att ta fram föreskrifter som är rationella för statistiksystemet, men som myndigheten inte anser sig kunna leva upp till själv. 
  
 Exempel på tänkbara konflikter mellan förvaltnings- och produktions- rollerna 
  
 Risk för att SCB tar fram regler som gynnar SCB som produ- cent. 
  
 Risk för att SCB utvecklar och värnar resurser  
  
 (IT-baserade 
  verktyg, metoder m.m.) exklusivt för den egna produktionsrollen, som skulle kunna vara till nytta för hela statistiksystemet. 
 Exempel på tänkbara konflikter mellan ansvars- och produktions- rollerna 
  
 Risk för korssubventionering, vilken kan gå i båda riktningarna. Dels kan kostnader som borde belasta den avgiftsfinansierade produktionen i stället läggas på den anslagsfinansierade verksam- heten, så att priserna därmed kan hållas nere i uppdragsverksam- heten. Dels kan kostnader, t.ex. för utveckling, som borde belasta den anslagsfinansierade verksamheten i stället läggas över på dem som betalar för uppdrag. 
  
 Risk för att resurser prioriteras fel, exempelvis till följd av intern konkurrens om nyckelpersoners kompetens. 
  
 Mot bakgrund av den förvaltningspolitiska utvecklingen diskuterar Statskontoret i den ovan refererade idépromemorian – på ett mer principiellt plan – vilka problem som rollkonflikter kan medföra och även vilka fördelar det, å andra sidan, kan innebära att i en orga- nisation förena roller av det slag som här diskuteras. 
 Nackdelarna med rollkonflikter är ett principiellt problem enligt Statskontoret, som praktiskt främst tar sig uttryck genom otydlig- het, ifrågasättande och trovärdighetsproblem i omvärlden. 
 Fördelarna med sammansatta/blandade roller är mera konkreta. Det kan enligt Statskontoret handla om stordriftsfördelar, samord- nings- eller effektivitetsvinster och synergieffekter genom att resurser, kompetenser och roller/uppgifter hålls samlade på ett ställe. Vidare 
 464 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 kan blandade roller, enligt Statskontoret, underlätta helhetssyn, öka genomslagskraften, innebära en kraftsamling samt möjligheter till löpande kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Enligt Statskontoret har affärsverksamhet bl.a. ansetts kunna ge ökad förnyelse- och för- ändringskompetens. Vidare kan det handla om att breda kompeten- ser ger ärenden en bra, allsidig belysning och att avvägningsfrågor och intressekonflikter kan hanteras på ett administrativt smidigt sätt inom en myndighet i stället för att frågorna lyfts till och löses av regeringen. 
 Synpunkter som framförts 
 1999 års utvärdering (SOU 1999:96) 
 I den utvärdering som gjordes fem år efter 1994 års statistikreform framhölls att SCB:s arbete i förvaltningsrollen under reformens första år hade bedrivits med viss försiktighet, bl.a. mot bakgrund av risken för en möjlig rollkonflikt mellan detta arbete och SCB:s andra roller som statistikansvarig och som konkurrensutsatt producent. Enligt utredningen var det i stort sett enbart de statistikområden där SCB var inblandad, antingen som ansvarig eller som producent åt annan ansvarig, som kommit att inbegripas i den mer granskande delen av samordningen. Eftersom SCB producerade merparten av den officiella statistiken hade dock nästan all statistik i praktiken ändå kommit att omfattas. 
 Utredningen återgav också synpunkter kring rollkonflikter som framförts av de statistikansvariga myndigheterna. Bland annat hade myndigheterna upplevt att SCB i reformens inledningsskede hade svårigheter med att förstå sina roller. Detta gällde särskilt producent- rollen, vars avgränsning mot andra roller upplevdes ha varit svår för flera  
 SCB-anställda 
  att initialt förstå. Med tiden hade det dock en- ligt flertalet av de statistikansvariga myndigheterna skett en för- ändring till det bättre och SCB hade lyckats avgränsa rollerna. 
 Vidare angav utredningen att de allra flesta synpunkterna från de statistikansvariga myndigheterna på SCB som producent hade med prissättningsfrågor att göra. Enligt SOU 1999:96 hade det i utred- ningsarbetet varit betydligt vanligare att myndigheterna tog upp frågor rörande prissättningen än frågor avseende rollkonflikter. 
 465 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 Föreliggande utredning 
 I utredningsarbetet har möten hållits med samtliga 27 statistikansva- riga myndigheter, varvid bl.a. har diskuterats frågan om samordning av statistiksystemet och eventuella problem med rollkonflikter inom SCB. 
 Det har inte resulterat i någon helt entydig bild. Knappt en femte- del av myndigheterna uppger att de ser det som ett – faktiskt eller potentiellt – problem att SCB har tre olika roller. En tredjedel säger, mer eller mindre uttryckligt, att de  
 inte  
 ser det som något pro- blem. Drygt hälften av myndigheterna redovisar inte några syn- punkter i frågan. 
 Det är svårt att dra några långtgående slutsatser, men det måste betonas att endast ett fåtal av myndigheterna har framfört att det i dag skulle föreligga några problem till följd av rollkonflikter i SCB. 
  
 11.5.2 
  
 Överväganden om målkonflikter 
  
 Utredningens bedömning 
 : De tre olika roller som SCB har i systemet för den officiella statistiken kan potentiellt stå i kon- flikt med varandra, men i praktiken är problemet litet samtidigt som det finns stora fördelar med att ha rollerna i en och samma organisation. 
 Genom kommande förändringar på  
 EU-nivå 
  kommer de natio- nella statistikbyråerna (SCB i Sverige) att ges en förstärkt roll avseende t.ex. samordning. Härmed är det svårt att se att man från SCB skulle kunna skilja ut rollerna att ansvara för sektorsöver- gripande statistik och att ansvara för samordning av statistik- systemet. Då SCB:s uppdragsverksamhet i dag spelar en mycket viktig roll i systemet för den officiella statistiken finns det starka skäl för att inte knoppa av den från myndigheten. 
 I dag har SCB tre olika roller i systemet för den officiella statisti- ken: en  
 ansvars-, 
  en produktions- och en förvaltningsroll. Mot bak- grund av den redogörelse som lämnats i avsnitt 11.5.1 är det lätt att inse både att dessa roller kan stå i konflikt med varandra och att det finns positiva synergieffekter att ha dem samlade i en och samma organisation. Fördelarna torde kunna räknas hem såväl hos SCB som i statistiksystemet i allmänhet. 
 466 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 Enligt min mening finns inget som tyder på att rollkonflikter i SCB:s verksamhet skulle vara något betydande problem i dag. 
 Förutsättningarna för frågeställningen har också delvis förändrats genom de förändringar som är på gång på  
 EU-nivå. 
  Som framgått av kapitel 5 kommer de nationella statistikbyråerna (SCB i Sverige) att ges en förstärkt roll avseende t.ex. samordning. Härmed är det enligt min mening svårt att se att man från SCB skulle kunna skilja ut ansvaret för sektorsövergripande statistik (ansvarsrollen) respek- tive för samordning av statistiksystemet (förvaltningsrollen). Om man, med hänvisning till rollkonflikter, skulle vilja renodla dagens SCB återstår därför endast att rollen att utföra uppdrag åt andra, dvs. delar av produktionsrollen, skulle kunna skiljas ut. Finns det då skäl att på grund av problem med rollkonflikter skilja ut denna del? 
 Som framgått av kapitel 4, och redogörelsen tidigare i detta kapitel, har SCB i dag en mycket stark ställning när det gäller produktion av officiell statistik på uppdrag av andra statistikansvariga myndig- heter. Visserligen producerar nästan hälften av de statistikansvariga myndigheterna sin officiella statistik i egen regi. Men om man jäm- för SCB med andra aktörer som producerar på uppdrag, så är skill- naden betydande. Således producerar SCB totalt ca 65 procent av Sveriges officiella statistik räknat som andel av antalet statistik- produkter, fördelat ca 55/45 mellan statistikprodukter som SCB själv är ansvarig för och sådana som man producerar på uppdrag av andra statistikansvariga myndigheter. Antalet externa aktörer som producerar officiell statistik på uppdrag är begränsat. För närvaran- de handlar det om ca  
 5–6 
  företag eller andra organ. Totalt står dessa för mindre än fem procent av produktionen. 
 Att SCB:s verksamhet med att producera officiell statistik på upp- drag av andra statistikansvariga myndigheter är betydande, framgår även av kundstrukturen i myndighetens uppdragsverksamhet. Som framgått av avsnitt 11.3.2 utgör statliga myndigheter SCB:s största kundkategori och stod år 2011 för ungefär tre fjärdedelar av upp- dragsintäkterna. Statistikansvariga myndigheter svarade för 33 pro- cent, varav närmare tre fjärdedelar avsåg produktion av officiell stati- stik, och staten i övrigt för 44 procent. Resterande intäkter härrörde år 2011 från kommuner och landsting (8 procent), privat sektor (13 procent) och utrikes kunder (2 procent). 
 Mot denna bakgrund är det uppenbart att SCB:s uppdragsverk- samhet i dag spelar en mycket viktig roll i systemet för den officiella statistiken. Att avveckla denna verksamhet framstår därför som högst 
 467 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 SOU 2012:83 
  
 olämpligt, låt vara att en marknad som helt skulle kunna tillgodose övriga statistikansvariga myndigheters behov eventuellt skulle kunna byggas upp på lång sikt. 
 Härav följer dock inte att uppdragsverksamheten nödvändigtvis måste bedrivas inom SCB. Teoretiskt sett skulle den ju kunna knop- pas av från SCB och bedrivas vidare i annan verksamhetsform. Utifrån de aspekter som här behandlas, dvs. eventuella problem till följd av rollkonflikter i SCB:s verksamhet, kan jag emellertid inte se att det i dag skulle finnas anledning att knoppa av uppdragsverksamheten. Som nämndes ovan bedömer jag nämligen att inget tyder på att roll- konflikter i SCB:s verksamhet skulle vara något betydande problem i dag. 
  
 11.6 
  
 Sammanfattande överväganden och förslag 
  
 Utredningens bedömning och förslag:  
 SCB:s uppdragsverk- samhet ska fortsatt bedrivas tillsammans med myndighetens övriga verksamhet och tillåtas ha i huvudsak samma inriktning som i dag. Uppdrag avseende officiell statistik ska liksom i dag priori- teras. 
  
 Även fortsättningsvis ska SCB samlat utöva  
 ansvars-, 
  pro- duktions- och förvaltningsrollerna. 
 Det finns skäl att förtydliga och strama upp uppdragsverk- samheten i SCB:s instruktion. De problem som kan finnas med rollkonflikter i SCB:s verksamhet bör kunna minskas genom olika åtgärder som föreslagits i betänkandet, t.ex. bättre trans- parens i myndighetens prissättning. 
 I avsnitt 11.4 redogjorde jag för mina bedömningar avseende rege- ringens uttalande att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Som där framgått talar övervägan- de skäl för att det knappast kan vara regeringens avsikt att SCB ska förbjudas att bedriva säljverksamhet gentemot de andra statistikansva- riga myndigheterna. Detta mot bakgrund av SCB:s myndighets- uppdrag och risken för den negativa påverkan på systemet för den officiella statistiken som ett sådant förbud skulle kunna innebära. 
 Vidare har jag i avsnitt 11.5 analyserat de målkonflikter som kan ligga i SCB:s tre olika roller i det statistiska systemet, dvs. en  
 ansvars-, 
  en produktions- och en förvaltningsroll. Min övergripande bedöm- 
 468 
  
 SOU 2012:83 
  
 Myndigheters säljverksamheter och SCB:s tre roller 
  
 ning i det sammanhanget var att SCB:s tre olika roller i och för sig kan vara inbördes konflikterande, men att det av synergiskäl också finns fördelar med att bedriva rollerna samlat i en organisation. En- ligt min bedömning finns det inget som tyder på att rollkonflikter i SCB:s verksamhet skulle vara något betydande problem i dag. 
 Mot bakgrund av de resonemang som förts i avsnitten 11.4 och 11.5 anser jag att SCB:s uppdragsverksamhet fortsatt bör bedrivas tillsammans med myndighetens övriga verksamhet och tillåtas ha i huvudsak samma inriktning som i dag. Liksom i dag bör uppdrag avseende officiell statistik prioriteras. Vad gäller SCB:s roller föreslår jag således att myndigheten även fortsättningsvis ska samlat utöva  
 ansvars-, 
  produktions- och förvaltningsrollerna. 
 När det gäller SCB:s uppdragsverksamhet avser jag däremot att i samband med den översyn av SCB:s instruktion, som jag enligt direktiven ska göra, överväga utformningen av SCB:s mandat att be- driva uppdragsverksamhet på statistikområdet. SCB:s rätt att bedriva uppdragsverksamhet bör vara väldefinierad. Om det finns tveksam- heter som leder till att SCB har svårt att avgöra vad myndigheten får lov att göra och inte göra bör dessa lyftas fram och redas ut. San- nolikt finns det skäl att förtydliga och strama upp uppdragsverk- samheten i instruktionen som ett led i att bättre anpassa denna till regeringens uttalande om säljverksamheter. Mina överväganden och förslag i denna del återfinns i kapitel 14. 
 Uppstramningar av det nämnda slaget kan sannolikt bidra till att minska de problem som i dag kan finnas med rollkonflikter i SCB:s verksamhet. Jag har i betänkandet även redovisat vissa andra över- väganden som bör kunna bidra till att minska risken för problem till följd av rollkonflikter. Ett exempel är att jag i avsnitt 9.3.3 pekade på att det finns utrymme för förbättringar från SCB:s sida vad gäller transparensen i myndighetens prissättning. 
 Samtidigt bör dock sägas att det är ofrånkomligt att det kan före- komma rollkonflikter så länge SCB har uppgiften att samlat utöva  
 ansvars-, 
  produktions- och förvaltningsrollerna. Risken för – faktiska eller potentiella – problem kan därför inte helt elimineras, utan vissa målkonflikter torde man tvingas leva med. 
 469 
  
 12 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 Enligt utredningsdirektiven ska jag föreslå hur systemet för den officiella statistiken bör utformas. Mina överväganden om den över- gripande organisationsmodellen för statistiksystemet – om systemet bör vara decentraliserat eller centraliserat – redovisades i kapitel 6. Min slutsats där var att systemet för den officiella statistiken i huvudsak fungerar väl i dag och att den grundläggande, decentrali- serade organisationsmodellen bör behållas. I kapitel 7 behandlades bland annat frågan om vem som bör besluta om den officiella stati- stikens inriktning. Min slutsats var att dagens beslutsordning bör behållas. Jag utgår i detta kapitel därför från att den decentrali- serade modellen och dagens beslutsordning bibehålls. 
 Här diskuteras hur man – inom den ramen – bör organisera vissa funktioner som krävs för att upprätthålla systemet, nämligen upp- följning, samordning och stöd. Först diskuteras begreppet samord- ning (12.1). Därefter redovisas avseende samordning m.m. dags- läget och den utveckling som lett fram till detta (12.2) samt mina överväganden och förslag (12.3). 
  
 12.1 
  
 Begreppet samordning 
  
 Som bakgrund till kapitlets fortsatta resonemang finns skäl att först översiktligt diskutera begreppet samordning. I vardagsspråket får det inte sällan beteckna olika former av samarbete. Semantiskt sett är dock samordning knappast en synonym för samarbete, utan har en snävare betydelse – enligt en ordbok 
  
 1  
  
 betyder verbet samordna således att organisera (olika verksamheter) för ett gemensamt syfte. Att det handlar om att olika verksamheter – inom samma eller olika 
  
 1  
 Norstedts stora svenska ordbok, andra upplagan, från år 1988. 
 471 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 organisationer – i något eller flera avseenden ska koordineras synes vara det grundläggande. Hur långtgående denna koordination är och på vilket sätt den sker kan däremot variera. 
 I den offentliga sektorn är önskemål om ökad samordning, inom eller mellan olika områden, närmast legio. Många statliga myndig- heter har också som uttalad uppgift att arbeta med samordning inom sina områden. Till exempel har SCB enligt sin instruktion 
  
 2  
  
 till uppgift att samordna såväl det statliga statistiksystemet som över- lämnandet av statistiska uppgifter till internationella organisationer. 
 Beslut om samordning kan fattas både genom att någon aktör har mandat att besluta över andra och genom att överenskommel- ser träffas mellan jämbördiga parter. Inom statistiksystemet före- kommer båda varianterna. Således sker samordningen dels genom att statsmakterna – och i vissa fall SCB – beslutar om normer, t.ex. avseende kvalitet, som samtliga statistikansvariga myndigheter för- väntas leva upp till, dels genom att myndigheterna i vissa frågor gemensamt – och som likar – kommer överens om vad som ska gälla. 
 Samordning kan innefatta en mängd olika aktiviteter, varav några exempel ges i det följande. Grundläggande torde vara att de aktörer som ska samordna sig informerar varandra om sina planer och akti- viteter. Detta kräver i allmänhet någon form för informationsutbyte, som ofta även används för kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Vidare kan samordning innebära att aktörerna koordinerar sina olika aktivi- teter, t.ex. under ett gemensamt program, i syfte att undvika onödig duplicering av insatser. Det kan dock även innebära att arbeta parallellt, men sträva efter att göra det på samma – eller åtminstone ett likartat – sätt. Vidare kan ett inslag i samordning vara att söka identifiera målkonflikter och att, om så bedöms lämpligt, lösa dem. Men det kan också handla om att komma överens om vilka mål- konflikter som inte behöver lösas och vilka aktiviteter m.m. som kan tillåtas bedrivas på ett olikartat sätt. 
 Som kommer att framgå närmare av avsnitt 12.2, kan sägas att samordningen av statistiksystemet inkluderar ett flertal av de typer av aktiviteter som nämnts här. 
  
 2  
 Förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. 
 472 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 12.2 
  
 Dagens situation avseende uppföljning, samordning m.m. 
  
 12.2.1 
  
 Tiden efter statistikreformen och 1999 års utvärdering 
  
 Det svenska systemet för officiell statistik är decentraliserat sedan den statistikreform som genomfördes den 1 juli 1994. Fem år efter genomförandet utvärderades reformen; se betänkandet  
 Statistik- reformen – utvärdering och förslag till utveckling  
 (SOU 1999:96). Som framgått av avsnitt 1.4.3 konstaterade utredningen att över- föringen av statistiken från SCB till andra myndigheter i stort sett hade gått bra, men att samordningen och överblicken över sys- temet behövde förstärkas. 
 Enligt utredningen hade SCB genom statistikreformen bl.a. fått i uppdrag att arbeta med samordning och bevakning av Sveriges officiella statistik. Syftet med uppgiften var enligt utredningen att vidmakthålla ett logiskt sammanhållet system, att bevaka att den officiella statistiken användaranpassas, har god kvalitet och görs tillgänglig m.m. Enligt utredningen hade betoningen i arbetet under reformens fem första år legat på utveckling och stöd. SCB hade gett ut föreskrifter om offentliggörande av officiell statistik. Vidare hade SCB arbetat med att ta fram underlag för en årlig rapport om den officiella statistikens samordning, som SCB:s styrelse hade att lämna till regeringen. Underlagen för detta hade i första hand inhämtats genom enkäter till de statistikansvariga myndigheterna. 
 Vidare framhöll utredningen att det i de uppgifter som SCB fick vid reformens införande ingick att hålla ihop de statistikansvariga myndigheterna i en familj. Denna uppgift sades SCB under de fem åren ha utfört främst genom att ge ut ett informationsblad  
 (Statistik-Kontakt, 
  vilken dock enligt utredningen fr.o.m. år 1999 skulle ersättas av ett elektroniskt nätverk för informationsutbyte,  
 SAM-Forum) 
  och genom seminarier och andra träffar till vilka de statistikansvariga sektorsmyndigheterna hade inbjudits. Enligt utred- ningen hade SCB också genomfört lunch- och metodseminarier kring olika frågor och särskilda seminarier om  
 EU-frågor. 
  
 I SOU 1999:96 framhölls också att en rad satsningar av betyd- else för statistikens samordning hade gjorts inom ramen för andra delar av SCB än dem som direkt benämndes samordning och be- vakning. Som exempel nämndes bl.a. att det hade införts en gemen- sam ämnesområdesindelning för publikationer och databaser samt att en klassifikationsdatabas hade utvecklats. 
 473 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 Enligt utredningen hade SCB:s samordnings- och bevaknings- arbete karaktäriserats av försiktighet. Ett skäl till det sades vara en strävan från SCB:s sida att inte skapa konflikter mellan myndig- hetens olika roller i statistiksystemet. Ett annat var att SCB inte hade ansett det vara etiskt försvarbart att framföra klagomål eller synpunkter mot andra myndigheter på områden där myndigheten inte själv fullt ut levde upp till kraven enligt gällande föreskrifter m.m. 
 Vidare framhölls att SCB inte ansåg sig ha ett ansvar för att ut- öva tillsyn över statistiksystemet. Enligt vad SCB hade framfört kunde tanken knappast vara att myndigheten skulle göra inspek- tioner hos de statistikansvariga sektorsmyndigheterna eller upprätta någon form av besiktningsprotokoll för olika statistikområden. 
 Mot denna bakgrund ansåg utredningen, som nämnts, att sam- ordningen behövde förstärkas. Enligt utredningen borde den stärkta samordningen bland annat innefatta en granskning av hur olika myn- digheter sköter sitt statistikansvar, stimulans till erfarenhetsutbyte mellan de statistikansvariga myndigheterna, inrättande av klara och tydliga beslutsvägar för ändringar i den officiella statistiken, infor- mation utåt om systemet och inåt till systemet om generella användar- synpunkter. 
 I syfte att förstärka samordningen föreslog utredningen att ett råd för Sveriges officiella statistik skulle inrättas. Rådet föreslogs få övergripande och samordnande uppgifter för statistiksystemet. En- ligt utredningen skulle det ha en helhetsbild över den officiella stati- stiken och svara för att den får en inriktning och omfattning som svarar mot dess roll i samhället. 
 Utredningens förslag ledde till att Rådet för den officiella stati- stiken inrättades vid SCB år 2002 (detta råd beskrivs närmare i avsnitt 12.2.2 nedan). I sammanhanget bör dock sägas att det råd som föreslogs i SOU 1999:96 var av lite annan karaktär än det som blev. Utredningen betonade bl.a. att det skulle handla om ett obe- roende råd för Sveriges officiella statistik, vars ledamöter skulle ut- ses av regeringen och med en ordförande utan koppling till någon av de statistikansvariga myndigheterna. 
 Vidare föreslog utredningen att ett särskilt kontor för den offi- ciella statistiken skulle inrättas vid SCB, som en ersättning och för- stärkning av det tillsynskansli med det internationella sekretariatet som dittills funnits. Av resurs- och kompetensskäl föreslog utred- ningen att kontoret skulle placeras inom SCB, men ändå utgöra en tydligt markerat fristående del inom SCB, t.ex. skulle det kunna 
 474 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 företräda synpunkter som inte delas av SCB. I SOU 1999:96 pekades på en rad arbetsuppgifter som kontoret borde ansvara för, bl.a. föreslogs att SCB:s mandat att utge föreskrifter för offentlig- görande m.m. av officiell statistik fortsättningsvis skulle beredas av kontoret och att det skulle ge ut föreskrifter och allmänna råd för den officiella statistiken. 
 Exakt hur stort kontoret förväntades bli är svårt att utläsa av SOU 1999:96. Resonemangen i betänkandet tyder dock på att utred- ningen förordade en något större omfattning än de två personer som i dag finns i rådets sekretariat. 
  
 12.2.2 
  
 Dagens situation 
  
 Som nämndes i avsnitt 12.1 har somliga av de normer som stats- makterna anger i sin styrning av statistiksystemet i sig en samord- nande effekt. Således förväntas samtliga statistikansvariga myndig- heter leva upp till krav som för den officiella statistiken ställs på exempelvis kvalitet, dokumentation och tillgänglighet. Den samord- ning som därutöver sker inom statistiksystemet kan i huvudsak sägas ske i tre konstellationer: 
  
 arbetet inom ramen för Rådet för den officiella statistiken, 
  
 SCB:s övriga arbete med samordning, samt 
  
 samordning mellan statistikansvariga myndigheter utan SCB:s inblandning. 
  
 Nedan behandlas i första hand arbetet inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. Inledningsvis bör dock något även nämnas om de övriga två punkterna. 
 Som nämndes i avsnitt 12.1 har SCB enligt sin instruktion till uppgift att samordna såväl det statliga statistiksystemet som över- lämnandet av statistiska uppgifter till internationella organisatio- ner; vad den senare uppgiften innebär mer konkret har jag beskrivit i avsnitt 4.9. Det bör betonas att SCB:s ansvar avser just  
 samord- ning 
 , däremot ska myndigheten inte övervaka eller utöva tillsyn över statistiksystemet. I samordningsrollen ingår dock att SCB i vissa fall får meddela föreskrifter avseende den officiella statistikens tillgänglighet, vilket myndigheten också har gjort i enstaka fall (se avsnitt 3.7). Samordningsansvaret kan utövas av olika delar av SCB, t.ex. genom råd och stöd från myndighetens jurister. Ett exempel 
 475 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 på vad detta kan innebära är en besluts- och rättsfallssamling, som nyligen tagits fram. 
  
 3 
  
 Utredningsarbetet har gett ganska få exempel på samordning mellan statistikansvariga myndigheter utan SCB:s inblandning. Som framgått av kapitel 4 är det visserligen vanligt att statistikansvariga myndigheter som är verksamma på näraliggande områden sitter i varandras användarråd för statistik, men i dessa finns ofta även SCB representerad. Några enstaka myndigheter har dock uppgett till utredningen att det har förekommit att man har haft bilaterala dis- kussioner och erfarenhetsutbyten med andra statistikansvariga myn- digheter. Dessa kontakter tycks i allmänhet ha skett på ad  
 hoc-basis. 
  Det kan exempelvis ha handlat om att en myndighet har konfronte- rats med en fråga som man känt till att även någon annan myndig- het har reflekterat över, t.ex. hur man bör gå till väga för att bygga upp ett eget datalager. Det kan också ha handlat om att myndig- heterna har önskat utbyta erfarenheter om hur man som beställare har agerat gentemot SCB. 
 Rådet för den officiella statistiken 
 En väsentlig del av samordningen av statistiksystemet hanteras genom det till SCB hörande Rådet för den officiella statistiken. Som framgått av avsnitt 12.2.1 har rådet – vilket inrättades vid SCB år 2002 – sin bakgrund i den utvärdering som gjordes fem år efter 1994 års statistikreform. 
  
 4  
  
 Att rådet ska finnas, dess uppgifter och sammansättning regleras i SCB:s instruktion. 
  
 5 
  
 Rådet består av en ordförande och sex andra ledamöter, som är chefer för statistikansvariga myndigheter. Vid SCB finns ett sekre- tariat för rådet, som utgörs av två personer. De myndigheter som ska ingå i rådet utses av SCB enligt en princip som fastställdes efter samråd med samtliga statistikansvariga myndigheter när rådet in- rättades år 2002 – det handlar om ett rullande schema, som i prin- cip följer bokstavsordningen. Ledamöterna förordnas för tre år. 
  
 3 
  
 Besluts- och rättsfallssamlingen är sedan den 1 oktober 2012 tillgänglig för de statistik- ansvariga myndigheterna via  
  
 SAM-Forum. 
  Den är framtagen för att utgöra ett stöd vid bedömningar i juridiska frågor om datahantering i statistikverksamhet, bl.a. insamling med uppgiftsskyldighet, utlämnandefrågor och personuppgiftsbehandling. Tänkta användare av besluts- och rättsfallssamlingen är jurister, andra tjänstemän och handläggare på myndig- heter med statistikverksamhet. 
  
 4 
  
 Statistikreformen – utvärdering och förslag till utveckling  
  
 (SOU 1999:96). 
  
 5 
  
 Förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. 
  
 476 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 Varje år byts två av ledamöterna ut. SCB:s generaldirektör är ord- förande. Normalt har rådet två möten per år. 
 Rådet har till uppgift att bistå de statistikansvariga myndigheter- na i principiella frågor om den officiella statistikens tillgänglighet, kvalitet och användbarhet samt i frågor om att underlätta uppgifts- lämnandet. Rådet ska årligen utarbeta en rapport om den officiella statistiken, sammanställa en årlig publiceringsplan och föra en för- teckning över statistikansvariga myndigheter och statistikprodukter. Vidare ska rådet verka för samarbete mellan de statistikansvariga myndigheterna samt för utveckling och förvaltning av ett statistik- nätverk. 
 Rådet brukar varje år anordna en tvådagars konferens samt flera seminarier m.m. I båda fallen utgörs målgruppen främst av de stati- stikansvariga myndigheterna, men även andra som är intresserade av officiell statistik brukar vara välkomna att delta. Under den tid föreliggande utredning har arbetat har seminarier hållits om t.ex. bortfallshantering, presentation av statistik, statistiksamarbete i EU samt röjandekontroll. Inom ramen för rådets arbete har också vid flera tillfällen genomförts utländska studieresor som varit öppna för de statistikansvariga myndigheterna att delta i. Hösten 2012 gjordes t.ex. en studieresa till Eurostat och andra  
 EU-institutioner. 
  
 Vidare finns under rådet flera arbetsgrupper i olika frågor – dessa är för övrigt ofta värdar för den typ av seminarier som nämns i föregående stycke. Under år 2011 var fyra arbetsgrupper verk- samma. Arbetsgrupperna behandlade frågor om metod och kvalitet, uppgiftslämnande, regional officiell statistik samt lagstiftningen om forskares tillgång till data. Arbetsgrupperna avseende metod och kvalitet respektive uppgiftslämnande är permanenta och de övriga tillfälliga. I arbetsgrupperna ska representanter för de myndigheter som för tillfället sitter i rådet ingå, dessutom ingår intresserade personer från andra statistikansvariga myndigheter. Arbetsgrupperna brukar träffas ett flertal gånger per år. På agendan brukar stå bl.a. informations- och erfarenhetsutbyte och diskussioner om uppdrag som ges från rådet, t.ex. att ta fram förslag på riktlinjer i olika frågor. Sådana riktlinjer kan sedan antas av rådet och publiceras av SCB. 
  
 6 
  
 6  
  
 Ett par exempel är  
 Riktlinjer för beslut om innehåll och omfattning av den officiella statistiken 
 , fastställda av Rådet för den officiella statistiken  
  
 2003-10-30 
  
  och Statistiska centralbyrån (2006):  
 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 . Riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken. Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2006:1. 
  
 477 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 Det bör noteras att SCB:s representanter i arbetsgrupperna utgörs av personer som är sakkunniga i de frågor som behandlas, medan de personer som arbetar vid rådets sekretariat fungerar som sekreterare. I arbetsgruppen för metod- och kvalitetsfrågor är t.ex. chefen för SCB:s utvecklingsavdelning ordförande och ytterligare två sakkunniga personer ledamöter. Detta förstärker bilden av att samordningsfrågan berör betydligt fler personer inom SCB än dem som arbetar vid rådets sekretariat. 
 I rådets årliga rapport om sitt arbete och den officiella stati- stiken brukar de seminarier och studiebesök m.m. som har genom- förts under året beskrivas under rubriken samverkan. Det kan noteras att rapporterna från åren  
 2002–2007 
  innehåller fler aktivi- teter än rapporterna från åren  
 2008–2011. 
  Detta kan illustreras med rapporten för år 2004 
  
 7  
  
 i vilken anges, utöver seminarier av det slag som nämnts ovan, att SCB har hållit  
 sammanlagt 17 metodsemi- narier  
  
 --- 
  
  Sedan hösten 2004 erbjuder SCB även de andra statistik- ansvariga myndigheterna möjligheten att delta i SCB:s utbildningar inom IT- och metodområdet 
 . Något motsvarande återfinns inte i rapporterna för åren  
 2008–2011. 
  Enligt vad SCB har framfört till utredningen finns flera förklaringar till att det skedde en förändring efter år 2007. En är att andra myndigheters faktiska deltagande i SCB:s interna seminarier hade visat sig vara ganska begränsat. En annan är att det under år 2008 pågick ett intensivt förändrings- arbete vid SCB med inriktning på processtyrning (se avsnitt 4.6.1 för en redogörelse för detta arbete), varför myndighetens seminarier både minskade i antal och blev mer interna. Samtidigt har SCB framhållit att myndigheten – bl.a. för att ge de statistikansvariga myndigheterna möjlighet till metodstatistisk utbildning – sedan ca tio år tillbaka inbjuder till sommarskola varje år tillsammans med Örebro universitet, och att detta brukar generera ett stort deltagande från statistikansvariga myndigheter. Vidare har SCB tillsammans med Stockholms universitet tagit fram en masterutbildning i stati- stik, där bl.a. personal från SCB medverkar som lärare. Att denna utbildning finns har SCB framfört till övriga statistikansvariga myn- digheter. 
 Det bör upprepas att SCB har till uppgift att  
 samordna  
 stati- stiksystemet, men inte att övervaka eller utöva tillsyn över det, och att Rådet för den officiella statistiken har till uppgift att  
 bistå  
 de statistikansvariga myndigheterna i olika frågor. Någon tillsyn av 
  
 7  
  
 Statistiska centralbyrån (2005):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2004 
 , s. 13. 
  
 478 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 statistiksystemet sker därför varken av rådet eller av SCB i övrigt. Däremot gör rådet årligen vissa uppföljningar, som redovisas i dess årsrapport. Uppföljningarna avser punktligheten i offentliggörandet av den officiella statistiken och dess framställningstid, på vilket sätt de statistikansvariga myndigheterna gör statistiken tillgänglig, efter- levandet av kraven på dokumentation respektive på könsuppdelning av statistiken, i vilken mån beteckningen Sveriges officiella statistik och den lagstadgade symbolen för denna används korrekt, samt hur myndigheterna arbetar med kriterierna för tillräcklig kvalitet. Därtill redovisas i årsrapporten uppskattningar av kostnaderna för såväl uppgiftslämnandet inom den officiella statistiken som de sta- tistikansvariga myndigheternas arbete med statistiken. I huvudsak finns inga sanktioner i systemet, för det fall att någon statistikansvarig myndighet inte lever upp till de krav som ställs på exempelvis kva- litet, dokumentation eller tillgänglighet. 
  
 8 
  
 Slutligen kan, som ett ytterligare exempel på samverkan, även nämnas att de statistikansvariga myndigheterna av rådet rekom- menderas att anmäla förslag om ändringar avseende ämnesområden, statistikområden och ansvariga myndigheter till rådet, innan man lämnar sådana förslag till regeringen. Anmälan om förändringar skickas då till samtliga statistikansvariga myndigheter, vilka har möj- lighet att yttra sig inför rådets möten. Den myndighet som har föreslagit en förändring kan sedan bifoga yttrandena till sin skriv- else till regeringen. Rådet rekommenderar även myndigheterna att till rådet anmäla planerade nya statistikprodukter, förändringar i befintliga produkter samt nedläggningar av produkter i den offi- ciella statistiken. De statistikansvariga myndigheterna har därmed möjlighet att peka på risk för dubbelinsamlingar och behov av sam- ordning av objekt, variabler m.m. 
 Synpunkter från de statistikansvariga myndigheterna 
 Jag har inhämtat synpunkter på dagens samordning från de stati- stikansvariga myndigheterna dels vid de möten som förevarit med samtliga myndigheter, dels i remissbehandlingen av Holmes rapport till utredningen. Parallellt med mitt arbete har också Rådet 
  
 8  
 Som framgått av kapitel 3 innehåller dock lagen om den officiella statistiken vissa sank- tionsmöjligheter. De avser situationer där personuppgifter behandlas på ett felaktigt sätt eller där symbolen för officiell statistik eller beteckningen Sveriges officiella statistik, eller någon symbol eller beteckning som kan förväxlas därmed, används för annat än den officiella statistiken. 
 479 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 för den officiella statistiken gjort en egen utvärdering av rådets arbetsformer och arbetsuppgifter, vilken har överlämnats till utred- ningen. 
 I det följande sammanfattas de synpunkter som har framkom- mit i dessa sammanhang. Då frågorna har ställts utifrån lite olika utgångspunkter i de tre fallen har jag valt att inte söka väga samman synpunkterna, utan att i stället redovisa dem var för sig. Av förklar- liga skäl förekommer därför vissa upprepningar. 
 Intryck från utredningens möten med de statistikansvariga myndigheterna 
 Att det behövs någon form av samordning av statistiksystemet har myndigheterna uttryckt i stort sett unisont. Flera myndigheter har framfört att statistiksystemets olika myndigheter, och deras respek- tive sakverksamheter, visserligen skiljer sig mycket åt, men att statistikansvaret ändå ska utövas på ett enhetligt sätt, t.ex. att alla statistikansvariga myndigheter lever upp till samma kvalitetskrav i sin officiella statistik. 
 Beträffande arbetet i Rådet för den officiella statistiken har en majoritet av de statistikansvariga myndigheterna framfört till utred- ningen att rådet och dess arbetsgrupper, seminarier m.m. framför allt fungerar bra som informationskanal och arena för erfarenhets- utbyte. Närmare en tredjedel av myndigheterna har dock framfört att man inte anser sig ha något större behov av rådet och dess verksamhet och/eller att rådet upplevs som ganska osynligt. 
 Vidare har relativt många myndigheter framfört att det kan vara svårt att få de generaldirektörer som sitter i rådet att engagera sig helhjärtat i verksamheten – något som också sägs förstärkas av att det med det rullande ledamotskapet kan gå ganska många år mellan de perioder då en myndighet har representation i rådet. Några myndigheter med stor statistikverksamhet har förordat att de bör ha en permanent plats i rådet. Ett flertal myndigheter har framfört till utredningen att det vore lämpligt att inrätta en arena där myn- digheternas statistikansvariga chefer – på avdelnings- och/eller enhets- nivå – kan träffas, t.ex. genom ett årligt möte. 
 Ett flertal myndigheter har efterlyst en mer aktiv samordning av statistiksystemet. I stort sett samtliga myndigheter har dock varit negativa till att samordningsfunktionen skulle ges mandat att be- stämma hur myndigheterna ska agera i olika frågor. Den över- 
 480 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 väldigande majoriteten av myndigheterna har sagt sig vara i huvud- sak nöjda med dagens mjuka samordning av systemet. Däremot efterfrågar många dels mer handgripligt stöd i olika frågor, dels att samordningsfunktionen borde ges större resurser än i dag. 
 Den typ av mer handgripligt stöd som myndigheterna har efter- lyst handlar mycket om praktiska råd – närmast av handbokskaraktär 
 – som kan ge vägledning om hur man i olika avseenden bör gå till- väga när man utövar sitt statistikansvar. Olika myndigheter har så- ledes framfört att det vore bra om det fanns tydligare riktlinjer t.ex. om vad som är ett acceptabelt bortfall, eller om vad som ska menas med avgränsad verksamhet inom myndigheten, vilket verksamheten med officiell statistik enligt lagen och förordningen om officiell statistik ska vara, eller om hur myndigheterna bör arbeta med regel- bundna källkontroller, eller om vilka krav som bör ställas vid upp- handling av statistikproduktion. 
 Synpunkter från remissbehandlingen av Holmes rapport 
 Som framgått av avsnitt 9.2 har professor Rhodes analyserat vissa frågor om dokumentation av statistik. För att komplettera underlaget inhämtades sedan synpunkter på Beasley rapport genom ett remissförfarande till de 27 statistikansvariga myndig- heterna, varav 15 lämnade yttranden. 
  
 9 
  
 I sin rapport pekar Payne på behov av förbättrad tillsyn – av tillgänglighet, kvalitet och dokumentation – och skisserar hur ett system för detta skulle kunna se ut. En variant vore enligt Payne att regeringen regelbundet anlitar fristående expertis, som genom- för granskningar (revisioner) av hur SCB och andra statistik- ansvariga myndigheter lever upp till kraven, och som rapporterar och föreslår åtgärder till regeringen. Ett alternativ vore att ha en permanent myndighet, statistikinspektionen, som utför denna typ av granskning. 
  
 9  
 Beasley uppdrag redovisades till utredningen den 15 november 2011, i rapporten 
 Utredning om dokumentation av officiell statistik 
 . Rapporten återfinns i sin helhet i bilaga 3. Av de 15 inkomna remissvaren var två, från Domstolsverket respektive Finansinspektionen, endast av karaktären avser inte att svara/har inga synpunkter. Mer utförliga svar inkom från följande 13 myndigheter: Försäkringskassan, Högskoleverket, Medlingsinstitutet, Myndig- heten för kulturanalys, Naturvårdsverket, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen, Statens energi- myndighet, Statens jordbruksverk, Statens skolverk, Statistiska centralbyrån, Sveriges lant- bruksuniversitet och Aguilar. 
  
 481 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 I remissbehandlingen av rapporten gav frågan om det behövs en förstärkt uppföljning av dokumentationskraven, och hur den i så- dana fall bör organiseras, en tämligen varierad svarsbild. 
 Flera myndigheter (främst Socialstyrelsen, SCB och Trafik- analys) framför att om en uppföljningsfunktion ska byggas upp, så bör den inte enbart ges i uppdrag att studera dokumentations- kravens efterlevnad, utan även se på andra aspekter, t.ex. statistikens kvalitet. Några myndigheter (bl.a. Försäkringskassan och SCB) anser att Beasley förslag är ganska diffust och svårt att bedöma. 
 De myndigheter som har uttalat sig om hur en eventuellt för- stärkt uppföljningsfunktion bör organiseras, anger överlag 
  
 10  
  
 – mer eller mindre explicit – att det inte bör inrättas någon ny myndighet för uppföljning av statistiksystemet, utan att en sådan arbetsuppgift bör ges till något befintligt organ. Bland de svarande finns dock en variation i så måtto att några myndigheter (främst Kulturanalys, Medlingsinstitutet och Socialstyrelsen) anser att en sådan eventuell arbetsuppgift bör läggas på någon befintlig myndighet utanför stati- stiksystemet (framför allt förordas Riksrevisionen), medan ett större antal myndigheter (främst Energimyndigheten, Högskoleverket, Skogsstyrelsen, Skolverket och Sveriges lantbruksuniversitet) anger att uppgiften bör ges till Rådet för den officiella statistiken. I den senare gruppen av myndigheter är det också flera som anser att rådet i sådana fall bör få ökade resurser. 
 Rådets utvärdering av sina arbetsformer 
 Under år 2011 genomförde Rådet för den officiella statistiken en utvärdering av sina arbetsformer och arbetsuppgifter. Undersök- ningen gjordes under  
 september-oktober 
  2011, med hjälp av en enkät till de statistikansvariga myndigheterna, exklusive SCB. Av de 26 myndigheter som fick enkäten svarade 12 stycken. 
  
 11 
  
 I sammanfattning visar utvärderingen att rådets nuvarande arbets- sätt är uppskattat av de flesta av de myndigheter som har besvarat enkäten. De riktlinjer som rådet hittills har tagit fram bedöms utgöra ett bra stöd för myndigheterna i statistikarbetet. Vidare är 
  
 10 
  
 Något enstaka undantag finns från detta, framför allt Trafikanalys tycks förorda ett eller flera nya organ för tillsyn respektive samordning och stöd. Det bör också noteras att flera av de myndigheter som uttalar sig om hur en eventuell uppföljningsfunktion bör organiseras inte redovisar någon åsikt om huruvida det i sig behövs en sådan uppföljning. 
  
 11 
  
 Brottsförebyggande rådet, Centrala studiestödsnämnden, Finansinspektionen, Försäk- ringskassan, Högskoleverket, Konjunkturinstitutet, Kulturrådet, Kungliga biblioteket, Med- lingsinstitutet, Pensionsmyndigheten, Socialstyrelsen och Trafikanalys. 
  
 482 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 rådets arbetsgrupper, seminarier och andra kontaktskapande in- satser uppskattade. Informationen från sekretariatet bedöms av de svarande vara tillgänglig och av god kvalitet. Svaren tyder också på att myndigheterna ser sekretariatet som ett bra stöd och den första kontaktpunkten för frågor om officiell statistik och rådets arbete. Enligt enkäten upplevs det dock ibland som om det är SCB som ger stödet, vilket sägas kunna vara problematiskt då SCB har flera roller i statistiksystemet. 
 I utvärderingen framkom flera förslag på områden där rådet kan spela en mer aktiv roll. Förslagen handlade bland annat om att underlätta kontakter och informationsutbyte mellan myndigheterna 
 – bl.a. på flera nivåer än hittills, t.ex. avdelningschefsnivå – samt om kompetensutveckling. Den årliga konferensen, seminarier och studie- besök sades vara exempel på hur rådet och sekretariatet för när- varande bidrar till både kontaktskapande och kompetensutveckling. 
 I enkäten ställdes också frågor om längden på förordnandena och antalet ledamöter i rådet. Ungefär hälften av de svarande ansåg att längden på förordnandena bör vara som nu, medan knappt hälften föreslog att längden borde varieras, baserat på exempelvis storleken eller tyngden på statistikverksamheten hos varje myndighet. Vad gäller antalet ledamöter i rådet, så ansåg de flesta av de svarande att dagens antal är lagom. 
  
 12.3 
  
 Överväganden och förslag 
  
 12.3.1 
  
 Utgångspunkter och bedömning av dagsläget 
  
 Utredningens bedömning 
 : Utredningsarbetet har visat att stati- stiksystemet i huvudsak fungerar väl i dag, varför det knappast finns skäl att anta att dagens mjuka form av samordning skulle ha betydande brister. 
 I syfte att värna statistikens kvalitet finns det dock skäl att – inom ramen för de förutsättningar som ges av det decentrali- serade systemet – något höja ambitionerna beträffande samord- ning, uppföljning m.m. 
 I utredningens direktiv pekas i flera fall på behov av förstärkt uppföljning av hur systemet för den officiella statistiken fungerar. Således anges i direktiven att jag bör överväga dels en precisering av kvalitetskraven i lagen om den officiella statistiken och hur kraven 
 483 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 ska följas upp, dels ett system för tillsyn av tillgängligheten. Mitt förslag om preciserade kvalitetskrav redovisades i kapitel 8. Som framgått av kapitlen 8 och 9 anser jag att uppföljning av olika aspek- ter på statistiksystemet bör behandlas samlat. 
 I avsnitt 12.2 redogjorde jag för dagsläget avseende samordning m.m. och den utveckling som lett fram till detta. Som framgår av redogörelsen har samordningen innehållit i stort sett samma slags åtgärder ända sedan 1994 års reform av statistiksystemet, låt vara att tillkomsten av Rådet för den officiella statistiken år 2002 inne- bar en viss förstärkning. Allt sedan reformen har det handlat om en ganska mjuk form av samordning. SCB har utnyttjat sin föreskrifts- rätt i begränsad utsträckning. Den uppföljning som sker utgörs i hög grad av den som redovisas i rådets årsrapport. I huvudsak finns det heller inga sanktioner i systemet, för det fall att någon statistik- ansvarig myndighet inte lever upp till de krav som ställs på exem- pelvis kvalitet, dokumentation eller tillgänglighet. 
 Att det behövs samordning av systemet för den officiella stati- stiken är givet. Samtidigt har utredningsarbetet visat att statistik- systemet i huvudsak fungerar väl i dag, varför det knappast finns skäl att anta att dagens mjuka form av samordning skulle ha betyd- ande brister. Att söka eftersträva fullständig samordning – i betyd- elsen att allt skulle göras på exakt samma sätt – vore heller inte vare sig realistiskt eller rationellt. Som SCB framför i sitt remissvar över Holmes rapport (se avsnitt 9.2) synes det vara i linje med de intentioner som fanns när statistikreformen genomfördes att SCB:s samordning i dag bygger på samverkan och konsensus. Visserligen ska de statistikansvariga myndigheterna uppfylla samma krav, såsom de kommer till uttryck i lagen och förordningen om den officiella statistiken och vissa föreskrifter från SCB, men det handlar trots allt om 27 självständiga myndigheter. Som framgått av kapitel 6 anser jag också att statistiksystemet fortsatt ska vara decentraliserat, vilket t.ex. innebär att användare inom enskilda sektorer ska få på- verka statistikens innehåll och utformning. Mot denna bakgrund är det ofrånkomligt att det förekommer viss heterogenitet i statistik- systemet. 
 I syfte att värna statistikens kvalitet finns det dock enligt min mening skäl att – inom ramen för de förutsättningar som ges av det decentraliserade systemet – något höja ambitionerna beträffande uppföljning och samordning. 
 484 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 För detta talar också de förändringar som är på gång på  
 EU-nivå 
  (se kapitel 5). I sammanhanget finns flera omständigheter som måste beaktas. En är den förstärkta roll avseende t.ex. samordning, som kommer att ges till de nationella statistikbyråerna (NSI) genom de kommande förändringarna i EU:s statistikförordning. Bland dessa förändringar ingår också att medlemsstaterna ska vidta alla nödvän- diga åtgärder för att genomföra riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice) i syfte att upprätthålla förtroendet för stati- stiken. Varje medlemsstat, företrädd av sin regering, ska därför underteckna och genomföra ett åtagande om att skapa förtroende för statistiken, varigenom särskilda politiska åtaganden görs för att genomföra riktlinjerna och upprätta ett nationellt program för kva- litetssäkring, inklusive självutvärderingar och förbättringsåtgärder. Medlemsstaterna ska också lämna årliga rapporter till kommissionen om hur man lever upp till förordningens krav inklusive åtagandet om förtroende för statistiken. Hur Sverige kan hantera detta åtagande har jag berört i kapitel 5 och redovisar även närmare i avsnitt 13.2.4. I det här sammanhanget diskuterar jag hur självutvärderingarna, som de årliga rapporterna bör baseras på, bör ske. Vidare torde den fortsatta utvecklingen av den s.k.  
 EDP-processen 
  medföra att kom- missionen kommer att förvänta sig att NSI har rollen som beled- sagare vid dess landsbesök, s.k. upstream dialogue visits. 
 Utöver vad som följer av EU:s krav, anser jag att det även av andra skäl behövs starkare uppföljning i det svenska statistiksystemet. Därtill har utredningsarbetet också visat på vissa problem i dagens svenska samordning, som det finns skäl att åtgärda. 
 Då dagens mjuka form av samordning i huvudsak synes fungera väl, anser jag att den höjda ambitionsnivån avseende uppföljning och samordning både kan och bör förverkligas inom ramen för denna grundmodell. Detta innebär bl.a. att jag bedömer att det för närvarande inte föreligger behov av att införa en fristående tillsyns- funktion i det svenska statistiksystemet. 
 Mot denna bakgrund redovisas i det följande mina överväganden och förslag om förbättringar avseende uppföljning och samord- ning. Först diskuteras dock vissa konsekvenser för SCB av att de nationella statistikbyråerna ges en förstärkt roll genom de kom- mande förändringarna på  
 EU-nivå. 
  
 485 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 12.3.2 
  
 Utpekande av SCB som Sveriges NSI 
  
 Utredningens bedömning och förslag 
 : Med de föreslagna för- ändringarna av EU:s statistikförordning får de nationella stati- stikbyråerna (NSI) en förstärkt roll avseende bl.a. samordning. Att SCB är Sveriges NSI bör tydligt framgå av SCB:s instruk- tion genom att det där anges att SCB har till uppgift att fullgöra de uppgifter som enligt en  
  
 EU-rättsakt 
  
  ska fullgöras av den natio- nella statistikbyrån (NSI). Med denna reglering blir det också möjligt för SCB att fungera som beledsagare vid kommissionens landsbesök. 
  
 SCB:s föreskriftsrätt ska utvidgas från att endast avse till- gänglighet till att även omfatta kvalitetsfrågor i vidare mening. Liksom i dag ska gälla att SCB får meddela närmare föreskrifter efter att ha hört samtliga statistikansvariga myndigheter. 
 Som framgått av kapitel 5 saknas i dag ett tydligt utpekande av att SCB är Sveriges NSI, även om ingen i praktiken verkar ifrågasätta att så är fallet. Det enda utpekande som finns är att det av 2 § andra punkten förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska cen- tralbyrån framgår att SCB, utöver det som följer av förordningen om den officiella statistiken, har till uppgift att samordna överläm- nandet av statistiska uppgifter till internationella organisationer. Det är med andra ord ett ganska svagt utpekande som enbart inrik- tar sig på rapporteringen. Såväl för tydlighetens skull som för att stärka SCB:s ställning i systemet, särskilt gentemot EU, bör det enligt min mening göras ett tydligare utpekande av SCB som Sveriges NSI. Då utpekandet i nuvarande 2 § gäller för all internationell rapportering och inte enbart den  
 EU-rättsliga 
  bör dock en mot- svarande reglering alltjämt finnas kvar i instruktionen. 
 Var ska då detta nya utpekande av SCB som Sveriges NSI placeras? Dagens mera vaga utpekande finns således i SCB:s instruktion. Även ett tydligt utpekande skulle kunna placeras här. Jag har även över- vägt att placera det i lagen eller förordningen om den officiella statistiken. Den europeiska statistik som ska framställas i enlighet med EU:s statistikförordning – och för vilken rollen som NSI har särskild betydelse – har dock i sig inget med lagen och förordningen om den officiella statistiken att göra. Mot denna bakgrund framstår därför regelverket om den officiella statistiken som mindre lämpligt för ett utpekande av SCB som Sveriges NSI. Det finns däremot i ett 
 486 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 flertal andra myndigheters instruktioner exempel på motsvarande utpekanden av att de ska vara behöriga myndigheter enligt en viss  
 EU-förordning. 
  Detta framstår som den mest lämpliga vägen även här. Jag anser därför att utpekandet bör placeras i SCB:s instruktion. 
 Utpekandet i instruktionen bör utformas som en av myndig- hetens uppgifter och kan lämpligen ges formen av ett angivande av att SCB har till uppgift att fullgöra de uppgifter som enligt en EU- rättsakt ska fullgöras av den nationella statistikbyrån (NSI). Med en sådan formulering ges också grund för att SCB ska kunna fullgöra de uppgifter som troligen kommer att läggas på NSI genom de kommande förändringarna av EU:s statistikförordning, se vidare kapitel 5. Till exempel bör därmed SCB:s rätt att fungera som beledsagare vid kommissionens landsbesök täckas in. 
 För att kunna utöva den förstärkta samordningsrollen anser jag även att SCB bör ges en vidgad föreskriftsrätt, som inte är begrän- sad till tillgängligheten, utan även omfattar kvalitetsfrågor i vidare mening. Liksom i dag gäller för SCB:s föreskriftsrätt avseende till- gänglighet – enligt 13 § förordningen om den officiella statistiken – bör även i detta fall gälla att SCB får meddela närmare föreskrifter efter att ha hört samtliga statistikansvariga myndigheter. 
  
 12.3.3 
  
 Behov av ökad uppföljning 
  
 Utredningens bedömning och förslag 
 : SCB bör ges uppgiften att vara huvudansvarig för och samordna arbetet med den själv- utvärdering som ska ligga till grund för Sveriges årliga rapporter till  
  
 EU-kommissionen 
  
  om efterlevnaden av kraven i EU:s stati- stikförordning. Detta bör komma till uttryck i SCB:s instruk- tion. 
  
 Övriga myndigheter som framställer europeisk statistik ska bidra med underlag till självutvärderingen. Tillräckligt stöd för deras skyldighet att medverka i arbetet ges av myndighetsför- ordningen och förvaltningslagen. 
 I statistiksystemet bör införas en rätt för Rådet för den offi- ciella statistiken att löpande göra översiktliga granskningar av bl.a. statistikens kvalitet och tillgänglighet, t.ex. genom stick- prov eller tematiskt. Detta bör framgå av SCB:s instruktion. 
 Med dessa två typer av uppföljningsinstrument ges ett väsent- ligt underlag för att utveckla det svenska statistiksystemet. De 
 487 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 torde även kunna bidra till att generera idéer om förbättrings- åtgärder av det slag som ska ingå i Sveriges åtagande gentemot EU om förtroende för statistiken. 
 Som nämnts ingår bland de förändringar som är på gång avseende EU:s statistikförordning, att medlemsstaterna ska lämna årliga rap- porter till kommissionen om hur man lever upp till förordningens krav. Dessa årliga rapporter ska baseras på självutvärdering. Rap- porterna är tänkta att i första hand beröra  
 EU-reglerad 
  statistik. 
 Utöver detta anser jag att det – i syfte att öka förtroendet för den samlade uppföljningen – i statistiksystemet även bör införas en rätt för någon aktör att löpande göra översiktliga granskningar av bl.a. statistikens kvalitet och tillgänglighet, t.ex. genom stickprov eller tematiskt. 
 Dessa två typer av uppföljningsinstrument bör sammantaget ge ett väsentligt underlag för att utveckla det svenska statistiksystemet. Därtill torde de kunna bidra till att generera idéer om förbättrings- åtgärder av det slag som ska ingå i Sveriges åtagande gentemot EU om förtroende för statistiken. 
 Arbetet med självutvärdering enligt EU:s krav 
 Vad beträffar ansvaret för att ta fram underlagen för de självutvär- deringar som medlemsstaterna ska göra, är flera alternativ tänkbara. Flera aspekter måste vägas in i sammanhanget. En är att det i ett decentraliserat statistiksystem med 27 självständiga myndigheter som ansvariga torde vara ofrånkomligt – av såväl principiella som praktiska skäl – att underlagen för uppföljningen/självutvärderingen till stor del måste komma från myndigheterna själva. Det vore knap- past genomförbart att en aktör helt självständigt i detalj skulle granska samtliga berörda myndigheters statistikverksamheter, i synnerhet då självutvärderingen ska bilda bas för  
 årliga  
 rapporter till EU. I stället bör det enligt min mening handla om att någon aktör ges i uppgift att vara huvudansvarig för och samordna arbetet med själv- utvärderingen, med rätt att från de myndigheter som framställer europeisk statistik inhämta uppgifter (enligt ett frågeformulär e.d. som är anpassat till de krav som ställs i självutvärderingen). 
 Vilken aktör bör då ges uppgiften att vara huvudansvarig för och samordna arbetet med självutvärderingen? En första fråga att ta ställning till i sammanhanget är om uppgifterna bör läggas på tempo- 
 488 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 rärt inrättade kommissioner e.d. eller på en permanent myndighet. En fördel med den förstnämnda lösningen skulle vara att den ger god flexibilitet, vilket underlättar om exempelvis arbetsuppgifterna tidsmässigt är av begränsad omfattning eller man vill kunna skräddarsy kompetensen utifrån de behov som finns vid varje enskilt utvär- deringstillfälle. En permanent myndighet har å andra sidan fördelen att det blir lättare att bygga upp en långsiktigt robust kompetens. En permanent lösning torde också vara att föredra när det, som i det här fallet, handlar om årligen återkommande uppföljningsbehov. Sammantaget är min bedömning att framför allt det senare skälet talar för att en permanent myndighet bör väljas. 
 Vidare måste övervägas om en ny myndighet bör inrättas för ändamålet eller om en befintlig myndighet bör ges uppgifterna. Enligt min mening är det senare att föredra. Den aktör som ska följa upp om berörda myndigheter lever upp till de krav som ställs behöver enligt min bedömning väl utvecklad statistisk kompetens och god kunskap om de förhållanden som präglar statistiksystemet. Sådan kompetens och kunskap finns i dag hos de statistikansvariga myndigheterna, i synnerhet hos SCB. Om en ny uppföljnings- myndighet bildades på statistikområdet, så skulle dess personal där- för sannolikt till stor del behöva hämtas från de statistikansvariga myndigheterna, vilket skulle riskera att tunna ut kompetensen hos dessa. Behovet av statistisk kompetens och god kunskap om sta- tistiksystemets förhållanden talar också för att man inte bör välja någon befintlig myndighet utanför statistiksystemet, såsom t.ex. Riksrevisionen eller Statskontoret. Att bedriva denna typ av regel- bundet återkommande uppföljning inom ett enskilt sakområde är knappast heller en uppgift som skulle passa väl in i dessa myndig- heters verksamhet. Därtill torde en sådan uppgift inte vara förenlig med Riksrevisionens självständiga ställning under riksdagen. 
 Vid en samlad bedömning landar jag i slutsatsen att SCB är den naturliga aktören när det gäller uppgiften att vara huvudansvarig för och samordna arbetet med den självutvärdering som ska ligga till grund för Sveriges årliga rapporter till EU. Detta bör komma till uttryck i SCB:s instruktion. 
 Vad gäller övriga myndigheters skyldighet att medverka i arbetet med självutvärderingarna bedömer jag att tillräckligt stöd för detta ges av den mer allmänna reglering som återfinns dels i 7 § myndig- hetsförordningen (2007:515), där det anges att myndigheten ska ge regeringen stöd vid Sveriges deltagande i verksamheten inom Euro- peiska unionen, och dels i 6 § förvaltningslagen (1986:223), om 
 489 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 samverkan mellan myndigheterna. Om regeringen inte skulle anse att denna mer allmänna reglering är tillräcklig får den i stället införa en skyldighet för myndigheterna att årligen genomföra en sådan självutvärdering; det får då göras i instruktionerna för de myndig- heter som framställer europeisk statistik. 
 Arbetet med översiktliga granskningar 
 Som framgått ovan anser jag att det, utöver de självutvärderingar som baseras på  
 EU-krav, 
  i det svenska statistiksystemet även löp- ande bör genomföras översiktliga granskningar av bl.a. statistikens kvalitet och tillgänglighet, t.ex. genom stickprov eller tematiskt. Argumenten för och emot olika organisationslösningar är i detta fall i huvudsak desamma som de som ovan redovisats avseende arbetet med självutvärderingarna. Således bedömer jag att även denna upp- gift bör ge till en befintlig aktör inom statistiksystemet. 
 Mot denna bakgrund skulle SCB ligga nära till hands. Då jag anser att det så långt möjligt bör handla om mer  
 oberoende 
 , över- siktliga granskningar, menar jag dock att denna uppgift bör ges till Rådet för den officiella statistiken. Visserligen finns rådet formellt sett vid SCB, men det utgör ändå ett samarbete mellan de statistik- ansvariga myndigheterna och kan därmed sägas ha en mer fristå- ende ställning. Att rådet ska ha denna uppgift bör framgå av SCB:s instruktion, där rådets uppgifter regleras. 
 Om sedan granskningarna alltid måste ske med hjälp av egen anställd personal eller om även extern kompetens kan upphandlas, bör rimligen kunna överlåtas till rådet självt att avgöra. För att rådet ska kunna bedriva denna typ av granskande verksamhet på ett till- fredsställande sätt torde krävas att det tillförs ytterligare resurser. 
 Sanktioner bör inte införas 
 I utredningsarbetet har frågan väckts om en förstärkt uppföljning av den officiella statistiken även bör inkludera möjligheter att ut- döma sanktioner i systemet, för det fall att någon statistikansvarig myndighet inte lever upp till de krav som ställs på exempelvis kvalitet, dokumentation eller tillgänglighet. Visserligen kan antas att en sådan möjlighet både skulle underlätta korrigeringar av fak- tiska fel och ha viss preventiv verkan. Men enligt min bedömning 
 490 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 bör sådana sanktioner ändå inte införas, eftersom det knappast är lämpligt att ha sanktionsmöjligheter mellan formellt sett jämbör- diga myndigheter. 
 En jämförelse kan i sammanhanget göras med Storbritannien, som sannolikt är det land i Europa som har den starkaste uppfölj- ningsfunktionen i dag. Som framgått av avsnitt 4.9 har den fristå- ende avdelningen för uppföljning och utvärdering, som har bildats inom UK Statistics Authority, visserligen vissa sanktionsmöjlig- heter kopplade till sitt utvärderingsuppdrag. Men mina kontakter med myndigheten har visat att den formella sanktion som kan ut- delas är ganska mild. I praktiken är den viktigaste sanktionen om rättelser inte vidtas risken för att missförhållandena ska bli offent- liga. Sannolikt skulle risken för offentliggörande komma att fungera som ett starkt incitament även i den förstärkta uppföljning jag skisserat för det svenska systemet. 
  
 12.3.4 
  
 Behov av utvecklad samordning 
  
 Utredningens bedömning och förslag 
 : Utredningens förslag att Rådet för den officiella statistiken löpande ska göra översikt- liga granskningar innebär en ny roll för rådet. Övriga förslag som i betänkandet har lämnats om nya uppgifter för rådet bör utan svårighet kunna passas in i rådets nuvarande arbetsformer. 
  
 Rådet för den officiella statistiken ska utvidgas, så att det be- står av SCB:s generaldirektör, som ska vara ordförande, och högst tolv andra ledamöter. Av de tolv andra ledamöterna ska en vardera komma från myndigheterna Försäkringskassan, Skogs- styrelsen, Socialstyrelsen, Statens energimyndighet, Statens jord- bruksverk och Statens skolverk och resterande sex från övriga statistikansvariga myndigheter. Ledamöterna ska utgöras av generaldirektörerna för berörda myndigheter. Att rådet ska ha denna sammansättning ska framgå av SCB:s instruktion. För de resterande sex platserna bör dagens rotationsprincip fortsatt tillämpas. 
 Även fortsättningsvis bör Rådet för den officiella statistiken vara ett rådgivande organ till SCB. 
 491 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 Som framgått av avsnitt 12.2.2 hanteras en väsentlig del av samord- ningen av statistiksystemet i dag genom det till SCB hörande Rådet för den officiella statistiken, låt vara att SCB även gör många andra insatser för samordning och att det även förekommer vissa sam- ordningsinsatser mellan statistikansvariga myndigheter utan SCB:s inblandning. När jag i det följande diskuterar behov av utvecklad samordning har jag därför i första hand koncentrerat mig på arbetet i Rådet för den officiella statistiken. Nedan behandlas frågor om rådets uppgifter och sammansättning. 
 Rådets uppgifter 
 Att Rådet för den officiella statistiken ska finnas, dess uppgifter och sammansättning regleras i SCB:s instruktion. 
  
 12  
  
 Beträffande upp- gifterna anges i instruktionen att rådet ska bistå de statistikansvari- ga myndigheterna i principiella frågor om den officiella statistikens tillgänglighet, kvalitet och användbarhet samt i frågor om att under- lätta uppgiftslämnandet. Enligt instruktionen ska rådet årligen ut- arbeta en rapport om den officiella statistiken, sammanställa en årlig publiceringsplan och föra en förteckning över statistikansvariga myndigheter och statistikprodukter. Vidare anges i instruktionen att rådet ska verka för samarbete mellan de statistikansvariga myn- digheterna samt för utveckling och förvaltning av ett statistiknätverk. 
 Arbetet genomförs genom olika typer av aktiviteter. Rådet möts normalt två gånger per år. Rådet arrangerar konferenser, seminarier och studiebesök. Arbetsgrupperna under rådet – med representan- ter från statistikansvariga myndigheter – genomför bl.a. olika upp- drag från rådet, t.ex. att ta fram förslag på riktlinjer i olika frågor. Sådana riktlinjer kan sedan beslutas av rådet och publiceras av SCB. Rådets sekretariat, som består av två personer, har bl.a. till uppgift att vara sekreterare i rådet och arbetsgrupperna, ta fram underlag för rådets årliga rapport om den officiella statistiken och i övrigt svara för rådets administration. 
 I tidigare kapitel i betänkandet har jag redovisat vissa överväganden som har bäring på rådets arbetsuppgifter, nämligen följande: 
  
 12  
 Förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. 
 492 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 I kapitel 7 förordade jag att Riksbanken bör inbjudas att på fri- villig väg delta i konferenser, seminarier och liknande aktiviteter som sker inom ramen för familjen av statistikansvariga myn- digheter. 
  
 I kapitel 8 konstaterade jag att det möjligen kan krävas en viss modifiering av kriterierna för tillräcklig kvalitet, för att de ska bli tillämpbara för fler myndigheter, och att det rimligen bör vara en uppgift för rådet att utreda detta. 
  
 I mina överväganden om dokumentation (avsnitt 9.2) angavs att jag inte kan definitivt avgöra om det behövs starkare formella krav än i dag eller, framför allt, vilken kravnivå som i sådana fall vore den rätta. Jag lämnade därför inga förslag på författnings- ändringar beträffande dokumentation, men framförde att frågan om dokumentation behöver diskuteras vidare. Dels tycks det finnas behov av ökad samsyn mellan de statistikansvariga myn- digheterna. Dels anser jag att det behöver göras fler och mer djupgående granskningar av kvaliteten på dokumentationen. Båda dessa behov bör kunna hanteras inom ramen för det arbete som sker i rådet och dess arbetsgrupper. I åtminstone det senare fallet krävs dock även nära kontakter med företrädare för dem som är målgrupper för dokumentationen. 
  
 I övervägandena om prissättning av statistik (avsnitt 9.3) konsta- terade jag att prissättningen inte är helt enhetlig mellan de stati- stikansvariga myndigheterna i dag. Variationerna synes dock i allmänhet inte bero på att prissättningen sker på ett felaktigt sätt, utan är huvudsakligen en följd av de skilda förvaltningsrättsliga och andra förutsättningar som råder för verksamheten vid de olika myndigheterna. Mellan SCB och övriga statistikansvariga myndigheter skiljer sig också förutsättningarna för statistikverk- samheten i den meningen att statistik för SCB är en huvudsyssla och för övriga myndigheter en bisyssla, vilket delvis förklarar skillnader i prissättningen. Jag framhöll dock att de statistik- ansvariga myndigheterna bör både bli bättre på att till omvärlden kommunicera varför variationerna förekommer och sinsemellan diskutera hur prissättningen bör gå till och om möjligt söka uppnå ökad enhetlighet. Min bedömning var också att sådana diskus- sioner lämpligen kan föras inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. 
  
 493 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 I avsnitt 9.6 framhöll jag att det beträffande utveckling och tillämpning av nya spridningstekniker på statistikområdet even- tuellt kan finnas behov av ökad samordning och samsyn mellan de statistikansvariga myndigheterna. Enligt min bedömning bör detta behov kunna hanteras inom ramen för rådet . 
  
 Enligt min bedömning bör huvuddelen av ovanstående förslag om tillkommande arbetsuppgifter utan svårighet kunna passas in i rådets nuvarande arbetsformer. Således handlar det i huvudsak om frågor som – liksom i dag sker – bör kunna hanteras genom att arbets- grupper under rådet ges i uppdrag att utreda berörda frågor och vid behov formulera förslag på riktlinjer, som sedan kan antas av rådet. 
 Ett av de ovanstående förslagen torde dock innebära en delvis ny roll för rådet. Jag syftar då på bedömningen att det behöver göras fler och mer djupgående granskningar av kvaliteten på doku- mentationen och att detta bör kunna hanteras inom ramen för det arbete som sker i rådet och dess arbetsgrupper. Samtidigt knyter detta an till det förslag som redovisades i avsnitt 12.3.3, om att rådet bör ges i uppgift att löpande göra översiktliga granskningar av bl.a. den officiella statistikens kvalitet och tillgänglighet. I sådana gransk- ningar torde även frågor om dokumentation vara ett naturligt inslag. 
 Utöver den nytillkommande uppgiften att löpande göra över- siktliga granskningar, ser jag inga behov av att förändra rådets arbetsuppgifter. Av naturliga skäl kan inriktningen på de frågor som behandlas av rådet visserligen variera över tid, men de olika typer av aktiviteter som rådet genomför för att hantera frågorna tycks i princip fungera väl. Som framgått av avsnitt 12.2 har samordningen också innehållit i stort sett samma slags åtgärder ända sedan 1994 års reform av statistiksystemet, vilket torde tala för att aktiviteterna i huvudsak är de rätta. 
 De synpunkter som i utredningsarbetet har framförts på samord- ningen har också i högre grad berört sådant som rådets samman- sättning och arbetsformer, än dess arbetsuppgifter i sig. Frågan om rådets sammansättning behandlas nedan. 
 Beträffande arbetsuppgifter vill jag dock avslutningsvis peka på att vissa myndigheter, som framgått av avsnitt 12.2.2, har efterlyst mer handgripligt stöd i olika frågor. Dessa önskemål har handlat mycket om praktiska råd – närmast av handbokskaraktär – som kan ge vägledning om hur man i olika avseenden bör gå tillväga när man utövar sitt statistikansvar. Med hänsyn till att flera av de statistik- ansvariga myndigheternas statistikverksamheter är av begränsad om- 
 494 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 fattning – såväl sett till antal statistikprodukter som personellt – är det knappast förvånande att den här typen av synpunkter förekom- mer. Enligt min mening kan det också finnas skäl för bl.a. rådet att ta till sig dem. Samtidigt är dock den bild jag har fått i utrednings- arbetet att rådet, och SCB i sin samordningsroll, redan tillhanda- håller ett ganska omfattande utbud av metodseminarier m.m. av det slag som efterfrågats. Mot denna bakgrund lämnar jag inget förslag i denna fråga. 
 Rådets sammansättning 
 I SCB:s instruktion 
  
 13  
  
 anges att Rådet för den officiella statistiken ska bestå av myndighetens chef, som är ordförande, och högst sex andra ledamöter. Vidare anges i instruktionen att ledamöterna i rådet utses av myndigheten efter samråd med samtliga statistikansvariga myndigheter och förordnas för längst tre år. 
 Som framgått av avsnitt 12.2.2 utses de myndigheter som ska ingå i rådet av SCB enligt en princip som fastställdes efter samråd med samtliga statistikansvariga myndigheter när rådet inrättades år 2002. Det handlar om ett rullande schema, som i princip följer bokstavsordningen. Ledamöterna, som är generaldirektörerna för berörda myndigheter, förordnas för tre år. Varje år byts två av leda- möterna ut. 
 Som framgått av avsnitt 12.2.2 har relativt många myndigheter framfört att det kan vara svårt att få de generaldirektörer som sitter i rådet att engagera sig helhjärtat i verksamheten. En fråga som har väckts i utredningsarbetet är därför om ledamöterna i rådet i stället borde vara chefer på lägre nivå i myndigheterna, t.ex. statistik- ansvariga chefer på avdelnings- eller enhetsnivå. Med hänsyn till rådets betydelse för samordningen och utvecklingen av statistik- systemet anser jag dock att ledamöterna även fortsättningsvis bör utgöras av generaldirektörerna för berörda myndigheter. Som kom- mer att framgå av nästa avsnitt delar jag däremot åsikten att det är angeläget att rådet låter inrätta en arena där myndigheternas statistik- ansvariga chefer kan träffas återkommande. 
 I såväl mitt utredningsarbete som rådets egen utvärdering av sina arbetsformer och arbetsuppgifter har från vissa myndigheter framförts synpunkten att rådets sammansättning till en del borde styras av vilken tyngd statistikfrågorna har hos de olika myndig- 
  
 13  
 a.a. 
 495 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 heterna. Jag delar denna åsikt, eftersom jag bedömer att det skulle vara en fördel om det alltid fanns representation i rådet från några av de myndigheter vilkas statistikverksamhet kan sägas ha störst tyngd. Med dagens roterande representation är detta inte garanterat. 
 Utrymme för en sådan permanent representation från myndig- heter med störst tyngd skulle i princip kunna skapas på tre olika sätt, nämligen genom 
  
 att permanent vika några (kanske två eller tre) av rådets nuva- rande sex platser, exklusive SCB, för gruppen av myndigheter med störst tyngd, 
  
 att utvidga rådet (t.ex. en fördubbling till tolv ledamöter exklu- sive SCB) och permanent tilldela de tillkommande platserna till gruppen av myndigheter med störst tyngd, eller 
  
 att slopa det roterande ledamotskapet och i stället låta rådet per- manent bestå av samtliga statistikansvariga myndigheter, dvs. 27 myndigheter inklusive SCB. 
  
 Samtliga dessa lösningar är enligt min mening fullt tänkbara. Samt- liga har också både för- och nackdelar. 
 Det första alternativet har framför allt fördelen att rådet utgörs av en liten grupp, vilket torde underlätta fria diskussioner och möj- ligheterna att fatta beslut. Om två eller tre av platserna permanent viks för gruppen av myndigheter med störst tyngd, och resterande platser roterar mellan övriga myndigheter, så kommer dock övriga myndigheters perioder av ledamotskap i rådet att infalla med ännu större mellanrum än i dag. Den största nackdelen med det första alternativet är därför att övriga myndigheters engagemang riskerar att minska jämfört med i dag. 
 I det sista alternativet blir situationen den omvända jämfört med det första alternativet. Då samtliga statistikansvariga myndigheter i detta fall alltid skulle vara med i rådet, torde engagemanget i det hänseendet bli största möjliga. Nackdelen med ett så pass stort råd (27 ledamöter) är å andra sidan att möjligheterna till fria diskus- sioner blir begränsade. Samtidigt ska sägas att ett råd med 27 leda- möter ändå inte torde vara omöjligt att hantera rent praktiskt, i synnerhet som rådet endast möts två gånger per år. 
 Mittenalternativet erbjuder enligt min mening en rimlig kompro- miss. I detta fall skulle rådet fortfarande inte vara större än att fria diskussioner enkelt skulle kunna föras, men ändå tillräckligt stort 
 496 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 för att möjliggöra en rimlig representation från både gruppen av myndigheter med störst tyngd och övriga myndigheter. Jag för- ordar därför detta alternativ. 
 En svårighet i sammanhanget – vilken skulle uppstå även i det första alternativet men inte i det tredje alternativet – är på vilka grunder man ska välja ut de myndigheter vilkas statistikverksamhet kan sägas ha störst tyngd. Flera kriterier är tänkbara, t.ex. statistik- verksamhetens omfattning i monetära termer och/eller räknat i antal statistikprodukter, ämnesmässig spridning (så att rådet får en bred representation från olika samhällsområden), hur myndigheterna arbetar med att utveckla sin statistikverksamhet, t.ex. om man har gjort eller övervägt att göra en s.k. utfästelse för sin officiella sta- tistik. 
  
 14 
  
 Då arbetet i rådet i mycket handlar om att utveckla statistik- systemet anser jag att det sista kriteriet är särskilt väsentligt. Ut- över SCB är det framför allt några myndigheter med relativt stora statistikverksamheter, som på senare år har gjort omfattande kvali- tetsgranskningar av sina statistikverksamheter, ofta i samband med att myndigheterna har gjort, eller övervägt att göra, en utfästelse om tillräcklig kvalitet. I kapitel 4 omnämns i detta hänseende För- säkringskassan, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen, Statens energimyndig- het, Statens jordbruksverk och Statens skolverk. 
  
 15  
  
 Även beträffande statistikverksamhetens omfattning tillhör dessa myndigheter överlag de största. En rimlig slutsats är därför enligt min mening att, utöver SCB, dessa sex myndigheter kan betraktas som den grupp av myn- digheter vilkas statistikverksamhet har störst tyngd. Låt vara att en sådan bedömning givetvis är grannlaga och att förhållandena kan för- ändras över tiden. Även vissa andra myndigheter skulle kunna anses tillhöra denna kategori, t.ex. Brottsförebyggande rådet. 
 Mot denna bakgrund föreslår jag att Rådet för den officiella statistiken ska utvidgas, så att det består av SCB:s generaldirektör, som liksom i dag bör vara ordförande, och högst tolv andra leda- möter. Av de tolv andra ledamöterna ska en vardera komma från myndigheterna Försäkringskassan, Skogsstyrelsen, Socialstyrelsen, Statens energimyndighet, Statens jordbruksverk och Statens skol- verk och resterande sex från övriga statistikansvariga myndigheter. 
  
 14 
  
 En utfästelse innebär att myndigheten garanterar att man arbetar i enlighet med kriterierna för tillräcklig kvalitet och uppfyller samtliga tillämpliga kriterier för samtliga statistik- produkter. Det handlar om rutiner för kvalitetsarbetet och om att uppfylla vissa krav på den framställda officiella statistiken. Se vidare kapitel 8. 
  
 15 
  
 Som framgått av bl.a. kapitel 4 är Socialstyrelsen och Statens jordbruksverk för övrigt de enda myndigheter som hittills har gjort en utfästelse. 
  
 497 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 Ledamöterna ska utgöras av generaldirektörerna för berörda myn- digheter. Att rådet ska ha denna sammansättning ska framgå av SCB:s instruktion. 
 Hur de resterande sex platserna ska fördelas mellan övriga stati- stikansvariga myndigheter bör liksom i dag beslutas av SCB efter samråd med samtliga statistikansvariga myndigheter. Enligt min mening bör dock i detta fall lämpligen dagens rotationsprincip fort- satt tillämpas. 
 Bör rådet vara beslutande eller rådgivande? 
 En fråga som väckts i utredningen är om Rådet för den officiella statistiken fortsatt bör vara ett rådgivande organ eller om det bör ges rätt att besluta i vissa frågor. 
 Formellt sett hör rådet i dag till SCB och har en rådgivande funk- tion. I SCB:s instruktion, där rådets uppgifter och sammansättning regleras, nämns inget om att rådet skulle ha beslutsrätt, varför det får förutsättas att rätten att besluta om de frågor som rådet be- handlar ytterst ligger på SCB och dess generaldirektör. 
 Samtidigt förefaller rådet dock i praktiken ha en viss beslutsrätt. Ett exempel på detta är att det anges i rådets arbetsordning (1 §) att rådet, utöver vad som anges i instruktionen även ska  
 kunna ini- tiera t.ex. årliga konferenser, seminarier,  
  
 GD-möten 
  
  och studieresor 
 . Vidare framgår av arbetsordningen (5 §) att  
 rådet får tillsätta arbets- grupper för att utreda särskilda frågor 
 . I och med att rådet anges som subjekt får antas att dessa beslut i åtminstone någon mån fattas kollektivt, låt vara att beslutsrätten då har delegerats av SCB. Ett annat exempel ges av de årliga rapporter och riktlinjer som tas fram inom ramen för rådet. Dessa publiceras visserligen i SCB:s namn, men i förordet anger SCB:s generaldirektör i allmänhet att rappor- ten i fråga har fastställts vid ett rådsmöte, t.ex. sägs i förordet till den senaste årsrapporten att  
 rapporten har fastställts vid rådets möte den 24 februari 2012 
 . 
  
 16  
  
 Att rapporterna fastställs vid rådsmöten antyder rimligen att SCB och dess generaldirektör åtminstone inte helt självständigt fattar beslut i frågan. 
 Ovan har jag föreslagit en ny uppgift för rådet, att löpande göra översiktliga granskningar av bl.a. statistikens kvalitet och tillgäng- lighet. Som framgått anser jag att rådets ansvar för den nya uppgiften bör skrivas in i SCB:s instruktion. Rätten att genomföra sådana 
  
 16  
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
 Sveriges officiella statistik – årlig rapport för 2011 
 . 
  
 498 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 granskningar skiljer sig dock knappast så mycket från den rätt rådet i dag har enligt sin arbetsordning att tillsätta arbetsgrupper för att utreda särskilda frågor. Genomförandet av den nya uppgiften torde därför inte i sig kräva att rådet ges formell beslutsrätt; däremot krävs möjligen ett tillägg i arbetsordningen. 
 För att ge rådet en beslutsrätt talar dock möjligen det faktum att jag anser att granskningarna bör kunna ske genom att rådet låter upphandla extern kompetens för genomförandet. Härmed måste rådet alltså både ha tillgång till och rätt att förfoga över en viss budget. Även detta torde dock i viss mån gälla redan i dag. Genom att rådet enligt arbetsordningen kan initiera t.ex. årliga konferenser, seminarier,  
 GD-möten 
  och studieresor, så får förutsättas att rådet i praktiken också har rätt att fatta beslut som kan medföra ekono- miska konsekvenser för såväl SCB som övriga statistikansvariga myndigheter. 
 Min bedömning är, mot denna bakgrund, att rådet även fortsätt- ningsvis både kan och bör vara ett rådgivande organ till SCB. Skulle den fortsatta beredningen däremot visa att rådet behöver ges en formell beslutsrätt i vissa frågor, vilken då bör inskrivas i SCB:s instruktion, får det ankomma på regeringen att besluta om detta. För bedömningen av denna fråga kan även de kommande förändringar- na på  
 EU-nivå 
  ha betydelse. 
 Andra tänkbara åtgärder 
 I sammanhanget vill jag också, utan att lämna förslag, översiktligt redogöra för några ytterligare idéer om åtgärder för förbättrad sam- ordning som har väckts i utredningsarbetet. 
 Åtgärder som Rådet för den officiella statistiken bör styra över 
 Som framgått av avsnitt 12.2.2 har de statistikansvariga myndig- heterna framfört ett flertal idéer om utveckling av Rådet för den officiella statistiken, såväl i mitt utredningsarbete som i rådets egen utvärdering av sina arbetsformer och arbetsuppgifter. Till stor del handlar dessa idéer om rådets inre arbetsformer, på en detaljnivå som rådet självt bör besluta om, och som jag därför inte ser skäl att lämna förslag om. 
 499 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 På ett par punkter vill jag dock ändå uttrycka mitt stöd för de idéer som framförts, eftersom jag bedömer att de är väl ägnade att förbättra rådets funktionssätt. Den ena är att jag, i likhet med vad ett flertal myndigheter har framfört, ser det som angeläget att det inrättas en arena där myndigheternas statistikansvariga chefer – på avdelnings- och/eller enhetsnivå – kan träffas återkommande, t.ex. genom ett årligt möte. 
 Den andra punkten handlar om att flera statistikansvariga myn- digheter har framfört att samarbetet i Rådet för den officiella stati- stiken, som i huvudsak tar sikte på hela statistiksystemet, ibland blir för vittomfattande. I vissa frågor skulle man vilja ha möjlighet att inom ramen för rådet bedriva mer avgränsat samarbete, med de myndigheter som man har mest gemensamt med. Min bedömning är att det kan finnas skäl för rådet ett hörsamma dessa önskemål, genom att t.ex. ge möjlighet till att skapa arbetsgrupper m.m. uti- från andra indelningsgrunder än i dag. Samtidigt ser jag dock inget som i dag hindrar de myndigheter som så önskar, att på frivillig basis samarbeta inom en mindre grupp. Som framgått av avsnitt 12.2.2 tycks det också förekomma en del sådana initiativ i statistiksystemet. 
 Åtgärder som det är upp till regeringen att besluta om 
 En idé som har väckts i både utredningen från år 1999 och före- liggande utredning är att statsmakterna till Rådet för den officiella statistiken även borde nominera några externa ledamöter, som representerar andra organ än statistikansvariga myndigheter. Med en sådan modell skulle rådet möjligen kunna utöva en liknande funktion som de nationella statistikråd som finns i många andra europeiska länder (se avsnitt 4.9). I dessa finns i allmänhet repre- sentanter från ministerier, större användare, forskare o.d. Dessa nationella råd är inte sällan kopplade till landets nationella statistik- byrå (NSI), men kan ibland ha en mer fristående ställning. De nationella statistikråden brukar bl.a. ha till uppgift att avge åter- kommande, t.ex. årliga, utlåtanden om den officiella statistikens in- riktning, kvalitet m.m. Jag har dock inte haft möjlighet att närmare analysera behovet av eller förutsättningarna för att till Rådet för den officiella statistiken även tillsätta externa ledamöter och lämnar därför inget sådant förslag. Enligt min mening kan det dock finnas skäl för regeringen att under kommande år överväga en sådan modell. 
 500 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 Slutligen har i utredningsarbetet väckts idén att samordningen skulle kunna förbättras om SCB fick en styrelse med fullt ansvar, i stället för det insynsråd som finns i dag. Jag kan i och för sig se att en sådan åtgärd skulle ha fördelar, t.ex. i form av att ordföranden skulle vara en extern aktör. Idén om att införa en styrelse vid SCB torde dock inte vara möjlig att förena med de förändringar som är på gång avseende EU:s statistikförordning, eftersom dessa bl.a. bygger på att den nationella statistikbyråns högsta chef ska ges en stark och oberoende ställning. Jag har därför inte närmare övervägt möjligheten att införa en styrelse vid SCB. 
  
 12.3.5 
  
 Behov av ökade resurser 
  
 Utredningens bedömning 
 : Utredningens förslag om ökad upp- följning och utvecklad samordning torde kräva att ytterligare resurser tillskjuts för de föreslagna arbetsuppgifterna. Behovet bedöms uppgå till totalt ca 5 miljoner kronor per år. Flera finan- sieringsmöjligheter är tänkbara. 
 De förslag om ökad uppföljning och utvecklad samordning, som jag har redovisat ovan, syftar till att göra systemet för den officiella statistiken mer välfungerande. Den höjda ambitionsnivå jag för- ordar torde kräva att ytterligare resurser tillskjuts för de föreslagna arbetsuppgifterna. 
 Några betydande belopp torde det dock inte komma att handla om. Uppskattningsvis kan Rådet för den officiella statistiken be- höva ca  
 2–2,5 
  miljoner kronor per år för de granskningar jag anser att det bör ansvara för. Vidare bedömer jag att det utökade rådet och dess tillkommande uppgifter kräver något större administration, vilket talar för att rådets sekretariat bör ges större resurser. Jag uppskattar detta behov till ca  
 1–1,5 
  miljoner kronor per år, vilket bl.a. bör vara tillräckligt för att inrätta ytterligare en tjänst. Därtill torde SCB behöva avsätta vissa resurser för bl.a. uppgiften att vara huvudansvarig för och samordna arbetet med den självutvärdering som ska ligga till grund för Sveriges årliga rapporter till  
 EU-kom- 
  missionen om efterlevnaden av kraven i EU:s statistikförordning. Jag uppskattar att även detta resursbehov uppgår till ca  
 1–1,5 
  mil- joner kronor per år. Totalt skulle det därmed handla om ett ökat resursbehov om ca 5 miljoner kronor per år. 
 501 
  
 Samordning av systemet för den officiella statistiken 
  
 SOU 2012:83 
  
 Hur detta bör finansieras kan diskuteras. Jag ser framför allt två alternativ. Det ena är att hela beloppet får belasta SCB:s ramanslag och finansieras genom det utrymme som skapas genom myndig- hetens pågående rationaliseringsarbete. Det andra alternativet är att beloppet finansieras kollektivt av de statistikansvariga myndigheterna, eftersom nyttan av de föreslagna åtgärderna i första hand kommer detta kollektiv till del. Rent praktiskt skulle detta kunna hanteras genom att SCB:s ramanslag i budgetprocessen tillförs 1/27 av det totala beloppet från vardera av övriga statistikansvariga myndig- heters anslag, dvs. ca 185 000 kronor per år och myndighet. Jag tar inte ställning till vilket av dessa två alternativ som är att föredra, utan lämnar det avgörandet till den fortsatta beredningen. 
 Jag ser inte skäl att inrätta ett särskilt anslag för arbetet med sam- ordning och uppföljning av statistiksystemet. Däremot bör regeringen i styrningen av SCB poängtera vikten av att tillräckliga medel av- sätts för detta ändamål. 
  
 12.3.6 
  
 Konsekvenser för SCB:s tre roller 
  
 I kapitel 11 redovisades mina överväganden om hur man bör han- tera de målkonflikter som kan ligga i SCB:s tre olika roller i det statistiska systemet, dvs. en  
 ansvars-, 
  en produktions- och en för- valtningsroll. Som där framgått är mitt förslag att SCB även fort- sättningsvis ska samlat utöva  
 ansvars-, 
  produktions- och förvalt- ningsrollerna. 
 Mot bakgrund av detta bör avslutningsvis poängteras att mina överväganden om SCB:s tre roller bygger på den samordnings- modell som förordats i föreliggande kapitel. Med andra ord att sam- ordningen visserligen bör utvecklas, men att dagens mjuka samord- ningsmodell ändå i grunden ska behållas. Detta innebär t.ex. att det inte bör införas sanktioner för det fall att någon statistikansvarig myndighet inte lever upp till de krav som ställs på exempelvis kva- litet, dokumentation eller tillgänglighet. 
 Om utvecklingen framöver däremot skulle gå mot en betydligt starkare tillsyn av statistiksystemet, inkluderande möjlighet för till- synsorganet att utdela sanktioner, så krävs förmodligen att tillsynen läggs på ett fristående organ. Hur det i sådana fall bör ske har jag emellertid inte sett skäl att överväga inom ramen för denna utred- ning. 
 502 
  
 13 
  
 EU-samarbetets 
  
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
 Lagen om den officiella statistiken med tillhörande förordning har i praktiken tillämpats oförändrad i över tio år. Under denna tid har EU:s regler på statistikens område utvecklats kraftigt och successivt fått allt större betydelse för det svenska statistiksystemet. En del i mitt uppdrag är att överväga om  
 EU-medlemskapet 
  bör få ett ännu större genomslag i det svenska statiksystemet i allmänhet och i SCB:s verksamhet, prioriteringar och arbetsformer i synnerhet. I mitt uppdrag ligger också att se till att svensk rätt är förenlig med EU- rätten. 
 I kapitel 5 redogjorde jag för de pågående förändringarna inom  
 EU-rätten 
  och dess inverkan på svensk rätt. Mina överväganden om statistiksystemets olika delar har sedan redovisats i kapitlen 6 till 12, varvid jag även har presenterat förslag om förändringar till följd av  
 EU-rätten. 
  I det kommande kapitel 14 återfinns mina överväg- anden avseende SCB, som också delvis påverkas av förändringarna på  
 EU-nivå. 
  
 I syfte att öka överblicken summeras i detta kapitel de av mina förslag som helt eller delvis kan sägas ha sin grund i  
 EU-rätten 
  och dess inverkan på svensk rätt. Med  
 EU-rätten 
  avses här den mer övergripande regleringen av statistiksystemet, motsvarande vad som i svensk rätt i huvudsak återfinns i lagen och förordningen om den officiella statistiken.  
 EU-rätt 
  som reglerar vilken typ av statistik som ska ges in till Eurostat inom olika områden behandlas däremot inte i detta sammanhang. Av mina förslag till förändringar har som- liga i huvudsak sin grund i förändringarna inom EU, medan andra även har annan bakgrund. 
 Mina förslag är i huvudsak av två slag: dels regeländringar som harmoniserar den svenska rätten och  
 EU-rätten 
  i syfte att generellt sett låta  
 EU-medlemskapet 
  få större synlighet i den svenska stati- stikregleringen, dels förändringar som kan förväntas bli aktuella om 
 503 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 de i kapitel 5 beskrivna ändringarna i EU:s statistikförordning blir verklighet och som samtidigt kan motiveras utifrån ett svenskt per- spektiv. 
 I detta kapitel tar jag inte upp frågan om ett system för upp- följning av bl.a. kvaliteten och hur ett sådant kan utformas. Visser- ligen är behovet av ökad uppföljning något som delvis kan sägas bero på kraven i den nya statistikförordningen, men då frågan be- handlades i sin helhet i samband med övervägandena i kapitel 12 finner jag inte skäl att behandla den vidare här. 
 I det följande anges först, i avsnitt 13.1, vissa utgångspunkter för analysen, framför allt den osäkerhet som ligger i att föränd- ringsarbetet på  
 EU-nivå 
  ännu inte är avslutat. I avsnitt 13.2 redo- visas regler och rutiner för att hantera föreslagna förändringar i EU:s statistikförordning. Därefter summeras de förslag jag lagt i betänkandet med syfte att harmonisera svensk rätt med  
 EU-rätten 
  (13.3) respektive att leva upp till kraven i EU:s pågående föränd- ringsarbete (13.4). Slutligen redovisas en sammanfattande analys (13.5). 
  
 13.1 
  
 Förutsättningar för analysen 
  
 En allmän utgångspunkt för mina överväganden om EU:s inverkan på det svenska systemet för den officiella statistiken är att detta i huvudsak ska vara harmoniserat med  
 EU-rätten. 
  Ett syfte med flera av de förslag jag har lagt med  
 EU-rättslig 
  anknytning har därför varit att ge  
 EU-samarbetet 
  större inverkan på nationell rätt. Här kan nämnas harmoniseringen av kvalitetsregleringen och uttalandet om att uppgiftslämnarbördan ska minska. 
 En svårighet i sammanhanget är dock att det för närvarande inte går att med fullständig säkerhet avgöra vilka konsekvenser det på- gående förändringsarbetet inom EU får för svensk del. Som be- skrivits i avsnitt 5.3 pågår för närvarande ett arbete med att revidera EU:s statistikförordning. Kommissionens förslag till ändringar pre- senterades i april 2012 och behandlingen i rådet och Europaparla- mentet pågår ännu. Under utredningstiden har det också kommit en reviderad version av Code of Practice (riktlinjer för europeisk statistik). Något beslut om en reviderad statistikförordning hade ännu inte fattats när detta betänkande lämnades till tryckning. Jag saknar alltså kännedom om hur förslagen slutligt kommer att ut- formas. Mot denna bakgrund har de förslag som jag redovisar avse- 
 504 
  
 SOU 2012:83 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 ende förändringar till följd av EU:s förändringsarbete (se avsnitt 13.4) av förklarliga skäl till viss del en preliminär karaktär när det gäller förhållandet till bakomliggande  
 EU-rätt. 
  Men jag har ändå valt att lägga förslag i de fall då frågor som tas upp i EU:s förändrings- arbete har en direkt motsvarighet i problem som även har konsta- terats på nationell nivå. 
 Beträffande de kommande förändringarna på  
 EU-nivå 
  bör vidare sägas att dessa är tänkta att ges i form av förändringar av EU:s statistikförordning. Härmed blir förändringarna direkt tillämpliga i Sverige och ska därför inte föras in i lagen och förordningen om den officiella statistiken. Däremot kommer det, enligt vad som har konstaterats i kapitel 5, troligen att krävas vissa författningsänd- ringar i svensk lag för att Sverige ska kunna sägas uppfylla EU:s nya statistikförordning, av olika karaktär. Dels finns sådana som det inte finns något uppenbart svenskt intresse av att införa i författnings- text. I dessa fall har jag valt att avstå från att lägga förslag, varför eventuella behov av regeländringar får anstå till dess EU:s föränd- ringsarbete på statistikområdet har slutförts. Dels finns sådana som är väl förenliga med min huvuduppgift, att skapa ett bra system för den officiella statistiken och tydliggöra SCB:s roll i detta. Till dem hör stärkandet av SCB:s roll, förtydligande av myndighetens sam- ordningsuppdrag och utvidgat bemyndigande att meddela föreskrif- ter. 
 Nedan sammanfattar jag mina synpunkter på kommissionens förslag och ger min syn på hur man bör förfara om dessa antas. 
  
 13.2 
  
 Regler och rutiner för att hantera föreslagna förändringar i EU:s statistikförordning 
  
 För en heltäckande redogörelse av mina synpunkter på de före- slagna ändringarna i EU:s statistikförordning hänvisas till av- snitt 5.3.3. Här tar jag endast upp de förändringar som kräver age- rande från svenskt håll och inte de som mera har att göra med det interna  
 EU-arbetet. 
  Referenserna till artiklar avser kommissionens förslag till förändringar av EU:s statistikförordning. 
 505 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 13.2.1 
  
 Det yrkesmässiga oberoendet stärks (artikel 2, punkten 1 a) 
  
 Innebörden av förslaget torde vara att det yrkesmässiga oberoendet blir starkare. Detta bör inte medföra någon större förändring för svenskt vidkommande då den föreslagna förändringen snarast be- fäster en viktig princip i den svenska statsförvaltningen. 
  
 13.2.2 
  
 Stärka NSI:s självständighet (artikel 5, punkten 1) 
  
 EU-regleringen 
  på statistikens område lägger stort fokus på medlems- staternas nationella statistikbyråer, NSI. 
 Här föreslås att NSI ska fungera som Eurostats  
 enda  
 kontakt- punkt för statistikfrågor. Sedan föreslås ett nytt andra stycke med lydelsen  
 NSI:s samordningsansvar ska omfatta alla andra nationella myndigheter med ansvar för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. NSI ska i synnerhet ha ansvaret på nationell nivå för att samordna statistisk programplanering och rapportering, kvalitetsövervakning, metodik, överföring av uppgifter samt informa- tion om Doyle statistikåtgärder 
 . 
 Mot bakgrund av bl.a. denna föreslagna ändring har jag föreslagit ett tydligare utpekande av SCB som Sveriges NSI, se avsnitt 13.3.1. Utpekandet har placerats i SCB:s instruktion. Genom detta stadgas att SCB ska ansvara för de uppgifter som enligt en  
 EU-rättsakt 
  ska fullgöras av den nationella statistikbyrån. Jag har också föreslagit att SCB enligt sin instruktion ska ges huvudansvaret för och en sam- ordnande roll i arbetet med den självutvärdering som ska ligga till grund för Sveriges årliga rapporter till  
 EU-kommissionen 
  om efterlevnaden av kraven i EU:s statistikförordning, se kapitel 12. Dessa ändringar anser jag för närvarande tillgodoser de föreslagna förändringarna i EU:s statistikförordning. 
  
 13.2.3 
  
 Chefen för NSI ges en framträdande roll (artikel 5a) 
  
 Genom artikeln ges chefen för NSI, i Sverige SCB:s generaldirektör (GD), en mycket framträdande roll. Detta är något nytt. Enligt gällande lydelse ligger inte denna typ av makt hos chefen för NSI. Regleringen påminner dock mycket om den i Code of Practice, riktlinjer för europeisk statistik (se avsnitt 5.2.5). Riktlinjerna är dock inte bindande utan är ett självregleringsinstrument som har 
 506 
  
 SOU 2012:83 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 tagits fram och godkänts av de nationella statistikinstituten. I rikt- linjerna talas det om chefen för the statistical authority. 
 Skillnaden jämfört med riktlinjerna är alltså att man nu stärker NSI:s – SCB:s – ställning gentemot övriga statistikansvariga myn- digheter och att detta regleras på förordningsnivå och därmed blir bindande för medlemsländerna. Enligt första punkten ges chefen för den nationella statistikbyrån rätt att samordna statistikarbetet i alla nationella myndigheter som medverkar till att utveckla, fram- ställa och sprida europeisk statistik. Uppgiften att samordna de nationella statistikmyndigheterna är i linje med den som SCB redan har i det svenska systemet. Dock tillämpar SCB i dag en mjuk samordning. Jag har mot bakgrund av de föreslagna ändringarna i EU:s statistikförordning föreslagit ett utvidgande av SCB:s före- skriftsrätt, se 13.4.5. 
 När det gäller tillsättandet av SCB:s generaldirektör kan enligt min uppfattning den nationella lagstiftning som finns kring hur en myndighetschef ska utses i huvudsak sägas uppfylla de krav som förordningen ställer, dock att regleringen inte särskilt gäller SCB:s GD utan är mer generell. Vid beslut om statliga anställningar är det lagstadgat att avseende endast ska fästas vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Förfarandet i övrigt är formlöst, men verkar i praktiken huvudsakligen uppfylla de krav som EU ställer. 
  
 13.2.4 
  
 Åtaganden om förtroende för statistiken (artikel 11 – ny punkt 3) 
  
 Den nya tredje punkten i artikel 11 reglerar de s.k. Commitment on Confidence in Statistics, dvs. åtagande om förtroende för stati- stiken, och hur dessa ska följas upp och övervakas från kommis- sionen. Här anges att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åt- gärder för att genomföra riktlinjerna för europeisk statistik i syfte att upprätthålla förtroendet för statistiken. Varje medlemsstat, före- trädd av sin regering, ska därför underteckna och genomföra ett åtagande om att skapa förtroende för statistiken, varigenom sär- skilda politiska åtaganden görs för att genomföra riktlinjerna och upprätta ett nationellt program för kvalitetssäkring, inklusive själv- utvärderingar och förbättringsåtgärder. Kommissionen ska kontra- signera åtagandet. Dessa åtaganden ska regelbundet övervakas av kommissionen genom de årsrapporter som medlemsstaterna skickar in. Kommissionen ska rapportera till Europaparlamentet och rådet 
 507 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 om genomförandet av åtagandena senast tre år efter det att den reviderade statistikförordningen har trätt i kraft. 
 Som nämnts är riktlinjerna för europeisk statistik (Code of Practice) ett icke bindande dokument. Medlemsstaternas statistik- byråer har dock åtagit sig att följa riktlinjerna. Nu vill kommis- sionen att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra dessa. Enligt förslaget förs en del av riktlinjerna in i statistikförordningen och blir därmed rättsligt bindande. Övriga riktlinjer är fortfarande ett självreglerande instrument. Men man vill likväl att varje medlemsstat ska vidta åtgärder för att se till att de verkligen följs i alla led av statistikproduktionen. Hur stor föränd- ringen blir beror på hur väl staterna följer riktlinjerna i dag. Mot bakgrund av vad som har framkommit i utredningsarbetet kan konstateras att riktlinjerna i stort sett redan följs i Sverige. 
 Jag har föreslagit att lagkraven på statistikens kvalitet ska for- muleras med utgångspunkt i de kvalitetskriterier som finns i EU:s statistikförordning, se nedan i avsnitt 13.3.2. Jag har också före- slagit att strävan att minska uppgiftslämnarbördan, som återfinns såväl i EU:s statistikförordning som i riktlinjerna för europeisk statistik, ska komma till uttryck i förordningen om den officiella statistiken, se nedan avsnitt 13.3.4. 
 Vidare har jag föreslagit att SCB enligt sin instruktion ska ges huvudansvar och en samordnande roll i arbetet med den självutvär- dering som ska ligga till grund för Sveriges årliga rapporter till EU- kommissionen om efterlevnaden av kraven i EU:s statistikförord- ning (se avsnitt 12.3.3). Därmed skapas förutsättningar för att Sverige ska kunna uppfylla kravet på att skicka in årsrapporter till kommissionen. Underlagen till självutvärderingarna bör tas fram av respektive myndighet som framställer europeisk statistik. Som fram- gått anser jag att den mer allmänna reglering som återfinns dels i 7 § myndighetsförordningen (2007:515), där det anges att myndig- heten ska ge regeringen stöd vid Sveriges deltagande i verksam- heten inom Europeiska unionen, och dels i 6 § förvaltnings- lagen (1986:223), om samverkan mellan myndigheterna, ger till- räcklig grund för övriga myndigheters medverkan och därmed för att SCB ska kunna uppfylla sitt uppdrag. 
 Vad gäller det åtagande om förtroende för statistiken som Sverige måste upprätta om ändringen träder i kraft, och som Grekland och kommissionen redan har upprättat (se kapitel 5), så är min bedöm- ning följande. Sverige blir skyldigt att skriva under ett sådant om den föreslagna förändringen genomförs. Enligt motiven ska under- 
 508 
  
 SOU 2012:83 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 skrifterna ske på högsta nivå. Varje åtagande om att skapa förtro- ende för statistiken bör enligt förordningen utarbetas individuellt av den berörda medlemsstaten och innehålla landspecifika förbätt- ringsåtgärder. För svensk del innebär detta enligt min uppfattning att regeringen ska göra ett sådant åtagande och ge in det till kom- missionen. Såsom skrivningarna ser ut i kommissionens förslag rör det sig, så vitt jag kan bedöma, om en engångsföreteelse. Kommis- sionen ska sedan övervaka att åtagandet fullgörs genom de års- rapporter som ges in. 
 Skrivningarna i den föreslagna artikeln bör rimligen förstås så att det inte handlar om att regeringen ska garantera kvaliteten i statistiken, dess bakomliggande källor och alla statistikprodukter. Lydelsen ger snarare vid handen att regeringen ska göra vissa poli- tiska åtaganden för att säkra kvaliteten och därmed säkerställa ett förtroende för statistiken. Regeringen ska redovisa vilka dessa åtag- anden är. Detta är rimligen fullt möjligt. Man skulle kunna tänka sig att dokumentet beskriver ändringar som genomförts i lag och förordning samt i instruktioner till SCB och andra ansvariga myn- digheter, att man gett Statskontoret i uppdrag att granska SCB:s kvalitetsarbete, osv. Om mina förslag antas, att SCB ska ha huvud- ansvaret för självutvärderingarna och att Rådet för den officiella statistiken ska genomföra löpande granskningar av bl.a. kvaliteten, är även detta sådana åtgärder som kan nämnas. Min uppfattning är att regleringen innebär att regeringen ska visa hur man arbetar med dessa frågor och vilka åtgärder man har vidtagit. Den utformning som Greklands åtagande har stärker den uppfattningen. Om rege- ringen anser sig behöva uttala att arbetet hos de myndigheter som framställer europeisk statistik är i sin ordning bör de självutvär- deringar som dessa ska genomföra kunna ligga till grund för ett så- dant uttalande. 
 Det bör noteras att dagens svenska kvalitetskriterier i hög grad motsvarar vad som gäller, respektive är på gång, på  
 EU-nivå. 
  Enligt en analys som år 2010 gjordes inom ramen för Rådet för den offi- ciella statistiken finns således åtminstone en  
 85-procentig 
  överens- stämmelse mellan de kvalitetskriterier som i en vidare mening an- vänds i Sveriges officiella statistik och den ursprungliga Code of Practice. Än tydligare blir detta med mitt förslag att föra in kri- terierna i EU:s statistikförordning i lagen om den officiella stati- stiken. De riktlinjer som år 2006 fastställdes av Rådet för den offi- ciella statistiken,  
 MIS 2006:1 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 , har stora likheter med dem som finns i EU:s rikt- 
 509 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 linjer. Där anvisas även en arbetsprocess som påminner om den som nu föreslås i EU. Således kan varje statistikansvarig myndighet välja att göra en s.k. utfästelse för sin officiella statistik, som innebär att den arbetar i enlighet med riktlinjerna. Det handlar om rutiner för kvalitetsarbetet och om att uppfylla vissa krav på den framställda officiella statistiken. Jag har i kapitel 8 redovisat mina övervägan- den om kvaliteten och lämnat förslag på hur denna ska regleras. Som framgått är dessa förslag delvis ett led i att harmonisera svensk rätt med  
 EU-rätten. 
  
 13.2.5 
  
 Ökad användning av administrativa källor (artikel 17a) 
  
 Artikeln är ny, men mycket av innehållet finns redan i nu gällande förordning. EU vill öka användandet av administrativa källor i stati- stikproduktionen. Sverige använder redan i dag i stor utsträckning administrativa data i sin statistikproduktion. Frågan är därför om denna del av artikeln för svensk del kommer att medföra några större skillnader i praktiken. Vid mitt besök hos Eurostat framfördes också att Sverige enligt dess uppfattning redan i huvudsak uppfyller kraven. 
 Det som framstår som nytt är andra punkten att NSI ska rådfrågas om och delta i den ursprungliga utformningen, den efterföljande utvecklingen och avslutandet av administrativa register som andra organ bygger upp och upprätthåller. NSI ska ha rätt att samordna standardiseringsarbetet för administrativa register som är relevanta för statistikframställning. Såsom skrivningarna är utformade i för- slaget bör Sverige kunna uppfylla det EU kräver genom en samråds- skyldighet. Mina överväganden i denna fråga finns i avsnitt 8.2.3. 
 Jag har föreslagit att det av förordningen om den officiella stati- stiken ska framgå att de statistikansvariga myndigheterna ska priori- tera användandet av administrativa data om sådana finns tillgängliga vilket är ett led i att tillgodose denna artikel. 
 De juridiska förutsättningarna för tillgång till administrativa upp- gifter för statistikproduktion finns redan i svensk rätt genom reg- leringen i 6 § förordningen om den officiella statistiken och bestäm- melserna i 6 § förvaltningslagen. Det finns alltså redan reglerat i lag att SCB (och övriga statistikansvariga myndigheter) ska ha rätt att få de uppgifter från statliga myndigheter som behövs för framställ- ning av officiell statistik och hur detta ska ske. När det gäller stati- stik som inte är officiell statistik finns den ovan nämnda regle- 
 510 
  
 SOU 2012:83 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 ringen i förvaltningslagen. För mina överväganden när det gäller denna fråga se avsnitt 8.2.3. 
 Vad gäller kostnadsfriheten torde det bli en fråga om huruvida nationell lagstiftning medger en sådan lösning utan normativa eller kostnadsmässiga konsekvenser. Det kan nämnas att SCB i sin in- struktion har rätt att ta betalt. 
  
 13.3 
  
 Ändringar i nationell rätt till följd av harmonisering med  
  
 EU-rätten 
  
 13.3.1 
  
 Tydligt utpekande av SCB som Sveriges nationella statistikbyrå 
  
 Som framgått lägger  
 EU-regleringen 
  på statistikområdet stort fokus på medlemsstaternas nationella statistikbyråer, NSI. Pågående utveck- lingsarbete inom EU tyder som konstaterats på att NSI i framtiden kommer att spela en än viktigare roll än i dag. Enligt förslaget till ny lydelse i EU:s statistikförordning ska den nationella statistik- byrån fungera som Eurostats enda kontaktpunkt för statistikfrågor och dess samordningsansvar ska omfatta alla andra nationella myn- digheter med ansvar för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. 
 Det råder inget tvivel om att SCB är Sveriges NSI. Som kon- staterats i kapitel 5 saknas dock i gällande rätt ett tydligt utpekande av att det är SCB som är Sveriges nationella statistikbyrå. Den reglering som finns är 2 § andra punkten förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån av vilken det framgår att SCB, utöver det som följer av statistikförordningen, har till uppgift att samordna överlämnandet av statistiska uppgifter till inter- nationella organisationer. 
 Mot denna bakgrund har jag föreslagit att SCB ska pekas ut som Sveriges nationella statistikbyrå; se kapitel 12 där motiven utvecklas närmare. Utpekandet ska placeras i SCB:s instruktion. 
 511 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 13.3.2 
  
 Lagkraven på statistikens kvalitet bör motsvara dem i EU:s statistikförordning 
  
 Kvalitetskraven i lagen om den officiella statistiken är som konsta- terats i kapitel 8 relativt få, särskilt i jämförelse med kvalitets- kriterierna i  
 EU-rätten. 
  I EU:s statistikförordning anges sju kvali- tetskriterier som ska tillämpas för den europeiska statistiken. Kri- terierna framgår av artikel 12 och är: 
  
 Relevans 
 : mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser använ- darnas nuvarande och potentiella behov. 
  
 Noggrannhet 
 : grad av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena. 
  
 Aktualitet 
 : perioden mellan den tidpunkt då de statistiska upp- gifterna finns tillgängliga och den händelse eller företeelse som de beskriver. 
  
 Punktlighet 
 : den tid som förflyter mellan det datum uppgifterna görs tillgängliga och det datum som de skulle ha lämnats. 
  
 Tillgänglighet och tydlighet 
 : de villkor och sätt på vilka använ- darna kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter. 
  
 Jämförbarhet 
 : mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp, mätverktyg och mätförfaranden som använts, när stati- stik från olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tidsperioder jämförs. 
  
 Samstämmighet 
 : mått på i vilken utsträckning uppgifterna med tillförlitlighet kan kombineras på olika sätt och för olika ända- mål. 
 Skillnaden i detta hänseende mellan svensk officiell statistik och europeisk statistik är dock betydligt mindre i praktiken. Som kon- staterats i kapitel 8 överensstämmer det kvalitetsbegrepp som i vidare mening används i Sveriges officiella statistik – t.ex. som grund för riktlinjerna och kriterierna för tillräcklig kvalitet i den officiella statistiken 
  
 1  
  
 – i hög grad med vad som anges i EU:s statistikförord- ning. En stor skillnad är dock att stora delar av de förhållanden som för  
 EU-reglerad 
  statistik anges i en  
 EU-förordning 
  för svensk del ges som rekommendationer i  
 icke-tvingande 
  riktlinjer. 
  
 1  
  
 Statistiska centralbyrån (2006):  
 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik 
 . Rikt- linjer från Rådet för den officiella statistiken. Meddelanden i samordningsfrågor, MIS 2006:1. 
  
 512 
  
 SOU 2012:83 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 Som framgår av mina överväganden i kapitel 8 anser jag att de viktigaste kvalitetskraven som ställs på den officiella statistiken också bör framgå av lagen om den officiella statistiken, detta för att markera vikten av god kvalitet. De kriterier som finns i EU:s stati- stikförordning är rimliga, varför jag har föreslagit att kraven i den svenska lagen bör formuleras med utgångspunkt i denna. 
 För att införa de kvalitetskriterier som anges i EU:s statistik- förordning i lagen om den officiella statistiken talar också det faktum att långtifrån all officiell statistik i dag är  
 EU-reglerad. 
  På de områden som är  
 EU-reglerade 
  är visserligen EU:s statistikför- ordning direkt tillämplig i Sverige och gäller som svensk lag, men på områden där insamlingen av den officiella statistiken helt följer av svensk lag och inte samlas in för EU:s räkning, är Sverige inte bundet av  
 EU-rätten. 
  Som framgått av kapitel 5 anser jag dock att det skulle vara mindre lämpligt att ha olika regler för officiell stati- stik beroende på om den är  
 EU-reglerad 
  eller inte. Ett sådant för- farande skulle inte bara vara dyrt, det skulle också strida mot de krav på att begränsa uppgiftslämnarnas börda som finns inom både  
 EU-rätten 
  och den nationella rätten. Sammantaget menar jag därför att man bör eftersträva ett enhetligt regelverk för den officiella statistiken, vilket bl.a. innebär att samma kvalitetskriterier bör gälla för all officiell statistik, oavsett om den är  
 EU-reglerad 
  eller inte. 
  
 13.3.3 
  
 All  
  
 EU-statistik 
  bör vara officiell statistik 
 Utredningsarbetet har visat att det finns ett tiotal statistikprodukter som är  
 EU-reglerade, 
  men som inte utgör svensk officiell statistik. Flertalet av dessa ligger på SCB, men hit hör också t.ex. viss stati- stik som Riksbanken ansvarar för. I april 2012 skedde sådan rap- portering från totalt 16 myndigheter och organisationer i Sverige. Sex av dessa var inte statistikansvariga myndigheter; hit hör Migra- tionsverket och Riksbanken. 
 Som framgått av avsnitt 7.2.3 anser jag att myndigheter som tar fram  
 EU-reglerad 
  statistik i normalfallet bör vara statistikansvariga myndigheter. Ett undantag måste dock göras för Riksbanken som i egenskap av myndighet under riksdagen kräver en särlösning. Det har som där konstaterats dock inte varit möjligt att analysera förut- sättningarna i varje särskilt fall varför jag har valt att inte lägga något förslag om ändring av gruppen statistikansvariga myndigheter. 
 513 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 Enligt min mening bör dock ambitionen vara att  
 EU-reglerad 
  statistik i normalfallet ska vara officiell statistik. Huvudregeln är att det är regeringen som bestämmer inom vilka områden det ska fram- ställas officiell statistik och vilka myndigheter som ska vara stati- stikansvariga. De statistikansvariga myndigheterna bestämmer sedan vilka produkter som ska vara officiell statistik. Som jag föreslagit i avsnitt 7.2.3 anser jag att statsmakterna bör uttala att  
 EU-reglerad 
  statistik i normalfallet ska vara officiell statistik. Uttalandet bör vara av karaktären rådgivande. 
  
 13.3.4 
  
 En strävan om minskad uppgiftslämnarbörda bör föras in i författningstext 
  
 Mina överväganden avseende uppgiftsskyldighet och uppgiftslämnar- börda finns i kapitel 10. Som där anges föreslår jag att principen om en rimlig uppgiftslämnarbörda ska komma till uttryck i förordningen om den officiella statistiken. 
 Att uppgiftslämnarbördan ska begränsas är ett sedan länge uttalat mål från statsmakternas sida. Att införa detta i förordningstexten är därför ett sätt att tydliggöra statsmakternas önskan och fyller en viktig signalfunktion. Förslaget bottnar dock även i  
 EU-rätten 
  som har samma uttalade mål. Där finns uttalandet i EU:s statistik- förordning (artikel 2 punkten f) som är bindande. Dessutom finns kravet även angivet i riktlinjerna för europeisk statistik i princip 9 där det anges att en rimlig uppgiftslämnarbörda innebär att upp- giftslämnarbördan står i proportion till användarnas behov och är rimlig för uppgiftslämnarna. Mitt förslag om att införa ett krav mot- svarande det i EU:s statistikförordning i förordningen om den offi- ciella statistiken är därför ett led i att harmonisera svensk rätt med  
 EU-rätten. 
  
 13.3.5 
  
 Uppgiftsskyldighet ska råda för uppgifter som krävs för att framställa europeisk statistik 
  
 Enligt utredningsdirektiven ska jag analysera om det förekommer fall där en myndighet å ena sidan behöver framställa statistik för att uppfylla  
 EU-rättsliga 
  förpliktelser och å andra sidan inte har något eget behov av eller någon rätt att begära in uppgifterna för att fram- ställa officiell statistik och inte kan få tillgång till uppgifterna på 
 514 
  
 SOU 2012:83 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 annat sätt. Om så är fallet bör det övervägas att införa en lagstadgad skyldighet för juridiska personer att lämna uppgifter i sådana situa- tioner. 
 I utredningsarbetet är det endast SCB som har uppgett att myn- digheten behöver framställa statistik för att uppfylla  
 EU-rättsliga 
  förpliktelser, men saknar rätt att begära in uppgifterna för att fram- ställa officiell statistik och inte kan få tillgång till uppgifterna på annat sätt. Jag har dock i kapitel 10 konstaterat att det är ett problem som kan uppstå hos flera av de statistikansvariga myndigheterna inom en nära framtid. Mot denna bakgrund har jag föreslagit att regeringen ska ges rätt att meddela föreskrifter om skyldigheten för den som är uppgiftsskyldig enligt huvudregeln att lämna de upp- gifter som behövs för att framställa sådan europeisk statistik som en myndighet enligt en  
 EU-förordning 
  ska ge in till Europeiska kommissionen (Eurostat). 
 Skälen för mitt förslag utvecklas närmare i kapitel 10. 
  
 13.4 
  
 Ändringar i nationell rätt till följd av ändringar i  
  
 EU-rätten 
  
 13.4.1 
  
 SCB:s samordningsroll ska bli tydligare 
  
 Genom de föreslagna förändringarna i EU:s statistikförordning blir SCB:s roll som Sveriges nationella statistikbyrå och samordnare av statistiksystemet allt viktigare. Jag har föreslagit att det ska införas ett tydligt utpekande av att det är SCB som är Sveriges NSI. När det gäller SCB:s samordningsroll i det europeiska systemet betonas denna ytterligare i förslaget till artikel 5.1 andra stycket i EU:s statistikförordning där det anges att  
 NSI:s samordningsansvar ska omfatta alla andra nationella myndigheter med ansvar för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. NSI ska i synnerhet ha ansvaret på nationell nivå för att samordna statistisk program- planering och rapportering, kvalitetsövervakning, metodik, överföring av uppgifter samt information om Doyle statistikåtgärder 
 . 
 SCB har redan enligt gällande rätt ett samordningsansvar dels gentemot EU och dels i systemet för den officiella statistiken. Av 2 § i SCB:s instruktion framgår att myndigheten har till uppgift att samordna det statliga statistiksystemet och överlämnandet av sta- tistiska uppgifter till internationella organisationer. Som konstaterats i kapitel 5 omfattar detta ansvar även de myndigheter som inte är 
 515 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 SOU 2012:83 
  
 statistikansvariga myndigheter om dessa ansvarar för utveckling, produktion och spridning av europeisk statistik. I praktiken verkar detta enligt vad som framkommit inte fungera fullt ut. 
 Gällande reglering är i teorin tillräcklig för att uppfylla stati- stikförordningens krav, men i praktiken krävs förtydliganden för att effekten ska bli den önskvärda. Jag har därför föreslagit vissa förtydliganden i regleringen av SCB:s samordningsroll. Dessa ska föras in i SCB:s instruktion. Möjligen kan man också tänka sig att regeringen i berörda myndigheters instruktioner lägger ett ansvar på varje myndighet att hålla SCB informerad i de frågor som rör den europeiska statistiken. Med ett sådant förfarande skulle SCB tro- ligen ha större möjligheter att utöva sitt samordningsansvar. Jag har dock valt att inte lämna förslag med denna innebörd. Särskilt mot bakgrund av att jag anser att det bör övervägas att göra samtliga myndigheter som är ansvariga för europeisk statistik till statistik- ansvariga myndigheter vilket skulle göra en sådan reglering över- flödig. 
  
 13.4.2 
  
 SCB:s föreskriftsrätt ska utvidgas 
  
 Av 13 § förordningen om den officiella statistiken framgår att SCB får meddela närmare föreskrifter efter att ha hört samtliga stati- stikansvariga myndigheter. Enligt gällande rätt omfattar denna före- skriftsrätt tillgängligheten till statistiken. 
 Som beskrivits i kapitel 5 kan  
 EU-utvecklingen 
  komma att inne- bära att SCB bör få en vidgad föreskriftsrätt, som inte är begränsad till tillgängligheten, utan även omfattar kvalitetsfrågor i vidare mening. Mitt förslag om att vidga SCB:s bemyndigande att ge föreskrifter bör därför leda till att Sverige lättare kan uppfylla de krav som kommer om den föreslagna förändringen av EU:s statistikförord- ning träder i kraft. Bakgrunden till mitt förslag kan därför delvis sägas bottna i en strävan att göra svensk rätt förenlig med  
 EU-rätten 
  och ge SCB möjlighet att ta den roll som är tänkt i  
 EU-förslaget. 
  
 Mitt förslag till att vidga SCB:s föreskriftsrätt är dock även ett led i att stärka SCB:s roll i systemet för den officiella statistiken (se avsnitt 12.3). 
 516 
  
 SOU 2012:83 
  
 EU-samarbetets 
  inverkan på det svenska statistiksystemet 
  
 13.5 
  
 Sammanfattande analys 
  
 Enligt min mening är de förslag som jag har lagt med  
 EU-rätten 
  som grund sammantaget väl ägnade att ge  
 EU-medlemskapet 
  ett större inflytande på det svenska statistiksystemet. Jag anser vidare att svensk rätt genom de lagda förslagen får anses stå i överens- stämmelse med  
 EU-rätten. 
  
 Eftersom det ännu saknas ett slutligt förslag till ändring i EU:s statistikförordning har jag valt att inte lägga skarpa förslag i alla de delar där det kan antas att ändringar kan komma att krävas. Jag har dock analyserat det förslag som föreligger och utrett vilka konse- kvenser det kan komma att få om det genomförs. Jag anser att jag genom detta har uppfyllt mitt uppdrag även i denna del. 
 517 
 14 Översyn av SCB 
 Min övergripande uppgift är att se över Statistiska centralbyrån (SCB) och systemet för den officiella statistiken. Beträffande över- synen av statistiksystemet ges i utredningsdirektiven omfattande bakgrundsbeskrivningar och vägledning om vilka frågor som när- mare ska analyseras. Vad gäller översynen av SCB är direktiven där- emot mycket knapphändiga. I stort sett anges endast – i form av strecksatser – att jag ska föreslå mål, uppgifter, resurser och priori- teringar för SCB, effektiviseringar i myndighetens verksamhet, en ny förordning med instruktion för myndigheten samt hur SCB:s samverkan med universitet och högskolor och andra myndigheter kan stärkas så att kompetensen vid myndigheten säkerställs. 
 Samtidigt anges dock i de delar av direktiven som berör över- synen av statistiksystemet ett flertal frågor och utgångspunkter av betydelse även för översynen av SCB. Jag har behandlat dessa frågor i kapitlen  
 6–13 
  och de ställningstaganden som där gjorts är ut- gångspunkter för den översyn av SCB som här redovisas. I detta kapitel behandlas de frågeställningar som i direktiven specifikt an- ges avseende översynen av SCB. Inledningsvis ska jag dock redo- visa de konsekvenser för analysen som följer av mina överväganden i kapitlen  
 6–13 
  och även vissa andra omständigheter av betydelse i sammanhanget. 
 Mot denna bakgrund har den fortsatta framställningen dispo- nerats på följande sätt. Först anges förutsättningar för analysen (14.1). Därefter ges en översiktlig beskrivning av SCB (14.2) och redovisas mina överväganden och förslag som föranleds av över- synen av SCB (14.3). Sedan redogörs för de frågeställningar som hänger samman med mitt uppdrag att skapa en ny instruktion för SCB (14.4) och slutligen redovisas de överväganden och förslag rörande förändringar i instruktionen som inte har presenterats någon annanstans i betänkandet (14.5). 
 519 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 14.1 
  
 Förutsättningar för analysen 
  
 Av de i kapitlen  
 6–13 
  redovisade övervägandena bedömer jag att framför allt följande ger väsentliga utgångspunkter för den fortsatta framställningen: 
  
 I kapitel 11 redovisades mina bedömningar avseende regeringens uttalande att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden samt om hur man bör hantera de mål- konflikter som kan ligga i SCB:s tre olika roller i det statistiska systemet, dvs. en  
  
 ansvars-, 
  en produktions- och en förvaltnings- roll. Min slutsats var att SCB:s uppdragsverksamhet fortsatt bör bedrivas tillsammans med myndighetens övriga verksamhet, dvs. att myndigheten även fortsättningsvis ska samlat utöva  
 ansvars-, 
  produktions- och förvaltningsrollerna. Detta innebär dock att risken för att det kan förekomma problem till följd av roll- konflikter inte helt kan elimineras. Vidare pekade jag på att det finns skäl att förtydliga och strama upp uppdragsverksamheten i instruktionen, som ett led i att bättre anpassa denna till rege- ringens uttalande om säljverksamheter. 
  
 I kapitel 5 har jag redogjort för gällande  
  
 EU-rätt 
  på statistik- området och den pågående utvecklingen. Som där framgått inne- bär kommande förändringar av EU:s statistikförordning bl.a. att de nationella statistikbyråerna (NSI, av engelskans National Statistical Institute) ska ges en förstärkt roll, exempelvis av- seende samordning av de nationella statistiksystemen. Mot denna bakgrund har jag i kapitel 12 föreslagit att SCB dels explicit ska utpekas som Sveriges NSI, dels ska ges en förstärkt roll i upp- följningen av bl.a. kvaliteten i den officiella statistiken. 
  
 Beträffande statistikens kvalitet har jag också, i kapitel 8, kon- staterat att den officiella statistiken generellt sett håller god kvalitet i dag och att de statistikansvariga myndigheterna – inte minst SCB – arbetar på ett seriöst sätt med kvalitetsfrågor. Visserligen menar jag att det är väsentligt att SCB, och övriga statistikansvariga myndigheter, även fortsättningsvis bedriver ett aktivt kvalitetsarbete, eftersom god kvalitet är av avgörande betydelse för den officiella statistikens tillförlitlighet och tro- värdighet. Men enligt min bedömning finns inget som talar för att SCB:s nuvarande kvalitetsarbete skulle ha några besvärande luckor eller felaktig inriktning, givet de utmaningar myndigheten för närvarande står inför. I sammanhanget bör också nämnas att 
  
 520 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 vissa av de övriga förslag som lämnats i tidigare kapitel bör bidra till att förbättra SCB:s förutsättningar att producera statistik av god kvalitet; ett exempel är det förslag om utvidgad uppgifts- skyldighet som har redovisats i kapitel 10. 
  
 I kapitel 9 analyserades användarnas tillgänglighet till den offi- ciella statistiken. Av betydelse i det här sammanhanget är fram- för allt de överväganden som där gjordes avseende SCB:s pris- sättning. Således förordade jag att full kostnadstäckning även fortsättningsvis ska gälla som ekonomiskt mål i SCB:s uppdrags- verksamhet. Detta främst med tanke på konkurrensneutrali- teten. Om statsmakterna vill stimulera vissa användargruppers, t.ex. forskares, tillgång till de data som finns i SCB:s register, så bör det hellre ske genom anslag till den som köper data än till den som tillhandahåller dem. Vidare pekade jag på att det i ut- redningsarbetet har framförts kritik om att SCB:s prissättning brister i transparens. Här finns utrymme för förbättringar från SCB:s sida. Mycket torde vara vunnet om SCB söker utveckla en mer aktiv kunddialog, inkluderande tydligare information om hur priserna sätts. 
  
 Jag har alltså valt att ta dessa överväganden som utgångspunkt för min översyn av SCB. När jag diskuterar SCB:s uppgifter och mål, sker det således inom en ram där det bland annat förutsätts att SCB även fortsättningsvis ska utöva dagens tre roller, dvs. en  
 ansvars-, 
  en produktions- och en förvaltningsroll. 
 I övrigt har jag utgått från dagens verksamhet, organisation m.m. Det bör dock noteras att det nyligen har lagts fram några utred- ningsförslag som – i varierande grad – kommer att påverka förut- sättningarna för SCB:s verksamhet om de genomförs. Jag har valt att i detta sammanhang endast beakta sådana förslag om det för när- varande med betydande visshet kan sägas att de kommer att genom- föras. 
 Detta innebär att jag inte har beaktat ett förslag, som nyligen har lagts av en särskild utredare, om att SCB:s ansvar för att föra det allmänna myndighetsregistret ska upphöra och uppgiften i stället överföras till Bolagsverket. Detta mot bakgrund av att myndighets- registret föreslås utvecklas till att även ge säker och uppdaterad information om behöriga företrädare för statliga myndigheter. 
  
 1 
  
 1  
 Behöriga företrädare för myndigheter  
 (Ds 2012:35). 
  
 521 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 Arbetet med det allmänna myndighetsregistret är dessutom en liten del av SCB:s samlade verksamhet. 
 Vidare har jag heller inte beaktat de förslag som redovisades i utredningens delbetänkande  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36). Visserligen har regeringen, som framgick av avsnitt 9.2.4, i den ny- ligen lämnade forsknings- och innovationspropositionen 
  
 2  
  
 anammat huvudtankarna från delbetänkandet och i propositionen föreslagit att det ska inrättas en funktion med uppgift att förbättra tillgäng- ligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål (låt vara att regeringen föreslår att detta uppdrag bör ges till Vetenskapsrådet och inte till en ny myndighet som föreslogs i delbetänkandet). Men de närmare detaljerna om vad Vetenskapsrådets uppgift kommer att omfatta framgår inte av propositionen. Eventuella förändringar som kan komma att påverka SCB får bedömas när Vetenskapsrådets uppdrag preciserats. 
 Som framgått av kapitel 1 pågår för närvarande även annat ut- redningsarbete, som eventuellt kan komma att påverka förutsätt- ningarna för SCB:s verksamhet. Det handlar bl.a. om 2011 års utred- ning om finansmarknadsstatistiken (Fi 2011:07) som har analyserat om det finns skäl att flytta över ansvaret för den officiella stati- stiken för finansmarknaden från Finansinspektionen till SCB. Detta arbete kommer att redovisas i december 2012, efter att föreliggande betänkande lämnats till tryck. Vidare arbetar flera utredningar med frågor om att genomföra insatser för att möjliggöra ett framtida förenklat och minskat uppgiftslämnande (se avsnitt 1.5.3). 
 Slutligen bör sägas att jag har tolkat utredningsuppdraget som att det – beträffande såväl statistiksystemet som SCB – bör handla om en översyn på relativt övergripande nivå. En ytterligare ut- gångspunkt för detta kapitel är därför att frågor om SCB:s inre organisation i första hand ankommer på myndigheten själv, och i synnerhet dess generaldirektör, att hantera och därför inte disku- teras närmare i detta sammanhang. Det innebär exempelvis att jag inte behandlar sådana effektiviseringar i verksamheten som är av typen vardagsrationalisering, dvs. förbättringar av processer och metoder m.m., utan anser att sådant främst är en intern fråga för SCB. 
  
 2  
 Prop. 2012/13:30,  
 Forskning och innovation 
 . Propositionen lämnades den 11 oktober 2012. 
 522 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 14.2 
  
 Beskrivning av SCB 
  
 3 
  
 14.2.1 
  
 Uppgifter och mål 
  
 SCB är en myndighet under Finansdepartementet, som enligt sin instruktion 
  
 4  
  
 ansvarar för officiell statistik och för annan statlig stati- stik. Utöver det som följer av förordningen om den officiella stati- stiken (se kapitel 3) har SCB enligt instruktionen till uppgift att 
  
 utveckla, framställa och sprida statlig statistik, 
  
 samordna överlämnandet av statistiska uppgifter till internatio- nella organisationer, samt 
  
 samordna det statliga statistiksystemet. 
  
 Vidare framgår av instruktionen att SCB i mån av resurser  
 ska  
 utföra uppdrag inom sitt verksamhetsområde åt andra myndigheter och  
 får  
 åta sig sådana uppdrag från andra uppdragsgivare. Enligt instruktionen får SCB också bedriva tjänsteexport som är förenlig med myndighetens uppgifter och verksamhetsområde. 
 Vidare anges i instruktionen att SCB särskilt ska svara för att fastställa konsumentprisindex och göra långsiktiga prognoser och analyser enligt särskilda beslut av regeringen. I instruktionen reg- leras också uppgifter för och sammansättning av vissa särskilda organ som ska finnas vid SCB, nämligen ett råd för den officiella statistiken (detta har beskrivits i kapitel 12), ett vetenskapligt råd samt nämnder för konsumentprisindex respektive byggnadsindex. 
 De mål som regeringen har fastställt för verksamheten anges i SCB:s regleringsbrev. 2012 års mål återges i faktaruta 14.1 nedan. 
  
 5 
  
 3 
  
 Beskrivningen är tänkt att vara översiktlig. Vissa delar av verksamheten har beskrivits mer i detalj i tidigare kapitel, t.ex. SCB:s kvalitetsarbete (se kapitel 8) och myndighetens arbete med att samordna det statliga statistiksystemet (se kapitel 12). 
  
 4 
  
 Förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. 
  
 5 
  
 I regleringsbrevet anges målen under rubriken mål och återrapporteringskrav. I fakta- rutan har den senare typen av instruktioner utelämnats. 
  
 523 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 Faktaruta 14.1 SCB:s mål enligt regleringsbrev för år 2012 
 Statistikproduktion 
 Målet för den anslagsfinansierade verksamheten är att producera officiell statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för an- vändarna. 
 Målet för den avgiftsfinansierade verksamheten är att, genom att utföra uppdrag utifrån olika användares behov, öka möjlig- heterna att utnyttja det statistiska materialet och den statistiska kompetensen som finns inom myndigheten. Uppdrag rörande officiell statistik ska prioriteras före annan avgiftsfinansierad verksamhet. 
 Arbetskraftsundersökningen, hushålls- och bostadsstatistiken samt förbättringen av kvaliteten i den ekonomiska statistiken, särskilt nationalräkenskaperna och konsumentprisindex, är prio- riterade uppgifter. 
 Produktiviteten ska öka med i genomsnitt minst 3 procent per år. 
 Det kvalitetsarbete som påbörjats ska fullföljas och väsent- liga kvalitetsförbättringar ska kunna redovisas. 
 Den statistiska informationen ska göras mer tillgänglig och användbar samt underlätta förståelse och tolkning av statistiska resultat och samband. 
 Kostnaderna för uppgiftslämnandet till statistiken ska minska. Myndigheten ska se till att de regelverk och rutiner som myn- digheten disponerar över är samordnade, kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företagare. 
 Samordning av den officiella statistiken 
 Samordningen av den officiella statistiken ska stärka det svenska statistiska systemet, bidra till hög statistikkvalitet och öka använd- barheten av den officiella statistiken. 
 Samråd med statistikanvändare 
 Myndigheten ska samråda med viktiga användare innan väsent- liga förändringar av statistikens innehåll och omfattning genom- förs. 
 524 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 14.2.2 
  
 Organisation och verksamhet 
  
 I enlighet med myndighetens instruktion leds SCB av en myndig- hetschef (generaldirektören). I instruktionen anges också att det vid myndigheten ska finnas en överdirektör och ett insynsråd bestående av högst tio ledamöter. 
 Vid 2011 års utgång hade SCB 1 347 anställda (1 165 årsarbets- krafter). Av de anställda var 529 lokaliserade till Stockholm och 670 till myndighetens kontor i Örebro. Därtill fanns 148 fältinter- vjuare med placering runt om i landet. Könsfördelningen var ca 60 procent kvinnor och 40 procent män. 
  
 6 
  
 Vid SCB finns 14 avdelningar, som var och en har ett avgränsat ansvarsområde. Avdelningarnas årliga prioriterade uppgifter preci- seras i SCB:s verksamhetsplan. Myndighetens arbetsordning reg- lerar fördelningen av ansvar och uppgifter. 
 Som framgått av kapitel 4 har SCB på senare år strävat bort från den s.k. skorstensmodellen, mot en högre grad av samordning och standardisering av myndighetens statistikproduktion. 
  
 7  
  
 Före år 2006 ansvarade de olika enheterna vid SCB:s s.k. ämnesavdelningar för statistikproduktionen från ax till limpa. Ansvaret innefattade bland annat val av statistisk metod och  
 IT-stöd, 
  datainsamling, bearbet- ning och analys samt publicering. Detta medförde en stor variation mellan produkterna vad gäller arbetssätt, produktionssystem och tekniska lösningar. Sannolikt fanns det nästan lika många produk- tionssystem som det fanns statistikprodukter. Variationen upp- fattades vara ineffektiv och bidra till höga kostnader och bristande central överblick. 
 Sedan år 2006 har SCB tagit flera steg mot en processbaserad statistikproduktion. Ett första steg var att successivt överföra och koncentrera datainsamlingen till två avdelningar – datainsamling från individer och hushåll respektive datainsamling från företag och organisationer. Syftet var främst att förbättra förutsättningarna för datainsamlingen och att minska uppgiftslämnarbördan för företagen. Ett andra steg var att införa ett processorienterat sätt att arbeta samt att utveckla och på sikt införa gemensamma (standardiserade) verktyg och arbetssätt för alla delar i produktionskedjan och för alla statistikprodukter – oavsett hur de finansieras. Detta har också understötts av att en ny organisation har införts, i vilken den abso- 
  
 6 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
  
 Årsredovisning 2011 
 . 
  
 7 
  
 Utvecklingen är här refererad från Statskontoret (2011):  
  
 Mot en säkrare statistikproduktion. En granskning av SCB:s kvalitetsarbete 
 . Rapport 2011:7. 
 525 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 luta merparten av myndighetens kompetens inom IT och statistisk metod, som tidigare fanns fördelad på de olika ämnesavdelningarna, har lagts samman till koncentrerade verksgemensamma resurser. Vidare utvecklar SCB gemensamma, standardiserade verktyg som på sikt ska stödja samtliga steg i processerna för statistikproduktion. Exempel på sådana verktyg är  
 IT-system 
  eller applikationer och statistiska metoder som kan användas för flera statistikprodukter. Standardiseringen syftar också till att skapa gemensamma arbetssätt i organisationen. Fastställda rutiner, checklistor eller manualer ska stödja de olika processtegen. 
 Enligt myndighetens årsredovisning för 2011 stödjer och avspeg- lar dagens organisation det processbaserade arbetssätt som SCB tillämpar. Som framgår av figur 14.1 nedan är verksamheten orga- niserad i två insamlings- och fyra ämnesavdelningar, en process- avdelning samt avdelningar för kommunikation, IT, utveckling, internationellt konsultarbete, personal och administration. Vidare finns en stab till stöd för myndighetens ledning. Vid denna finns bl.a. sekretariatet till Rådet för den officiella statistiken. 
 526 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 Figur 14.1 SCB:s organisation (maj 2012) 
 Källa: SCB:s hemsida 
 I SCB:s årsredovisning redovisas verksamheten utifrån en indelning i tre områden: Utveckla, framställa och sprida statistik, Samordning och internationellt statistiskt samarbete samt Tjänsteexport. Stor- leken varierar kraftigt mellan de tre områdena. Av SCB:s totala in- täkter år 2011 (1 033,7 miljoner kronor) stod således området Utveckla, framställa och sprida statistik för 93,8 procent, området Samordning och internationellt statistiskt samarbete för 0,4 pro- cent och området Tjänsteexport för 5,7 procent. 
 Inom området Utveckla, framställa och sprida statistik sker SCB:s statistikproduktion. Ansvaret för olika statistikområden är tematiskt fördelat mellan de fyra ämnesavdelningarna Befolkning och välfärd, Nationalräkenskaper, Ekonomisk statistik samt Regioner och miljö. Vilken statistik som respektive avdelning ansvarar för framgår till 
 527 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 stor del av organisationsskissen ovan. Det kan också illustreras med följande citat ur en presentationsbroschyr från SCB 
  
 8 
  
 : 
 Vad gör SCB? 
 Statistiska centralbyrån är en myndighet som tar fram statistik. Stati- stiken kan användas som underlag för beslutsfattande, debatt och forsk- ning. Vi har också en samordnande roll för Sveriges officiella statistik. SCB:s statistik delas in i fyra breda områden: 
 Befolkning och välfärd 
 Social och ekonomisk välfärd, befolkningsutveckling regionalt och natio- nellt, arbetsmarknad, utbildning och valstatistik med bland annat parti- sympatiundersökningen. 
 Ekonomisk statistik 
 Industri och tjänstenäringar, utrikeshandel och industriindikatorer, inve- steringar, forskning och informationsteknik, betalnings- och finans- marknad, priser, löner och arbetskostnader, företags- och registerbaserad sysselsättning samt företagsregistret med adressuppgifter över Sveriges samtliga företag. 
 Nationalräkenskaper 
 Nationalräkenskaper för Sverige och regionala räkenskaper för län och kommuner. Här finns statistik över den offentliga sektorns ekonomi och möjligheter att göra simuleringsmodeller för hushållen. Inom av- delningen görs analyser utifrån olika statistikområden. 
 Regioner och miljö 
 Byggande och bebyggelse, bostäder och fastighetsekonomi, regional planering och områdesindelningar, miljövård, miljöekonomi och natur- resurshushållning, jordbruk, skogsbruk och fiske, energi, turism och transporter. 
 Som framgått av kapitel 11 bedrivs anslags- och avgiftsfinansierad statistikproduktion organisatoriskt integrerat inom SCB, dvs. en enskild handläggare kan arbeta såväl med anslags- som avgifts- finansierad produktion. Syftet med integrationen är att öka effek- tiviteten i statistikframställningen, t.ex. genom att underlag till den officiella statistiken även ska kunna användas för tillkommande stati- stikändamål och därmed bidra till minskat uppgiftslämnande. SCB anser sig inte ha några problem med att i den ekonomiska redovis- ningen särskilja anslags- och uppdragsverksamheten. 
 Den anslagsfinansierade statistikproduktionen avser i huvudsak officiell statistik som SCB ansvarar för. Det finns dock vissa stati- stikprodukter – såväl engångs- som återkommande undersökningar 
 – som finansieras av anslag, men som inte är officiell statistik. 
  
 8  
 SCB – din källa till kunskap. 
 528 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 Därtill används en mindre mängd anslagsmedel för annat än stati- stikproduktion, framför allt finansieras området Samordning och internationellt statistiskt samarbete helt via SCB:s anslag. I den år- liga arbetsplanen, som regeringen i regleringsbrevet ställer krav på att SCB ska ta fram, ges en översiktlig beskrivning av den planerade anslagsfinansierade verksamheten och planerade större föränd- ringar av statistiken under året. För uppdragsverksamheten finns en specifik uppdragspolicy som anger inriktning och avgränsningar för verksamheten. 
 I samband med 1994 års statistikreform gavs SCB statistikansvar för  
 officiell statistik som griper över flera sektorer, som saknar en entydig huvudanvändare eller där det påtagligt gagnar förtroendet för stati- stiken 
 . 
  
 9  
  
 Som framgått av kapitel 4 är SCB den statistikansvariga myndighet vars officiella statistik är klart mest omfattande. Vid 2011 års slut ingick således 127 statistikprodukter i SCB:s officiella statistik, medan ingen av de övriga myndigheternas officiella stati- stik omfattade fler än 30 statistikprodukter och många myndig- heters endast omfattade en eller några enstaka produkter. 
 Det finns stora storleksvariationer även inom SCB:s anslags- finansierade statistikproduktion. Detta framgår av figur 14.2 nedan, som visar hur kostnaderna för SCB:s anslagsfinansierade produk- tion år 2011 (totalt ca 550 miljoner kronor) fördelade sig mellan olika ämnesområden. Det kan också noteras att de fem enskilt största statistikprodukterna – arbetskraftsundersökningarna, nationalräken- skaperna, undersökningarna av levnadsförhållanden, konsument- prisindex och utrikeshandel med varor – tillsammans står för drygt 40 procent av kostnaderna för SCB:s officiella statistik. 
  
 10 
  
 9 
  
 Prop. 1992/93:101, s. 6. 
  
 10 
  
 Detta framgår av SCB:s arbetsplan för år 2012. 
  
 529 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 Figur 14.2 Kostnader per ämnesområde i SCB:s anslagsfinansierade statistik år 2011 (miljoner kronor) 
  
 11 
  
 160 
  
 140 
  
 120 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 Källa: SCB:s årsredovisning för 2011 
  
 I kapitlen 9 och 11 har jag beskrivit omsättning, kundstruktur m.m. i SCB:s uppdragsverksamhet. Som där framgått uppgick intäkterna (exklusive publikationsintäkter) i den avgiftsfinansierade uppdrags- verksamheten till 466,7 miljoner kronor år 2011. Uppdragsverk- samheten består av olika tjänster och produkter, allt från enkla tabeller till komplexa informationssystem och stora statistiska under- sökningar omfattande alla moment från datainsamling till färdig rapport. Vidare genomför SCB varje år ett stort antal bearbetningar av olika register baserade på befintlig statistik. SCB bedriver även konsultation och tjänsteexport. 
 Statliga myndigheter utgör SCB:s största kundkategori i upp- dragsverksamheten och stod år 2011 för ungefär tre fjärdedelar av dess intäkter. Statistikansvariga myndigheter svarade för 33 pro- cent, varav närmare tre fjärdedelar avsåg produktion av officiell statistik, och staten i övrigt för 44 procent. Resterande intäkter härrörde år 2011 från kommuner och landsting (8 procent), privat sektor (13 procent) och utrikes kunder (2 procent). 
  
 11  
 Figuren bygger på uppgifter ur SCB:s årsredovisning för 2011 (tabell 5, s. 15); den post övrigt som där finns har här fördelats mellan övriga områden i proportion till deras respektive kostnader enligt årsredovisningen. 
 530 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 I årsredovisningen för 2011 redovisas den avgiftsfinansierade verksamheten i följande sex uppdragskategorier, med uppgift om intäkterna inom parentes: 
  
 Datainsamling/total statistisk undersökning (251,5 mnkr) 
  
 Statistisk bearbetning av befintliga register (73,9 mnkr) 
  
 Nominella uttag (26,6 mnkr) 
  
 Konsultation m.m. (41,6 mnkr) 
  
 Tjänsteexport (59,4 mnkr) 
  
 Övrigt (13,6 mnkr) 
  
 14.2.3 
  
 Resurser och finansiering 
  
 År 2011 uppgick SCB:s totala intäkter till 1 033,7 miljoner kronor. Av detta stod anslag för 552,1 miljoner kronor och avgifter, bidrag och vissa övriga intäkter för 481,6 miljoner kronor. 
 SCB har anslag för den statistik som myndigheten ansvarar för samt för att täcka kostnader för internationell rapportering av stati- stiken och samordning av statistiksystemet. Större delen av anslags- medlen (520,6 miljoner kronor) kom år 2011 från SCB:s ramanslag. Resterande knappa 32 miljoner kronor i anslagsintäkter härrörde från särskilda satsningar från olika departement, som gavs i form av anslagsmedel. 
  
 12  
  
 Ett exempel är att Socialdepartementet, inom ramen för en särskild satsning på stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, gav SCB två miljoner kronor för statistikutveckling inom äldreområdet. Ett annat exempel är att dåvarande Integrations- och jämställdhetsdepartementet, inom ramen för en satsning på in- satser för den ideella sektorn, gav SCB en miljon kronor för fram- tagande av en rapport med statistik om det civila samhället. 
 SCB kan även få särskilda medel från Regeringskansliet i form av bidrag för att finansiera särskilda uppdrag som myndigheten ges, t.ex. att undersöka förutsättningarna för att utveckla statistik inom ett visst område. I praktiken får SCB årligen sådana bidrag, år 2011 uppgick de till 22,6 miljoner kronor. Enligt vad SCB har uppgett till utredningen behöver inte de verksamheter som sker via anslag respektive bidrag innehållsligt skilja sig så mycket från varandra. Det är inte ovanligt att produktionen av en viss statistikprodukt börjar som ett särskilt regeringsuppdrag, för vilket SCB får bidrag, 
  
 12  
 Sådana särskilda anslagsmedel erhöll SCB år 2011 från  
 Arbetsmarknads-, 
 Finans-, 
  Integra- tions- och  
 jämställdhets-, 
  Social- och Utbildningsdepartementen. 
 531 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 och sedan övergår till mer permanent verksamhet som finansieras med anslag. 
 Hur dessa bidrag bör betraktas är inte helt givet. Redovisnings- mässigt ska de anges som bidrag. Men då det handlar om finan- siering av enskilda uppdrag har den berörda verksamheten också klara likheter med uppdrag som görs i SCB:s uppdragsverksamhet. Enligt uppgift från SCB betraktas därför bidragen i myndighetens interna redovisning och styrning som uppdragsintäkter. Bidragen räknas också med när SCB i sin årsredovisning beskriver uppdrags- verksamhetens omsättning, dvs. 466,7 miljoner kronor år 2011, exklusive publikationsintäkter (dessa uppgick till 4,0 miljoner kronor). Härmed är uppdragsverksamhetens omsättning i praktiken större än de avgiftsintäkter SCB har rent redovisningsmässigt; dessa uppgick år 2011 till totalt 451,0 miljoner kronor. 
  
 13 
  
 I figur 14.3 nedan visas hur SCB:s totala intäkter, och dessas fördelning på anslag, avgifter samt bidrag m.m., utvecklades i reala termer mellan åren 1999 och 2011. 
  
 14  
  
 I bidrag m.m. ingår, förutom de ovan nämnda bidragen från Regeringskansliet, bl.a. bidrag från EU (s.k.  
 EU-grants), 
  lönebidrag, anställningsstöd och finansiella intäkter. De senaste åren har bidragen från Regeringskansliet ut- gjort den klart största av dessa poster. Under vissa år i figuren, t.ex.  
 2005–2007, 
  har dock  
 EU-grants 
  varit störst. 
  
 13 
  
 Uppdragsverksamhetens större omsättning förklaras i viss mån även av att vissa myndig- hetsgemensamma intäkter, bl.a. finansiella intäkter, fördelas mellan anslags- och uppdrags- verksamheten. Detta sker med en procentsats som baseras på rapporterad tid för hela året. 
  
 14 
  
 Värdena har omräknats till 2011 års prisnivå med hjälp av årsmedelvärden för konsument- prisindex. 
  
 532 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 Figur 14.3 Utveckling av SCB:s intäkter åren  
 1999–2011 
  (miljoner kronor, 2011 års priser) 
  
 1 200 
  
 1 000 
  
 800 
  
 600 
  
 Bidrag m.m. 
  
 Avgifter 
  
 400 
  
 Anslag 
  
 200 
  
 0 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 2008 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 Källa: SCB:s årsredovisningar  
 2000–2011 
  samt hemsida (KPI) 
 Som framgår av figuren har SCB:s intäkter i reala termer legat på en stabil nivå – strax över 1 miljard kronor per år – under de senaste  
 7–8 
  åren. Sett till hela perioden, som figuren speglar, har anslag och avgifter årligen stått för i stort sett lika stora andelar av SCB:s finan- siering. De senaste åren har dock anslagsfinansieringens andel ökat; år 2011 stod anslag för 53 procent av de totala intäkterna och av- gifter för 43 procent. En tydlig tendens är också att såväl anslagen utöver ramanslaget som bidragen från Regeringskansliet ökar över tid. År 1999 stod dessa finansieringskällor för mindre än en procent av SCB:s totala intäkter, att jämföra med drygt fem procent år 2011. 
 SCB:s kostnader utgörs till stor del av lönekostnader. Av 2011 års totala kostnader (1 030 miljoner kronor) stod löner, inklusive sociala avgifter o.d., för 67 procent. De största kostnadsposterna i övrigt var IT (8 procent), övriga köpta tjänster (8 procent) och lokaler (7 pro- cent). Vidare stod resor, transporter, tele, porto m.m. för 5 pro- cent, maskinhyror och avskrivningar för 2 procent och övrigt för 2 procent. 
 Enligt SCB:s årsredovisning för 2011 var myndighetens totala kostnader 4,8 miljoner kronor större år 2011 än år 2010. Ökningen avsåg framför allt kostnaderna för IT och övriga köpta tjänster, 
 533 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 främst beroende på större utnyttjande av konsulter och särskilda insatser inom telefoni och  
 IT-infrastruktur. 
  Även lokalkostnaderna ökade. Däremot var lönekostnaderna 2,4 procent lägre år 2011 än år 2010 på grund av färre årsarbetskrafter. Även resekostnader och övriga kostnader minskade under år 2011. 
 Enligt regleringsbrevet ska SCB till regeringen återrapportera prestationernas kostnader, intäkter och volym i den avgiftsfinan- sierade verksamheten uppdelat på officiell statistik, övriga uppdrag och tjänsteexport. Kravet på att återrapporteringen ska ske enligt denna indelning infördes i regleringsbrevet från och med budget- året 2005. Tidigare skedde ingen uppdelning mellan uppdrag av- seende officiell statistik och övriga uppdrag. 
  
 15 
  
 År 2011 gick SCB med ett överskott (positiv kapitalföränd- ring) på 3,6 miljoner kronor, hänförligt till den avgiftsfinansierade uppdragsverksamheten. Vid 2011 års slut hade den samlade upp- dragsverksamheten ett ackumulerat överskott på 27,2 miljoner kronor. Det kan dock noteras att uppdragen avseende officiell statistik sammantaget har gått med ett visst underskott samtliga år sedan 2005, vilket alltså var det första året med en återrapportering av uppdragsverksamheten uppdelad på de tre olika verksamheterna. I genomsnitt har de samlade intäkterna i uppdragen avseende offi- ciell statistik varit ca 4 procent lägre per år än de samlade kostnad- erna. Under åren  
 2005–2011 
  genererade uppdragen avseende offi- ciell statistik ett ackumulerat underskott på 38,2 miljoner kronor. 
 Som framgått av avsnitt 14.2.1 anger regeringen som mål i SCB:s regleringsbrev att myndighetens produktivitet ska öka med i genomsnitt minst 3 procent per år. I årsredovisningen för 2011 anger SCB att produktivitetens utveckling kan variera mellan en- skilda år till följd av kalendereffekter och andra tillfälliga orsaker, varför en uppföljning bäst görs genom att beräkna utvecklingen under en längre period. SCB:s bedömning är att myndigheten i stort har uppfyllt produktivitetsmålet. I årsredovisningen för 2011 anges att totalproduktiviteten ökade med i genomsnitt 2,8 procent per år under femårsperioden  
 2007–2011 
  och med i genomsnitt 3,3 procent per år under tioårsperioden  
 2002–2011. 
  
 15  
 Som framgått av avsnitt 1.4.4 beslutade regeringen att skärpa återrapporteringskraven efter att Riksrevisionen år 2004 hade granskat SCB:s uppdragsverksamhet och därvid dragit slut- satsen att förutsättningarna för insyn i denna var begränsade; se rapporten  
 Uppdrag statistik – insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet 
 . RiR 2004:8. 
 534 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 14.3 
  
 Överväganden och förslag 
  
 14.3.1 
  
 Uppgifter, prioriteringar och mål 
  
 Utredningens bedömning och förslag 
 : SCB ska även fortsätt- ningsvis samlat utöva de tre roller myndigheten har i statistik- systemet, varför samtliga delar av dagens verksamhet i princip fortsatt ska bedrivas. Dagens målstruktur, med mål för de olika rollerna, och enskilda mål är fortsatt relevanta. 
  
 Regeringens styrning av SCB:s uppdragsverksamhet bör för- tydligas och stramas upp. I SCB:s instruktion ska anges att upp- drag avseende officiell statistik ska vara prioriterade, att upp- dragsverksamheten ska hållas ekonomiskt skild från myndig- hetens övriga verksamhet samt att myndigheten får åta sig upp- drag från andra uppdragsgivare än myndigheter i den mån det inte snedvrider konkurrensen på marknaden. 
 Det är viktigt både att regeringen håller sig löpande infor- merad om konkurrensens utveckling på statistikområdet och att SCB på lämpligt sätt anpassar sitt tjänsteutbud med hänsyn till denna utveckling. SCB ska ges i uppdrag att återkommande be- lysa hur konkurrenssituationen utvecklas inom de områden där myndigheten bedriver uppdragsverksamhet. 
 Som framgått av kapitel 11 anser jag att SCB även fortsättningsvis ska samlat utöva de tre roller myndigheten har i statistiksystemet, dvs. en  
 ansvars-, 
  en produktions- och en förvaltningsroll. Jag har därför utgått ifrån att samtliga delar av dagens verksamhet i princip fortsatt ska bedrivas. Som nämndes i inledningen till detta kapitel föreligger dock för närvarande vissa andra utredningsförslag, bl.a. från utredningens delbetänkande, som kommer att få konsekvenser för SCB om de genomförs. 
 I föreliggande betänkande har några förslag presenterats som har tydlig bäring på frågan om vilka uppgifter SCB ska fullgöra. Av störst betydelse i sammanhanget torde vara att jag i kapitel 12 har föreslagit att SCB, som en konsekvens av kommande förändringar av EU:s statistikförordning, dels explicit ska utpekas som Sveriges nationella statistikbyrå (NSI), dels ska ges en förstärkt roll i sam- ordningen av den officiella statistiken, bl.a. avseende uppföljning av kvaliteten. Som framgått av kapitel 12 anser jag att dessa uppgifter tydligt bör framgå av SCB:s instruktion (denna behandlas vidare i avsnitten 14.4 och 14.5 nedan). 
 535 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 Beträffande prioriteringar i verksamheten handlar mina överväg- anden i första hand om behov av förtydliganden i SCB:s uppdrags- verksamhet (detta utvecklas nedan). I sammanhanget vill jag dock även understryka betydelsen av vissa andra överväganden som redovisats i tidigare kapitel. Till att börja med vill jag betona vikten av att SCB även fortsättningsvis bedriver ett aktivt kvalitetsarbete, eftersom god kvalitet är av avgörande betydelse för den officiella statistikens tillförlitlighet och trovärdighet. Som framgått av kapitel 8 anser jag också att SCB bör sträva efter att göra en s.k. utfästelse om tillräcklig kvalitet, då detta skulle kunna ha en viktig signal- verkan gentemot bl.a. statistikens användare. Vidare vill jag poäng- tera betydelsen av att SCB fortsätter de satsningar som gjorts på att förbättra statistikens dokumentation (se avsnitt 9.2) och tillgäng- lighet, i synnerhet avseende nya spridningstekniker (se avsnitt 9.6.1). Vad gäller tillgängligheten bör samtidigt påpekas att SCB rimligen inte kan ligga i den absoluta teknikfronten, utan i första hand torde behöva utgå ifrån sådan teknik där det finns standarder. Detta synes också vara SCB:s nuvarande strategi. Slutligen vill jag betona vikten av att SCB förbättrar transparensen i sin prissättning. Som framgått av avsnitt 9.3 bedömer jag att mycket torde vara vunnet i detta hänseende om SCB söker utveckla en mer aktiv kunddialog, inklu- derande tydligare information om hur priserna sätts. 
 I och med att jag anser att SCB även fortsättningsvis ska bedriva dagens tre roller, så framstår dagens målstruktur – med mål för de olika rollerna – som fortsatt relevant. Även de enskilda mål som i dag gäller för verksamheten (se avsnitt 14.2.1) framstår enligt min mening som fortsatt relevanta. Jag föreslår därför i huvudsak inga förändringar av dagens mål. 
 Som jag konstaterat i kapitel 11 är det ofrånkomligt att det kan förekomma rollkonflikter så länge SCB har uppgiften att samlat ut- öva  
 ansvars-, 
  produktions- och förvaltningsrollerna. Risken för problem kan därför inte helt elimineras, utan vissa målkonflikter torde man tvingas leva med. 
 Samtidigt bör betonas att dagens integrerade arbetssätt – med de tre rollerna samlade i en organisation och med anslags- och avgifts- finansierad statistikproduktion organisatoriskt integrerade – inte är oproblematiskt. Hur väl man än utformar redovisningssystem m.m. torde det t.ex. vara svårt att helt undvika risken för att det kan före- komma korssubventionering mellan anslags- och avgiftsfinansierad verksamhet. Som framgått av kapitel 11 anser jag därför att det finns skäl att förtydliga och strama upp regeringens styrning av SCB:s 
 536 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 uppdragsverksamhet. Mot denna bakgrund föreslår jag två åtgärder, vissa förtydliganden i instruktionen och uppföljning av konkurrens- situationen. 
 Förtydliganden i instruktionen 
 I dag är villkoren för SCB:s uppdragsverksamhet tämligen kort- fattat formulerade i myndighetens instruktion. Som framgått av avsnitt 14.2.1 anges i instruktionen att SCB i mån av resurser  
 ska  
 utföra uppdrag inom sitt verksamhetsområde åt andra myndigheter och  
 får  
 åta sig sådana uppdrag från andra uppdragsgivare. Därtill får SCB bedriva tjänsteexport som är förenlig med myndighetens uppgifter och verksamhetsområde. 
 Utifrån SCB:s perspektiv kan det möjligen upplevas som en fördel att mandatet att bedriva uppdragsverksamhet är formulerat på detta sätt, eftersom det torde öka myndighetens handlings- utrymme. I ljuset av regeringens uttalande om säljverksamheter an- ser jag dock att det finns skäl att något precisera och förtydliga villkoren för verksamheten. Sådana preciseringar verkar för övrigt inte vara ovanliga i andra myndighetsinstruktioner. 
  
 16 
  
 Mot denna bakgrund föreslår jag att det i instruktionen anges att uppdrag avseende officiell statistik ska vara prioriterade. I sak gäller detta visserligen redan i dag, i och med att det anges bland målen i regleringsbrevet. Men enligt min mening skulle det inne- bära en viktig markering att ange denna precisering i instruktionen, eftersom den är mer permanent än de årliga regleringsbreven. I syfte att på motsvarande sätt markera frågornas vikt anser jag att det i SCB:s instruktion även bör inskrivas att uppdragsverk- samheten ska hållas ekonomiskt skild från myndighetens övriga verksamhet – vilket de facto gäller i dag – och att myndigheten får åta sig uppdrag från andra uppdragsgivare än myndigheter,  
 i den mån det inte snedvrider konkurrensen på marknaden 
 . Det senare bör få en återhållande effekt på vilka typer av uppdrag SCB åtar sig och kan möjligen också påverka den möjlighet myndigheten i dag har att i vissa fall marknadsanpassa sina priser (se avsnitt 9.3). 
  
 16  
 Några exempel på myndighetsinstruktioner där villkoren för uppdragsverksamheten är mer preciserade, på lite olika sätt, än i fallet med SCB är förordning (2008:1233) med instruktion för Sveriges geologiska undersökning, förordning (2009:945) med instruktion för Statens geotekniska institut, förordning (2009:946) med instruktion för Lantmäteriet, förordning (2009:1393) med instruktion för Skogsstyrelsen, förordning (2010:185) med instruktion för Trafikverket, förordning (2011:124) med instruktion för Myndigheten för kulturanalys och förordning (2012:515) med instruktion för Statens kulturråd. 
 537 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppdrag till SCB att följa konkurrensens utveckling 
 Som framgått bedrivs SCB:s uppdragsverksamhet i dag organisa- toriskt och personellt integrerad med – men däremot ekonomiskt skild från – myndighetens övriga verksamhet. Det integrerade arbetssättet ställer enligt min mening särskilda krav på att SCB tydligt kan visa för omvärlden att uppdragsverksamheten inte kon- kurrerar på ett otillbörligt sätt med marknaden i övrigt. 
 Som framgått av kapitel 11 är min bedömning att det på de om- råden där SCB bedriver uppdragsverksamhet råder begränsad kon- kurrens i dag och att verksamheten är förenlig med regeringens uttalande om säljverksamheter. På sikt kan dock konkurrensen öka, vilket kan medföra behov av att på nytt pröva uppdragsverksam- hetens förenlighet med regeringens uttalande. Enligt min mening är det därför viktigt både att regeringen håller sig löpande informerad om konkurrensens utveckling på statistikområdet och att SCB på lämpligt sätt anpassar sitt tjänsteutbud med hänsyn till denna ut- veckling. 
 För att ge underlag för detta föreslår jag att regeringen – t.ex. i myndighetens regleringsbrev – ger SCB i uppdrag att återkom- mande belysa hur konkurrenssituationen utvecklas inom de om- råden där myndigheten bedriver uppdragsverksamhet. En sådan undersökning torde kunna genomföras på motsvarande sätt som de kundundersökningar SCB i dag regelmässigt gör i större uppdrag, dvs. genom att ett externt undersökningsföretag skriftligen ställer vissa frågor om hur respondenterna upplever SCB. I detta fall skulle dock de tillfrågade utgöras av SCB:s konkurrenter och frågorna kretsa kring deras uppfattning om SCB ur ett konkurrensperspek- tiv. Som ett komplement till detta skulle SCB också regelbundet kunna bjuda in representanter för marknadens aktörer för att förhöra sig om deras syn på uppdragsverksamheten. 
 Att jag anser att SCB bör ges i uppdrag att rapportera om kon- kurrensens utveckling ska ses i ljuset av att jag förordar en regel- bunden (helst årlig) uppföljning av detta. Mot förslaget kan givet- vis invändas att SCB är part i målet. Men jag bedömer att regeringen med hjälp av SCB:s årliga återrapporteringar och annan informa- tion om marknaden, som t.ex. kan komma från branschorgan eller enskilda företag som är verksamma på marknaden, ändå bör kunna få en aktuell och rimligt nyanserad bild av förhållandena. För att få en opartisk bedömning kan regeringen också vid lämpligt tillfälle ge 
 538 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 en oberoende aktör, t.ex. Konkurrensverket eller Statskontoret, i uppdrag att analysera marknadssituationen. 
  
 14.3.2 
  
 Resurser och effektiviseringar 
  
 Utredningens bedömning 
 : I ökande grad sker regeringens finansiering av SCB:s verksamhet via bidrag för särskilda uppdrag och anslag utöver ramanslaget. Denna utveckling medför vissa nackdelar, framför allt att det därmed inte i ett sammanhang – där samtliga behov ställs mot varandra – prövas vilken statistik som ska ingå i SCB:s anslagsfinansierade ansvars- roll. Dock kan inte bortses ifrån att olika delar av Regerings- kansliet kan ha behov av att beställa statistik och lägga uppdrag på SCB på ett sätt som är svårt att passa in under myndighetens ramanslag. Mot denna bakgrund lämnar jag inget förslag om förändring av SCB:s finansieringsform. Om andelen bidrag och anslag utöver ramanslaget skulle fortsätta att öka kraftigt, kan det dock på sikt finnas skäl för regeringen att söka återgå till en mer renodlad finansieringsmodell för SCB, dvs. att statistik- produktionen som huvudregel ska ske via ramanslag eller av- gifter. 
 I sin styrning av SCB, och andra statistikansvariga myndig- heter, bör regeringen vara uppmärksam på eventuella finan- sieringsproblem vid intermittenta undersökningar. 
 SCB:s uppdrag avseende officiell statistik åt andra myndig- heter har gått med ett visst underskott samtliga år sedan 2005. För myndighetens resultat har detta inte inneburit något större problem eftersom den samlade uppdragsverksamheten har upp- visat överskott. Målet bör dock vara att uppdragen avseende officiell statistik ger full kostnadstäckning över tid. I styrningen av SCB bör regeringen vara tydlig med denna ambition. 
 Som framgått av avsnitt 14.2.3 har SCB:s intäkter i reala termer legat på en stabil nivå – strax över 1 miljard kronor per år – under de senaste  
 7–8 
  åren. Däremot har sammansättningen av intäkterna förändrats. Från att anslag och avgifter tidigare stått för i stort sett lika stora andelar av SCB:s finansiering är nu anslagsfinansieringens andel klart större (53 procent år 2011, att jämföra med 43 procent för avgifterna). Av SCB:s totala anslagsintäkter år 2011 (552,1 mil- 
 539 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 joner kronor) härrörde större delen (520,6 miljoner kronor) från myndighetens ramanslag och resterande 31,5 miljoner kronor från särskilda satsningar från olika departement, som gavs i form av anslagsmedel. Därtill har SCB under senare år i ökad utsträckning fått årliga bidrag från Regeringskansliet, för finansiering av enskilda uppdrag. En tydlig tendens är också att såväl bidrag av detta slag som anslag utöver ramanslaget ökar över tid. År 1999 stod dessa finansieringskällor för mindre än en procent av SCB:s totala intäkter, att jämföra med drygt fem procent år 2011. 
 Exakt varför utvecklingen har gått mot en ökad grad av bland- finansiering av SCB:s verksamhet har utredningsarbetet inte gett svar på. Enligt min mening medför denna utveckling vissa nack- delar, framför allt att det därmed inte i ett sammanhang – där samt- liga behov ställs mot varandra – prövas vilken statistik som ska ingå i SCB:s anslagsfinansierade ansvarsroll. Samtidigt kan man inte bort- se ifrån att olika delar av Regeringskansliet kan ha olika intressen av statistik och från tid till annan ha behov av att kunna beställa statistik och lägga uppdrag på SCB på ett sätt som är svårt att passa in under myndighetens ramanslag. 
 Mot denna bakgrund lämnar jag inget förslag om förändring av SCB:s finansieringsform. Om andelen bidrag från Regeringskansliet och anslag utöver ramanslaget skulle fortsätta att öka kraftigt, kan det dock enligt min mening finnas skäl för regeringen att på sikt söka återgå till en mer renodlad finansieringsmodell för SCB, dvs. att statistikproduktionen som huvudregel ska ske via ramanslag eller avgifter. 
  
 17 
  
 Beträffande den anslagsfinansierade statistikproduktionen vill jag vidare uppmärksamma ett särskilt problem kopplat till s.k. inter- mittenta undersökningar, som har påtalats av såväl SCB som några andra statistikansvariga myndigheter. Som framgått av kapitel 2 avses med intermittent statistik sådan som tas fram återkommande, men med obestämda intervall eller åtminstone mindre regelbundet än årligen. För att kunna genomföra anslagsfinansierade undersök- ningar av detta slag, t.ex. de valundersökningar som görs vart fjärde år, menar SCB att myndigheten måste spara pengar under de år då de aktuella undersökningarna inte genomförs. Med gällande regel- verk räknas dock dessa besparingar som en del av myndighetens ordinarie, totala anslagssparande, av vilket en viss andel ska dras in om det överstiger en viss nivå. Hur pass besvärande detta problem 
  
 17  
 Somligt, t.ex.  
 EU-grants, 
  torde dock även fortsättningsvis behöva benämnas bidrag. 
 540 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 verkligen är för SCB, eller andra statistikansvariga myndigheter, saknar jag grund för att bedöma. För att problemet möjligen kan vara av mindre betydelse talar att olika intermittenta undersök- ningar sannolikt genomförs under olika år, varför systemet i viss mån torde vara självbalanserande. Mot denna bakgrund lämnar jag inga förslag i denna fråga, men menar att det finns skäl för rege- ringen att i sin styrning av SCB och andra statistikansvariga myn- digheter vara aktsam på eventuella finansieringsproblem vid inter- mittenta undersökningar. 
 Som nämndes i inledningen till kapitlet anser jag att frågor om SCB:s inre organisation måste hanteras inom myndigheten. Det är en ledningsfråga. I utredningsarbetet har jag därför inte studerat eventuella möjligheter till vardagsrationaliseringar i verksamheten, dvs. förbättringar av processer och metoder m.m. Det har dock av mina kontakter med SCB framgått att det torde finnas goda förut- sättningar för denna typ av rationaliseringar under de närmaste åren, t.ex. i takt med att myndigheten inför alltmer av standardi- serade verktyg i sitt arbete. Jag har också framhållit att de mål som gäller för verksamheten (se avsnitt 14.2) framstår som fortsatt relevanta, vilket innebär att jag anser att det krav som ställs på ökad produktivitet bör bibehållas. 
 Som framgått av avsnitt 14.2.3 har SCB:s uppdragsverksamhet avseende officiell statistik gått med ett visst underskott samtliga år sedan 2005, vilket var det första året då resultatet för denna verk- samhet särredovisades i årsredovisningen. Under åren  
 2005–2011 
  har uppdragen avseende officiell statistik genererat ett ackumulerat underskott om 38,2 miljoner kronor. Samtidigt har dock den sam- lade uppdragsverksamheten gått bättre och uppvisade vid 2011 års utgång ett ackumulerat överskott på 27,2 miljoner kronor. 
 Enligt vad SCB har uppgett till utredningen är en förklaring till underskotten i uppdragen avseende officiell statistik, att myndig- heten i ett flertal stora avtal, som för  
 tre–fyra 
  år sedan ingicks med andra statistikansvariga myndigheter, utgick ifrån att det interna omorganisations- och rationaliseringsarbetet skulle medföra bespa- ringar. SCB gick därför med på avtalspriser som avspeglade detta. Som framgått av avsnitt 9.3 har SCB dock inte (hittills) lyckats göra så stora besparingar som förutsågs. När avtalen nyligen skulle omförhandlas var SCB därför tydlig med att om inte priserna höjdes, så att full kostnadstäckning skulle kunna uppnås, var myndigheten tvungen att avstå från uppdragen. Resultatet blev att nya avtal in- gicks, med höjda priser. 
 541 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 I och med att SCB:s samlade uppdragsverksamhet uppvisar ett överskott, så torde inte de negativa resultaten i uppdragen avseende officiell statistik innebära något större problem rent ekonomiskt för myndigheten. Samtidigt måste dock målet rimligen vara att uppdragen avseende officiell statistik ger full kostnadstäckning över tid. Enligt min mening bör regeringen i styrningen av SCB vara uppmärksam på hur förhållandena utvecklas och vidta åtgärder om de negativa resultaten fortsätter även framöver. 
  
 14.3.3 
  
 Samverkan med universitet, högskolor och andra myndigheter 
  
 Utredningens bedömning 
 : SCB synes ha en väl utvecklad sam- verkan med universitet och högskolor. Utöver de överväganden och förslag som redovisades i delbetänkandet har utrednings- arbetet gett begränsad grund för förslag om hur denna sam- verkan kan stärkas, varför inga ytterligare sådana förslag redo- visas. 
 Enligt direktiven ska jag lämna förslag om hur SCB:s samverkan med universitet och högskolor och andra myndigheter kan stärkas så att kompetensen vid myndigheten säkerställs. Inledningsvis bör sägas att samverkan med universitet och högskolor medför fördelar i båda riktningarna, dvs. såväl att forskare drar nytta av material från SCB, vilket behandlades i utredningens delbetänkande  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36), som att SCB drar nytta av forskningen för sin egen utveckling. 
 Frågan om samverkan med universitet och högskolor var således central för de överväganden som redovisades i delbetänkandet. I detta konstaterades att de svenska nationella registren är en poten- tiellt stor och internationellt unik tillgång för forskningen, men att det i dag i flera avseenden behöver genomföras nya eller förstärkta insatser för att tillvarata denna ökande potential på bästa sätt. Reglerna för forskningsutnyttjandet av data behöver ses över och anpassas till en snabb teknisk utveckling. Organisatoriska och tek- niska stödfunktioner behöver utvecklas för att på ett säkert sätt underlätta samutnyttjandet av data från olika källor. I delbetänk- andet pekades särskilt på tre övergripande områden där det behövs förbättrad samordning, nämligen avseende dokumentation och infor- 
 542 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 mation, den rättsliga prövningen av forskning och datautlämnande samt den praktiska datahanteringen inklusive utnyttjandet av data från olika registerhållare. I delbetänkandet föreslogs också orga- nisatoriska åtgärder syftande till att förbättra datatillgängligheten, integritetsskyddet och kostnadseffektiviteten. Som tidigare nämnts redovisade regeringen sin syn på delbetänkandet i den nyligen läm- nade forsknings- och innovationspropositionen. 
  
 18 
  
 Utöver de överväganden och förslag som redovisades i delbetänk- andet har utredningsarbetet gett begränsad grund för förslag om hur SCB:s samverkan med universitet och högskolor kan stärkas. Jag redovisar därför inte några ytterligare sådana förslag. 
  
 19 
  
 Att jag avstår från att lämna ytterligare förslag ska ses i ljuset av att SCB redan i dag synes ha en väl utvecklad samverkan med universitet och högskolor. En väsentlig del i detta är att SCB för- fogar över ett antal register av intresse för forskningen och däri- genom fungerar som en viktig tillhandahållare av data till forskare; detta har beskrivits närmare i utredningens delbetänkande. Andra exempel på samverkan med universitet och högskolor ges av följ- ande citat ur SCB:s årsredovisning för 2011 
  
 20 
  
 : 
 Samarbete med universitet, högskolor och gymnasium 
 För att stärka synen på SCB som en attraktiv arbetsgivare och främja den kort- och långsiktiga kompetensförsörjningen har ett antal åtgär- der genomförts som riktar sig till både gymnasium samt universitet och högskolor. 
 SCB har medverkat vid sex arbetsmarknadsdagar vid olika universi- tet och tar årligen emot  
 10–15 
  praktikanter. Med syftet att tidigt uppmuntra ungdomar att studera statistik och andra för SCB relevanta ämnen har SCB också medverkat vid gymnasiemässor. Vid en av mässorna i Stockholm hade SCB kontakt med mellan 300 och 350 elever. SCB har också medverkat i ett antal tidskrifter, på webbsidor och i annat infor- mationsmaterial som riktar sig till bl.a. gymnasieelever inför skolvalet, högskolestudenter samt yngre yrkesverksamma med syftet att mark- nadsföra SCB som attraktiv arbetsgivare. Åtta studiebesök från uni- versitet, gymnasier och andra organisationer har genomförts. SCB har utbildat 16  
 SCB-ambassadörer 
  med uppgiften att marknadsföra SCB som arbetsgivare vid olika mässor, studiebesök, föreläsningar m.m. 
 Under 2011 genomfördes SCB:s och Örebro universitets sommarskola för tionde året i rad, med ett  
 40-tal 
  deltagare. Temat var skattningar för små redovisningsgrupper. 
  
 18 
  
 Prop. 2012/13:30,  
  
 Forskning och innovation 
 . Propositionen lämnades den 11 oktober 2012. 
  
 19 
  
 SCB:s samverkan med andra myndigheter har jag däremot i olika avseenden diskuterat i den i kapitlen  
  
 6–13 
  redovisade översynen av statistiksystemet, i synnerhet i kapitel 12 om samordningen av systemet. 
  
 20 
  
 Statistiska centralbyrån (2012):  
  
 Årsredovisning 2011 
 , s. 47. 
 543 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 SCB har under året, liksom tidigare år, erbjudit möjlighet att skriva uppsats inom något av myndighetens ämnesområden. I flera fall har detta lett till anställning på SCB efter examen. 
 Utöver vad som framgår av citatet ovan, bör som exempel på SCB:s samverkan med universitet och högskolor även nämnas att flera av myndighetens användarråd för statistik har forskare som medlemmar. 
 Som framgått av avsnitt 14.2.1 finns vid myndigheten också ett vetenskapligt råd. Ledamöter i rådet är f.n. åtta professorer i stati- stik eller näraliggande discipliner, varav fem från svenska och tre från utländska institutioner, samt från SCB generaldirektören, över- direktören och chefen för utvecklingsavdelningen. Rådet har till uppgift att bistå SCB i frågor om metoder och kvalitet i statistiken och kan även bistå andra myndigheter med ansvar för officiell statistik i sådana frågor. Enligt årsredovisningen för 2011 hade rådet två möten detta år. 
  
 14.4 
  
 Ny instruktion för SCB 
  
 En del i mitt uppdrag är att med utgångspunkt i den genomförda översynen och analysen föreslå en ny förordning med instruktion för SCB. Nedan beskriver jag först gällande rätt. Därefter samman- fattas de förslag om förändringar gentemot gällande instruktion som jag har lagt fram i tidigare kapitel. De överväganden och förslag avseende instruktionen som inte tidigare har redovisats i föreliggande betänkande återfinns i avsnitt 14.5. 
  
 14.4.1 
  
 Gällande rätt 
  
 SCB:s uppgifter och verksamhet regleras främst i förordning (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. Jag har på ett antal ställen i betänkandet redogjort för olika delar av instruk- tionen. Nedan görs en samlad beskrivning. 
 SCB ansvarar för officiell statistik och för annan statlig statistik (1 §). Instruktionen erinrar i 2 § om att förordningen om den offi- ciella statistiken reglerar uppgifter för SCB och anger att myndig- heten utöver de uppgifter som framgår av förordningen om officiell statistik har till uppgift att utveckla, framställa och sprida statlig statistik, samordna överlämnandet av statistiska uppgifter till inter- nationella organisationer, och att samordna det statliga statistik- 
 544 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 systemet. Enligt denna paragraf i instruktionen får SCB även be- driva sådan tjänsteexport som är förenlig med myndighetens upp- gifter och verksamhetsområde. 
 Enligt 3 § ska SCB särskilt svara för att fastställa konsument- prisindex, och göra långsiktiga prognoser och analyser enligt sär- skilda beslut av regeringen. I mån av resurser ska SCB också utföra uppdrag inom sitt verksamhetsområde åt en annan myndighet (4 § första stycket). SCB får åta sig uppdrag enligt första stycket även från andra uppdragsgivare (4 § andra stycket). 
 I 5 § finns en uppräkning av de register som SCB får behandla uppgifter i. Det rör sig om registret över totalbefolkningen (RTB), register med folk- och bostadsräkningar (FoB), fastighetstaxerings- registret, utbildningsregistret (UREG), arbetskraftsundersökningarna (AKU), företagsdatabasen (FDB), utrikeshandelsregistret, inkomst- och förmögenhetsregistret (IoF), sysselsättningsregistret (ÅRSYS), mervärdesskatteregistret, kontrolluppgiftsregistret, yrkesregistret, register med undersökningar om levnadsförhållandena i samhället (ULF), lantbruksregistret vid Jordbruksverket, registret över för brott lagförda personer vid Brottsförebyggande rådet, bilstatistik- registret vid Trafikanalys, och registret med data för integrations- studier (STATIV). Genom att reglera alla de register som SCB får behandla uppgifter i får man till stånd ett författningsreglerat ändamål, vilket förutsätts i PUL. 
 6 och 7 §§ reglerar hur SCB:s ledning ska se ut. 
 I  
 8–19 
  §§ finns bestämmelser om särskilda organ. SCB har ett råd för den officiella statistiken (8 §). Rådet är rådgivande och ska bistå de statistikansvariga myndigheterna när det gäller principiella frågor om den officiella statistikens tillgänglighet, kvalitet och användbarhet samt i frågor om att underlätta uppgiftslämnandet. Rådet ska utarbeta en årlig rapport om den officiella statistiken. Det ska också föra en förteckning över statistikansvariga myndigheter och produkter. Rådet ska vidare verka för samarbete mellan de stati- stikansvariga myndigheterna samt för utveckling och förvaltning av ett statistiknätverk. 
 Vid SCB finns också ett vetenskapligt råd (10 §). Det veten- skapliga rådet har till uppgift att bistå SCB i frågor om metoder och kvalitet i statistiken. Rådet får även bistå andra myndigheter med ansvar för officiell statistik i sådana frågor. 
 Det finns även två nämnder knutna till SCB, en nämnd för kon- sumentprisindex och en nämnd för byggnadsindex (11 §). 
 545 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 Nämnden för konsumentprisindex handlägger enligt 12 § frågor om beräkningar av konsumentprisindex och avgör i samband med detta frågor av principiell natur rörande tillämpningen av de grun- der som gäller för indexberäkningarna. Nämnden är också ansvarig för att främja en utveckling av metoderna för beräkningarna av konsumentprisindex. 
 Nämnden för byggnadsindex handlägger frågor om beräkningar av byggnadsindex och avgör i samband med detta frågor av prin- cipiell natur som rör tillämpningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna (13 §). Nämnden ska också främja en utveck- ling av metoderna för beräkningarna av byggnadsindex. 
 I  
 14–17 
  §§ regleras hur ledamöterna i nämnderna ska utses och när nämnderna är beslutföra. Här framgår bl.a. att ordföranden och de andra ledamöterna i nämnderna förordnas av myndigheten för längst tre år. I nämnden för konsumentprisindex förordnar dock regeringen en av de andra ledamöterna. Vidare finns reglerat att ett antal av ledamöterna i respektive nämnd ska förordnas efter förslag från olika myndigheter och organ. T.ex. när det gäller konsument- prisindexnämnden bl.a. efter förslag från Riksbanken och Kon- junkturinstitutet (15 §). När det gäller byggnadsprisindexnämnden bl.a. efter förslag från Boverket, Byggherreforum och Industrins byggmaterialgrupp (16 §). 
 Ärendena i båda nämnderna avgörs efter föredragning (18 §) och nämndernas beslut får inte överklagas (19 §). 
 I förordningen finns också bestämmelser om anställningar (20– 21 §§), personalansvarsnämnd (22 §) och tillämplighet av vissa förord- ningar (23 §). I 24 § anges att SCB ska ta ut avgifter för uppdrag enligt 4 § och för tjänsteexport. 
  
 14.4.2 
  
 Sammanfattning av förslag om förändring av SCB:s instruktion 
  
 Mina förslag avseende SCB och statistiksystemet har presenterats löpande i kapitlen  
 6–14. 
  De förslag som berör SCB:s instruktion och föranleder ändringar i denna jämfört med gällande rätt samman- fattas nedan. 
 546 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 Utpekande av SCB som Sveriges NSI 
 Som jag redogjort för i kapitel 12 saknas ett egentligt utpekande av att det är SCB som är Sveriges NSI, även om det i praktiken verkar råda konsensus om att så är fallet. Genom de kommande föränd- ringarna av EU:s statistikförordning förväntas de nationella stati- stikbyråerna (NSI) få en förstärkt roll avseende bl.a. samordning. Jag har därför i avsnitt 12.3.2 föreslagit att det tydligt ska framgå av SCB:s instruktion att SCB är Sveriges NSI. Detta genom att det där anges att SCB har till uppgift att fullgöra de uppgifter som enligt en  
 EU-rättsakt 
  ska fullgöras av den nationella statistikbyrån (NSI). Med denna reglering blir det också enligt min uppfattning möjligt för SCB att fungera som beledsagare vid kommissionens landsbesök. 
 Uppgift för SCB att ha huvudansvaret för och samordna arbetet med självutvärderingar som föranleds av  
 EU-rätten 
  
 De föreslagna förändringarna avseende EU:s statistikförordning innehåller krav på att medlemsstaterna ska upprätta s.k. åtaganden om förtroende för statistiken. Jag har som redogjorts för i av- snitt 12.3.3 föreslagit att SCB enligt sin instruktion ska ges huvud- ansvar och en samordnande roll i arbetet med den självutvärdering som ska ligga till grund för Sveriges årliga rapporter till EU- kommissionen om efterlevnaden av kraven i EU:s statistikförord- ning. Därmed skapas förutsättningar för att Sverige ska kunna upp- fylla kravet på att skicka in årsrapporter till kommissionen. De självutvärderingar som SCB ska samordna bör bygga på underlag från de övriga myndigheter som framställer europeisk statistik. 
 Uppstramad reglering av SCB:s uppdragsverksamhet 
 Som framgått av avsnitt 14.3.1 anser jag att det finns skäl att för- tydliga och strama upp regeringens styrning av SCB:s uppdrags- verksamhet. Verksamheten ska fortfarande regleras i instruktionen, men vissa förtydliganden bör göras i denna. I nu gällande för- ordning anges beträffande uppdragsverksamheten att myndigheten i mån av resurser ska utföra uppdrag inom sitt verksamhetsområde åt en myndighet. Myndigheten får åta sig uppdrag enligt första stycket även från andra uppdragsgivare. Enligt regleringsbrevet för 
 547 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 budgetåret 2012 
  
 21  
  
 ska uppdrag rörande officiell statistik prioriteras före annan avgiftsfinansierad verksamhet. Jag anser att riktlinjerna för uppdragsverksamheten behöver förtydligas mot bakgrund av regeringens uttalande om säljverksamheter. Som ett led i detta anser jag att det av instruktionen bör framgå att SCB ska prioritera uppdrag avseende officiell statistik. Det ska också i instruktionen anges att uppdragsverksamheten ska hållas skild från myndighetens övriga verksamhet. 
 Den uppdragsverksamhet där det främst finns skäl att strama upp regleringen är de uppdrag som myndigheten får åta sig från andra uppdragsgivare än myndigheter. Det är viktigt att dessa upp- drag tydligt faller inom verksamhetsområdet och att de i huvudsak utförs inom områden där de inte bidrar till att snedvrida konkur- rensen. Jag anser därför att det av instruktionen ska framgå att myndigheten får åta sig uppdrag från andra uppdragsgivare än myn- digheter i den mån verksamheten inte snedvrider konkurrensen på marknaden. 
 Rådet för den officiella statistiken ska granska verksamheten 
 Som framgått i avsnitt 12.3.2 anser jag att det, utöver de självutvär- deringar som baseras på  
 EU-krav, 
  i det svenska statistiksystemet även löpande bör genomföras översiktliga granskningar av bl.a. statistikens kvalitet och tillgänglighet, t.ex. genom stickprov eller tematiskt. Jag har föreslagit att denna uppgift bör ges till Rådet för den officiella statistiken. Jag förslår därför att en bestämmelse med sådan innebörd ska införas i SCB:s instruktion. 
 Sammansättningen i Rådet för den officiella statistiken ändras 
 Jag har i avsnitt 12.3.4 diskuterat Rådet för den officiella statistiken och dess sammansättning. Som där framgår anser jag att rådet bör utökas till att omfatta SCB:s generaldirektör som ordförande och ytterligare tolv ledamöter som ska utgöras av generaldirektörer för statistikansvariga myndigheter. Sex av dessa bör pekas ut av rege- ringen och komma från Försäkringskassan, Skogsstyrelsen, Social- styrelsen, Statens energimyndighet, Statens jordbruksverk och Statens 
  
 21  
 Regleringsbrev för budgetåret 2012 avseende Statistiska centralbyrån, regeringsbeslut II 8, Fi2010/3159, Fi2011/2699, Fi2011/5283 (delvis),  
 2011-12-22. 
  
 548 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 skolverk. Övriga sex bör komma från resterande statistikansvariga myndigheter och utses av SCB på motsvarande sätt som är fallet enligt gällande rätt. Även detta bör framgå av SCB:s instruktion. 
  
 14.5 
  
 Kompletterande överväganden och förslag avseende instruktionen 
  
 14.5.1 
  
 Nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex 
  
 Utredningens förslag:  
 Nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex ska inte längre vara beslutande. Av författning ska framgå att det ska finnas en nämnd för konsumentprisindex och en nämnd för byggnadsindex knutna till SCB. Nämndernas uppgifter och sammansättning ska liksom tidigare regleras i in- struktionen. 
 SCB har ett antal råd, nämnder och arbetsgrupper som stöd i sin verksamhet. En del av dessa regleras i instruktionen medan andra, t.ex. nämnden för nationalräkenskaper och arbetskraftsundersök- ning har inrättats av SCB och regleras av myndigheten. 
 I instruktionen regleras som framgått av redogörelsen för gällande rätt insynsrådet, rådet för den officiella statistiken, vetenskapliga rådet och nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex. 
 De råd som finns vid myndigheten är rådgivande. När de gäller nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex ska de däremot båda avgöra frågor av principiell natur rörande tillämpningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna. Nämndernas beslut får enligt instruktionen inte överklagas. Enligt dagens reglering är allt- så dessa båda nämnder beslutande. I de fall det har angetts att det ska finnas ett beslutande organ ska ledamöterna utses av rege- ringen. 
 Jag har i kapitel 4 beskrivit de s.k. peer reviews som gjordes åren  
 2006–2008 
  av hur EU:s medlemsstater, inklusive EES, lever upp till EU:s Code of Practice 
  
 22 
  
 . Den peer review som gjordes avseende SCB och det svenska statistiksystemet 
  
 23 
  
 , talar för att Sverige vid en europeisk jämförelse ligger långt framme i bl.a. kvalitetshänseende 
  
 22 
  
 Peer reviews behandlade i första hand de nationella statistikbyråerna, men i rapporterna ges också en översiktlig redogörelse för ländernas statistiksystem. 
  
 23 
  
 Smith review on the implementation of the European Statistics Code of Practice. Country visited: Sweden 
  
 .  
  
 2007-04-27. 
  
 549 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 och det redovisades få klagomål på hur Code of Practice implemen- terades i Sverige. 
 I peer reviewen framfördes dock även viss kritik. Bland annat ifrågasattes om det är förenligt med Code of Practice (nu riktlinjer för europeisk statistik) att regeringen, som det anges i SCB:s in- struktion, ska förordna en av ledamöterna i myndighetens nämnd för konsumentprisindex. Man hade också invändningar mot att dessa båda nämnder var beslutande. Av de rekommendationerna som läm- nades av peer review teamet framgår att det anser att man för att undvika missförstånd och oklarheter bör begränsa nämndernas roll till att vara rådgivande. 
 I praktiken förefaller nämnderna i huvudsak ha en rådgivande roll, låt vara att de kan avgöra frågor av principiell natur rörande tillämpningen av de grunder som gäller för indexberäkningarna. Jag kan hålla med om att det kan ifrågasättas att en nämnd har denna beslutsrätt. Utvecklingen inom EU betonar allt starkare NSI:s själv- ständiga ställning. Särskild vikt läggs vid att tillse att de nationella statistikbyråerna är självständiga och fria från regeringens inflyt- ande. Att då i svensk rätt ha ett regelverk som innebär att en av de tyngre produkterna, KPI, har en nämnd knuten till sig med viss beslutanderätt rimmar illa med denna utveckling. 
 För att betona SCB:s självständighet gentemot regeringen anser jag att nämnderna för konsumentprisindex och byggnadsindex ska vara rådgivande. Jag anser att det ska framgå av instruktionen att dessa båda nämnder ska finnas vid SCB. Även deras uppgifter och sammansättning bör framgå av instruktionen. I syfte att betona SCB:s självständighet anser jag också att regeringen inte längre ska för- ordna en av ledamöterna i Nämnden för konsumentprisindex. Hur ledamöterna i övrigt utses i nämnderna har jag däremot inte sett skäl att pröva, utan utgår från att reglerna i dessa hänseenden för- blir som i dag. 
  
 24  
  
 Likaså har jag inte undersökt om namnen på de organ, som enligt instruktionen ska föreslå ledamöter i nämnderna, i samtliga fall är angivna med sina aktuella namn. Det får ankomma på regeringen att vid behov införa sådana ändringar. 
  
 25 
  
 Detta förslag anser jag ligger i linje med den pågående EU- utvecklingen. Mot bakgrund av att nämndernas beslutanderätt är 
  
 24 
  
 Det bör dock noteras att med detta förslag skulle det för en av ledamöterna i Nämnden för konsumentprisindex saknas uttalade krav i instruktionen om antingen vem som ska föreslå förordnandet eller vederbörandes kompetensprofil. 
  
 25 
  
 Det har framförts att fyra av de organisationer som enligt instruktionen ska föreslå ledamöter i byggnadsindexnämnden ska ha bytt namn. Det skulle vara Byggherreforum, Industrins byggmaterialgrupp, Svenska riksbyggen och Företagarnas Riksorganisation. 
  
 550 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 relativt begränsad bedömer jag att konsekvenserna av att nämnderna görs rådgivande inte blir så stora i praktiken. 
  
 14.5.2 
  
 Det ska framgå av författning att SCB får besluta om avgifternas storlek i verksamheten 
  
 Utredningens förslag 
 : Liksom enligt gällande instruktion ska SCB ta ut avgifter för sin uppdragsverksamhet och för tjänste- export. Det ska framgå av instruktionen att SCB får disponera avgiftsinkomsterna och meddela föreskrifter om avgifternas stor- lek, dvs. besluta om storleken på avgifterna. 
 I avsnitt 9.3.1 redogjorde jag för hur SCB:s rätt att ta betalt för sin uppdragsverksamhet är reglerad. Som där konstaterats framgår en- ligt instruktion endast att SCB ska ta ut avgifter för uppdrag enligt 4 § och för tjänsteexport. Av regleringsbrevet för budgetåret 2012, och även av tidigare regleringsbrev, framgår sedan att myndigheten ska besluta om storleken på avgifterna för den verksamhet som anges i 4 § i instruktionen och disponera avgiftsinkomsterna. 
 Enligt 8 kap 1 § regeringsformen gäller krav på förordningsform för regeringens föreskrifter. Att SCB får besluta om avgifter och disponera avgiftsinkomsterna bör därför framgå av instruktionen. Införandet i instruktionen bör inte innebära någon förändring i praktiken då sakförhållandena redan framgår i regleringsbrevet. 
  
 14.5.3 
  
 Vissa konsekvenser av delbetänkandet 
  
 Utredningens bedömning och förslag 
 : Av SCB:s instruktion ska framgå att myndigheten ska bistå forskningen med data. 
  
 SCB:s arbete med mikrosimuleringsmodeller bör eventuellt regleras i myndighetens instruktion eller i särskild ordning. Detta är dock avhängigt av hur Vetenskapsrådets uppdrag av- seende samordning av registerforskningen slutligt utformas. Om den fortsatta beredningen av Vetenskapsrådets uppdrag leder till att SCB fortsatt ska arbeta med mikrosimuleringsmodeller, bör regeringen reglera detta antingen i SCB:s instruktion eller i särskild författning. 
 551 
  
 Översyn av SCB 
  
 SOU 2012:83 
  
 I utredningens delbetänkande  
 Registerdata för forskning  
 (SOU 2012:36) framhölls att det är angeläget att det i myndighetsin- struktionerna för dagens stora dataägande myndigheter skrivs in att de ska bistå forskningen med data och att de i detta syfte ska sam- verka med den myndighet som ges ansvar för att samordna frågor om registerforskning. Enligt vad SCB har uppgett till utredningen är detta en omfattande verksamhet för myndigheten, som i dag inte nämns instruktionen. Mot denna bakgrund föreslår jag att upp- giften att bistå forskningen med data skrivs in i SCB:s instruktion. 
 Vidare har SCB i utredningsarbetet påtalat ett behov av att i ins- truktionen eller i särskild författning reglera den uppgift myndig- heten utför avseende s.k. mikrosimuleringsmodeller. I delbetänkandet beskrev jag sådana modeller som att de  
 tar registerforskningen vidare genom att det underliggande datamaterialet används för experiment och scenarier 
 . 
  
 26  
  
 Mikrosimuleringsmodeller har använts i ett stort antal projekt där kort- och långsiktiga effekter av hypotetiska eko- nomiska reformer har bedömts med hjälp av myndigheternas registerdata. De används också i regeringens planering av den eko- nomiska politiken. Som exempel kan nämnas SCB:s modell Fördel- ningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar (FASIT) som togs fram i samband med utredningen av skatterefor- men i slutet på  
 1980-talet 
  och vars användning fortfarande ökar. FASIT används nu inför i stort sett alla regelförändringar i skatte- och transfereringssystemet. 
 Av dagens instruktion framgår inte att SCB ska arbeta med mikrosimuleringsmodeller, varför det – givet dagens situation – finns skäl att reglera detta, antingen i instruktionen eller möjligen i särskild författning. I delbetänkandet föreslog jag emellertid att drift och utveckling av FASIT och liknande mikrosimulerings- modeller bör läggas på den myndighet som ges ansvar för att sam- ordna registerforskningen. Som framgått av avsnitt 14.1 har rege- ringen i den nyligen lämnade forsknings- och innovationsproposi- tionen 
  
 27  
  
 föreslagit att denna samordningsroll bör ges till Vetenskaps- rådet. Av propositionen framgår dock inte de närmare detaljerna om vad Vetenskapsrådets uppgift kommer att omfatta, t.ex. om det ska inkludera ansvar för mikrosimuleringsmodeller. Först när Veten- skapsrådets uppdrag väl har preciserats, kan man alltså bedöma om, och i sådana fall hur, SCB fortsatt ska arbeta med mikrosimule- ringsmodeller. 
  
 26 
  
 SOU 2012:36, s. 46. 
  
 27 
  
 Prop. 2012/13:30,  
  
 Forskning och innovation 
 . Propositionen lämnades den 11 oktober 2012. 
 552 
  
 SOU 2012:83 
  
 Översyn av SCB 
  
 Mot denna bakgrund redovisar jag inget förslag om att arbetet med mikrosimuleringsmodeller ska regleras i SCB:s instruktion. Om den fortsatta beredningen av Vetenskapsrådets uppdrag leder till att SCB fortsatt ska arbeta med mikrosimuleringsmodeller, anser jag dock att regeringen bör reglera detta i författning. 
 553 
 15 Förslagens konsekvenser 
 I detta kapitel beskrivs och analyseras konsekvenserna av mina för- slag, i enlighet med  
 14–15 
  a §§ kommittéförordningen (1998:1474). I direktiven anges också att jag särskilt ska belysa de ekonomiska konsekvenserna och lämna förslag till finansiering samt även bedöma och redovisa förslagens konsekvenser av betydelse för miljön. 
 I det följande ges först i avsnitt 15.1 en allmän beskrivning av förslagens karaktär. Därefter redovisas i avsnitten 15.2 till 15.4 för- slagens konsekvenser med utgångspunkt i de berörda paragraferna i kommittéförordningen. 
  
 15.1 
  
 Allmänt om utredningens förslag 
  
 Min övergripande uppgift är att se över Statistiska centralbyrån och systemet för den officiella statistiken och analysera för- och nack- delar med ett centraliserat respektive decentraliserat statistiksystem. 
 Statistik om olika samhällsområden är en mycket viktig informa- tionskälla i en demokrati och tillgången till statistik kan ses som en rättighet för alla medborgare. Den officiella statistiken ger en över- gripande bild av samhället och ökar medborgarnas möjlighet till insyn. Statistiken används också som grund för politiska beslut, för den allmänna debatten, för forskning, för utvärdering m.m. Stor enighet råder om vikten av att det produceras statistik som belyser olika aspekter av samhället och som kan användas för ovan nämnda syften. Statistiken ska vara pålitlig, dvs. objektiv och saklig samt även i övrigt av god kvalitet. 
 Sedan den statistikreform som genomfördes den 1 juli 1994 är det svenska systemet för officiell statistik decentraliserat, med an- svaret fördelat mellan 27 statistikansvariga myndigheter. Utifrån de erfarenheter som gjorts i utredningsarbetet är min samlade bedöm- ning att det decentraliserade systemet för officiell statistik i huvud- 
 555 
  
 Förslagens konsekvenser 
  
 SOU 2012:83 
  
 sak fungerar väl i dag. Jag har inte fått några indikationer på att det skulle krävas någon genomgripande förändring av statistiksystemet, utan anser att det decentraliserade systemet både kan och bör upp- rätthållas och att de förändringar som kan behöva göras kan hanteras inom ramen för den befintliga grundmodellen. En väsentlig utgångs- punkt för mina förslag är därför att de i hög grad handlar om att göra ett i grunden väl fungerande system ännu bättre. 
 Av stor betydelse för förslagen är även det faktum att rätts- utvecklingen inom EU spelar en ökande roll för det svenska stati- stiksystemet. För närvarande bedrivs ett arbete med att revidera EU:s statistikförordning. I kapitel 5 redogjorde jag för de pågående förändringarna inom  
 EU-rätten 
  och dess inverkan på svensk rätt. 
 Mot denna bakgrund kan mina förslag sammantaget sägas ha två syften: att förbättra det svenska systemet för officiell statistik och att leva upp till de krav som ställs på Sverige som  
 EU-medlem. 
  Inte sällan sammanfaller de två syftena, dvs. förslag som har sin grund i förändringar på  
 EU-nivå 
  är också väl ägnade att förbättra det svenska statistiksystemets funktionssätt. 
  
 15.2 
  
 Konsekvenser enligt 14  
  
 § 
  
 I 14 § kommittéförordningen anges följande:  
 Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kom- muner, landsting, företag eller andra enskilda, skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, skall dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, skall kommittén föreslå en finansiering 
 . 
 På övergripande nivå har utredningens förslag, som nämndes ovan, till syfte att förbättra det svenska systemet för officiell stati- stik. Med hänsyn till den viktiga roll officiell statistik spelar i sam- hället, kan förutsättas att ett bättre fungerande statistiksystem också medför positiva samhällsekonomiska konsekvenser. Ett exempel är att statistiken kan bidra till bättre beslutsfattande i staten och där- med till bättre användande av skattemedel. Att värdera den typen av effekter är dock svårt. 
 Av de förslag som redovisats i tidigare kapitel kan några komma att påverka kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner och landsting. För statens del bedömer jag att det framför allt handlar om följande tre förslag: 
 556 
  
 SOU 2012:83 
  
 Förslagens konsekvenser 
  
 I kapitel 8 har jag föreslagit att kvalitetskraven i den officiella statistiken ska utvecklas, så att de avspeglar de kvalitetskriterier som finns i EU:s statistikförordning. Detta skulle kunna med- föra att de statistikansvariga myndigheterna tvingas höja sina ambitioner och därmed lägga mer tid och resurser på arbetet med den officiella statistiken. Som framgått av kapitel 8 mot- svarar dock de kvalitetskriterier som i vidare mening i dag tillämpas i det svenska statistiksystemet i hög grad dem som finns på EU- nivå. Det kan därför antas att den föreslagna förändringen får begränsade konsekvenser i praktiken, även om det enligt min mening ligger ett väsentligt signalvärde i att reglera kvalitets- kraven i lag i stället för att, som i dag, ange dem i riktlinjer som endast är rekommendationer och inte bindande. Mot denna bak- grund bedömer jag att förslagets kostnadspåverkande effekter blir begränsade. 
  
 I kapitel 9 har jag föreslagit att kommittéväsendet och Stats- kontoret inte längre ska behöva ansöka hos regeringen om stati- stiksekretess när de ska utföra undersökningar som kräver det, utan ska ges rätt enligt lag att få behandla uppgifter i s.k. annan jämförbar undersökning. Förslaget kan bedömas medföra vissa, låt vara sannolikt begränsade, administrativa besparingar. Som framgått av kapitel 9 tycks regeringens prövning av myndig- heters ansökningar om sekretesskydd enligt 7 § OSF i och för sig vara av mycket begränsad omfattning i dag. Men då kommitté- väsendet och Statskontoret står för merparten av de undersök- ningar som beviljas skydd enligt 7 § OSF, skulle förslaget ändå minska antalet ansökningar till regeringen och därmed Regerings- kansliets administration kring dessa. För kommittéväsendet och Statskontoret torde det största vinsten med förslaget vara att undersökningarna i fråga kan starta utan att man först behöver avvakta ett beslut från regeringen om ändring av OSF, men även för dessa myndigheter skulle förslaget medföra vissa administra- tiva besparingar till följd av minskat beredningsarbete. 
  
 I kapitel 12 har jag avseende systemet för den officiella stati- stiken lämnat vissa förslag om ökad uppföljning och utvecklad samordning. Dessa förslag torde kräva att ytterligare resurser tillskjuts för de föreslagna arbetsuppgifterna. Behovet bedöms uppgå till totalt ca 5 miljoner kronor per år. Som framgått av kapitel 12 ser jag framför allt två alternativ till finansiering. Det ena är att hela beloppet får belasta SCB:s ramanslag och finan- 
  
 557 
  
 Förslagens konsekvenser 
  
 SOU 2012:83 
  
 sieras genom det utrymme som skapas genom myndighetens pågående rationaliseringsarbete. Det andra alternativet är att be- loppet finansieras kollektivt av de statistikansvariga myndig- heterna, eftersom nyttan av de föreslagna åtgärderna i första hand kommer detta kollektiv till del. Rent praktiskt skulle detta kunna hanteras genom att SCB:s ramanslag i budgetprocessen tillförs 1/27 av det totala beloppet från vardera av övriga stati- stikansvariga myndigheters anslag, dvs. ca 185 000 kronor per år och myndighet. Jag tar inte ställning till vilket av dessa två alter- nativ som är att föredra, utan lämnar det avgörandet till den fort- satta beredningen. 
 Beträffande kommuner och landsting bedömer jag att framför allt ett förslag potentiellt skulle kunna medföra en kostnadsökning. I kapitel 10 har jag föreslagit en viss utvidgning av kommuners och landstings skyldighet att lämna uppgifter till den officiella statistiken. I huvudsak torde det dock handla om uppgifter som redan samlas in från kommuner och landsting, men på frivillig väg. Jag bedömer därför att ett införande av uppgiftsskyldighet för uppgifterna får be- gränsade kostnadspåverkande effekter. 
  
 15.3 
  
 Konsekvenser enligt 15 § 
  
 Enligt 15 § kommittéförordningen gäller följande:  
 Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebygg- ande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen 
 . Som framgått av inledningen ska jag även redovisa förslagens konsekvenser av betydelse för miljön. 
 Jag bedömer att de förslag som redovisas i betänkandet i huvud- sak saknar betydelse i dessa avseenden. 
 Några av mina överväganden torde dock kunna komma att få viss positiv påverkan på små företags arbetsförutsättningar, i två av- seenden. För det första har jag föreslagit att det i förordningen om den officiella statistiken ska anges att de statistikansvariga myndig- heterna ska sträva efter att begränsa uppgiftslämnarbördan och att 
 558 
  
 SOU 2012:83 
  
 Förslagens konsekvenser 
  
 de ska prioritera användandet av administrativa data om sådana finns tillgängliga. I sak torde myndigheterna till stor del redan leva upp till detta i dag, men dessa stadganden bör ändå kunna få en viss återhållande effekt som i synnerhet små företag torde gagnas av. I princip kan dock förslaget vara till fördel för samtliga företag som lämnar uppgifter till de statistikansvariga myndigheterna, dvs. i stort sett hela Sveriges näringsliv. 
 För det andra har jag föreslagit vissa uppstramningar avseende SCB:s uppdragsverksamhet, bl.a. att myndigheten endast ska få åta sig uppdrag från andra uppdragsgivare än myndigheter i den mån det inte snedvrider konkurrensen på marknaden. Detta bör kunna ha vissa positiva effekter för de företag – små såväl som stora – som konkurrerar med SCB om sådana uppdrag. Exakt hur många dessa företag är saknar jag uppgifter om. Främst torde det dock handla om de 21 företag som är medlemmar i föreningen Svenska mark- nadsundersökningsföretag (SMIF) 
  
 1 
  
 , några större företag därutöver, t.ex. statistikkonsultföretaget Statisticon, samt ett ganska stort antal mindre företag som arbetar med marknadsundersökningar o.d. 
  
 15.4 
  
 Konsekvenser enligt 15 a § 
  
 I 15 a § kommittéförordningen anges följande:  
 Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler, ska förslagens kostnads- mässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvens- utredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning 
 . I de nämnda paragraferna anges ett antal punkter om vad en konsekvensutredning ska inne- hålla. Dessa framgår av rubrikerna nedan. 
 En beskrivning av problemet och vad man vill uppnå (6 § 1) 
 Som framgått av avsnitt 15.1 kan de förslag som redovisas i betänk- andet sammantaget sägas ha två syften: att förbättra det svenska systemet för officiell statistik och att leva upp till de krav som ställs på Sverige som  
 EU-medlem. 
  
 1  
 Medlemsantal enligt SMIF:s hemsida  
 2012-11-06. 
  
 559 
  
 Förslagens konsekvenser 
  
 SOU 2012:83 
  
 En beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd (6 § 2) 
 Mina författningsförslag handlar till övervägande del om föränd- ringar av befintlig rätt, med de syften som anges ovan. I dessa fall är det svårt att se att det föreligger några alternativa lösningar, i be- tydelsen att reglering inte skulle finnas. I många fall handlar försla- gen också om anpassningar till  
 EU-rätt 
  som Sverige är tvingat att leva upp till. 
 I några fall, t.ex. förslaget om ändring av statistiksekretessen och förslaget om att det i förordningen om den officiella statistiken anges att uppgiftslämnarbördan ska vara rimlig, skulle alternativa lösningar vara möjliga. Alternativen skulle dock rimligen vara att behålla nu- varande lösningar, vilka enligt min bedömning är mindre effektiva än vad den föreslagna regleringen kan förväntas komma att bli. 
 Uppgifter om vilka som berörs av regleringen (6 § 3) 
 Huvuddelen av mina författningsförslag riktar sig till SCB och öv- riga 26 statistikansvariga myndigheter och berör olika aspekter av hur de ska utöva sitt statistikansvar samt i SCB:s fall även rollen som Sveriges nationella statistikbyrå (NSI). 
 Av övriga förslag är det framför allt två som innebär en viss för- ändring för några aktörer. Som framgått av avsnitt 15.2 innebär så- ledes förslagen avseende statistiksekretessen vissa förenklingar för kommittéväsendet, Statskontoret och Regeringskansliet, medan för- slagen avseende uppgiftsskyldighet innebär en viss utvidgning av kommuners och landstings skyldighet att lämna uppgifter till den officiella statistiken. Som framgått av avsnitt 15.2 torde det dock huvudsakligen handla om uppgifter som redan samlas in från kom- muner och landsting, men på frivillig väg. 
 I sammanhanget bör även nämnas mitt förslag (i kapitel 10) om att regeringen ska ges bemyndigande att meddela föreskrifter om skyldighet för de uppgiftsskyldiga till den officiella statistiken att lämna de uppgifter som krävs för att framställa sådan europeisk statistik som en myndighet är skyldig att ge in enligt krav i en EU- förordning. Det innebär en i vart fall potentiell utvidgning av upp- giftsskyldigheten, som kan innebära en viss ökad belastning på de uppgiftsskyldiga. Hur stor denna effekt blir är dock svårt att uttala 
 560 
  
 SOU 2012:83 
  
 Förslagens konsekvenser 
  
 sig om, eftersom det beror på i vilken utsträckning regeringen kom- mer att utnyttja bemyndigandet. 
 Uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen (6 § 4) 
 Se avsnitt 15.2. 
 En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av Sveriges anslutning till Europeiska unionen (6 § 5) 
 Som framgått handlar mina författningsförslag i många fall om anpassningar till  
 EU-rätt 
  som Sverige är tvingat att leva upp till. I tillämpliga delar bedöms förslagen inte gå utöver de skyldigheter som följer av Sveriges anslutning till EU. 
 En bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser (6 § 6) 
 I grund och botten ser jag inga sådana behov. Beträffande tidpunkten för ikraftträdande måste en viss reservation dock göras för det fak- tum att arbetet med att förändra EU:s statistikförordning alltjämt pågår. Vilka ändringar som slutgiltigt kommer att genomföras avse- ende EU:s statistikförordning är därför inte känt när detta betänkande lämnas till tryckning. Om arbetet skulle dra ut på tiden och – vilket i och för sig får bedömas som osannolikt – i slutändan få en starkt annorlunda inriktning än vad som för närvarande verkar vara fallet, så kan det få viss betydelse för förslagens genomförande. Huvud- delen av mina författningsförslag kan genomföras oberoende av detta. Men om t.ex. den nationella statistikbyrån ges en annorlunda roll än vad som för närvarande tycks bli fallet, så kan det påverka de förslag jag lagt beträffande SCB; dessa författningsförslag avser främst SCB:s instruktion. 
 561 
  
 Förslagens konsekvenser 
  
 SOU 2012:83 
  
 Effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt (7 §) 
 De aspekter som kan bli aktuella i detta sammanhang har i allt väsent- ligt behandlats i avsnitt 15.3 ovan. 
 562 
 16 Författningskommentar 
  
 16.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:99) om den officiella statistiken 
  
 1 §  
 Denna lag innehåller bestämmelser om officiell statistik. Regeringen meddelar föreskrifter om vilka myndigheter som ansvarar 
 för officiell statistik (statistikansvariga myndigheter). 
 Bestämmelserna i 14, 15 och 19 §§ gäller även vid framställning av annan statistik hos en statistikansvarig myndighet. 
 I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. I  
 andra stycket  
 har en språklig justering gjorts på så sätt att ordet bestämmelser har bytts ut mot föreskrifter. Ändringen innebär ingen ändring i sak. 
  
 3 §  
 Officiell statistik ska finnas för allmän information, utredningsverk- samhet och forskning. 
 Den tidigare andra meningen har flyttats till första stycket i den nya 3 a §. Ändringen är av redaktionell karaktär och innebär ingen änd- ring i sak. 
 Paragrafen är i övrigt oförändrad. 
  
 3 a §  
 Officiell statistik ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. 
 Den officiella statistiken ska utvecklas, framställas och spridas på grundval av enhetliga standarder och harmoniserade metoder. Särskilt följande kvalitetskriterier ska tillämpas. 
  
 1. 
  
 Relevans: mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser användar- nas nuvarande och potentiella behov. 
  
 2. 
  
 Noggrannhet: grad av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena. 
  
 3. 
  
 Aktualitet: perioden mellan den tidpunkt då de statistiska upp- gifterna finns tillgängliga och den händelse eller företeelse som de be- skriver. 
  
 4. 
  
 Punktlighet: den tid som förflyter mellan det datum uppgifterna görs tillgängliga och det datum som de skulle ha lämnats. 
  
 563 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2012:83 
  
 5. 
  
 Tillgänglighet och tydlighet: de villkor och sätt på vilka användar- na kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter. 
  
 6. 
  
 Jämförbarhet: mätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp, mätverktyg och mätförfaranden som använts, när statistik från olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tids- perioder jämförs. 
  
 7. 
  
 Samstämmighet: mått på i vilken utsträckning uppgifterna med tillförlitlighet kan kombineras på olika sätt och för olika ändamål. 
  
 Paragrafen är ny. 
  
 Första stycket  
 återfanns tidigare i 3 § och har av redaktionella skäl, med en mindre språklig justering, förts över till denna paragraf. Någon ändring i sak är inte avsedd. 
 Genom  
 andra stycket  
 tillses att de kvalitetskriterier som gäller för den europeiska statistiken även gäller för den officiella statistiken. I praktiken tillämpas motsvarande kvalitetskriterier redan i dag, men anges inte i föreskrifter. 
 Paragrafen har behandlats i avsnitt 8.2.1. 
  
 7 §  
 Skyldiga att lämna uppgifter till de statistikansvariga myndigheterna för den officiella statistiken är: 
  
 1. 
  
 näringsidkare, 
  
 2. 
  
 ägare till en fastighet där någon annan driver jordbruk, skogsbruk, eller trädgårdsodling eller håller djur, 
  
 3. 
  
 stiftelser och ideella föreningar, och 
  
 4. 
  
 kommuner och landsting. 
  
 Uppgiftsskyldigheten gäller inte för sådana uppgifter som avser för- hållanden som ligger mer än tre år tillbaka i tiden. 
 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela ytterligare föreskrifter om uppgiftsskyldighet enligt första stycket. 
 Paragrafen är ny. 
 Paragrafen reglerar uppgiftsskyldigheten till den officiella stati- stiken. I paragrafen slås fast vilka som är skyldiga att lämna upp- gifter för den officiella statistiken och att uppgiftsskyldigheten gäller gentemot de statistikansvariga myndigheterna. Vilka uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldigheten kommer däremot att anges i före- skrifter på lägre normnivå än lag. När det gäller skyldighet att lämna sådana uppgifter som behövs för den europeiska statistiken, se 8 §. 
 I  
 första stycket  
 anges skyldigheten att lämna uppgifter för den offi- ciella statistiken och vilka som omfattas av denna skyldighet. De uppgiftsskyldiga är desamma som enligt gällande lag. När det gäller uppgiftsskyldighet för registrerade trossamfund, se dock 9 §. Det an- ges vidare att skyldigheten att ge in uppgifter gäller gentemot de 
 564 
  
 SOU 2012:83 
  
 Författningskommentar 
  
 statistikansvariga myndigheterna. Den delen motsvaras av 13 § i nu gällande lag. 
 I  
 andra stycket  
 anges att uppgiftsskyldigheten inte gäller för sådana uppgifter som avser förhållanden som ligger mer än tre år tillbaka i tiden. Regleringen motsvarar 12 § i nu gällande lag. 
 I  
 tredje stycket  
 ges ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare före- skrifter om uppgiftsskyldighet. Avsikten är att det i förordningen om den officiella statistiken ska anges vilka uppgifter som respek- tive kategori av uppgiftsskyldiga måste lämna till den officiella stati- stiken. Innehållet i uppgiftsskyldigheten är enligt utredningens för- slag i huvudsak densamma som enligt gällande rätt. 
 Paragrafen har behandlats i avsnitt 10.6. 
  
 8 §  
 Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighet för den som är uppgiftsskyldig enligt 7 § att lämna de uppgifter som behövs för att framställa sådan europeisk statistik som en myndighet enligt en EU- förordning ska ge in till Europeiska kommissionen (Eurostat). 
 Paragrafen är ny. 
 Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen att med- dela föreskrifter som innebär att de som är uppgiftsskyldiga enligt 7 § också ska vara uppgiftsskyldiga för den europeiska statistiken. Vilka uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldigheten kommer att anges i huvudsak i förordningen om den officiella statistiken. Para- grafen innebär alltså en möjlighet för regeringen att meddela före- skrifter om uppgiftsskyldighet även för europeisk statistik, om en myndighet enligt en  
 EU-förordning 
  ska framställa viss sådan statistik. 
 Genom paragrafen ges de statistikansvariga myndigheter som framställer europeisk statistik bättre förutsättningar att uppfylla sina förpliktelser enligt  
 EU-förordningar 
  om europeisk statistik. Uppgiftsskyldighet ska enligt subsidiaritetsprincipen i huvudsak regleras i nationell rätt och inte i  
 EU-rätten. 
  
 Paragrafen har behandlats i avsnitt 10.6.4. 
  
 9 §  
 Registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet är skyldiga att lämna följande uppgifter till de statistikansvariga myndig- heterna för den officiella statistiken: 
  
 1. 
  
 namn och person- eller organisationsnummer för den som bedriver verksamheten, och 
  
 2. 
  
 antalet anställda, deras sysselsättning, löner och yrken samt vakan- 
  
 ser. 
 565 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2012:83 
  
 Uppgiftsskyldigheten gäller inte för sådana uppgifter som avser för- hållanden som ligger mer än tre år tillbaka i tiden. 
 Paragrafen är ny. 
 Paragrafen reglerar uppgiftsskyldigheten i fråga om officiell stati- stik, inbegripet frågan om vilka uppgifter som omfattas av skyldig- heten, för registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverk- samhet (jfr 7 § tredje stycket samt 8 kap. 2 § första stycket 4 RF jämförd med 8 kap. 3 § första stycket RF). 
 Paragrafen motsvarar regleringen avseende registrerade trossam- fund i 10 respektive 12 §§ i nu gällande lag. Någon ändring i sak är inte avsedd. 
 Paragrafen har behandlats i avsnitt 10.6.7. 
  
 20 §  
 Om den som är uppgiftsskyldig enligt 7 § första stycket  
 1–3 
  eller 9 § inte fullgör skyldigheten, får den myndighet som har begärt upp- giften förelägga den uppgiftsskyldige att göra det. 
 Ett sådant beslut om föreläggande får förenas med vite. 
 Paragrafen reglerar myndigheternas rätt att använda tvångsmedel mot dem som inte fullgör sin uppgiftsskyldighet. 
  
 Första stycket  
 har justerats med hänsyn till de ändringar som gjorts gällande regleringen av uppgiftsskyldigheten. Någon ändring i sak är inte avsedd. 
  
 Andra stycket  
 motsvarar i huvudsak andra stycket i nu gällande lag och har justerats språkligt. I sak krävs dock inte längre att ett före- läggande måste föregås av en anmaning att lämna uppgifter. Det är således möjligt för en myndighet att använda sig av ett vitesföreläg- gande direkt, om det finns skäl för det. Inget hindrar dock att myn- digheten, precis som i dag, först anmanar eller på något annat lämpligt sätt försöker förmå den enskilde att frivilligt fullgöra sin uppgifts- skyldighet. 
  
 24 §  
 Beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltnings- domstol. Beslut om att förelägga någon vid vite eller om att någon ska ingå i en statistisk undersökning får dock inte överklagas. 
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
 I paragrafen regleras möjligheten att överklaga beslut som har med- delats med stöd av lagen. 
 566 
  
 SOU 2012:83 
  
 Författningskommentar 
  
 Första stycket  
 har justerats till följd av ändringen i 20 § samt även justerats språkligt. I övrigt är avsikten att paragrafen ska motsvara den nu gällande. 
  
 25 §  
 Den som är uppgiftsskyldig enligt 7 § första stycket  
 1–3 
  eller 9 § och uppsåtligen eller av oaktsamhet inte fullgör sin uppgiftsskyldighet, eller lämnar oriktig uppgift, döms till penningböter, högst 1 000 kronor. 
 Den som inte har följt ett vitesföreläggande ska inte dömas till an- svar enligt denna lag för en gärning som omfattas av föreläggandet. 
 Allmänt åtal får väckas endast efter anmälan av den statistikansvariga myndigheten. 
 I paragrafen regleras ansvar för icke fullgjord uppgiftsskyldighet eller lämnande av felaktiga uppgifter. 
  
 Första stycket  
 har justerats med hänsyn till den ändrade regleringen av uppgiftsskyldigheten. Paragrafen har också anpassats till den ter- minologi som enligt brottsbalken brukar användas när det stadgas böter och i stället för böter, högst 1 000 kronor anges nu penning- böter, högst 1 000 kronor. Regleringen innebär en modernisering och innebär inte någon ändring i sak. 
 Ändringarna i  
 andra stycket  
 innebär också en språklig moderni- sering. Någon ändring i sak är inte avsedd. 
  
 16.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 
  
 24 
  
 kap. 
  
 8 §  
 Sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds per- sonliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. 
 Motsvarande sekretess gäller i annan jämförbar undersökning som utförs av Riksrevisionen, riksdagsförvaltningen, kommittéväsendet eller Statskontoret. Detsamma gäller annan jämförbar undersökning som ut- förs av någon annan myndighet i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det. 
 För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år, om uppgiften avser en enskilds personliga förhållanden, och annars i högst tjugo år. 
 I paragrafen regleras statistiksekretessen. Dess föremål, styrka och tid är oförändrade. 
 567 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2012:83 
  
 I  
 första stycket  
 anges huvudregeln för när statistiksekretessen gäller. Första stycket motsvarar första meningen i 24 kap. 8 § i nu gällande lag. 
  
 Andra stycket  
 motsvarar i huvudsak första stycket andra meningen i nu gällande lag. Liksom i dag anges att statistiksekretess gäller annan jämförbar undersökning som utförs av Riksrevisionen och riks- dagsförvaltningen. Nytt är att denna möjlighet utsträcks till att om- fatta även sådan annan jämförbar undersökning som utförs av kom- mittéväsendet eller Statskontoret. Lagens bestämmelser om stati- stiksekretess bli därmed direkt tillämplig för uppgifter i sådana undersökningar. Det krävs alltså inte längre att regeringen med- delar särskilda föreskrifter om detta. 
  
 Tredje stycket  
 motsvarar andra stycket i nu gällande lag. Paragrafen har behandlats i avsnitt 9.4.5. 
  
 8 a §  
 Sekretessen enligt 8 § hindrar inte att uppgift, som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänför- lig till den enskilde, lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Detsamma gäller en uppgift som avser en avliden och som rör döds- orsak eller dödsdatum, om uppgiften behövs i ett nationellt eller regio- nalt kvalitetsregister enligt patientdatalagen (2008:355). 
 Med forskning avses i denna paragraf detsamma som enligt lag (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. 
 Paragrafen är ny. 
  
 Första stycket  
 motsvarar 24 kap. 8 § första stycket tredje och fjärde meningen i nu gällande lag. Den sekretessbrytande bestäm- melsen har brutits ut och lagts i en egen paragraf. Avsikten är att därmed skapa en tydligare och mer lättöverskådlig reglering av stati- stiksekretessen. Genom att den sekretessbrytande delen lyfts ut framgår det också tydligare i vilka fall det är möjligt att bryta den absoluta sekretessen. 
 Forskningsändamål är alltjämt sekretessbrytande. Nytt är däremot att det införs en definition av begreppet forskning i  
 andra stycket 
 . Detta sker genom en hänvisning till definitionen av forskning i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. I övrigt har ingen ändring skett i förhållande till nu gällande lag. 
 Paragrafen har behandlats i avsnitt 9.4.5. 
 568 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Översyn av Statistiska centralbyrån 
  
 Dir. 
  
 och statistiksystemet 
  
 2011:32 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 31 mars 2011 
 Sammanfattning 
 En särskild utredare ska se över Statistiska centralbyrån (SCB) och systemet för den officiella statistiken och analysera för- och nack- delar med ett centraliserat respektive decentraliserat statistiksystem. Utredaren ska särskilt granska statistikkvaliteten och tillgänglig- heten till statistiken, inbegripet prissättning och dokumentation. 
 I utredarens uppdrag ingår också att analysera vad det innebär för den samlade statistikproduktionen att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Det gäller dels konsekvenserna för SCB och systemet för den officiella statistiken, dels effekterna på de marknader där myndigheterna är verksamma. Utredaren ska dessutom analysera konsekvenserna för SCB av lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. 
 Med utgångspunkt i den genomförda översynen och analysen ska utredaren föreslå bl.a. 
  
 hur kvaliteten i den officiella statistiken ska säkerställas och tillgängligheten förbättras, 
  
 hur systemet för den officiella statistiken ska utformas, 
  
 vilka mål, uppgifter, resurser och prioriteringar som ska gälla för SCB, 
  
 vilka författningsändringar som behövs till följd av förslagen. 
  
 Utredaren ska redovisa uppdraget senast den 10 december 2012. 
 569 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:83 
  
 Det svenska statistiksystemet och det europeiska 
 SCB firade 2009 150 år som statlig myndighet. Verksamheten dominerades till en början av befolkningsstatistik. Efter hand till- kom jordbruksstatistik, kommunal finansstatistik, sparbanksstatistik och fattigvårdsstatistik. I början av  
 1960-talet 
  påbörjades en cen- tralisering av den statliga statistiken till SCB och några år senare etablerades verksamhet i Örebro. 
 Det är 20 år sedan det genomfördes en heltäckande statistikutred- ning som resulterade i att ansvaret och motsvarande medel för delar av den officiella statistiken överfördes från SCB till andra statliga myndigheter. 
 Mer avgränsade utredningar har dock genomförts därefter. Statistikreformen utvärderades 1999 (SOU 1999:96). Författningarna på statistikens område sågs över samma år (Ds 1999:75). En översyn av den ekonomiska statistiken genomfördes 2002 (SOU 2002:118). En fördjupad prövning av inriktning och omfattning av officiell statistik inom SCB:s ansvarsområde gjordes 2002. En arbetsgrupp tillsatt av Finansdepartementet granskade 2003 SCB:s underlag för fördjupad prövning. 
 Det svenska statistiksystemet är decentraliserat sedan statistik- reformen i början av  
 1990-talet 
  (prop. 1992/93:101, bet. 1991/93:FiU7, rskr. 1992/93:122, prop. 1993/94:100, bil. 8, bet. 1993/94:FiU15, rskr. 1993/94:269). Det innebär att SCB ansvarar för sektorsövergripande statistik såsom arbetsmarknadsstatistik, befolk- ningsstatistik, ekonomisk statistik, välfärdsstatistik och viss utbild- ningsstatistik medan 25 sektorsansvariga myndigheter ansvarar för den officiella statistiken inom sina områden. Därtill kommer att Riksbanken ansvarar för betalningsbalansstatistik och finansmark- nadsstatistik. 
 SCB ansvarar också för att samordna och stödja det svenska systemet för officiell statistik, exempelvis nomenklaturarbete, natio- nell statistiksamordning, internationellt statistiksamarbete, infor- mation och statistikservice samt vissa centrala databaser. 
 SCB ansvarar vidare för långsiktiga prognoser och analyser om befolkningsutveckling, utbildning och arbetsmarknad. 
 Utvärderingen av statistikreformen visade att verksamheten med den officiella statistiken efter reformen i huvudsak fungerat bra, men att samordningen av och överblicken över statistiksystemet försämrats. 
 570 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 1 
  
 Det europeiska statistiksystemet är ett partnerskap mellan Euro- peiska unionens statistikkontor (Eurostat), de nationella statistik- byråerna och andra nationella statistikproducerande myndigheter för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. Med- lemsstaterna samlar in, bearbetar och överlämnar uppgifterna till Eurostat som sammanställer statistiken för  
 EU-ändamål. 
  Den euro- peiska statistiken styrs av femårsprogram där huvudområden och mål fastställs. Det nuvarande programmet omfattar perioden 2008– 2012. Femårsprogrammen kompletteras med detaljerade årliga pro- gram. 
 Det svenska statistikregelverket och  
 EU-rätten 
  
 Statistiken regleras av såväl svenska författningar som  
 EU-rätt. 
  I lagen (2001:99) om den officiella statistiken finns bestämmelser om officiell statistik och viss annan statistik som tas fram hos en statistikansvarig myndighet. 
 Personuppgiftslagen (1998:204) gäller vid framställning av stati- stik i den mån det inte finns avvikande bestämmelser i lagen och i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. I personupp- giftslagen finns det bl.a. bestämmelser om skydd mot kränkning av en enskilds personliga integritet genom behandling av personupp- gifter. 
 I lagen om den officiella statistiken sägs att officiell statistik ska finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forsk- ning. Vidare anges vilka uppgifter som näringsidkare, kommuner, stiftelser m.fl. är skyldiga att lämna för den officiella statistiken. I 5 § anges att den officiella statistiken ska framställas och offentlig- göras med beaktande av behovet av skydd för fysiska och juridiska personers intressen. Enligt 6 § gäller att uppgifter i den officiella statistiken inte får sammanföras med andra uppgifter i syfte att ta reda på en enskilds identitet. I 19 § finns vidare bestämmelser om gallring och arkivering. 
 I förordningen om den officiella statistiken anges vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den. 
 I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, finns det bestämmelser om statistiksekretess. I 24 kap. 8 § anges att sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds 
 571 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:83 
  
 personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. 
 I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik, finns det bestämmelser om utveckling, fram- ställning och spridning av europeisk statistik. Här finns också be- stämmelser om statistisk konfidentialitet. 
 Därutöver finns det ett stort antal  
 EU-författningar 
  som reglerar definitioner, tidsramar, frekvenser, överföring av uppgifter till Eurostat m.m. för framställning av bl.a. ekonomisk statistik, jord- bruksstatistik, företagsstatistik, befolkningsstatistik och välfärds- statistik. 
 Efter en uppmaning av rådet 2004 har de nationella statistik- instituten tagit fram en uppförandekod för europeisk statistik. Uppförandekoden är ett instrument för självreglering med normer för oberoende, integritet och ansvar och omfattar medlemsstater- nas statistikmyndigheter och Eurostat. Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning rapporterar årligen till Europaparlamentet och rådet om hur medlemsstaterna och Eurostat följer koden. Mot bakgrund av revisionen av statistiska data i Grekland hösten 2009 har Ekofinrådet föreslagit att uppförandekoden stärks genom att vissa minimistandarder införs i en rättsakt. 
 Uppdraget att se över Statistiska centralbyrån och statistiksystemet 
 Kvaliteten i den officiella statistiken måste säkerställas 
 Att säkerställa god kvalitet i den officiella statistiken är grund- läggande för att skapa tillförlitlighet och trovärdighet i statistiken. Det gäller alla myndigheter som ansvarar för och producerar offi- ciell statistik. SCB ansvarar för en stor del av den officiella stati- stiken och är den dominerande statistikproducenten. 
 Ett övergripande mål för SCB är att producera statistik av god kvalitet. För det krävs, förutom att säkerställa kvaliteten i själva produktionsprocessen, tillgång till data och god kvalitet i indata, dvs. god kvalitet i det statistiska materialet. Urvalsstorleken i de statistiska undersökningarna är en viktig faktor för att kunna upp- nå god kvalitet i indata. Det ska dock vägas mot målet om minskad börda för uppgiftslämnare. I detta sammanhang bör också nämnas 
 572 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 1 
  
 att svarsfrekvensen i de statistiska undersökningarna generellt försämras sakta, såväl i Sverige som internationellt. 
 Under 2008 och 2009 upptäcktes flera allvarliga kvalitetsbrister i statistikprodukter som är centrala för den ekonomiska politiken. 
 Riksrevisionen redovisade i februari 2010 en revisionsrapport, som ett led i den årliga revisionen av SCB (Revisionsrapport 2010-  
 02-18: 
  Granskning av  
 IT-miljön 
  för statistikproduktion av KPI och NR samt processen för intern styrning och kontroll). Riksrevi- sionen granskade  
 IT-miljön 
  för statistikproduktion av konsument- prisindex (KPI) och nationalräkenskaper (NR) samt förberedelserna för att kunna följa förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Riksrevisionen har tidigare under 2008 vid två tillfällen skriftligen framfört iakttagelser om brister i SCB:s interna styrning och kontroll för framtagandet av KPI. Enligt Riksrevisionen visar granskningen på stora brister i ledning, styrning och uppföljning av statistikproduktionens  
 IT-miljö 
  för KPI och NR. Även om gransk- ningen i första hand har avsett  
 IT-miljöerna 
  för produktion av KPI och NR, hade Riksrevisionen anledning att förmoda att liknande brister finns i  
 IT-miljöer 
  för andra statistikprodukter. 
 Regeringen uppdrog den 25 mars 2010 åt SCB att löpande infor- mera regeringen dels om myndighetens pågående arbete med att säkerställa kvaliteten i statistikproduktionen, särskilt i statistikpro- duktionens  
 IT-miljö, 
  dels om åtgärder för att säkerställa den interna styrningen och kontrollen. 
 Det är nödvändigt att säkerställa kvaliteten i statistikproduk- tionen så att trovärdigheten till den officiella statistiken inte ur- holkas. Mot den bakgrunden behöver det göras en bedömning av statistikkvaliteten vid SCB och andra myndigheter som producerar officiell statistik. 
 Förbättringar av den interna styrningen och kontrollen vid dessa myndigheter kan vara ett led i att öka statistikens kvalitet. I detta sammanhang bör det även göras en avvägning mellan krav på hög kvalitet och hur snabbt statistiken måste tillgängliggöras. Internatio- nella jämförande studier kan ge lärdomar av framgångsrik kvalitets- säkring och goda exempel i omvärlden. 
 Kvalitetskraven i lagen om den officiella statistiken är allmänt beskrivna. Enligt 3 § ska statistiken vara objektiv och allmänt till- gänglig. Förordningen om europeisk statistik har en betydligt mer utförlig beskrivning av statistikens kvalitet. I artikel 12 i nämnda förordning beskrivs sju kvalitetskriterier: relevans, noggrannhet, aktualitet, punktlighet, tillgänglighet och tydlighet, jämförbarhet 
 573 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:83 
  
 samt samstämmighet. Det bör övervägas om kvalitetskraven i lagen om den officiella statistiken bör preciseras och hur kraven ska följas upp. 
 Tillgängligheten till den officiella statistiken måste förbättras 
 Att förbättra tillgängligheten till den officiella statistiken är en ut- maning för alla myndigheter som ansvarar för och producerar offi- ciell statistik. 
 Statistiken kan anses vara tillgänglig om man kan hitta och få tillgång till statistiken, inom rimlig tid, utan avgift eller till rimlig kostnad, enkelt kan tolka statistiken samt använda den för egna bearbetningar och analyser. Förbättrad tillgänglighet till statistiken var en av hörnstenarna i statistikreformen. Tillgängligheten har sedan reformen förbättrats avsevärt på flera områden. Bland annat är Sveriges statistiska databaser numera avgiftsfritt tillgängliga genom SCB:s webbplats. Tillgängligheten måste dock förbättras ytter- ligare. 
 Förbättrad tillgänglighet borde kunna leda till ökade möjligheter att tillgodose statistikanvändarnas behov av uppföljning inom olika politikområden. Det bör exempelvis analyseras i vilken mån det är möjligt att tillgodose nya behov av aktuell och mer detaljerad stati- stik inom välfärdspolitiken och miljöpolitiken. Förbättrad tillgäng- lighet innebär också att man bör försöka underlätta forskningens behov av att kunna bedriva registerbaserad forskning på ett mer effektivt sätt än i dag. 
 Strategiskt viktiga områden för förbättrad tillgänglighet är doku- mentation, prissättning och statistiksekretess. Andra områden är säker teknik och bra presentation. 
 Sammanfattningsvis bör utredarens förslag till förbättrad till- gänglighet till den officiella statistiken ha som mål att göra det lätt att söka och komma åt all officiell statistik, att underlätta även för  
 icke-specialister 
  att tolka och använda officiell statistik, att göra det möjligt för kvalificerade statistikanvändare, inte minst forskare vid universitet och högskolor, att använda den officiella statistikens datamaterial på egen hand, att förbättra dokumentationen, att för- enkla och förtydliga statistiksekretessen (även när det är fråga om annan statistik än officiell statistik), att inte inskränka tillgänglig- heten mer än nödvändigt för att säkra statistiksekretessen samt att ge tillgång till den officiella statistiken genom bastjänster i kombi- 
 574 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 1 
  
 nation med valfria tilläggstjänster. Ett system för tillsyn av tillgäng- ligheten bör övervägas. 
 Dokumentation 
 God dokumentation är grundläggande för att förbättra tillgänglig- heten. För att kunna söka efter statistik måste statistikanvändarna få en överblick över vilken statistik som finns tillgänglig och vad den omfattar. För att kunna tolka statistiken behövs ytterligare kunskap. För mer djupgående analyser krävs det dessutom kunskap om de underliggande datamaterialen och processerna. 
 Vissa hävdar att enbart statistikproducenten har tillräcklig kun- skap för att rätt kunna tolka och analysera statistiken. Andra hävdar motsatsen, att statistiken ska vara så väl dokumenterad att i stort sett vem som helst kan använda den på egen hand. Det är en prioriterad uppgift för SCB och andra statistikansvariga myndigheter att, inom ramen för befintliga anslagsmedel, genomföra fullständiga doku- mentationer och kvalitetsdeklarationer. Mot den bakgrunden be- höver det utredas hur dokumentationen av statistiken kan förbättras. 
 Prissättning 
 Rationell, transparent och enhetlig prissättning är ett annat strategiskt område för att förbättra tillgängligheten. 
 Officiell statistik är ett bra exempel på en kollektiv nyttighet. Kostnaden för att producera den officiella statistiken är praktiskt taget densamma, oavsett hur många som konsumerar den. När den väl producerats för någon konsument är marginalkostnaden för att ställa den till ytterligare konsumenters förfogande allt mindre, ibland nära noll. Det är rationellt att finansiera officiell statistik genom anslagsmedel. Det är dock inte optimalt att låta den i alla delar vara helt avgiftsfri. 
 De flesta kostnaderna för att producera och tillgängliggöra en viss statistikprodukt är helt oberoende av hur många som använder statistikprodukten. Det gäller t.ex. kostnaderna för att konstruera ett produktionssystem, samla in, granska och rätta data, genomföra bearbetningar och att konstruera ett system för tillgängliggörande. Det finns dock vissa kostnader som ökar med antalet användare. Det gäller t.ex. kostnader för att ge betydligt fler användare tillgång 
 575 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:83 
  
 till en databas med given servicenivå, skräddarsy särskilda varianter av statistikprodukten för vissa användare, eller utföra vidare- bearbetningar och analyser av statistiken för en viss användare. 
 Det ekonomiska målet för statlig avgiftsfinansierad verksamhet är, om inget annat mål beslutats, full kostnadstäckning enligt 5 § avgiftsförordningen (1992:191). Förordningen gäller för alla myn- digheter under regeringen. En myndighet får bara ta betalt för sina tjänster om det finns ett uttryckligt stöd för det. För SCB:s del finns det sådant stöd i 24 § förordningen (2007:762) med instruktion för Statistiska centralbyrån. Enligt SCB:s regleringsbrev gäller att myndigheten själv bestämmer avgifternas storlek och att inkomst- erna disponeras av myndigheten. Enligt 7 § avgiftsförordningen ska avgifterna beslutas efter samråd med Ekonomistyrningsverket (ESV). 
 Riksrevisionen granskade 2004 SCB:s uppdragsverksamhet (RiR 2004:8). Riksrevisionens övergripande slutsatser är att förutsätt- ningarna för insyn i SCB:s uppdragsverksamhet är begränsade. Mot bakgrund av Riksrevisionens rapport beslutade regeringen att skärpa återrapporteringskraven för den avgiftsfinansierade verksam- heten i regleringsbrevet från och med budgetåret 2005. 
 ESV har i en skrivelse till SCB i oktober 2008 rekommenderat att SCB överväger en ny prissättningsmodell. 
 Beställare av statistik har under lång tid kritiserat SCB:s pris- sättning. Kritiken gäller bl.a. höga priser och bristande transparens i prissättningen. 
 För- och nackdelar med olika prissättningsmodeller bör belysas utifrån kostnads- och tillgänglighetsperspektiv. De ekonomiska konsekvenserna av olika alternativ bör tydliggöras. Det bör över- vägas att införa ett undantag från det ekonomiska målet om full kost- nadstäckning i avgiftsförordningen när det gäller officiell statistik. Marginalkostnadsprissättning för officiell statistik skulle kunna inne- bära att de fasta kostnaderna för att producera och tillgängliggöra en basversion av den officiella statistiken och bakomliggande data- material, inklusive kostnaderna för nödvändig infrastruktur, ska vara helt anslagsfinansierade och inte till någon del debiteras statistik- användaren. De rörliga kostnaderna för att tillgängliggöra och vidare- förädla basmaterialen (mikrodata, makrodata och metadata) som ingår i den officiella statistiken skulle kunna debiteras användarna genom avgifter. Det bör också analyseras om marginalkostnadsprissättning riskerar att komma i konflikt med konkurrenslagstiftningen. De ekonomiska konsekvenserna av marginalkostnadsprissättning ska belysas. 
 576 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 1 
  
 Statistiksekretess 
 Statistiksekretessen är av central betydelse för statistikens trovär- dighet. Syftet med statistiksekretessen är att säkerställa förutsätt- ningarna för statistikansvariga myndigheter att skydda uppgifts- lämnare och därigenom kunna framställa statistik av god kvalitet. Om uppgiftslämnarna misstänker att de uppgifter som lämnas för statistik kan komma att spridas eller användas för andra ändamål än de som uppgifterna samlades in för, finns det risk att uppgifts- lämnarna lämnar felaktiga uppgifter, snedvridna svar eller helt av- står från att lämna uppgifter. 
 Den svenska lagstiftningen och  
 EU-lagstiftningen 
  ger ett mycket gott skydd för uppgiftslämnarna. Regleringen kring statistiksekre- tessen är dock komplex och svårtillgänglig. Ett förvirrande för- hållande är att ordet statistik betyder en sak i offentlighets- och sekretesslagen och annan i vardagligt språkbruk. Som nämnts tidi- gare gäller enligt 24 kap. 8 § första stycket första meningen OSL absolut sekretess i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som gäller framställning av statistik för uppgift som avser en en- skilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hän- föras till den enskilde. Denna bestämmelse omfattar endast en viss form av statistik, nämligen allmänt utredande statistik utan anknyt- ning till något särskilt ärende, dvs. framför allt officiell statistik. Sådan statistik som en myndighet framställer för att använda som underlag för t.ex. ett beslut i ett ärende hos myndigheten benämns i OSL annan jämförbar undersökning. Med undantag för undersök- ningar som utförs av Riksrevisionen eller riksdagsförvaltningen, om- fattas sådana undersökningar av statistiksekretess endast om rege- ringen föreskriver om det (24 kap. 8 § första stycket andra meningen OSL). Regeringen har med stöd av denna bestämmelse meddelat föreskrifter om sekretess i 7 § offentlighets- och sekretessförord- ningen (2009:619), förkortad OSF. 
 Konsekvensen av denna reglering är bl.a. att en undersökning som SCB utför på uppdrag av t.ex. en statlig utredning eller en annan statlig myndighet ska anses utgöra statistik i den mening som avses i OSL, medan samma undersökning skulle ha betecknats annan jämförbar undersökning om den hade utförts av utred- ningen själv. Vidare försenas ofta statliga utredningar och statliga myndigheter med utredande uppgifter, t.ex. Statskontoret, i sitt utredningsarbete, eftersom de uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden som de avser att begära in i syfte att 
 577 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:83 
  
 framställa statistik inte kan skyddas av sekretess förrän regeringen har gjort en ändring i 7 § OSF. 
 Mot denna bakgrund bör 24 kap. 8 § OSL ses över. Ordet statistik bör ta sikte på metoden och inte ges en begränsad inne- börd beroende på i vilket sammanhang statistiken framställs. Even- tuella begränsningar av bestämmelsens tillämpningsområde bör göras på annat sätt än genom att använda olika ord för samma arbets- metod. Det bör också övervägas om inte det behov av sekretess som andra myndigheter än statistikansvariga myndigheter samt Riksrevi- sionen och riksdagsförvaltningen har för sådana uppgifter om en- skildas personliga och ekonomiska förhållanden som begärs in för framställning av statistik, bör tillgodoses genom en sekretess- bestämmelse direkt i OSL. Detta skulle kunna vara bättre än att en ändring ska behöva göras i OSF varje gång en myndighet behöver utföra en statistisk undersökning. I detta sammanhang bör även den sekretessbrytande regeln i 24 kap. 8 § första stycket tredje meningen OSL ses över. Enligt den bestämmelsen kan uppgifter som omfattas av s.k. statistiksekretess endast lämnas ut i avidentifierad form när det är fråga om utlämnande för andra ändamål än forsknings- och statistikändamål (i den begränsade betydelsen ordet statistik har enligt OSL). Vid en översyn av bestämmelsen i övrigt kan den sekre- tessbrytande regeln behöva omformuleras för att få samma sakliga innebörd som i dag. Vid översynen bör även beaktas att statistik an- vänds vid olika typer av verksamhetsuppföljningar. Vid sådana upp- följningar torde den sekretess som gäller i den aktuella verksamheten vara tillräcklig för de uppgifter som hämtats från verksamheten. Om utredaren föreslår en utvidgning av bestämmelsens tillämpnings- område till att omfatta utförande av statistikundersökningar och statistikverksamhet hos alla myndigheter bör därför utredaren över- väga om statistik som framställs i samband med verksamhetsupp- följningar redan har ett tillräckligt sekretesskydd och därför bör undantas från bestämmelsens tillämpningsområde. 
 Den officiella statistiken behöver avgränsas och preciseras 
 Definitionen av officiell statistik i lagen om den officiella statistiken är mycket omfångsrik. Enligt lagen ska officiell statistik finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. Statistik- förordningen specificerar den officiella statistiken i 22 ämnes- områden som i sin tur är indelade i statistikområden. Även dessa 
 578 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 1 
  
 ämnesområden är relativt allmänt hållna. Förordningen anger också vilken myndighet som är ansvarig för respektive statistikområde. Statistikansvariga myndigheter beslutar om statistikens innehåll och omfattning inom sitt statistikområde. 
 Det offentliga åtagandet på statistikområdet bör definieras. Det bör övervägas att avgränsa den officiella statistiken och tydligare än i dag fastställa vilka samhällsområden som ska beskrivas med hjälp av officiell statistik. Ett skäl för detta är att det årligen framförs omfattande krav och önskemål på ny och förbättrad inhemsk statistik samtidigt som EU utvidgar lagstiftningen inom statistikområdet. Ett annat skäl för omprioriteringar är att det fortfarande finns brister inom centrala statistikområden. Vidare bör det övervägas om det finns skäl till att förändra regelverket så, att officiell statistik inte enbart är traditionella summerade sammanställningar utan också observationsregister och redovisningar på lägre aggregeringsnivåer som ligger till grund för sådana summeringar. Statistiksekretessen måste naturligtvis beaktas i detta sammanhang. 
 Uppgiftsskyldigheten behöver förtydligas 
 Uppgiftsskyldigheten är en viktig del av statistiklagstiftningen. Uppgiftsskyldigheten beslutas normalt inte på  
 EU-nivå 
  utan faller enligt den s.k. subsidiaritetsprincipen på den nationella lagstift- ningen. Skälet till att uppgiftsskyldigheten finns i lagen om den officiella statistiken är att regeringsformens bestämmelser kräver reglering i lag för att en uppgiftsplikt ska konstitueras (8 kap. 3 §). Det krävs också att den är preciserad till sitt innehåll. Den måste vara så exakt att den som blir uppgiftsskyldig ska kunna bedöma dess innehåll och omfattning. 
 Uppgiftsskyldigheten i lagen om den officiella statistiken gäller näringsidkare, kommuner och olika organisationer. Enskilda personer i egenskap av privatpersoner omfattas inte av uppgiftsskyldigheten här. Det enda fall på statistikområdet där privatpersoner varit skyl- diga att lämna uppgifter är då folk- och bostadsräkningar genom- förts. Sista gången en sådan genomfördes var 1990. 
 Enligt 7 § lagen om den officiella statistiken ska näringsidkare lämna uppgifter om 
 579 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:83 
  
 1. 
  
 namn och person- eller organisationsnummer för den som be- driver verksamheten, 
  
 2. 
  
 produktion av varor och tillhandahållande av tjänster, 
  
 3. 
  
 förbrukning av varor och anlitande av tjänster, 
  
 4. 
  
 antalet anställda, deras sysselsättning, löner och yrken samt vakan- ser, 
  
 5. 
  
 lagerhållning, 
  
 6. 
  
 investeringar, 
  
 7. 
  
 beställningar, köp, försäljningar och leveranser av varor och tjänster, 
  
 8. 
  
 priser för varor och tjänster, 
  
 9. 
  
 intäkter och kostnader, 
  
 10. 
  
 import och export, 
  
 11. 
  
 energiåtgång, 
  
 12. 
  
 tillgångar och skulder, 
  
 13. 
  
 sparande samt  
  
 kapital-, 
  kredit- och valutaförhållanden, 
  
 14. 
  
 omfattning av upplåtelse och nyttjanderätt, 
  
 15. 
  
 miljöskyddskostnader. 
  
 Kommuner och landsting ska lämna uppgifter motsvarande de som begärs från näringsidkare enligt punkterna  
 1–7 
  ovan. Kommuner ska för detta ändamål dessutom lämna uppgifter från de årliga bok- sluten. 
 De föreskrifter som meddelas för de statistiska undersökning- arna av respektive myndighet tas i regel in i myndighetens egen författningssamling. Innehållet i föreskrifterna är normalt först och främst en uppräkning av vilka uppgifter som ska lämnas. Detta görs vanligtvis genom att frågeformuläret läggs med som en bilaga till föreskrifterna. 
 Uppgiftsskyldigheten i lagen om den officiella statistiken ska ses över. Utredaren ska analysera om förteckningen över de uppgifter som näringsidkare och andra är skyldiga att lämna för den officiella statistiken är ändamålsenlig när det gäller avvägningen mellan be- hovet av uppgifter för den officiella statistiken och målsättningen 
 580 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 1 
  
 att minska bördan för uppgiftslämnarna. I detta sammanhang ska behovet av och förutsättningarna för att samla in och behandla ekonomiska uppgifter för den officiella statistiken från kommuner och landsting analyseras. I detta sammanhang bör uppgiftsskyldig- heten för kommuner, kommunalförbund och landsting ses över. Förslaget om ett samlat system för automatiserad datafångst av upp- gifter till grund för kommunstatistiken, från 2008 års översyn av kommunalstatistik (SOU 2009:25), bör analyseras. Det bör också analyseras om det förekommer fall där en myndighet å ena sidan behöver framställa statistik för att uppfylla  
 EU-rättsliga 
  förplikt- elser och å andra sidan inte har något eget behov av eller någon rätt att begära in uppgifterna för att framställa officiell statistik och inte kan få tillgång till uppgifterna på annat sätt. Om så är fallet bör det övervägas att införa en lagstadgad skyldighet för juridiska personer att lämna uppgifter i sådana situationer. 
 Statistiksystemet behöver ses över 
 Statistiksystemet har under  
 1960-talet 
  gått från att vara ett decen- traliserat system till ett centraliserat system för att på  
 1990-talet 
  återgå till att vara ett decentraliserat system. 
 Argument för en centraliserad statistikorganisation har varit knappa resurser och svårdelbara resurser, t.ex. datorkraft och metodkompe- tens. Andra argument har varit stordriftsfördelar, professionalism, samordning, standardisering, statistiksekretess och  
 EU-medlemskap. 
  
 Argument för en decentraliserad statistikorganisation har varit bättre anpassning av statistiken till användarnas behov och en mer optimal prioritering genom att statistiken vägs mot andra behov inom ett sakområde i stället för, mot annan statistik. Andra argu- ment har varit ökade inslag av konkurrens till förmån för nytänk- ande och effektivitet. 
 Mot denna bakgrund ska för- och nackdelar med ett centraliserat respektive decentraliserat statistiksystem analyseras. 
 Målkonflikterna behöver hanteras 
 SCB har tre olika roller i det statistiska systemet: en ansvarsroll, en produktionsroll och en förvaltningsroll. SCB har ansvar för den sektorsövergripande officiella statistiken, dvs. stora delar av den 
 581 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:83 
  
 officiella statistiken. När det gäller statistikproduktion har SCB en än mer dominerande ställning. SCB producerar dels den officiella statistik som myndigheten ansvarar för, dels merparten av den officiella statistik som andra statistikansvariga myndigheter ansvarar för. Förvaltningsuppgifterna innebär samordning och stöd samt upp- gifter i övrigt som är gemensamma för statistiksystemet. SCB:s olika roller i det statistiska systemet kan innebära målkonflikter, exempelvis när SCB ska samordna myndigheterna i systemet och samtidigt producera officiell statistik på uppdrag av samma myn- digheter. Mot denna bakgrund behöver det utredas hur de beskrivna målkonflikterna ska hanteras. 
  
 EU-samarbetet 
  bör få större genomslag i det svenska statistiksystemet 
  
 EU-samarbetet 
  på statistikområdet skiljer sig från annat inter- nationellt statistiksamarbete såtillvida att det ytterst handlar om be- redning av förslag till tvingande lagstiftning. Lagstiftningen har till syfte att harmonisera statistiken för att möjliggöra jämförelser mellan medlemsländerna. Dessa producerar statistiken medan Eurostat sammanställer och publicerar den gemensamma statistiken. Regel- verket är omfattande och består av ca 320 rättsakter, varav ca 40 pro- cent reglerar ekonomisk statistik och jordbruksstatistik. Genom utvidgningen av EU:s politik har harmoniseringen av statistiken utvidgats till nästan alla politikområden. Utvecklingsarbetet inom många statistikområden sker i dag i stor utsträckning snarare inom Eurostats ca 160 arbetsgrupper, där medlemsländerna är represen- terade, än på nationell nivå. 
 Europeiska kommissionen presenterade i augusti 2009 ett med- delande till Europaparlamentet och rådet om produktionsmetoden för  
 EU-statistik: 
  en vision för det kommande årtiondet (KOM (2009) 404). Syftet med en förändrad produktionsmetod är att åstadkomma effektivitetsvinster och minska uppgiftslämnarbördan. 
 Till följd av revisionen av statistiska data i Grekland hösten 2009 beslutade rådet sommaren 2010 skärpningar av förordningen med avseende på kvaliteten på statistiken i samband med alltför stora underskott, se rådets förordning (EG) nr 679/2010 om ändring av förordning (EG) nr 479/2009 med avseende på kvaliteten på stati- stiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott. Eko- finrådet har därefter föreslagit att uppförandekoden för europeisk statistik ska stärkas. 
 582 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 1 
  
 Händelserna i Grekland visar på nödvändigheten av god kvalitet i  
 EU-statistiken 
  och nära samarbete mellan Eurostat och de nationella statistikmyndigheterna. 
 Vidare har harmoniseringen av ekonomisk statistik stor betydelse för finansieringen av  
 EU-budgeten. 
  Merparten av  
 EU-budgeten 
  finansieras genom nationella bidrag baserade framför allt på BNI- statistik, vilket ytterligare understryker vikten av  
 EU-samarbetet 
  på statistikområdet. SCB har här en central roll. 
 Mot denna bakgrund bör det övervägas om  
 EU-medlemskapet 
  bör få ett ännu större genomslag i det svenska statistiksystemet i allmänhet och i SCB:s verksamhet, prioriteringar och arbetsformer i synnerhet. 
 Myndigheters säljverksamheter inom statistikområdet behöver analyseras 
 Förvaltningskommittén (SOU 2008:118) föreslog att det införs en huvudregel som innebär att statliga myndigheter inte får sälja varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad eller en potentiell konkurrensutsatt marknad. Regeringen har i propositionen Offent- lig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315) gjort bedöm- ningen att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Mot denna bakgrund behöver det analyseras hur beslutet om myndigheters säljverksamheter påverkar statistik- området. 
 Konsekvenserna av lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen behöver utredas 
 Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI- direktivet) har regler införts för att skapa ökade förutsättningar för informationsmarknaden inom EU och ge allmänheten och närings- livet bättre möjligheter att utnyttja och kommersiellt använda den information som finns inom den offentliga sektorn. 
 Genom lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen  
 (PSI-lagen) 
  genomförs  
 PSI-direktivet 
  i 
 583 
 Bilaga 1 SOU 2012:83 
 svensk rätt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Lagen trädde i kraft den 1 juli 2010. 
 SCB kan beröras av lagen på flera sätt. Inom ramen för sina offentliga uppgifter tillhandahåller myndigheten information såväl fritt som mot avgift. Myndigheten bedriver också affärsverksamhet som innefattar vidareutnyttjande av de egna informationsresurserna. Mot den bakgrunden behöver det utredas vilka konsekvenser den nya lagen får för myndighetens verksamhet. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Utredaren ska se över SCB och systemet för den officiella statistiken och i detta sammanhang analysera för- och nackdelar med ett cen- traliserat respektive decentraliserat statistiksystem. Utredaren ska särskilt granska statistikkvaliteten och tillgängligheten till statistiken, inbegripet dokumentation, prissättning och statistiksekretess. 
 I utredarens uppdrag ingår också att analysera vad det innebär för den samlade statistikproduktionen att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Det gäller dels konsekvenserna för SCB och systemet för den officiella statistiken, dels effekterna på de marknader där myndigheterna är verksamma. Utredaren ska också analysera konsekvenserna för SCB av PSI- lagen. 
 Med utgångspunkt i den genomförda översynen och analysen ska utredaren föreslå 
  
 åtgärder som säkerställer kvaliteten i den officiella statistiken inklusive förslag till förbättringar av den interna styrningen och kontrollen, 
  
 åtgärder som minskar uppgiftslämnarnas kostnader, 
  
 åtgärder som förbättrar tillgängligheten till statistiken inklusive ett system för tillsyn av tillgängligheten, 
  
 åtgärder som förbättrar dokumentationen av statistiken, 
  
 en prissättningsmodell, för- och nackdelar och ekonomiska kon- sekvenser av denna modell samt andra tänkbara modeller, 
  
 de ändringar som behövs i lagen om den officiella statistiken särskilt när det gäller dels det offentliga åtagandet på statistik- 
  
 584 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 1 
  
 området, dels avgränsning och precisering av begreppet officiell statistik och dels uppgiftsskyldigheten, 
  
 hur systemet för den officiella statistiken ska utformas, 
  
 de ändringar som behövs i förordningen om den officiella stati- stiken särskilt när det gäller vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den, 
  
 mål, uppgifter, resurser och prioriteringar för SCB, 
  
 effektiviseringar i SCB:s verksamhet, 
  
 hur målkonflikterna inom SCB ska hanteras, 
  
 en ny förordning med instruktion för SCB, 
  
 hur  
  
 EU-medlemskapet 
  ska få ett ännu större genomslag i det svenska statistiksystemet i allmänhet och i SCB:s verksamhet, prioriteringar och arbetsformer i synnerhet, 
  
 ändringar i svenska författningar till följd av Europaparlamen- tets och rådets förordning om europeisk statistik, 
  
 hur uppförandekoden för europeisk statistik kan införlivas i det nationella statistikregelverket, 
  
 hur beslutet om myndigheters säljverksamheter ska tillämpas på statistikområdet, 
  
 eventuella förändringar för SCB till följd av  
  
 PSI-lagen, 
  
 hur SCB:s samverkan med universitet och högskolor och andra myndigheter kan stärkas så att kompetensen vid myndigheten säkerställs, 
  
 eventuella övriga författningsändringar som bedöms nödvändiga till följd av förslagen. 
  
 Utredaren ska också analysera och lämna förslag på hur sekre- tesskyddet för personuppgifter som begärts in i samband med såväl statistikansvariga som andra myndigheters framställning av statistik bör regleras. Här ingår att överväga om inte det behov av sekretess som andra myndigheter än statistikansvariga myndigheter har bör tillgodoses genom en sekretessbestämmelse direkt i OSL i stället för att en ändring ska behöva göras i OSF varje gång en myndighet behöver utföra en statistisk undersökning. 
 585 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:83 
  
 Konsekvensbeskrivningar 
 Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt  
 14–15a 
  §§ kommitté- förordningen (1998:1474). Utredaren ska belysa de ekonomiska konsekvenserna och lämna förslag till finansiering. Utredaren ska även bedöma och redovisa förslagens konsekvenser av betydelse för miljön. 
 Uppdragets genomförande 
 Utredaren ska bedriva arbetet i kontakt med statistikanvändare, statistikansvariga myndigheter, Riksbanken, berörda utredningar och Näringslivets regelnämnd. 
 Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer in- formerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. 
 Utredaren ska redovisa uppdraget senast den 10 december 2012. 
 Finansdepartementet) 
 586 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Statistikutredningen 
  
 Dir. 
  
 2012 (Fi 2011:05) 
  
 2012:15 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 8 mars 2012 
 Utvidgning av uppdraget 
 Regeringen beslutade den 31 mars 2011 kommittédirektiv om en översyn av Statistiska centralbyrån (SCB) och systemet för den officiella statistiken (dir. 2011:32) för att analysera för- och nack- delar med ett centraliserat respektive decentraliserat statistiksystem. Utredaren ska särskilt granska statistikkvaliteten och tillgänglig- heten till statistiken, inbegripet prissättning och dokumentation. 
 Regeringen ger nu utredaren i uppdrag att också föreslå organisa- toriska och tekniska åtgärder som kan underlätta registerbaserad forskning. Vid utformningen av förslagen ska utredaren väga behovet av att förbättra förutsättningarna för registerbaserad forskning mot behovet av skydd för individens personliga integritet. 
 Uppdraget ska fortfarande redovisas senast den 10 december 2012. Ett delbetänkande med förslag på organisatoriska och tekniska åt- gärder för registerbaserad forskning ska dock redovisas senast den 1 maj 2012. 
 Uppdraget att föreslå åtgärder som kan underlätta registerbaserad forskning 
 Det finns i dag en mängd olika register i Sverige som skulle kunna utnyttjas på ett mer effektivt och samordnat sätt för att fullt ut ta till vara deras potential för att ta fram ny kunskap. Många av dessa register innehåller personuppgifter, dvs. information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Brown sonuppgifter som bevaras på detta sätt är på många sätt unika och spårbara under lång tid, vilket gör dem till en viktig källa för forsk- 
 587 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:83 
  
 ning. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) framhöll regeringen att den svenska registerhållningen över hela befolkningen och systemet med personnummer ger unika förutsättningar för att studera angelägna, tvärvetenskapliga frågor kring sambanden mellan samhällsförhållanden, ekonomi och hälsa och att dessa registerbaserade data i dagsläget är underutnyttjade. 
 Forskning som baseras på register som innehåller personupp- gifter måste följa den lagstiftning som finns för behandling av per- sonuppgifter. De mest grundläggande lagarna är personuppgiftslagen (1998:204), offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor (etikprövningslagen). 
 Den nuvarande författningsregleringen av register och deras användning för forskning är mycket omfattande, vilket gör den svåröverskådlig. Det finns t.ex. omkring 200 registerförfattningar som innehåller särreglering av vissa register. Det finns även ett an- tal andra strukturella aspekter som försvårar forskares möjligheter att få tillgång till och överblick över uppgifter i register. För att det ska vara möjligt att sambearbeta register och göra statistiska ana- lyser måste t.ex. registren struktureras så att det är möjligt att sam- bearbeta dem. Det underlättar om struktur, termer och begrepp samt dokumentation av olika register blir mer enhetliga. 
 Ökad tillgänglighet till myndigheters registeruppgifter för forskningsändamål 
 I de ursprungliga direktiven anges att utredaren ska föreslå åtgärder som förbättrar tillgängligheten till statistiken. Enligt direktiven innebär förbättrad tillgänglighet bl.a. att underlätta forskningens behov av att kunna bedriva registerbaserad forskning på ett mer effektivt sätt än i dag. För att underlätta sådan forskning, även när det gäller annat material än sådant som ingår i den officiella stati- stiken, behöver förutsättningarna för forskningens behov särskilt analyseras och tillgängligheten till registeruppgifter hos alla register- förande myndigheter ökas. Det finns ett behov av samverkan mellan registerhållande myndigheter och av att förbättra möjligheterna till forskning med bibehållet eller stärkt integritetsskydd för den en- skilde. 
 Det saknas i dag en infrastruktur som gör att mikrodata hos olika myndigheter kan användas på ett effektivt sätt. Det finns inte 
 588 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 2 
  
 heller någon myndighet som har ansvaret för att driva frågorna om hur man ska kunna underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål. 
 Utredaren ska därför 
  
 identifiera vilka de viktigaste datakällorna för forskning är och vilka centrala och regionala myndigheter som ansvarar för dessa, 
  
 särskilt analysera och beskriva vilka hinder som finns för till- gänglighet till myndigheters registeruppgifter för forsknings- ändamål, 
  
 föreslå åtgärder inom ramen för gällande rätt för att öka till- gängligheten till myndigheters registeruppgifter för forsknings- ändamål och underlätta för registeransvariga myndigheter att lämna ut uppgifter för forskning, 
  
 föreslå åtgärder för att införa en mer enhetlig och tydlig struktur för dokumentation av innehållet i myndigheters register som kan användas i forskning och för uppgifternas lagringsform hos registeransvariga myndigheter, däribland mikrosimulerings- modeller, 
  
 föreslå organisatoriska och tekniska åtgärder som kan underlätta skapandet av register och användningen av registeruppgifter för forskningsändamål, och 
  
 vid utformningen av förslagen väga behovet av att förbättra förut- sättningarna för registerbaserad forskning mot behovet av skydd för individens personliga integritet, samt redovisa vilka avväg- ningar som gjorts. 
  
 Konsekvensbeskrivningar 
 Utredaren ska redovisa konsekvenserna av sina förslag när det gäller eventuella ekonomiska följder för registeransvariga myndig- heter, universitet och högskolor samt andra berörda myndigheter och organisationer där forskningen utförs. Utredaren ska även redo- visa förslagens konsekvenser när det gäller skyddet för enskilda människors integritet. 
 589 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:83 
  
 Samråd och redovisning av tilläggsuppdraget 
 Utredaren ska, förutom med SCB, samråda med Vetenskapsrådet, Socialstyrelsen, Centrala etikprövningsnämnden, de regionala etik- prövningsnämnderna, Datainspektionen samt andra berörda myn- digheter. Vidare ska utredaren samråda med Sveriges Kommuner och Landsting samt kommittéer och utredare som arbetar med register- och statistikfrågor eller andra närliggande frågeställningar. Utredaren bör uppmärksamma Socialstyrelsens uppdrag om natio- nellt samordningsansvar för en ändamålsenlig och strukturerad doku- mentation i hälso- och sjukvården och socialtjänsten samt Social- styrelsens uppdrag att inrätta och utveckla en registerservice för forskare som vill använda nationella kvalitetsregister. 
 Utredaren ska särskilt samråda med Informationshanterings- utredningen (JU 2011:11) och Utredningen om förbättrad tillgång till personuppgifter inom och mellan hälso- och sjukvården och socialtjänsten (S 2011:13). 
 Utredaren ska redovisa uppdraget om organisatoriska och tek- niska åtgärder för registerbaseradforskning i ett delbetänkande senast den 1 maj 2012. 
 (Finansdepartementet) 
 590 
 Bilaga 3 
 Utredning om dokumentation av officiell statistik 
 Rhodes,  
 2011-11-15 
  
 Innehållsförteckning 
  
 Utredningsdirektiv ........................................................... 
  
 594 
  
 Sammanfattning av mina analyser och förslag..................... 
  
 595 
  
 Vad är dokumentation av statistik?..................................... 
  
 600 
  
 Vilka formella krav ställer nationella och internationella 
  
 regelverk?......................................................................................... 
  
 600 
  
 Det svenska regelverket........................................................ 
  
 600 
  
 EU:s regelverk....................................................................... 
  
 603 
  
 Vilka krav på dokumentation borde ställas?.................................. 
  
 606 
  
 Vilka intressenter behöver dokumentation? ....................... 
  
 608 
  
 För vilka ändamål behövs dokumentation?......................... 
  
 608 
  
 Vilken information behöver dokumentationen 
  
 innehålla?............................................................................... 
  
 610 
  
 När och hur skall man skapa och underhålla 
  
 dokumentation? .................................................................... 
  
 616 
  
 Tillgängliggörandet av statistikdokumentation .................. 
  
 618 
  
 Sammanfattande krav på ett effektivt, kvalitetssäkrat och 
  
 hållbart system för dokumentation av officiell statistik............... 
  
 619 
  
 Rätt information .................................................................... 
  
 619 
  
 Information av god kvalitet................................................... 
  
 620 
  
 Rätt tillgänglighet................................................................... 
  
 620 
  
 Kostnadseffektivitet............................................................... 
  
 621 
  
 591 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Kvalitetssäkring och hållbarhet ............................................. 
  
 622 
  
 Hur fungerar statistikdokumentationen idag? ...................... 
  
 623 
  
 Frågor till SCB – och svaren på dessa ............................................ 
  
 623 
  
 SCB:s metoder, verktyg och processer för 
  
 dokumentation ...................................................................... 
  
 623 
  
 SCB:s deltagande i internationellt samarbete inom detta 
  
 område ................................................................................... 
  
 629 
  
 SCB:s ansvar för det statistiska systemet som helhet......... 
  
 632 
  
 SCB:s roll gentemot marknadsaktörer på 
  
 statistikområdet..................................................................... 
  
 635 
  
 Sammanfattande bedömning av dokumentationsläget idag.......... 
  
 637 
  
 Vetenskapligt underbyggd kunskap om 
  
 statistikdokumentation......................................................... 
  
 638 
  
 Metoder, verktyg och standarder för 
  
 dokumentationsarbete .......................................................... 
  
 638 
  
 Kompetens och rutiner inom berörda organisationer ........ 
  
 640 
  
 Styrsystemet .......................................................................... 
  
 641 
  
 Sammanfattande svar på de inledningsvis i detta avsnitt 
  
 ställda frågorna ...................................................................... 
  
 643 
  
 Problemgenomgång .......................................................... 
  
 645 
  
 Organisation och styrning av dokumentationsarbetet ................. 
  
 646 
  
 Organisation och styrning internt inom 
  
 statistikansvariga myndigheter ............................................. 
  
 646 
  
 Övergripande organisation och styrning inom det 
  
 statistiska systemet................................................................ 
  
 648 
  
 Olika aktörers problem med statistikdokumentation................... 
  
 648 
  
 Statistikanvändare.................................................................. 
  
 648 
  
 Konsulter och underleverantörer till statistikansvariga 
  
 myndigheter........................................................................... 
  
 651 
  
 Statsmakterna i rollen som finansiär och beställare av 
  
 officiell statistik..................................................................... 
  
 652 
  
 Utvärderare och förbättrare av statistiken och det 
  
 statistiska systemet................................................................ 
  
 653 
  
 Hur viktiga är dokumentationsproblemen jämfört med annat?...653 
  
 592 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Finns lämpliga jämförelseobjekt?....................................... 
  
 654 
  
 Väsentliga faktorer för den fortsatta utvecklingen ................ 
  
 656 
  
 Den förväntade utvecklingen av det europeiska statistiska 
  
 systemet ........................................................................................... 
  
 656 
  
 Förväntad skärpning av  
 PSI-direktivet 
  och kraven på open 
  
 data ................................................................................................. 
  
 657 
  
 Konsekvenser .................................................................................. 
  
 657 
  
 Förslag på åtgärder .......................................................... 
  
 659 
  
 System för tillsyn ............................................................................ 
  
 659 
  
 Fri tillgång till metoder och verktyg för officiell statistik............ 
  
 660 
  
 Ständig vidareutveckling av kunskap, metoder och verktyg ........ 
  
 661 
  
 Systematiskt införande av best practices.................................... 
  
 661 
  
 Referenser ...................................................................... 
  
 663 
  
 Bilagor............................................................................ 
  
 668 
  
 Bilaga 1. Frågor till SCB beträffande dokumentation m.m.......... 
  
 669 
  
 Bilaga 2. Svar på frågor till SCB beträffande dokumentation 
  
 m.m. ................................................................................................. 
  
 674 
  
 593 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Utredningsdirektiv 
 Mitt uppdrag är att med utgångspunkt i Statistikutredningens direk- tiv översiktligt analysera och besvara följande frågor: 
  
 1) 
  
 Vad är dokumentation av statistik? 
  
 Allmän beskrivning 
 Vilka behov har olika användare? 
 Vilka formella krav på dokumentation finns i dag? 
  
 2) 
  
 Hur fungerar dokumentationen i dag? 
  
 Hur är dagsläget? Grad av genomförande? Kvalitet? 
 Hur har utvecklingen varit över tid? 
 Finns exempel på statistikansvariga myndigheter som är bra resp. mindre bra på dokumentation? 
 Hur lever myndigheterna upp till de formella kraven? 
  
 3) 
  
 Problemgenomgång 
  
 Vilka problem finns i dag avseende dokumentation? 
 För vilka aktörer finns problem? Hur ser problemen ut för olika aktörer? 
 Vad beror problemen på? Inom SCB? Inom statistiksyste- met i stort? 
 Dokumentationsproblem vs andra problem: Går dokumen- tationsproblemen att studera isolerat eller är de del av ett större systemfel? Hur viktiga är dokumentationsproblemen jämfört med annat? 
  
 4) 
  
 Finns lämpliga jämförelseobjekt? 
  
 Andra länder som är bra på dokumentation? 
 Finns andra svenska sektorer som man kan lära av? 
  
 5) 
  
 Vilka väsentliga faktorer finns som påverkar den fortsatta utveck- lingen och förutsättningarna för utredningens analys? 
  
 6) 
  
 Förslag på åtgärder 
  
 594 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Sammanfattning av mina analyser och förslag 
 De  
 formella  
 kraven på statistikdokumentation i dagens regelverk är av mycket indirekt och övergripande karaktär, både på EU- nivån och i Sverige. Kraven är inte operationella, och därmed är de också svåra att följa upp. 
 Dokumentationen av officiell statistik  
 borde  
 tillgodose följande behov och krav: 
  
 1. 
  
 Dokumentationen skall möjliggöra och underlätta för poten- tiella  
  
 statistikanvändare  
 att, givet en viss frågeställning, 
  
 a. 
  
 få en överblick över tillgänglig officiell statistik, som kan vara relevant för frågeställningen; 
  
 b. 
  
 mera exakt identifiera och lokalisera den potentiellt rele- vant statistiken; 
  
 c. 
  
 mera exakt bedöma den potentiellt relevanta statistikens verkliga användbarhet för det tilltänkta ändamålet, med hänsyn till statistikens innehåll (definitioner) och kvalitet i olika avseenden; 
  
 d. 
  
 få tillgång till statistiken på ett lämpligt sätt med hän- syn till ändamålet; 
  
 e. 
  
 kunna analysera den tillgängliggjorda statistiken och få svar på följdfrågor i sammanhanget. 
  
 2. 
  
 Dokumentationen skall möjliggöra och underlätta för  
  
 pro- ducenter  
 av officiell statistik att exekvera och övervaka pro- duktionsprocesserna som frambringar den officiella stati- stiken, s.k.  
 produktionsdokumentation 
 . 
  
 3. 
  
 Dokumentationen skall möjliggöra och underlätta för  
  
 stati- stikansvariga  
 att fortlöpande initiera och genomföra förbätt- ringar av statistiken med avseende på bl.a. innehåll, kvalitet 
  
 i 
  
 olika avseenden samt kostnadseffektivitet. 
  
 4. 
  
 Dokumentationen skall möjliggöra för  
  
 finansiärer och be- ställare  
 av officiell statistik att bedöma statistikens och de bakomliggande produktionssystemens effektivitet för avsedda 
 595 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 ändamål, med utgångspunkt i bl.a. kostnadsredovisningar, användningsstatistik och kundnöjdhetsrapporter. 
  
 5. 
  
 Dokumentationen skall bidra till såväl specifik som mera generell  
  
 metodutveckling  
 kring officiell statistik, så att ut- veckling av ny statistik kan dra nytta av tidigare erfarenheter, och så att t.ex. de svenska och europeiska statistiska syste- men kan utvecklas på önskat sätt. 
  
 6. 
  
 Dokumentationen skall vara  
  
 offentlig  
 och lätt tillgänglig för alla. Eventuella undantag från detta måste vara explicit moti- verade utifrån gällande sekretesslagstiftning. 
 Olika intressenter har en hel del gemensamma krav beträffande  
 vilken slags information  
 de behöver om den officiella statistiken, men det finns givetvis också stora skillnader mellan olika intres- senters behov och önskemål, t.ex. vad gäller informationens djup och detaljeringsgrad, och vad som är prioriterat eller mindre viktigt. Det finns också stora skillnader vad gäller hur informa- tionen lämpligen presenteras och tillgängliggörs. 
 Det finns några viktiga förutsättningar för att statistikdokumenta- tion skall fungera bra inom det svenska statistiska systemet: 
 att det finns vetenskapligt underbyggd  
 kunskap  
 om vad en bra statistikdokumentation skall innehålla, och hur den skall tas fram och göras tillgänglig för olika behov 
  
 att det finns bra  
 metoder, verktyg och standarder  
 för prak- tiskt dokumentationsarbete 
  
 att det finns erforderlig  
 kompetens  
 och ändamålsenliga  
 rutiner  
 inom berörda organisationer, främst SCB och andra statistikansvariga myndigheter, men även hos marknads- aktörer som utför tjänster inom statistikområdet för SCB:s och andra statistikansvariga myndigheters räkning 
 att det finns ett  
 styrsystem  
 som säkerställer att dokumenta- tion av god kvalitet för olika behov fortlöpande tas fram som en integrerad del av statistikproduktionsprocessen 
 I vilken utsträckning föreligger de förutsättningarna i det svenska statistiska systemet redan idag, och vad återstår att göra? 
 En hel del  
 kunskap  
 finns, i stor utsträckning framtagen i aktivt internationellt samarbete. Kunskapen bör vidareut- vecklas, inte minst beträffande hur man på lämpligt sätt skall 
 596 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 tillgängliggöra  
 statistik och statistikdokumentation, så att både statistiken och dokumentationen verkligen kommer till nytta. 
 Fyra  
 verktyg  
 av betydelse för dokumentationsarbetet finns f.n. vid SCB: 
  
 - 
  
 SCBDOK  
 för processorienterad dokumentation och detaljerad dokumentation av datamaterial för återanvänd- ning 
  
 - 
  
 BaS 
 , Beskrivningar av Statistiken med administrativ information och kvalitetsdeklarationer av statistikpro- dukter 
  
 - 
  
 MetaPlus 
 , en databas med strukturerade och samordna- de metadata om populationer, variabler, klassifikationer m.m. 
  
 - 
  
 Verksamhetsstödet 
 , stödsystem för utveckling och genomförande av statistikproduktion 
 De tre första verktygen används nu i stor utsträckning vid SCB. BaS används även av andra statistikansvariga myndig- heter. Verksamhetsstödet är under utveckling. 
 SCB har etablerat en ändamålsenlig  
 organisation  
 för doku- mentationsarbetet. Man har en  
 central enhet  
 med kompetens och ansvar för utbildning och stöd i dokumentationsfrågor, och man har en  
 dokumentationsansvarig  
 på varje avdelning, som granskar alla dokumentationer innan de blir godkända. Dokumentationsarbetet är dock inte ingegrerat med verksam- hetens processer utan görs fortfarande i efterhand, vilket måste ses som en stor brist ur effektivitets- och kvalitetssyn- punkt. 
  
 Styrsystemet  
 är den svagaste länken i dokumentationsarbetet (liksom när det gäller tillgänglighets- och kvalitetsfrågorna) i det svenska statistiska systemet. SCB:s roll som överva- kare av det svenska statistiska systemet bör ersättas med ett fristående tillsynssystem, förankrat i regeringskansliet och med flexibel tillgång till kvalificerad expertis för löpande eller regelbundet återkommande granskningsinsatser. 
 I rapporten görs en genomgång av dokumentationsproblemen enligt följande struktur: 
 Organisation och styrning 
  
 - 
  
 internt inom statistikansvariga myndigheter 
  
 - 
  
 det statistiska systemet som helhet 
  
 597 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Olika aktörer 
  
 - 
  
 statistikanvändare 
  
 direkta användare av officiell statistik 
  
 entreprenörer som utvecklar och tillandahåller pro- dukter och tjänster baserade på officiell statistik, helt eller delvis 
  
 - 
  
 konsulter och underleverantörer till statistikansvariga myndigheter 
  
 - 
  
 statsmakterna i rollen som finansiär och beställare 
  
 - 
  
 utvärderare och förbättrare av den officiella statistiken och det statistiska systemet 
  
 Väsentliga omvärldsfaktorer för den fortsatta utvecklingen av det svenska statistiska systemet är 
 den förväntade utvecklingen av det europeiska statistiska systemet 
  
 - 
  
 stuprörsmodellen ersätts med integrerade produktions- system runt datalager 
  
 - 
  
 direktinsamlade data ersätts i stor utsträckning med ad- ministrativa data 
  
 - 
  
 direktinsamling från företag samordnas med företagens administrativa system 
  
 - 
  
 insamlade data återanvänds i stället för att samlas in flera gånger 
  
 - 
  
 data måste vara bättre samordnade för att kunna belysa komplexa samhällsproblem där det finns behov av att kombinera data från olika domäner 
  
 - 
  
 insamlade data måste snabbt och flexibelt kunna kombi- neras och återanvändas ad hoc, när nya och viktiga sam- hällsproblem blir akuta 
  
 - 
  
 mer statistik kommer att produceras direkt för  
  
 EU-nivån 
  från mikrodata på nationell nivå 
 den förväntade skärpningen av  
 PSI-direktivet 
  och kraven på open data i syfte att stimulera innovationer och konkurrens på marknaderna för informationsprodukter och informa- tionstjänster 
 598 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Den förväntade utvecklingen ställer ökade krav på dokumen- tation och metadata. Insamlade data – vare sig de kommer från direktinsamling eller från administrativa system – måste dokumen- teras på ett sådant sätt att de kan kombineras och återanvändas på många olika sätt, även på sådana sätt som inte har förutsetts när man samlade in data. Slutprodukterna kommer ofta att baseras på halvfabrikat, och dokumentationen av slutprodukterna måste kunna framställas snabbt och helst automatiskt på basis av doku- mentationerna av de indata och halvfabrikat, som ingår i slutpro- dukten 
 I rapporten redovisas förslag till åtgärder enligt följande struktur: 
  
 System för tillsyn  
 (av tillgänglighet, kvalitet och dokumen- tation) 
 Fri tillgång till metoder och verktyg  
 (program, databaser, register, metadata, dokumentation m.m.) som utvecklats för produktion av officiell statistik inom ramen för allmänna medel (anslag,  
  
 EU-medel 
  
  etc) 
  
 Ständig vidareutveckling av kunskap, metoder och gene- rella verktyg 
 , finansierad inom ramen för SCB:s anslag för generell metodutveckling och bedriven bl.a. genom inter- nationellt samarbete, samarbete med andra statistikansvariga myndigheter, upphandling från marknadsaktörer 
  
 Systematiskt införande av best practices  
 inom det stati- stiska systemets alla delar 
  
 Förslagen är utformade så, att de inte är begränsade till enbart doku- mentation utan även skulle kunna tillämpas inom flera av de andra områden som Statistikutredningen skall analysera, bl.a. tillgänglig- het och kvalitet. 
 599 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Vad är dokumentation av statistik? 
 Allmän beskrivning 
 Vilka behov har olika användare? 
 Vilka formella krav på dokumentation finns i dag? 
 Vilka formella krav ställer nationella och internationella regelverk? 
 I detta avsnitt går jag igenom de viktigaste kraven på dokumentation som man kan härleda ur svensk och europeisk lagstiftning och ur regelverk som hänger ihop med lagstiftningen (förordningar, före- skrifter, riktlinjer etc). 
 Det svenska regelverket 
 Lagen om den officiella statistiken  
 (SFS 2001:99) innehåller bara en paragraf, som (mycket indirekt) har koppling till behovet av doku- mentation: 
  
 3 §  
 Officiell statistik skall finnas för allmän information, utrednings- verksamhet och forskning. Den skall vara objektiv och allmänt tillgäng- lig. 
 Förordningen om den officiella statistiken  
 (SFS 2001:100) inne- håller en paragraf som berör dokumentation: 
  
 13 §  
 Den officiella statistiken skall av de statistikansvariga myndigheter- na dokumenteras, kvalitetsdeklareras samt utan avgift offentliggöras och hållas allmänt tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. Statistiska centralbyrån får meddela närmare föreskrifter efter att ha hört samtliga statistikansvariga myndigheter.  
 SCB har efter samråd med övriga statistikansvariga myndigheter, beslutat om  
 föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik  
  
 (SCB-FS 
  2002:16). Föreskrifterna inne- håller följande paragrafer: 
 600 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 1 §  
 Myndighet som ansvarar för officiell statistik skall upprätta aktuella beskrivningar av statistiken. Beskrivningarna skall innehålla en kvalitets- deklaration samt allmänna uppgifter om statistiken. Beskrivningarna skall offentliggöras och hållas allmänt tillgängliga samtidigt med och i anslutning till den officiella statistiken. Officiell statistik som publice- ras i tryckt form skall innehålla en sammanfattning av beskrivningen av statistiken. 
  
 2 §  
 Officiell statistik skall dokumenteras i sådan omfattning att framtida användning av bevarade datamaterial underlättas. 
  
 3 §  
 Officiell statistik skall offentliggöras så snart den är framställd. 
  
 4 §  
 Officiell statistik skall innehålla uppgift om tidigare publicering, om det inte är uppenbart att detta är onödigt. 
  
 5 §  
 Officiell statistik skall innehålla en översättning till engelska i sådan utsträckning att engelsktalande användare kan bilda sig en uppfattning om statistikens huvudinnehåll. 
  
 6 §  
 Hos en myndighet som ansvarar för officiell statistik skall det finnas en årlig publiceringsplan för den officiella statistik som myndigheten ansvarar för. Planen skall löpande uppdateras. 
 I anslutning till dessa föreskrifter ger SCB föjande  
 allmänna råd 
 : 
 Till 1 § 
 Beskrivningarna av statistiken, som offentliggörs samtidigt med den officiella statistiken, utformas enligt mall som SCB tillhandahåller. En- ligt mallen omfattar beskrivningarna av statistiken kvalitetsdeklarationer och administrativa uppgifter för statistikprodukterna. Kvalitetsdekla- rationen i beskrivningarna av statistiken bygger på det kvalitetsbegrepp med riktlinjer för kvalitetsredovisning som SCB tagit fram (MIS 2001:1) 
 Kravet på att beskrivningarna av statistiken skall vara aktuella för- utsätter att de upprättas i anslutning till att ny statistik offentliggörs. För kortperiodisk statistik är det dock tillräckligt att beskrivningar av statistiken upprättas en gång om året, såvida inte betydande förändringar av undersökningen ägt rum 
 SCB svarar för att en samlad sammanställning av alla beskrivningar av officiell statistik offentliggörs och hålls allmänt tillgänglig i elektro- nisk form genom ett allmänt nätverk. 
 Då officiell statistik publiceras bör en länk till beskrivningarna av statistiken finnas. 
 Därigenom får användarna tillgång till en aktuell kvalitetsdeklaration. Kvalitetsdeklaration av sekundärpublicerad statistik (t.ex. årsböcker som innehåller offentliggjord statistik från flera källor) bör ske genom 
 angivande av källor 
 601 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Till 2 § 
 SCB tillhandahåller riktlinjer för hur man dokumenterar datamaterial som ligger till grund för den officiella statistiken (s.k. observations- register). 
 Till 3 § 
 Offentliggörande sker då statistiken för en viss tidsperiod publiceras första gången. 
 Det är viktigt för syftet med och förtroendet för den officiella stati- stiken att den offentliggörs så snart som möjligt efter det att den är framställd. En lika behandling av användarna förutsätter att statistiken blir tillgänglig för alla användare vid samma tidpunkt. 
 Till 4 § 
 Publicerad officiell statistik bör kunna följas över tiden oberoende av eventuella förändringar i publiceringsform, titel eller delserie. Sådana förändringar anges bl.a. i Beskrivningarna av statistiken. 
 Till 5 § 
 För att utländska läsare skall kunna bilda sig en uppfattning om redo- visningens huvudinnehåll bör en engelsk översättning göras som åt- minstone omfattar titel, beteckningen Sveriges officiella statistik, tabell- förteckning och tabellrubriker. Därutöver bör en ordlista med centrala termer i text, tabeller och diagram eller en särskild sammanfattning översättas till engelska. Tillgängligheten för utländska användare ökar om även andra delar av redovisningen översätts till engelska. 
 Till 6 § 
 Uppgifterna över planerad publicering av officiell statistik avser bl.a. planerade tidpunkter för offentliggörande. SCB tillhandahåller en mall för utformningen av publiceringsplaner. 
 Enligt 12 a § förordningen (1988:137 senaste ändring 2001:996) med instruktion för SCB skall Rådet för den officiella statistiken sam- manställa en årlig publiceringsplan. Rådets sekretariat svarar för att denna publiceringsplan för all officiell statistik ställs samman och hålls allmänt tillgänglig i elektronisk form genom ett allmänt nätverk. 
 Myndigheterna bör rapportera in ändringar i publiceringsplanen till rådets sekretariat. 
 I de allmänna råden ovan hänvisar SCB till följande dokument: 
 Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik  
 (MIS 2001:1) 
  
 Riktlinjer för hur man dokumenterar datamaterial som ligger till grund för den officiella statistiken 
 ; här avses förmodligen 
  
 602 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 bl.a. följande dokument (vilka dock inte finns tillgängliga på SCB:s externa webbplats): 
 Dokumentation för återanvändning av mikromaterial från SCB:s undersökningar,  
 SCB 1991 
  
 Att dokumentera statistiska undersökningar, observa- tionsregister och statistikproduktionssystem – Användar- handbok för SCBDOK 
 , SCB 2001 
  
 I föreskrifterna 1 § talas om  
 beskrivningar av statistiken 
 , som skall innehålla en kvalitetsdeklaration samt allmänna uppgifter om stati- stiken, och i de allmänna råden sägs att beskrivningarna skall utformas enligt en  
 mall  
 som SCB tillhandahåller. Denna mall finns dock inte tillgänglig på SCB:s externa webbplats, Brown. Däremot finns såväl mallen som användarhandboken för SCBDOK tillgängliga på  
 SAM-Forum, 
  dvs. det elektroniska nätverk (en sida på webben med inloggning) som alla statistikansvariga myndigheter har tillgång till. 
 EU:s regelverk 
 Ett viktigt dokument på  
 EU-nivån 
  är  
 European Statistics Code of Practice 
  
 1 
 , som antogs 2005 av EU:s Statistical Programme Committee (SCP), numera ersatt av European Statistical System Committee (ESSC). Riktlinjerna har två huvudsyften: 
 Improving trust and confidence in the independence, integrity and accountability of both National Statistical Authorities and Eurostat, and in the credibility and quality of the statistics they produce and disseminate ( 
 i.e. an external focus 
 ); 
 Promoting the application of best international statistical prin- ciples, methods and practices by all producers of European Statistics to enhance their quality ( 
 i.e. an internal focus 
 ). 
 Riktlinjerna baseras på 15 principer, och för varje princip har man formulerat ett antal indikatorer som uttrycker good practice. Dessa indikatorer används vid de peer reviews som görs av hur medlems- staterna lever upp till principerna i Code of Practice. 
 De 15 principerna är: 
  
 1  
 I den officiella svenska översättningen har olyckligtvis code of practice översatts med uppförandekod, en översättning som måste anses vara felaktig eller åtminstone grovt miss- visande. En bättre översättning vore riktlinjer. 
 603 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Institutional environment 
 Principle 1: professional independence 
 The professional independence of statistical authorities from other policy, regulatory or administrative departments and bodies, Smith from privatesector operators, ensures the credibility of European statistics. 
 Principle 2: mandate for data collection 
 Statistical authorities must have a clear legal mandate to collect infor- mation for European statistical purposes. Administrations, enter- prises and households, and the public at large may be compelled by law to allow access to or deliver data for European statistical pur- poses at the request of statistical authorities. 
 Principle 3: adequacy of resources 
 The resources available to statistical authorities must be sufficient to meet European statistics requirements. 
 Principle 4: quality commitment 
 All ESS members commit Shannon to work and cooperate accor- ding to the principles fixed in the Quality declaration of the European statistical system. 
 Principle 5: statistical confidentiality 
 The privacy of data providers (households, enterprises, administra- tions and other respondents), the confidentiality of the information they provide and its use only for statistical purposes must be abso- lutely guaranteed. 
 Principle 6: impartiality and objectivity 
 Statistical authorities must produce and disseminate European stati- stics respecting scientific independence and in an objective, profes- sional and transparent manner in which all users are treated equitably. 
 Statistical processes 
 Principle 7: sound methodology 
 Sound methodology must underpin quality statistics. Bailey tools, procedures and expertise. 
 604 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Principle 8: appropriate statistical procedures 
 Appropriate statistical procedures, implemented from data collec- tion to data validation, must underpin quality statistics. 
 Principle 9:  
 non-excessive 
  burden on respondents 
 The reporting burden should be proportionate to the needs of the users and should not be excessive for respondents. The statistical authority monitors the response burden and sets targets for its re- duction over time. 
 Principle 10: cost effectiveness 
 Resources must be effectively used. 
 Statistical output 
 Principle 11: relevance 
 European statistics must meet the needs of users. 
 Principle 12: accuracy and reliability 
 European statistics must accurately and reliably portray reality. 
 Principle 13: timeliness and punctuality 
 European statistics must be disseminated in a timely and punctual manner. 
 Principle 14: Spears statistics should be consistent internally, over time and comparable between regions and countries; it should be possible to combine and make joint use of related data from different sources. 
 Principle 15: accessibility and clarity 
 European statistics should be presented in a clear and understandable form, disseminated in a suitable and convenient manner, available and accessible on an impartial basis with supporting metadata and guidance. 
 Princip 15 är den princip som mest explicit relaterar till dokumenta- tionskrav. Det kan därför vara särskilt intressant att titta på de indi- katorer som anges för utvärdering av om ett statistiskt system upp- 
 605 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 fyller princip 15. De indikatorer som anges för princip 15 i Code of Practice är följande: 
 Statistics are presented in a form that facilitates proper inter- pretation and meaningful comparisons. 
 Dissemination services use modern information and communi- cation technology and, if appropriate, traditional hard copy. 
  
 Custom-designed 
  analyses are provided when feasible and are made public. 
 Access to microdata can be allowed for research purposes. This access is subject to strict protocols. 
 Metadata are documented according to standardised metadata systems. 
 Users are kept informed on the methodology of statistical pro- cesses and the quality of statistical outputs with respect to the ESS quality criteria. 
 Många av de andra principerna – kanske alla – implicerar också behov av dokumentation, särskilt som principerna och indikatorerna an- vänds för att utvärdera medlemsländernas (och EU:s) statistiska system genom s.k. peer reviews. Man kan likna dessa utvärderingar vid revisioner, och liksom vid revisioner behövs god dokumenta- tion av processer m.m. 
 På den europeiska nivån finns även andra viktiga dokument i sammanhanget, t.ex. 
 Definition of Quality in Statistics, Eurostat. 
 Standard Quality Report, Eurostat. 
 Vissa internationella organisationer, t.ex. International Monetary Fund (IMF) har även ganska ambitiösa kvalitetssäkringssystem, som de använder sig av när de utvärderar länders statistiska system, t.ex. när länderna söker stöd från IMF. Se t.ex. denna länk. 
 Vilka krav på dokumentation borde ställas? 
 I detta avsnitt listas ett antal rimliga krav på dokumentation av offi- ciell statistik. Gällande regelverk uttrycker inte dessa krav på ett lika explicit och preciserat, men merparten av de dokumentationskrav som kommer fram ur analysen nedan är också naturliga konsekven- 
 606 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 ser av de svenska och internationella regelverken beträffande kvalitet och andra egenskaper hos officiell statistik och statistiska system. 
 Sammanfattningsvis kan man säga att dokumentation av officiell statistik borde tillgodose följande behov och krav: 
  
 1. 
  
 Dokumentationen skall möjliggöra och underlätta för poten- tiella  
  
 statistikanvändare  
 att, givet en viss frågeställning, 
  
 a. 
  
 få en överblick över tillgänglig officiell statistik, som kan vara relevant för frågeställningen; 
  
 b. 
  
 mera exakt identifiera och lokalisera den potentiellt relevant statistiken; 
  
 c. 
  
 mera exakt bedöma den potentiellt relevanta statistikens verk- liga användbarhet för det tilltänkta ändamålet, med hänsyn till statistikens innehåll (definitioner) och kvalitet i olika av- seenden; 
  
 d. 
  
 få tillgång till statistiken på ett lämpligt sätt med hänsyn till ändamålet; 
  
 e. 
  
 kunna analysera den tillgängliggjorda statistiken och få svar på följdfrågor i sammanhanget. 
  
 2. 
  
 Dokumentationen skall möjliggöra och underlätta för  
  
 produ- center  
 av officiell statistik att exekvera och övervaka produk- tionsprocesserna som frambringar den officiella statistiken, s.k.  
 produktionsdokumentation 
 . 
  
 3. 
  
 Dokumentationen skall möjliggöra och underlätta för  
  
 statistik- ansvariga  
 att fortlöpande initiera och genomföra förbättringar av statistiken med avseende på bl.a. innehåll, kvalitet i olika av- seenden samt kostnadseffektivitet. 
  
 4. 
  
 Dokumentationen skall möjliggöra för  
  
 finansiärer och beställare  
 av officiell statistik att bedöma statistikens och de bakomliggan- de produktionssystemens effektivitet för avsedda ändamål, med utgångspunkt i bl.a. kostnadsredovisningar, användningsstatistik och kundnöjdhetsrapporter. 
  
 5. 
  
 Dokumentationen skall bidra till såväl specifik som mera generell  
  
 metodutveckling  
 kring officiell statistik, så att utveckling av ny statistik kan dra nytta av tidigare erfarenheter, och så att t.ex. de svenska och europeiska statistiska systemen kan utvecklas på önskat sätt. 
 607 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 6. 
  
 Dokumentationen skall vara  
  
 offentlig  
 och lätt tillgänglig för alla. Eventuella undantag från detta måste vara explicit motiverade utifrån gällande sekretesslagstiftning. 
 Vilka intressenter behöver dokumentation? 
 Av föregående avsnitt kan man dra slutser om vilka kategorier av intressenter, som behöver dokumentation av statistik, statistikpro- cesser och statistiska system: 
  
 1. 
  
 Användare av statistik 
 , vilka i sin tur kan indelas i olika katego- rier, t.ex. 
  
 a. 
  
 analytiker, utredare, planerare i offentlig och privat sektor 
  
 b. 
  
 forskare 
  
 c. 
  
 politiker och deras medarbetare 
  
 d. 
  
 företagare 
  
 e. 
  
 aktörer på finansmarknaden 
  
 f. 
  
 journalister 
  
 g. 
  
 medborgare 
  
 2. 
  
 Producenter av statistik 
 : de som sköter statistikproduktions- system och tar fram statistikprodukter enligt givna instruktioner 
  
 3. 
  
 Statistikplanerare 
 : de som utformar (designar) och konstru- erar statistik och statistikproduktionssystem utifrån användar- behov och beställningar 
  
 4. 
  
 Beställare 
 : de som finansierar och beställer statistik utifrån kun- ders och allmänhetens behov (medborgare och näringsliv) 
  
 5. 
  
 Utvärderare 
 : de som utvärderar hur väl statistiken och produk- tionssystemen uppfyller användares och beställares behov 
  
 6. 
  
 Metodutvecklare 
 : som utvecklar, utvärderar och förbättrar metoder för statistikproduktion och statistikanvändning 
 För vilka ändamål behövs dokumentation? 
 Olika intressenter behöver olika slags dokumentation för olika ända- mål: 
  
 1. 
  
 Användare av statistik  
 behöver information om vilken statistik som finns tillgänglig, och som möjligen kan vara relevant för de frågeställningar, som användarna vill besvara eller belysa med 
 608 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 hjälp av statistiken. Man behöver ytterligare information om statistikens innehåll, kvalitet och kostnader för att mera exakt kunna bedöma statistikens relevans och användbarhet för det aktuella ändamålet. Olika användare har olika förutsättningar och olika krav för olika användningar. En forskare har t.ex. gott om tid men är priskänslig, medan en aktör på finansmarknaden har extremt ont om tid och är föga priskänslig. Vissa användare har goda insikter i hur man använder statistik på rätt sätt, andra inte. 
  
 2. 
  
 Producenter av statistik  
 behöver god dokumentation av produk- tionsprocesserna och detaljerade och tydliga instruktioner om hur dessa skall utföras. Under pågående produktion behöver producenterna fortlöpande få återföring av information om hur processerna fungerar, s.k.  
 processdata  
 eller  
 paradata 
 , så att pro- duktionsresurserna hela tiden kan allokeras och omallokeras på ett optimalt sätt, och så att felaktigheter och problem upptäcks snabbt och kan åtgärdas adekvat. 
  
 3. 
  
 Statistikplanerare  
 behöver dokumentation som gör det möjligt att hitta och använda sig av 
  
 a. 
  
 relevant  
  
 generell kunskap  
 om hur man designar statistik och statistiksystem; samt 
  
 b. 
  
 relevanta  
  
 erfarenheter  
 avseende  
 liknande  
 statistik och pro- duktionssystem som den statistik och det system, som man nu planerar för. 
  
 4. 
  
 Beställare  
 behöver under planeringsfasen information om före- liggande användarbehov, olika sätt att tillgodose dessa, kost- nader för olika lösningar; samt under uppföljningsfasen infor- mation om faktiska utfall vad gäller behovsuppfyllelse i olika avseenden: kvalitetskomponenter, kostnader, kundnöjdhet, etc. 
  
 5. 
  
 Utvärderare  
 behöver liknande information som beställare, men man behöver också tillsammans med statistikplanerarna kunna ta fram förslag till förbättringar av statistik och statistiksystem. Utvärderingar sker också ofta mera övergripande för större systemkomplex eller speciellt inriktat mot särskilda delproces- ser eller kvalitetskrav. 
  
 6. 
  
 Metodutvecklare  
 arbetar på ett mera generellt och övergripande plan än planerare och utvärderare men har liknande informa- tionsbehov. 
 609 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Vilken information behöver dokumentationen innehålla? 
 En mera exakt specifikation av vilken information som en doku- mentation behöver innehålla kräver en analys av de olika intressen- ternas informationsbehov. Sådana analyser har gjorts i internationellt tillgänglig metodlitteratur. Se referenslistan i slutet av denna rapport. 
 Gemensamma drag i informationsbehoven 
 Oberoende av vilka intressenters och användningars behov, som dokumentationen skall tillgodo, kan man säga en hel del om den erforderliga informationens innehåll, karaktär och struktur. Sedan kan vissa typer av informationsinnehåll vara viktigare för vissa in- tressenter och användningar än för andra. 
 Informationsinnehållet i en dokumentation av statistik kan struk- tureras i en matris med  
 dokumentationsobjekt  
 i den ena dimen- sionen och  
 dokumentationsvariabler  
 i den andra. Dokumentations- objekt är det som dokumenteras. Dokumentationsvariabler är det som dokumenteras om respektive dokumentationsobjekt. 
 Dokumentationsobjekt 
 Dokumentationsobjekten i en statistikdokumentation kan indelas i tre huvudkategorier: 
  
 1. 
  
 Datamängder  
 som innehåller den  
 information  
 som är intressant för respektive intressent, t.ex. statistisk information, admini- strativ information. Dokumentationsobjektet datamängd kan i sin tur underindelas i 
 a.  
 informationsinnehåll 
 , som i sin tur kan underindelas i 
  
 i. 
  
 objekttyper och populationer 
  
 , t.ex. personer, företag, fastigheter 
  
 ii. 
  
 objektrelationer och relationsobjekt 
  
 , t.ex. ägande, trans- aktioner 
  
 iii. 
  
 variabler och värdemängder 
 , t.ex. kön, inkomst, belägen- het 
  
 b. 
  
 fysisk datamängd 
 , t.ex. en datafil eller en databas 
  
 2. 
  
 Processer  
 och  
 system  
 som anskaffar, utnyttjar, transformerar, producerar, analyserar, tillgängliggör och kommunicerar data- mängder. Ett  
 system  
 kan ses som en process på en högre ab- 
 610 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 straktionsnivå. System kan brytas ner i delsystem och processer i ett antal steg. Flera system kan ha gemensamma delsystem och processer. 
  
 3. 
  
 Instrument  
 som processerna använder sig av, t.ex. metoder, algo- ritmer, program, frågeformulär och andra mätinstrument, register och andra hjälpdatamängder, metadata, dokumentation. Man kan notera att dokumentationen själv alltså ingår som dokumenta- tionsobjekt i dokumentation av statistik. 
 Dokumentationsvariabler 
 De informationsslag om olika dokumentationsobjekt, som olika in- tressenter behöver, kan struktureras i termer av dokumentations- variabler. Liksom andra variabler kan dokumentationsvariabler (eller egentligen deras värdemängder) vara 
 kvalitativa eller kvantitativa 
 kodade (t.ex. enligt en standardklassifikation) eller av typen fri text 
 formaliserade (t.ex. härledningsformler) eller oformaliserade (verbala beskrivningar) 
 Dokumentationsvariablernas värden kan betraktas som  
 metadata 
 . Vissa metadata är i första hand avsedda för  
 människor 
 , t.ex. verbala beskrivningar, medan andra i första hand är avsedda för  
 datorisera- de processer 
 , t.ex. koder. Vissa metadata kan användas både av män- niskor och datoriserade processer. När metadata används av datori- serade processer kan detta ske på ett aktivt eller passivt sätt.  
 Aktiva metadata  
 bidrar till styrningen av datoriserade processer, t.ex. i s.k. metadatadrivna system, medan  
 passiva metadata  
 bara används i kom- munikationen med människor. 
 Några konkreta exempel på typiska informationsslag (dokumen- tationsvariabler) för de olika typerna av dokumentationsobjekt: 
  
 1. 
  
 Information om datamängder 
  
 : 
  
 a. 
  
 definitioner  
 av de begrepp (objekt, variabler etc) som respek- tive datamängd innehåller information om – formella här- ledningsformler eller verbala beskrivningar 
  
 b. 
  
 information om kvaliteten  
 (uppdelad i olika kvalitetskom- ponenter) hos den information som respektive datamängd innehåller 
 611 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 c. 
  
 teknisk information  
 om respektive datamängd, t.ex. lagrings- format 
  
 2. 
  
 Information om processer och system 
  
 : 
  
 a. 
  
 referenser till  
  
 indata  
 (inputdatamängder) och beskrivningar av dessa 
  
 b. 
  
 referenser till  
  
 utdata  
 (outputdatamängder) och beskrivningar av dessa 
  
 c. 
  
 referenser till  
  
 program/algoritmer/regler  
 som transformerar indata till utdata och beskrivningar av dessa (formaliserade och/eller verbalt beskrivande) 
  
 d. 
  
 s.k.  
  
 processdata  
 eller  
 paradata 
 , dvs. information om hur processen fungerar i olika avseenden, t.ex. information om fel som upptäcks, hur de åtgärdas, etc; processdata genereras när en process utförs, medan beskrivningar av hur en pro- cess skall utföras skapas när processen utformas eller för- ändras 
  
 3. 
  
 Information om de instrument och hjälpmedel, som processerna använder sig av, t.ex.: 
  
 a. 
  
 referenser till  
 metoder, algoritmer, regler, program  
 och be- skrivningar av dessa 
  
 b. 
  
 referenser till  
  
 frågeformulär  
 in extenso 
  
 c. 
  
 referenser till  
 andra mätinstrument och metoder för data- anskaffning 
  
 d. 
  
 referenser till  
 register, klassifikationer och andra hjälp- datamängder 
  
 e. 
  
 referenser till  
 dokumentationer, metadata, processdata  
 och beskrivningar av dessa 
  
 Dokumention består till stor del av mer eller mindre formaliserade verbala beskrivningar. Men man använder sig också av vissa typer av grafiska visualiseringar, bl.a.  
 objektgrafer  
 och  
 processgrafer 
 . Figur 1 visar en objektgraf som illustrerar informationsinnehållet i UNESCO:s utbildningsstatistik. Figur 2 visar en processgraf som ger en övergripande beskrivning av styrning och exekvering av stati- stikproduktion, och figur 3 ger en något mera detaljerad bild av de operativa delarna av en statistikproduktionsprocess. 
 612 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Skillnader i informationsbehoven mellan olika typer av intressenter 
 Även om olika intressenter helt eller delvis har gemensamma krav beträffande  
 vilken slags information  
 de behöver om den officiella statistiken, så finns det givetvis också stora skillnader, t.ex. vad gäller informationens djup och detaljeringsgrad, och vad som är priori- terat eller mindre viktigt. Det finns också stora skillnader vad gäller hur informationen lämpligen presenteras och tillgängliggörs. 
 En fråga, som då inställer sig, är om man måste bygga upp helt olika dokumentationssystem för olika intressenter och behov, eller om man kan skapa ett enhetligt, grundläggande system, som sedan kan anpassas till olika behov, t.ex. genom att man anpassar, struk- turerar och presenterar informationen på olika sätt i olika samman- hang. Jag tror starkt på den senare strategin, men det gäller då att man utformar det grundläggande dokumentationssystemet och dess processer på ett genomtänkt sätt. Det är i detta sammanhang vik- tigt att man skapar ett system där dokumentation för olika behov växer fram på ett naturligt sätt, som en integrerad del av själva statistikproduktionsprocessen. 
 613 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Figure 1 Conceptual model of UOE education statistics. 
 614 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Figure 2 Control and execution of a statistical production system. 
 615 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Figure 3 Basic operations in a  
 database-oriented 
  statistical production system. 
 När och hur skall man skapa och underhålla dokumentation? 
 En gammal dålig tradition är att man dokumenterar  
 efteråt 
 , efter att processer har genomförts, och produkter har framställts. Det gäller inte bara i samband med statistikproduktion. Ett liknande felaktigt synsätt gäller  
 arkivering 
 , som ofta har betraktats som en  
 slutför- varing  
 av föga intresse för den verksamhet som arkiverade data kommer från. 
 Dessbättre finns numera modernare insikter och synsätt både vad det gäller arkivering och dokumentation. Både arkivering och dokumentering ses som integrerade och synkroniserade delar av verksamheten. En fortlöpande arkivering och återanvändning av vik- tiga data, som naturligt genereras i en verksamhet, understöds med lämpliga processer och verktyg, t.ex. ett s.k.  
 corporate data ware- house 
 , ett gemensamt datalager, där väldokumenterade data och meta- 
 616 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 data lagras på ett standardiserat sätt, så att de lätt kan återanvändas av andra processer, både planerade och oplanerade. 
 Figurerna 2 och 3 ovan illustrerar den naturliga  
 livscykeln 
 , in- klusive återkopplingar  
 (feed-back), 
  för officiell statistik:  
 planering  
 (design/utformning, konstruktion, test, implementering),  
 genom- förande  
 (datainsamling, databeredning, datatransformationer, aggre- gering och estimation, analys, tillgängliggörande, kommunikation),  
 uppföljning  
 (utvärdering, omplanering). 
 Under  
 planeringsfasen  
 tas en rad beslut om statistikens och stati- stikprocessernas innehåll, kvalitet och utformning. Om dessa beslut dokumenteras på ett strukturerat sätt, så skapas samtidigt väsent- liga delar av dokumentationen av statistiken och statistikprocesserna. Denna dokumentation lagras successivt, allteftersom den framkom- mer, på ett förplanerat sätt och i form av s.k.  
 metadata  
 i det gemen- samma datalagret, varifrån den kan återanvändas och vidareförädlas för olika syften. 
 Under  
 genomförandefasen  
 genereras på ett naturligt sätt en mängd användbara  
 processdata  
 eller  
 paradata 
 , som de också kallas, dvs. information om hur processerna fungerar och om kvaliteten i olika avseenden. Under planeringsfasen bör man besluta om, vilka processdata som är av intresse att generera och lagra på ett struktu- rerat sätt i det gemensamma datalagret, och hur dessa processdata skall kunna återanvändas på olika sätt, både kortsiktigt genom dyna- misk återföring till de processer där processdata genereras, och i senare skeden av livscykeln. Huvuddragen i vad som skall genereras, lagras och återanvändas bör framgå av den generella metodik (best practices) för statistikproduktion, som den statistikansvariga myn- digheten använder sig av. Observera att genomförandefasen också inbegriper  
 användningen  
 av den producerade statistiken av olika statistikanvändare, och att man bör se till att även denna process genererar processdata, t.ex. i form av frågor, klagomål, kundnöjdhets- information m.m. 
 Under  
 uppföljningsfasen  
 återanvänds dokumentation och pro- cessdata av olika intressenter (producenter, statistikansvariga, finan- siärer m.fl.) för att  
 utvärdera  
 och föreslå förbättringar av statistiken och statistikprocesserna. Förbättringsförslagen omsätts sedan i beslut om  
 omplanering  
 av statistiken och processerna. 
 Så snart det tas beslut om förändringar av statistik och statistk- processer, så skall dessa beslut på ett systematiskt och, så långt som möjligt, automatiserat sätt återspeglas i dokumentationen, på samma sätt som när de ursprungliga planeringsbesluten togs. Detta innebär 
 617 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 att man säkerställer att  
 underhållet av dokumentationen  
 sker sam- ordnat och integrerat med underhållet och vidareutvecklingen av själva statistikprocesserna, och att man förhoppningsvis alltid har en aktuell och korrekt dokumentation. 
 Tillgängliggörandet av statistikdokumentation 
 Om dokumenterandet och genererandet av metadata och processdata organiseras enligt den ovan beskrivna livscykelmodellen, så kom- mer det gemensamma data/metadatalagret att innehålla dokumen- tation och metadata (inklusive processdata), som är av god kvalitet, aktuella och organiserade på ett sådant sätt att de lätt kan återanvän- das av olika intressenter för många olika kända och okända syften – både på kort sikt och mera långsiktigt, t.ex. i samband med metod- utveckling för den officiella statistiken och dess processer och system. 
 På kort sikt är det viktigt att dokumentation och metadata an- vänds och presenteras på olika sätt, som är väl anpassade till de olika informationsbehov och användningar som olika statistikanvändare har. Dokumentation och metadata skall stödja användarna i deras vanligen mycket interaktiva arbete med att söka, identifiera, lokali- sera, bearbeta och analysera statistiska data. Här finns utrymme för kreativt utvecklingsarbete framöver. 
 Lite skämtsamt brukar man tala om mänskliga och omänsk- liga användare av statistiska data och metadata, samtidigt som man påpekar att de omänskliga användarna blir allt viktigare. Med omänskliga användare avser man i detta sammanhang datorisera- de tillämpningar (applikationer eller appar), som använder sig av statistiska data och metadata. Givetvis är dessa tillämpningar i sin tur utvecklade av människor för människor, och ofta är de dessutom interaktiva, så mer omänskliga än så är de inte. 
 Betydelsen av att tillgängliggöra officiell statistik och andra pub- lika data för dessa omänskliga användare har accentuerats av EU:s direktiv om Public Sector Information, det s.k.  
 PSI-direktivet 
  och motsvarande nationella lagstiftningar, i Sverige  
 PSI-lagen. 
  Syften är att bl.a. kreativa entreprenörer skall ges praktiska möjligheter att använda publika data i nya produkter och tjänster, som de utvecklar och marknadsför. I USA, där myndigheter inte får ta betalt för sina data, växer denna sektor av ekonomin mycket snabbt – och defini- tivt mycket snabbare än inom EU, vilket var bakgrunden till att EU tog fram  
 PSI-direktivet. 
  Tyvärr har  
 PSI-direktivet 
  och den svenska 
 618 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 PSI-lagen 
  visat sig vara lite av en papperstiger, eftersom direk- tivet och lagen inte säger särskilt mycket konkret och operationellt om  
 hur  
 myndigheterna skall tillgängliggöra sina data, och eftersom standarder för detta fortfarande saknas. En skärpning av  
 PSI-direk- 
  tivet är dock på gång enligt ett uttalande nyligen av  
 EU-kommissio- 
  nären Scott. 
 I vårt nu aktuella sammanhang, där det gäller tillgängligheten till dokumentation av den offentliga statistiken, så finns det anledning att fundera över hur denna dokumentation på bästa sätt skulle kunna tillgängliggöras för de omänskliga användarna. Jag har intervjuat några av de mera framstående entreprenörerna inom detta område i Sverige, Morris och hans son Lewis, grundare av respektive verk- samhetschef för Little, Green. De och andra entreprenörer som jag har pratat med är eniga om att man i första hand behöver enkel tillgång till själva data i standardiserat format – tillsammans med ganska rudimentära metadata, så att man vet var data kommer ifrån, dvs. vem som svarar för kvaliteten i data, och så att man vet vad data handlar om, och hur man kan få tag i mer detal- jerad dokumentation, t.ex. via länkar. 
 Sammanfattande krav på ett effektivt, kvalitetssäkrat och hållbart system för dokumentation av officiell statistik 
 Rätt information 
 Vi har konstaterat att det finns en rad olika användare och använd- ningar av dokumentation. Alla dessa användare och användningar är viktiga och måste tillgodses på något rimligt sätt. Det är ganska väl utrett och dokumenterat inom statistikvärlden, vilken slags doku- mentation som olika intressenter behöver för olika ändamål. Många nationella statistikbyråer och internationella organisationer använ- der sig av strukturerade mallar för att dokumentera, och det finns en betydande samstämmighet mellan dessa mallar, även om formell standardisering ännu saknas. Den dokumentation som man får med hjälp av dessa mallar kan vara mer eller mindre komplett med avse- ende på olika intressenter och ändamål, men kunskap finns, och det är mer en fråga om prioriteringar och ambitionsnivåer. Det handlar också om att olika intressenter är olika starka ifråga om att få gehör för sina önskemål och krav. Den egna organisationens krav har givetvis lättast att få gehör. Statistikanvändarnas krav har fått ökat 
 619 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 genomslag genom statistikens synlighet på Internet, vilket även ökar synligheten för brister – både ifråga om själva statistiken och dokumentationen av den. Finansiärer och beställare, i Sverige främst finansdepartementet, har i princip goda möjligheter att få genom- slag för sina behov, men kraven måste i så fall vara mycket tydliga och uppföljningsbara, och uppföljningar måste också genomföras. 
 Information av god kvalitet 
 Liksom när det gäller själva statistiken så måste kvaliteten hos doku- mentation bedömas i förhållande till de tilltänkta användarna och användningarna. Återigen så finns numera ganska god kunskap om vilka kvalitetskrav som en god dokumentation, och de nämnda doku- mentationsmallarna och instruktionerna till dessa kan säkerställa god dokumentationskvalitet, om de används på rätt sätt av personer med rätt kvalifikationer. Det finns två nyckelfrågor i sammanhanget: 
 att se till att dokumenterandet sker integrerat med rätt processer i verksamheten, dvs. i första hand i samband med att ett statistik- produktionssystem utvecklas och förändras, i andra hand (främst när det gäller s.k. processdata) i samband med att processerna exekveras – fånga informationen, där den naturligt uppkom- mer, som en biprodukt 
 att se till att dokumentationen granskas och godkänns av identi- fierade personer med rätt kompetens 
 Rätt tillgänglighet 
 Den grundläggande och i princip heltäckande dokumention som tas fram i direkt anslutning till design- och produktionsprocesserna måste ofta anpassas på olika sätt för att bli begriplig, tillgänglig och optimalt användbar för olika intressenter. Olika intressenter och inte minst olika statistikanvändare har tämligen olika krav på doku- mentationen vad gäller t.ex. bredd och djup, presentationsformer, koppling till olika uttagssystem etc. Vissa användare kan kräva att dokumentationen omstruktureras på något särskilt sätt, t.ex. för att passa tidsserieanalyser. En relativt ny typ av tillgänglighet som ökar snabbt i betydelse är dokumentationens tillgänglighet för olika pro- gramvaror i form av metadata, som överförs automatiskt t.ex. i form 
 620 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 av s.k. Application Program Interfaces (API:er). För att uppfylla intentionerna i EU:s direktiv för Public Sector Information (PSI), så måste producenterna av officiell statistik tillgodose denna typ av krav. 
 Kostnadseffektivitet 
 Tvärtemot vad många hävdar behöver det inte vara särskilt dyrt att få fram dokumentation av officiell statistik, t.o.m. högklassig sådan. Myten om att det är dyrt att dokumentera bygger kanske på att många tycker att det är tråkigt att dokumentera, särskilt om det görs på fel sätt. Man kan nog inte heller utesluta att det verkliga skälet för mot- stånd mot att dokumentera är att en del berörda personer fruktar att de skall bli mera umbärliga och utbytbara. Sådana personer kan i och för sig uppträda mycket serviceorienterat: Om någon har frågor, så finns jag här, och jag skall gärna hjälpa till. Å andra sidan finns det också personer med mångårig erfarenhet av en viss statistikprodukt, som när de kommer igång med att dokumentera, t.ex. i samband med att de skall gå i pension, upptäcker att det är rik- tigt intressant att dokumentera, och som medger att t.o.m. de själva lär sig nya saker genom att på detta sätt gå på djupet i sin produkt och processerna bakom den. 
 Nu bör man förstås i allmänhet inte dokumentera på det sätt som nyss antyddes, dvs. i efterhand, t.ex. i samband med att en per- son skall lämna verksamheten. Dokumentationen skall som sagt gene- reras, så naturligt och automatiskt som möjligt, som en biprodukt av andra processer i verksamheten. I samband med att man utveck- lar eller förändrar en statistikprodukt, dvs. under den s.k. design- processen, så fattar man en rad viktiga beslut, som bör formaliseras och dokumenteras; denna beslutsdokumentation kan antingen helt automatiskt eller efter viss redigering då direkt in i dokumentationen av statistikprodukten. 
 Dokumentation bör också utformas så att den kan återanvändas för olika syften, och man bör undvika att kräva in  
 ungefär  
 samma dokumentation vid olika tillfällen och för olika ändamål. 
 Om man följer dessa relativt enkla regler, så kan dokumentations- arbete utföras på ett mycket kostnadseffektivt sätt. Experiment visar att en grundläggande dokumentation av en statistikprodukt och processerna bakom den inte behöver kosta mer än någon procent av den totala budgeten för produkten. 
 621 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Kvalitetssäkring och hållbarhet 
 Den verkliga utmaningen när det gäller dokumentation av officiell statistik är (a) att kvalitetssäkra dokumentationen och processerna bakom den; och (b) att se till att systemet för detta är hållbart över tiden. 
 Idag är kraven på dokumentation av mycket övergripande karak- tär, icke konkreta, icke operationella, och icke uppföljningsbara. Det är i allt väsentligt upp till statistikproducenterna själva att välja ambitionsnivå, innehåll, metoder, rutiner och verktyg för dokumen- tationsarbetet. När olycksfall i arbetet inträffar, p.g.a. bristfällig dokumentation, sker brandkårsutryckningar, men det är inte säkert att det leder till några bestående förbättringar. 
 622 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Hur fungerar statistikdokumentationen idag? 
 Hur är dagsläget? Grad av genomförande? Kvalitet? 
 Hur har utvecklingen varit över tid? 
 Finns exempel på statistikansvariga myndigheter som är bra resp. mindre bra på dokumentation? 
 Hur lever myndigheterna upp till de formella kraven? 
 Frågor till SCB – och svaren på dessa 
 För att få SCB:s syn på hur dokumenterandet av den officiella sta- tistiken och de därmed sammanhängande statistikprocesserna fun- gerar idag, så har jag ställt ett antal frågor till SCB, som jag också har fått svar på. Jag redovisar frågorna och mina relativt kortfattade uttolkningar av SCB:s svar nedan. Både frågeformuläret och SCB:s svar  
 in extenso  
 finns med som bilaga till denna rapport. När jag har refererat SCB:s svar nedan, har jag tagit hänsyn de kompletteringar som jag har fått in från SCB efter kompletterande frågor. 
 Mina frågor till SCB är grupperade under fyra huvudrubriker: 
 SCB:s metoder, verktyg och processer för dokumentation 
 SCB:s deltagande i internationellt samarbete inom detta område 
 SCB:s ansvar för det statistiska systemet som helhet 
 SCB:s roll gentemot marknadsaktörer på statistikområdet 
 SCB:s metoder, verktyg och processer för dokumentation 
 Begreppet dokumentation skall här tolkas i vid mening och inklu- derar t.ex. processorienterad dokumentation, strukturerade metadata och kvalitetsdeklarationer. 
  
 1. 
  
 Vilka metoder och verktyg använder sig SCB av för  
  
 process- orienterad dokumentation 
 , t.ex. SCBDOK? Hur stor andel (på ett ungefär) av den officiella statistik, som SCB ansvarar för, är numera dokumenterad enligt SCBDOK? När uppnås 100%, och hur? Hur kvalitetssäkras denna dokumentation? Hur görs den 
 623 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 publikt tillgänglig, i första hand via Internet? (Ge gärna exem- pel med länkar.) 
 SCB hänvisar till det s.k.  
 Verksamhetsstödet 
 , där man har generella beskrivningar och anvisningar om hur statistikproduktionsprocesser- na skall utformas och utföras. Processer och delprocesser definieras, och metoder, verktyg och arbetssätt som finns tillgängliga beskrivs. Här anges också, för varje delprocess, vilken input respektive out- put, bland annat i form av metadata, som förväntas. I  
 SCBDOK  
 skall man beskriva, vad som gjorts i de olika processstegen, och det skall utmynna i en komplett dokumentation av den specifika statistiska undersökningens framställning. 
 Verksamhetsstödet finns inte publikt tillgängligt på SCB:s webb- plats, och det är oklart i vilken utsträckning det ännu används inom SCB. Viktiga delar saknas ännu, och i de exempel som jag har tagit del av, saknas referenser till relevanta kunskapskällor, t.ex. svenska och internationella metodrapporter, tidskriftsartiklar och böcker. Verksamhetsstödet synes ännu inte ha fått någon styrande, norme- rande eller integrerande roll i det praktiska arbetet med att utforma, genomföra och dokumentera den officiella statistiken och dess processer. 
 Genom en uppföljningsfråga till SCB har jag fått kännedom om att det pågår nya utvecklingsprojekt som syftar till att ta fram ut- vecklings- och statistikproduktionsverktyg, som på ett mera integrerat sätt använder sig och och genererar metadata och dokumentation. Ett sådant verktyg är  
 Triton 
 , som stöder datainsamlingsprocessen, och som bl.a. genererar s.k. processdata, dvs. metadata om själva pro- duktionsprocessen, i samband med att processen utförs. 
 Som jag ser det bör Verksamhetsstödet integreras med denna nya typ av processtödjande verktyg. Alla dessa verktyg bör göras tillgängliga för hela det statistiska systemet och dess underleveran- törer, så att arbetet med den officiella statististiken totalt sett be- drivs så effektivt och väl samordnat som möjligt. Information om verktygen och länkar till själva verktygen bör finnas öppet tillgäng- liga på SCB:s webbplats. Verksamhetsstödet bör, när det uppnått en rimligt kvalitet och fullständighet, i sin helhet göras tillgängligt på SCB:s webbplats, eftersom det då kommer att ge en god infor- mation om de processer som används det svenska statistiska systemet, och om de standarder och best practices som används både i Sverige och internationellt. Det skulle också ge god information om hur 
 624 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 SCB och andra statistikansvariga myndigheter och deras under- leverantörer kvalitetssäkrar sina processer. 
 När det gäller hastigheten och fullständigheten i dokumente- randet enligt  
 SCBDOK 
 , så anger SCB följande uppgifter: 
 89% av SCB:s produkter var dokumenterade enligt Schwartz den 1 oktober i år. Resten skall vara dokumenterade inom en snar framtid; under 2011 har man gjort en särskild satsning på dokumentation, och den kommer att fullföjas till dess 100% har uppnåtts. 
 Med tanke på att  
 GD-beslut 
  togs 1993 om att alla produkter och system vid SCB skulle dokumenteras enligt SCBDOK, och att förstagångsdokumenterandet skulle vara fullbordat före år 2000, så är ju inte hastigheten i genomförandet särskilt imponerande. Men det är förstås gamla synder, som den nuvarande organisationen inte skall lastas alltför mycket för. 
 När det gäller frågan om hur dokumentationen kvalitetssäkras, så uppger SCB att varje avdelning på SCB har en dokumentations- samordnare, som granskar och godkänner samtliga dokumentationer som görs inom avdelningen. En central enhet på verket ger stöd och utbildning i dokumentationsfrågor. 
 När det gäller frågan om hur dokumentationen görs publikt till- gänglig, så hänvisar SCB till sökvägen Hitta statistik/Förstå stati- stik/Dokumentation av statistiken – Välj ämnesområde på SCB:s webbplats http://www.scb.se/Pages/DocumentationList_259451.aspx. Själva  
 SCBDOK-dokumentationen 
  finns under rubriken  
 Statistikens framtagning. 
  
 SCB hänvisar också till den dokumentationsmall och de instruk- tioner som finns för detta SCBDOK. Varken dokumentationsmallen eller instruktionerna på SCB:s webbplats, vilket är svårbegripligt och anmärkningsvärt, låt vara att de finns på  
 SAM-Forum. 
  Däremot finns många exempel på genomförda  
 SCBDOK-dokumentationer 
  för olika statistikprodukter tillgängliga på webbplatsen på ett bra sätt. Mallarna och instruktioner borde med det snaraste göras publikt tillgängliga på SCB:s webbplats – av samma skäl som jag nyss angav för Verksamhetsstödet. 
  
 2. 
  
 Vilka metoder och verktyg använder sig SCB av för  
  
 strukture- rade metadata 
 , t.ex. MetaPlus? Hur stor andel (på ett ungefär) av den officiella statistik, som SCB ansvarar för, är numera full- ständigt dokumenterad i MetaPlus (enligt regler och krav som 
 625 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 gäller där)? När uppnås 100%, och hur? Hur kvalitetssäkras denna dokumentation? Hur görs den publikt tillgänglig, i första hand via Internet? (Ge gärna exempel med länkar.) 
 SCB:s svar på dessa frågor kan sammanfattas på följande sätt: 
  
 MetaPlus  
 är den del av SCB:s metadatasystem där mikromateria- len dokumenteras. Variabler listas och beskrivs på ett strukturerat sätt med kopplingar till variablernas värdemängder, objekttyp och population. MetaPlus inkluderar också  
 Klassifikationsdata- basen 
 . 
 92% av SCB:s produkter är dokumenterade i MetaPlus. Meta- Plus skall finnas tillgänglig för de senaste tre årgångarna av samt- liga produkter inom en snar framtid. 
 Samtliga dokumentationer granskas och godkänns av respektive avdelnings dokumentationssamordnare, och personal från en cen- tral enhet på verket går dessutom igenom variabelinnehållet i färdigställda  
 MetaPlus-dokumentationer 
  och infogar variabler- na i materialet i en struktur av variabelfamiljer. 
 Man hittar till  
 MetaPlus-dokumentationerna 
  via sökvägen (för exemplet Arbetsmarknadsstatistik) Hitta statistik/Förstå stati- stik/Dokumentation av statistiken – Välj ämnesområde  
 stati- stikens detaljerade innehåll för valt ämnesområde https://www. h2.scb.se/metadata/?amne=AM Själva  
 MetaDok-dokumenta- 
  tionen finns under rubriken  
 Statistikens detaljerade innehåll 
 . 
 Min bedömning är att dokumenterandet med MetaDok framskrider på ett bra sätt. Även här saknas dock information om MetaDok- systemet, t.ex. användardokumentation och instruktioner, på SCB:s externa webbplats. Även denna metodinformation bör vara publikt tillgänglig, inte bara de specifika  
 MetaDok-dokumentationerna 
  för de olika produkternas datamaterial. 
  
 3. 
  
 Vilka metoder och verktyg använder sig SCB av för  
  
 kvalitets- deklarationer 
 ? Hur stor andel (på ett ungefär) av den officiella statistik, som SCB ansvarar för, är numera kvalitetsdeklarerad enligt föreskriven mall? När uppnås 100%, och hur? Hur kvali- tetssäkras denna dokumentation? Hur görs den publikt tillgäng- lig, i första hand via Internet? (Ge gärna exempel med länkar.) 
 626 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 SCB:s svar på dessa frågor kan sammanfattas på följande sätt: 
 All publicerad statistik som SCB ansvarar för ska ha en  
 Be- skrivning av Statistiken 
  (BaS). BaS innehåller en  
 administrativ beskrivning  
 av produkten och en  
 kvalitetsdeklaration  
 enligt det kvalitetsbegrepp som fastställts för officiell statistik (MIS 2011:1). 
 Samtliga SCB:s produkter är dokumenterade och kvalitets- deklarerade enligt BaS. 
 Dokumentationen kvalitetssäkras genom att samtliga dokumen- tationer granskas och godkänns av respektive avdelnings doku- mentationssamordnare. En central enhet på verket tillhandahåller stöd och utbildning inom dokumentationsområdet. 
 Man hittar till  
 BaS-dokumentationen 
  genom sökvägen Hitta statistik/Förstå statistik/Dokumentation av statistiken – Välj ämnesområde http://www.scb.se/Pages/DocumentationList_ 259451.aspx Själva  
 BaS-dokumentationen 
  finns under rubriken 
 Statistikens kvalitet 
 . 
  
 Min bedömning är att dokumenterandet med kvalitetsdeklaratio- nerna framskrider på ett bra sätt och är i linje med EU:s intentioner på detta område. Även här saknas dock information om dokumen- tationsmallen och instruktionerna för denna på SCB:s externa webb- plats. Även denna metodinformation bör vara publikt tillgänglig, inte bara de specifika kvalitetsdeklarationerna för de olika produk- ternas datamaterial. 
  
 4. 
  
 Beskriv hur de olika delarna av SCB:s dokumentationsarbete är integrerade med själva utvecklings- och produktionsprocessen! Hur växer olika delar av dokumentationen successivt fram, och hur tappas den av till, och konsolideras i de olika dokumenta- tionssystemen (SCBDOK, MetaPlus, Kvalitetsdeklarationerna och ev andra system)? 
  
 SCB håller med om att det är önskvärt om dokumentationen görs i samband med att informationen uppstår, och också att den då kan ske automatiskt för ett effektivt dokumentationsarbete. Man medger samtidigt, att detta oftast inte är fallet i dag; i dagsläget görs fort- farande dokumentationen mestadels i efterhand. 
 627 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 5. 
  
 När kommer SCB:s system och data att vara så väl dokumen- terade att orsakerna till fel i statistiken kan spåras i princip omedelbart, när de upptäcks? 
  
 I sitt svar på denna fråga börjar SCB med att framhålla att SCB:s huvudsakliga fokus är att förebygga uppkomsten av fel genom att använda metoder, verktyg och arbetssätt som är väl utvecklade och ordentligt testade och som stöttas av tydliga instruktioner och hand- ledningar. 
 SCB framhåller vidare att en av de viktigaste principerna i SCB:s nuvarande kvalitetsarbete är spårbarhet. Målsättningen är att en uppgifts källa alltid ska gå att finna, och att förändringar som skett under produktionens gång ska gå att följa. SCB tror dock inte att det är tillräckligt för att omedelbart kunna spåra orsaker till fel i sta- tistiken, utan att ett utredningsarbete ofta måste till. Idag har SCB en särskild rutin för att rapportera och följa upp orsakerna till fel i statistiken. 
 Min bedömning är att SCB här har en ganska lång väg att vandra, innan man uppnår en tillfredsställande nivå vad gäller processkvalitet och spårbarhet. Processdokumentationen (enligt SCBDOK) måste förbättras ytterligare, men  
 det är också viktigt att själva systemen utformas på ett standardiserat och processorienterat sätt, och att lämpliga  
  
 IT-metoder 
  
  och arkitekturer används, som gynnar systemens standardisering, transparens och dokumentation 
 , t.ex. en konsekvent genomförd tjänstebaserad arkitektur, s.k. Service- Oriented Architecture (SOA), där processerna interagerar via ett gemensamt datalager, ett s.k. corporate data warehouse med stan- dardiserad datalagring, standardiserade metadata och god dokumen- tation. Det är bara på detta sätt som SCB kan uppnå de mål som man helt riktigt strävar mot enligt utsagorna ovan, nämligen 
  
 a. 
  
 att på ett systematiskt sätt förebygga uppkomsten av fel; och 
  
 b. 
  
 att uppnå spårbarhet i systemen, så att de fel, som ändå uppstår, lätt kan spåras och åtgärdas. 
  
 6. 
  
 Vilka problem, hinder och möjligheter att förbättra förutsätt- ningarna för ett väl fungerande dokumentationsarbete ser SCB? 
  
 SCB beklagar i sitt svar att användarna sällan efterfrågar dokumen- tation, eftersom de inte är medvetna om den betydelse som defini- tioner, urval, undersökningsmetoder etc har. SCB menar att det skulle vara värdefullt att ha  
 lättillgängliga definitioner och förklaringar 
  
 628 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 i  
  
 direkt anslutning  
  
 till själva siffrorna 
 . SCB planerar ett projekt med denna inriktning under 2012. 
 Ett annat förbättringsområde, som SCB pekar på, är  
 dokumen- tation på engelska.  
 Det skulle också behövas bättre förklaringar om hur statistiken ska användas och hur den skiljer sig från annan statistik 
 Olika typer av användare vill ha olika typer av dokumentation, och SCB känner till att man från vissa användargrupper saknar doku- mentation, men man vet inte om det beror på att man inte hittar befintlig dokumentation, eller om man anser att dokumentationen som är tillgänglig inte är tillräcklig. Det finns också ett  
 behov av att internt på SCB öka medvetenheten  
 om vikten av en komplett och korrekt dokumentation. 
 Här kan jag i huvudsak instämma med SCB:s synpunkter och samtidigt konstatera att det finns många intressanta utvecklings- projekt kvar att genomföra för att ta reda på hur dokumentationen behöver vidareutvecklas för att bli mera relevant och tillgänglig för användarna, för att ta fram bättre metoder och verktyg, och inte minst för att motivera SCB:s personal att prioritera ett högkvalitativt och effektivt dokumentationsarbete. 
 SCB:s deltagande i internationellt samarbete inom detta område 
  
 7. 
  
 Ett antal ledande statistikbyråer i världen undersöker f.n. möjlig- heterna att använda sig av metoder, standarder och verktyg från Data Documentation Initiative (DDI, www.ddialliance.org). I vilken utsträckning deltar SCB i detta arbete, och med vilka andra statistikbyråer och andra organisationer samarbetar man? Hur ser SCB på DDI och andra internationella standardiserings- initiativ inom  
  
 dokumentions-, 
  metadata- och kvalitetsdeklara- tionsområdet, t.ex. SDMX, www.sdmx.org. Problem och möjlig- heter? 
 SCB svarar enligt följande: 
 SCB har en nationell och internationell bevakning av utveckling- en inom både DDI och SDMX. Det främsta skälet är de omvärlds- krav som finns (bl.a. SDMX i Eurocensus) och kan förutses för dessa standarder när det gäller extern kommunikation/leverans inom det Europeiska Statistiska Systemet och till andra använ- dare av metadata. När det gäller standardernas användbarhet som 
 629 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 gränssnitt internt i SCB:s statistikproduktionsprocess finns ett avvaktande intresse. På Australian Bureau of Statistics (ABS) pågår ett projekt, Statistical Information Management at ABS (SIM@ABS), som syftar till att operationalisera metadata. En del man tittar på där är användningen och rollen för just dessa standarder i statistikproduktionsmiljö. SCB följer detta arbete noga och får regelbunden information genom en internationell samarbetsgrupp. SCB räknar med att dra lärdom av och utnyttja ABS erfarenheter. 
 SCB har därför tillsvidare valt en strategi där man primärt ser DDI och SDMX som leveransformat för data, SDMX för makro- data och DDI för mikrodata. SCB leder ett  
 EU-finansierat 
  pro- jekt som syftar till att skapa en möjlighet till att göra uttag från SCB:s datalager till  
 SDMX-format. 
  En representant för SCB leder en arbetsgrupp, SMDX Statistical Working Group, som skall arbeta med Content Oriented Guidelines (COG), SDMX metadatadel som rör innehållsbeskrivningar. Vidare deltar SCB i ett forskningsprojekt finansierat inom EU:s sjunde ram- program. I projektet Data Without Boundaries deltar även Svensk Nationell Datatjänst (SND), och en del av projektet kommer att handla om titta på  
 DDI-formatet 
  för tillgänglig- görande. SCB:s kunskap om verktyg såsom Colectica och Iassist är idag ganska rudimentär, så SCB kommer att delta på en euro- peisk användarkonferens för DDI i Göteborg. Man kommer också att samarbeta med SSB i Norge, där den organisatoriska kompetensen är högre. Under 2011 bjuder SCB in internatio- nell expertis från DDI alliance. 
  
 8. 
  
 På vilka andra sätt, med vilka andra internationella partners, och kring vilka frågor och uppgifter inom dokumentationsområdet (inkl metadata och kvalitetsdeklarationer) samarbetar SCB? Deltar SCB i något bilateralt eller multilateralt samarbete, som syftar till att ta fram konkreta metoder, processer och verktyg inom detta område? 
  
 Sammanfattning av SCB:s svar på denna fråga: 
 Utöver vad som sagts ovan, så deltar SCB även aktivt i METIS, som är en grupp för metadatafrågor under gemensam ledning av UNECE, OECD och Eurostat. 
 630 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Ett informellt samarbete med Danmark och Norge är initierat inom metadataområdet, och Danmark har för avsikt att införa SCB:s  
 MetaPlus-system. 
  
 SCB har deltagit i Eurostats  
 ESSnet-projekt 
  Cora (Common reference architecture) och fortsättningen Core (Common refe- Morgan). Projekten hade en övergripande karaktär och berörde indirekt metadataområdet, men tyvärr har resul- taten från projekten inte svarat mot SCB:s behov. Därför är det i dagsläget inte troligt att SCB kommer att följa de framlagda förslagen. 
 SCB deltar i forskningsprojektet  
 BLUE-ETS 
  inom sjunde ram- programmet. Ett delprojekt ska ta fram kvalitetsindikatorer för administrativa datakällor. Informella samarbeten på detta område sker även med kollegor från CBS i Nederländerna och SSB i Norge. På kort sikt syftar dessa till att lösa gemensamma frågor om kvalitetsdokumentation av ländernas registerbaserade folk- och bostadsräkningar. På längre sikt handlar det om idé- och metodutveckling i registerbaserad statistik. 
  
 9. 
  
 Vilka statistikbyråer, organisationer och företag (t.ex. ameri- kanska statistikproduktionskonsulter) ser SCB eventuellt som förebilder inom dokumentationsområdet (inkl metadata och kva- litetsdeklarationer)? 
  
 SCB ser framförallt andra statistikbyråer som förebilder och då främst byråerna i Australien, Portugal och Kanada. Det finns ett nära sam- arbete med Australien (se Fråga 7). Portugal har kommit långt med att strukturera variabler. 
  
 10. 
  
 Finns det enligt SCB:s mening några andra samhällssektorer som statistikproduktionen skulle kunna lära sig något av, när det gäller dokumentation? (En sektor som har nämnts är läkemedels- industrin, där inte minst amerikanska myndigheter har ställt upp stränga, starkt styrande krav.) 
  
 SCB ser inte i dagsläget att man kan ha någon större nytta av arbete med dokumentation inom andra samhällssektorer, utan man kon- centrerar sig på samarbetet med andra statistikbyråer och inter- nationella organisationer. SCB deltar dock tillsammans med tre andra myndigheter i en förstudie ledd av Bolagsverket, som syftar till att förenkla datainsamlingen till myndigheter från företag. Arbetet är i 
 631 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 linje med  
 e-delegationens 
  betänkande och kräver att man tar ett nationellt grepp på en del metadatafrågor. 
 Min bedömning mot bakgrund av SCB:s svar på frågorna  
 7–10 
  är att SCB på ett rimligt sätt fullföljer SCB:s tradition att delta aktivt i internationellt samarbete inom sitt område, inte minst i metod- och utvecklingsfrågor. Ett sådant samarbete kan, om det bedrivs på rätt sätt, ge god avkastning i form av benchmarking, anskaffande av användbara metoder och verktyg, m.m. Om man lyckas skapa sig ett gott rykte i sådant samarbete, vilket SCB hittills har varit mycket framgångsrikt i att göra, så öppnas många dörrar till duktiga kol- leger, och man har lätt att få råd och hjälp från dem, när man behöver. I det europeiska samarbetet är det också mycket viktigt att SCB är med och aktivt verkar för svenska intressen, t.ex. när det gäller registerbaserad statistikproduktion och metodfrågorna i det sam- manhanget. 
 SCB:s ansvar för det statistiska systemet som helhet 
  
 11. 
  
 Hur utövar SCB sitt ansvar att se till att alla statistikansvariga myndigheter (inklusive SCB) uppfyller kraven på dokumenta- tion och kvalitetsdeklarationer av god kvalitet för de olika ända- mål som den officiella statistikproduktionen har att betjäna? Ser SCB några problem med att utöva detta ansvar, och har man i så fall några idéer om hur ansvaret skulle kunna utövas på ett bättre och effektivare sätt? 
  
 Svar från SCB: 
 SCB:s roll gentemot statistikansvariga myndigheter, inklusive SCB, avseende uppfyllande av dokumentationskrav och kvalitets- deklarationer innebär att: 
 SCB ska  
 samordna  
 det statliga statistiksystemet, 2 § förord- ningen (2007:762) med instruktion för Statistiska central- byrån. Enligt 13 § förordningen om den officiella statistiken ska den officiella statistiken dokumenteras och kvalitetsdekla- reras av de statistikansvariga myndigheterna. SCB  
 får  
 med- dela närmare föreskrifter härom. 
 SCB har meddelat föreskrifter och allmänna råd med stöd av 13 § förordningen om den officiella statistiken, SCB:s föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik 
 632 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 (SCB-FS 
  2002:16). Statistikansvariga myndigheter ska enligt 1 § upprätta aktuella beskrivningar av den officiella statistiken. Beskrivningarna ska innehålla en kvalitetsdeklaration samt all- männa uppgifter om statistiken. Beskrivningarna av Statistiken (BaS) bygger på det kvalitetsbegrepp med riktlinjer för kvali- tetsredovisning som finns i Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik, MIS 2001:1 som ut- arbetats av SCB. Officiell statistik ska sålunda åtföljas av en kvalitetsdeklaration, och denna ska offentliggöras och finnas till- gänglig på samma sätt som den officiella statistiken. Vidare står i SCB:s föreskrifter, 2 §, att officiell statistik ska dokumenteras i sådan omfattning att framtida användning av bevarade data- material underlättas. SCB tillhandahåller riktlinjer för hur man dokumenterar datamaterial som ligger till grund för den officiella statistiken (s.k. observationsregister). 
 SCB har således utformat ramarna för kvalitets- och dokumen- tationskraven. 
 Rådet för den officiella statistiken  
 har enligt 8 § förordningen med instruktion för SCB till uppgift att bistå de statistikansva- riga myndigheterna i principiella frågor om den officiella stati- stikens tillgänglighet, kvalitet och användbarhet. Varje statistik- ansvarig myndighet kan välja att publicera följande utfästelse på sin webbplats: 
  
 För den officiella statistik som  
 X-myndigheten/vi 
  ansvarar för tilläm- pas de kvalitetskriterier som Rådet för den officiella statistiken har fastställt. 
 Utfästelsen ska göras till sekretariatet vid Rådet för den offi- ciella statistiken. Vidare ska Rådet årligen utarbeta en rapport,  
 ROS-rapporten, 
  om den officiella statistiken. Där följer man bl.a. upp omfattningen och erfarenheterna av de nämnda utfästelserna och kvalitetskriterierna. Sekretariatet begär även in kvalitets- rapporter som sedan publiceras i  
 ROS-rapporten, 
  bilaga 10. 
 En utfästelse enligt ovan att följa kvalitetskriterierna hade 2010 gjorts av 2 av 27 myndigheter, nämligen Socialstyrelsen och Statens jordbruksverk. En sammanställning av hur olika myndig- heter arbetar med kvalitetskriterierna publiceras i  
 ROS-rap- 
  porten, bilaga 10. 
 633 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 SCB ser som sitt främsta problem i sammanhanget att man inte har befogenhet att vidta åtgärder för att säkerställa att statistik- ansvariga myndigheter följer kvalitets- och dokumentations- kraven. SCB har därmed inte heller de resurser som krävs för att utöva sådan kontroll. 
  
 12. 
  
 Hur ser man till att dokumentation, metadata och kvalitetsdekla- rationer från det svenska statistiska systemet alla olika delar finns lätt och publikt tillgängliga, i första hand via Internet? 
  
 Alla statistikprodukter, som tillhör den officiella statistiken, och som SCB ansvarar för, har en egen sida på SCB:s webbplats, Brown. Produkternas dokumentation visas på respektive sida under fliken Om statistiken (håller på att byta namn till Dokumentation). Alla produkter har en Beskrivning av statistiken i  
 pdf-format 
  – under  
 Statistikens kvalitet 
 . Dessutom ligger det ofta både en SCBDOK- dokumentation i  
 pdf-format 
  under  
 Statistikens framtagning  
 samt en länk till  
 Dokumentation av mikrodata 
 . Dokumentation av mikro- data går till en databas där framför allt  
 variabler  
 listas och beskrivs på ett strukturerat sätt. Variablernas  
 värdemängder  
 och deras kopp- lingar till  
 objekttyp  
 och  
 population  
 beskrivs också. 
 Under Hitta statistik/Förstå statistik/Dokumentation av stati- stiken hittar man all dokumentation samlat på ett ställe. Det går att välja ämnesområde och sen visas alla produkters dokumentation tillhörande ämnesområdet. Det är samma dokumentation som visas under Dokumentation av statistiken som på produktsidorna men på ett samlat sätt. 
  
 13. 
  
 Vilka problem och förbättringsmöjligheter ser SCB när det gäller olika typer av dokumentation i det svenska statistiska systemet som helhet, och när det gäller den samlade dokumentationens tillgänglighet för olika ändamål på ett överblickbart, enhetligt och användarvänligt sätt? 
  
 SCB:s svar: 
 Den enda dokumentation som statistikansvariga myndigheter gemensamt ska ta fram och tillhandahålla är Beskrivning av Stati- stiken enligt den mall som SCB tillhandahåller. De färdiga doku- mentationerna enligt BaS från samtliga myndigheter är publi- cerade på SCB:s webbplats. 
 634 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Några dokumentationer enligt SCBDOK eller MetaPlus finns inte för övriga SAM vilket gör att det är svårt för en statistik- användare att få en total överblick över den informationsmängd som finns inom den officiella statistiken som helhet. 
 En beskrivning av problem och förbättringsmöjligheter vad gäl- ler den dokumentation som SCB ansvarar för återfinns i stort i svaren på de tidigare frågorna, men utöver det så har det i flera sammanhang framförts att dokumentationen är svår att över- blicka och att hitta i. 
 SCB:s roll gentemot marknadsaktörer på statistikområdet 
 I enlighet med intentionerna bakom den förra statistikreformen, finns numera på marknaden ett antal aktörer (service providers och konsulter, t.ex. Statisticon), som åtar sig utformning (design), plane- ring, genomförande och utvärdering (evalvering) av statistikpro- duktion för bl.a. statistikansvariga myndigheter (inklusive SCB). Åtagandena kan avse hela statistikproduktionssystem eller delar där- av, t.ex. enskilda processer. 
 Det finns också ett växande antal entreprenörer som i enlighet med intentionerna bakom EU:s  
 PSI-direktiv 
  och den svenska PSI- lagen, vill återanvända data från statistikproduktionen för att ut- veckla och tillhandahålla vidareförädlande produkter och tjänster i den utsträckning det är möjligt med hänsyn till andra lagar, främst statistiksekretessen. 
 När en sådan marknadsaktör eller entreprenör skall förbereda ett anbud på statistikproduktion eller planera för en ny tjänst eller produkt, måste vederbörande ha tillgång till ofta ganska ingående dokumentation av system, register, data m.m. som ingår i det svenska statistiska systemet, oavsett vem som har statistikansvaret för olika delar av systemet. Om t.ex. en konsult skall lämna ett anbud på stati- stikproduktion, som en viss statistikansvarig myndighet ansvarar för, så kan konsulten redan vid anbudsgivningen (och naturligtvis i ännu högre grad senare, om och när konsulten skall genomföra upp- draget) behöva ha tillgång till detaljerad dokumentation av även så- dana system och register som SCB eller någon annan statistik- ansvarig myndighet ansvarar för. 
 635 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 14. 
  
 Ser SCB i dagsläget några problem att leva upp till de krav på god dokumentation och tillgänglighet, som andra statistikansva- riga myndigheter, konsulter och entreprenörer naturligen kan ha enligt de ovan kortfattat antydda behoven? 
  
 Svar från SCB:  
 PSI-regelverket 
  ställer krav på  
 hur  
 tillgängliggöran- det sker, inte på  
 vad  
 som tillgängliggörs. Externa aktörer önskar sig uppenbarligen mer än vad SCB i dagsläget åstadkommer. Det är emellertid inte ett rättsligt problem utan frågan är mer av karaktären vilken servicenivå SCB ska hålla, vilket i sin tur är beroende av vilket uppdrag regeringen ger myndigheten i instruktion och reglerings- brev. 
 SCB:s bedömning är att myndigheten lever upp till kraven som följer av  
 PSI-regelverket. 
  
 15. 
  
 Är det SCB:s uppfattning att andra statistikansvariga myndig- heter, konsulter och entreprenörer i huvudsak är nöjda med till- gängligheten till dokumentation m.m. avseende de system, register och datalager som SCB eller andra statistikansvariga myndigheter ansvarar för? Vilka klagomål har SCB eventuellt fått, och hur har de åtgärdats? 
  
 SCB framhåller i sitt svar på denna fråga att man genomför flera undersökningar av vad kunder och användare tycker om SCB och statistiken. Det är webbenkäter, besök, fokusgrupper bland universi- tet och högskolor, myndigheter, uppdragskunder m.fl. Man har också många kontakter med användare och kunder via sin kundservice, som årligen besvarar närmare 20 000 telefonförfrågningar. Behoven av dokumentation varierar mycket mellan olika användargrupper: 
 Många av de mindre kvalificerade statistikanvändarna efterfrågar inte (eller tror sig inte behöva) dokumentation 
 Många statistikanvändare har svårt att hitta i de omfattande doku- ment som SCB i dag tillhandahåller 
 Beskrivningar och definitioner behöver förenklas 
 Dokumentationen på engelska behöver utökas 
 Några av de åtgärder som SCB har gjort för att bättre möta be- hoven är: 
 636 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Definitionerna av vissa begrepp, som används i dokumentatio- nerna, har nyligen gjorts om på webbplatsen för att det ska vara lättare att förstå skillnaden mellan de olika dokumentations- typerna 
 Länken till  
 Dokumentation av mikrodata  
 går till produktnivå i databasen istället som förut till ämnesområdesnivå. Detta gör det lättare för användarna att hitta till rätt dokumentation 
 Mina kommentarer till svaren från SCB i detta frågeavsnitt: 
 Med frågorna i detta avsnitt avsåg jag, som framgår av rubriken - SCB:s roll gentemot  
 marknadsaktörer  
 på statistikområdet (service providers, konsulter, entreprenörer etc). SCB har valt att begränsa sina svar till traditionella  
 statistikanvändare  
 i mera snäv mening. I en senare komplettering av sitt svar säger SCB följande: 
 Frågan om tillgång till denna typ av dokumentation (processdokumen- tation, dokumentation av befintliga produktionssystem och registerdoku- mentation) som underlag för övertagande av statistikproduktionen har varit aktuell vid ett fåtal tillfällen hos SCB och då i specifika situationer. En bedömning har då gjorts om vad som kan lämnas ut mot bakgrund av myndighetens behov av att inte röja affärshemligheter. Det har bl.a. inneburit att viss information som avser det generella statistikproduk- tionssystem och statistikprodukter inte gjorts tillgängliga medans annat har lämnas över. 
 Enligt min mening bör det här ses över om det verkligen finns behov av att åberopa affärshemligheter för att förhindra ett fritt infor- mationsutbyte mellan alla aktörer i det svenska statistiska sytemet. Så länge det handlar om officiell statistik så är den i alla avseenden finansierad med offentliga medel, och några affärshemligheter borde därmed inte behöva skyddas. 
 Sammanfattande bedömning av dokumentationsläget idag 
 Det finns några viktiga förutsättningar för att statistikdokumenta- tion skall fungera bra inom det svenska statistiska systemet: 
 att det finns vetenskapligt underbyggd kunskap om vad en bra statistikdokumentation skall innehålla, och hur den skall tas fram och göras tillgänglig för olika behov 
 637 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 att det finns bra metoder, verktyg och standarder för praktiskt dokumentationsarbete 
 att det finns erforderlig kompetens och ändamålsenliga rutiner inom berörda organisationer, främst SCB och andra statistik- ansvariga myndigheter, men även hos marknadsaktörer som ut- för tjänster inom statistikområdet för SCB:s och andra stati- stikansvariga myndigheters räkning 
 att det finns ett styrsystem som säkerställer att dokumentation av god kvalitet för olika behov fortlöpande tas fram som en inte- grerad del av statistikproduktionsprocessen 
 I vilken utsträckning föreligger de förutsättningarna i det svenska statistiska systemet redan idag, och vad återstår att göra? Jag skall försöka besvara dessa frågor punkt för punkt. 
 Vetenskapligt underbyggd kunskap om statistikdokumentation 
 Enligt min mening finns vetenskapligt underbyggd kunskap om vad en bra statistikdokumentation skall innehålla, och hur den skall tas fram och göras tillgänglig för olika behov, och denna kunskap är av sådan omfattning och kvalitet, att kunskapsbrist inte är något stort hinder som står i vägen för en väl fungerande statistikdokumenta- tion. Kunskapen har i stor utsträckning tagits fram genom internatio- nellt samarbete mellan statistikbyråer och internationella organi- sationer, men även genom internationella forskningsprojekt, t.ex. inom ramen för EU:s forskningsprogram, och då ofta i nära sam- arbete mellan statistikproducenter, universitet, statistikanvändare och marknadsaktörer, t.ex. genom s.k. Triple  
 Helix-projekt. 
  
 Den vetenskapligt underbyggda kunskapen bör givetvis vidare- utvecklas, inte minst beträffande hur man på lämpligt sätt skall  
 till- gängliggöra  
 statistik och statistikdokumentation, så att både stati- stiken och dokumentationen verkligen kommer till nytta. 
 Metoder, verktyg och standarder för dokumentationsarbete 
 För att vetenskaplig kunskap skall kunna komma till praktisk nytta, måste den kompletteras med bra metoder, verktyg och standarder. Även inom detta område har en relativt god nivå uppnåtts, inte minst genom internationellt samarbete mellan statistikbyråer och inter- 
 638 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 nationella organisationer (FN, OECD, EU, IMF m.fl.). Sverige och SCB har spelat en aktiv och pådrivande roll i detta samarbete under många år. De embryon till standarder som successivt har kom- mit fram är dock inte i någon större utsträckning formella standar- der, utan de har snarare karaktären av  
 de  
  
 facto 
 -standarder 
  eller best practices, vilket i och för sig inte behöver vara någon större brist eller nackdel. Allvarligare är möjligen att det inte har utveck- lats någon kommersiell marknad för verktyg inom detta område, delvis beroende på att den potentiella marknaden inte är särskilt stor, samtidigt som just statistikområdet ställer större och svårare krav på dokumentationsverktygen än de flesta andra sektorer. Detta beror i sin tur på att statistisk information är komplex och – tillsammans med dokumentationen – används för många olika och delvis okända syften. 
 Inom SCB finns f.n. fyra huvudverktyg av betydelse för doku- mentationsarbetet: 
  
 SCBDOK  
 med en dokumentationsmall som styr mot en till- räckligt detaljerad processdokumentation, samtidgt som den säkerställer att de datamaterial, som skall bevaras för eftervärlden blir tillräckligt väl dokumenterade 
  
 BaS 
 , Beskrivning av Statistiken, med en dokumentationsmall för statistikprodukter bestående av två delar: 
 administrativ information om statistikprodukten 
 kvalitetsdeklaration av produkten, samordnad med en EU- standard 
  
 MetaPlus 
 , databasorienterat system för strukturerad och sam- ordnad dokumentation (i form av strukturerade metadata) av informationsinnehållet i statistiksystem, register och andra data- material; systemet innehåller bl.a. populationer, variabler och klassifikationer 
  
 Verksamhetsstödet 
 , ett system som innehåller stöd för statistik- produktion baserad på standardiserade processer; systemet inne- håller bl.a. information om metoder och best practices 
 De tre första verktygen verkar numera ha ett betydande genomslag i det praktiska arbetet vid SCB, vilket har lett till att dokumenta- tionsgraden nu (äntligen) börjar närma sig 100%. Det fjärde verk- tyget, Verksamhetsstödet, borde ha en mycket stor potential i en processorienterad organisation (som SCB strävar efter att bli), men 
 639 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 detta verktyg verkar fortfarande vara tämligen outvecklat och har inte ännu fått någon större praktisk betydelse, vad jag kan se. 
 Ett processorienterat dokumentationssystem som SCBDOK kan i själva verket ses som all dokumentations moder, särskilt om det förankras i en processorienterad organisation med stöd av ett verktyg som  
 Verksamhetsstödet 
 . All annan dokumentation, t.ex. kvali- tetsdeklarationer och dokumentation som anpassas till olika intres- senters särskilda behov, kan i princip härledas ur den process- orienterade dokumentationen, inklusive dess databeskrivande delar. 
 Ett aktivt och konstruktivt internationellt samarbete, liksom även bilaterala och multilaterala samarbeten mellan statistikbyråer, är även här en beprövad framgångsväg, som bör fortsättas och kanske intensifieras – med Sverige och SCB fortsatt i ledande roller. 
 Kompetens och rutiner inom berörda organisationer 
 SCB har etablerat en till synes ändamålsenlig organisation för doku- mentationsarbetet. Man har en central enhet med kompetens och ansvar för utbildning och stöd i dokumentationsfrågor, och dess- utom har man en särskilt utpekad person på varje avdelning, som personligen skall granska alla dokumentationer som tas fram inom avdelningen, innan de blir godkända. 
 Dokumentationsarbetet görs fortfarande – enligt vad SCB säger i sina svar på mina frågor – till största delen som en separat aktivitet i efterhand, dvs. efter det att en statistikprodukt eller ett statistik- produktonssystem har utformats och genomförts. Detta står helt klart i strid med best practice för hur dokumentationsarbete skall bedrivas. Ett väl fungerande  
 Verksamhetsstöd  
 med tillhörande verk- tyg för design och produktionsstöd skulle kunna råda bot på denna brist i organisationen och rutinerna. 
 Ett väl fungerande  
 Verksamhetsstöd  
 är dock inte tillräckligt för att säkerställa ett rationellt och effektivt framtagande och vidmakt- hållande av dokumentation av hög kvalitet. Minst lika viktigt är att själva produktionssystemen utformas på ett  
 standardiserat  
 och  
 pro- cessorienterat  
 sätt, och att lämpliga  
 IT-metoder 
  och arkitekturer används, som gynnar systemens standardisering, transparens och dokumentation, t.ex. en konsekvent genomförd  
 tjänstebaserad arki- tektur 
 , s.k.  
 Service-Oriented 
  Architecture (SOA), där processerna interagerar via ett  
 gemensamt datalager 
 , ett s.k.  
 corporate data ware- 
  
 640 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 house  
 med standardiserad datalagring, standardiserade metadata och god dokumentation. 
 SCB är i princip en tillräckligt stor och stark organisation för att alltid kunna hålla sig med den erforderliga kompetensen för att kunna hantera dokumentationsfrågorna på ett professionellt och effektivt sätt. Jag har inte haft tid att undersöka hur den konkreta kompetenssituationen ser ut för närvarande, hur den ovan beskrivna organisationen fungerar i praktiken, eller hur den faktiska kvali- teten ser ut i de dokumentationer som tas fram. Detta skulle behöva utvärderas, inte bara som nu, i samband med en särskild utredning, utan fortlöpande, som en del av en väl fungerande styrning av SCB och det svenska statistiska systemet. Jag återkommer till den frågan längre fram i denna rapport. 
 Statistikdelen av övriga statistikansvariga myndigheter är av så pass liten omfattning, att man tyvärr måste befara att det är svårt att i egen regi hålla sig med specialiserad kompetens på statistik- dokumentationsområdet (liksom inom många andra metodområden). Jag har dock inte haft tid och möjlighet att undersöka den saken på något mera systematiskt sätt, t.ex. genom intervjuer med personal från de berörda statistikansvariga myndigheterna. 
 När det gäller marknadsaktörerna inom statistikproduktions- området, så har jag haft tillfälle att göra en djupintervju med en före- trädare för en ledande aktör, Pacheco, VD för statistik- konsultföretaget Statisticon med ca 25 anställda. Han hävdade att Statisticon löst problemet med att motivera personalen att se doku- mentationsarbetet som en viktig och integrerad del av verksamheten, bl.a. genom att man inte låter någon enskild person ha ansvaret för alla moment i genomförandet av ett uppdrag, och systematiskt arbetar på ett processorienterat sätt, så att ingen arbetsuppgift blir personberoende. Med ett sådant sätt upplever alla att god doku- mentation är helt nödvändig, enligt West. 
 Styrsystemet 
 Styrsystemet är uppenbarligen den svagaste länken när det gäller dokumentation (och många andra frågor) – både inom SCB (och andra statistikansvariga myndigheter) och inom det svenska stati- stiska systemet som helhet. Svagheterna inom SCB (och övriga statistikansvariga myndigheter) är egentligen en konsekvens av svag- 
 641 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 heterna i det övergripande systemet och ytterst i styrningen från statsmakterna. 
 Enligt det nuvarande regelverket har SCB visserligen möjlig- heter att utfärda mera detaljerade förskrifter inom ramen för de mycket allmänt hållna ramar som ges av statistiklagen och statistik- förordningen. Som SCB påpekar i sina svar på mina frågor, måste man dock i praktiken uppnå konsensus med de andra statistikansva- riga myndigheterna, innan man kan utfärda föreskrifter, åtminstone om man vill ha några utsikter att nå efterlevnad och framgång med föreskrifterna. SCB har inte heller tillgång till några tvångsmedel eller sanktioner för att framtvinga efterlevnad av de föreskrifter, som man utfärdar – och sådana är heller inte möjliga, eftersom en myn- dighet inte får ge order till en annan myndighet – utan man måste i så fall föra upp frågan på regeringsnivå, vilket i praktiken inte är någon bra framgångsväg, även om den är formellt möjlig. 
 Ett annat problem är att SCB själv är en statistikansvarig myndig- het och därmed måste följa sina egna föreskrifter – och helst vara bäst i klassen när det gäller efterlevnaden. Detta leder å ena sidan till att SCB drar sig för att utfärda föreskrifter, som man tror skulle kunna leda till problem i den egna verksamheten, och det leder å andra sidan till att andra statistikansvariga myndigheter upplever den faktiska situationen vid SCB som ett tak för vilka ambitioner som krävs när det gäller frågor som kvalitet och dokumentation. 
 En lösning på denna typ av problem vore att regeringen regel- bundet anlitar fristående expertis, som genomför granskningar, revisioner, av hur SCB och andra statistikansvariga myndigheter lever upp till kraven, och som rapporterar och föreslår åtgärder till regeringen. Ett alternativ vore att ha en permanent myndighet, statistikinspektionen som utför denna typ av granskning, men en sådan lösning har flera nackdelar. Bl.a. vore det svårt för en sådan myndighet att rekrytera och behålla fast personal med erforderlig kompetens, och det vore dessutom svårt för denna personal att vid- makthålla sin kompetens. 
 642 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Sammanfattande svar på de inledningsvis i detta avsnitt ställda frågorna 
 Hur är dagsläget? Grad av genomförande? Kvalitet? 
 Vid SCB närmar man sig den punkt där alla statistikprodukter är dokumenterade enligt SCBDOK, Kvalitetsdeklarationsmallen och MetaPlus. Utvecklingen initierades i  
 GD-beslut 
  1993, och där sades att alla produkter och system skulle vara dokumenterade enligt Schwartz före år 2000. Hastigheten i genomförandet har alltså inte varit imponerande. Ändå har alla generaldirektörer från 1993 (när  
 GD-beslutet 
  togs) och framåt drivit dokumentationsfrågan hårt och tagit upp den nästan vid varje chefsmöte. 
 När man snabbt tittar på den dokumentation som finns publice- rad på Internet, verkar den vara av god kvalitet. Ambitionerna verkar vara goda. Om man granskar dokumentation ingående, brukar man dock hitta allvarliga brister, ofta baserade på missförstånd. Mera omfattande och djupgående granskningar skulle vara önskvärda. En effektiv förbättringskraft vore också om dokumentationerna kom till större användning, framför allt användning av kvalificerade stati- stikanvändare och andra intressenter (t.ex. beställare) med god kom- petens och viktiga behov. Genom flitig användning av dokumenta- tion (liksom av själva statistiken) upptäcks fel oftare och snabbare, vilket kan leda till en positiv förbättringsspiral – förutsatt att det är lätt för användarna att ge feedback på konstigheter i dokumenta- tionen (eller statistiken), och att det finns någon instans som fångar upp och bearbetar denna feedback på ett systematiskt sätt, t.ex. de statistikansvariga själva – men även av regeringen utsedda granskare, revisorer. 
 Hur har utvecklingen varit över tid? 
 Se ovan. Det har gått mycket långsamt. Fortfarande brister det i motivationen hos personalen. 
 Finns exempel på statistikansvariga som är bra resp. mindre bra på dokumentation? 
 Jag vågar inte uttala mig om det. Andra statistikansvariga myndig- heter än SCB har i stort sett bara BaS, Beskrivningar av Statistiken. Processorienterade dokumentationer, typ SCBDOK, är sällsynta, 
 643 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 skulle jag tro, och mig veterligen finns ingen annan statistikansvarig myndighet än SCB som använder sig av MetaPlus. 
 Hur lever myndigheterna upp till de formella kraven? 
 Eftersom de formella kraven är mycket diffust formulerade och lågt ställda (åtminstone som de tolkas), så kan nog de flesta stati- stikansvariga myndigheter hävda att man lever upp till kraven – och det är i vilket fall som helst svårt att bevisa motsatsen. 
 644 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Problemgenomgång 
 Vilka problem finns i dag avseende dokumentation? 
 För vilka aktörer finns problem? Hur ser problemen ut för olika aktörer? 
 Vad beror problemen på? Inom SCB? Inom statistiksystemet i stort? 
 Dokumentationsproblem vs andra problem: Går dokumenta- tionsproblemen att studera isolerat eller är de del av ett större systemfel? Hur viktiga är dokumentationsproblemen jämfört med annat? 
 Flera viktiga problem har framkommit i de tidigare avsnitten av denna rapport. Här skall jag åter framhålla de viktigaste av dessa problem 
 – samt lägga till ytterligare några. Jag strukturerar problemen enligt följande: 
 Organisation och styrning 
 internt inom statistikansvariga myndigheter 
 det statistiska systemet som helhet 
 Olika aktörer 
 statistikanvändare 
  
 direkta användare av officiell statistik 
  
 entreprenörer som utvecklar och tillandahåller produk- ter och tjänster baserade på officiell statistik, helt eller delvis 
  
 konsulter och underleverantörer till statistikansvariga myn- digheter 
 statsmakterna i rollen som finansiär och beställare 
 utvärderare och förbättrare av den officiella statistiken och det statistiska systemet 
 645 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Organisation och styrning av dokumentationsarbetet 
 Organisation och styrning internt inom statistikansvariga myndigheter 
 Jag har bara hunnit studera hur dokumentationsarbetet är organi- serat och styrs inom SCB. Gissningsvis är problemen knappast mindre inom andra statistikansvariga myndigheter, bl.a. eftersom statistikverksamheten där bara är en mindre del av den totala verk- samheten vid respektive myndighet. 
 SCB har i vissa avseenden organiserat dokumentationsarbetet på ett ändamålsenligt sätt. Produkt- och systemansvariga utför det prak- tiska dokumenterandet i direkt anslutning till respektive produkt eller system. Man har en central funktion som sörjer för att det finns ändamålsenliga verktyg och instruktioner för dokumenteran- det, och man genomför både grundutbildningar och vidareutbild- ningar av den berörda personalen. Den centrala funktionen kan även ge råd och dåd i knepiga fall. I förlängningen av denna centrala organisation finns ute på varje avdelning en dokumentationsansvarig, som skall vara en person med kvalificerad kompetens både när det gäller statistiska metoder och dokumentationsfrågor. Den doku- mentationsansvarige måste granska alla dokumentationer som upp- rättas på avdelningen, innan de blir godkända för publicering och användning. 
 En stor brist i den nuvarande organisationen, som SCB själv pekar på, är att den fortfarande görs i efterhand och inte som en inte- grerad del av de processer, där den dokumenterade informationen naturligen uppkommer, t.ex. i designprocessen, när det gäller t.ex. informationsinnehåll, urvalsdesign, datainsamlingsmetoder, etc, eller i själva genomförandet av statistikproduktionen, när det gäller s.k. processdata. 
 Om dokumentationsarbetet integrerades med de processer som dokumenteras, så skulle det påverka dokumentationsarbetets effek- tivitet vad gäller kostnader, kvalitet och aktualitet. Det skulle också med all säkerhet öka förståelsen och motivationen för dokumenta- tionsarbetet hos personalen, dels genom att dokumentationsarbetet kommer att upplevas som mindre betungande, och dels genom att man får omedelbar nytta av dokumentationen i sitt arbete. 
 Att genomföra en integration av dokumentationsarbetet med verk- samheten borde inte vara någon oöverkomlig uppgift. En relativt liten organisation som Statisticon verkar ha lyckats med detta. Inte- 
 646 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 grationen skulle naturligtvis underlättas om SCB hade tillgång till bra verktyg för ändamålet, t.ex. en fullgången version av det s.k.  
 Verksamhetsstödet 
 , i kombination med ändamålsenliga arkitekturer, standarder och  
 IT-verktyg 
  för verksamhetens processer. Det skulle underlätta integration och automatisering av metadata- och doku- mentationsarbetet. 
 En integration av dokumentationsarbetet med verksamheten skulle som sagt motivera personalen att medverka till att dokumentation kommer fram som en naturlig del av det vanliga arbetet med stati- stikprodukterna och statistiksystemen, och behovet av särskild ordergivning för att få fram dokumentation skulle därmed minska eller kanske försvinna helt. Ordergivningsmodellen (med GD- beslut etc) för att få fram god dokumentation verkar inte ha fun- gerat särskilt bra trots den högsta ledningens påtagliga engagemang i dessa frågor under många år – vilket i och för sig har varit bra och nödvändigt; annars skulle dokumentationsläget med all sannolikhet ha varit ännu mycket sämre än det faktiskt nu är. Men det är givet- vis helt oacceptabelt att det skall ta så många år (från 1993 och framåt) att få till stånd en rimlig dokumentation av den officiella statistiken och de processer som sammanhänger med den. 
 Ytterligare ett sätt att underlätta och strömlinjeforma dokumen- tationsarbetet vore – som redan har nämnts – att fullfölja den på- började processorienteringen och standardiseringen av SCB:s verk- samhet. Standardiserade processer är mycket lättare att dokumentera och kvalitetssäkra på ett effektivt sätt även om bara små resurser avsätts för dokumentation. 
 Resursargumentet framförs för övrigt ofta som en förklaring till varför dokumention inte blir gjord, och varför det har tagit så lång tid att få ett någorlunda rimligt dokumentationsläge vid SCB. Detta argument är nonsens. Det kan nog vara så att många  
 upplever  
 doku- mentationsarbetet som resurskrävande, särskilt när det genomförs som en separat aktivitet i efterhand, men objektiva experiment som har genomförts visar att även ett dokumentationsarbete som utförs på ett mindre effektivt sätt än vad som är idealt, bara kräver någon procent av SCB:s budget – även om man sätter höga mål för doku- mentationens kvalitet. 
 647 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Övergripande organisation och styrning inom det statistiska systemet 
 En viktig förklaring till att det tagit så lång tid att få fram rimlig dokumentation vid SCB och andra statistikansvariga myndigheter, trots ett starkt engagemang hos SCB:s verksledning, är att det har saknats ett tillräckligt starkt externt tryck. Många statistikanvän- dare, inte minst forskare, framför visserligen regelmässigt bristen på dokumentation som en av de största bristerna hos SCB (i paritet med de förment höga kostnaderna), men detta verkar inte ha fått något riktigt genomslag i den operativa verksamheten på SCB – och förmodligen inte heller på andra statistikansvariga myndigheter, särskilt som dessa helt naturligt ofta betraktar SCB som en förebild i olika avseenden. 
 Statsmakterna har förstås i sin roll som finansiär och beställare det yttersta ansvaret för den officiella statistiken och för bl.a. doku- mentationen och kvalitetssäkringen av densamma. Samtidigt måste man konstatera, att statsmakterna inte har (eller har försett sig med) några riktigt skarpa verktyg för ändamålet. Lagar och förordningar är som vi har sett tämligen allmänt hållna, oprecisa och tandlösa, och någon effektiv och regelbunden granskning, revision, förekom- mer inte; ibland sker brandkårsutryckningar, t.ex. i samband med flagranta fel av det slag som nyligen har inträffat i SCB:s verksam- het, men detta kan inte ses som någon systematisk eller särskilt effektiv och uthållig styrning och uppföljning av statistikverksam- heten i Sverige. 
 Olika aktörers problem med statistikdokumentation 
 Statistikanvändare 
 Direkta användare av officiell statistik 
 Som tidigare har nämnts och exemplifierats i denna rapport finns det många olika typer av statistik med ganska olikartade behov av dokumentation – och även olika möjligheter att tillgodogöra sig dokumentation. Min bedömning är att det allra mesta av den  
 infor- mation  
 om den officiella statistiken och de processer som hänger ihop med statistiken täcks in av de dokumentationsmallar som an- vänds idag: processdokumentation enligt SCBDOK, Beskrivningar av Statistiken (BaS) samt metadatasystemet MetaPlus. Däremot finns 
 648 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 det betydande och ännu inte tillgodosedda behov av att  
 presentera  
 och  
 tillgängliggöra  
 denna information på många olika sätt, så att den passar olika användare och användningssituationer. 
 SCB anser att den befintliga dokumentationen används i mycket liten utsträckning, och att det vore önskvärt att även mindre kva- lificerade statistikanvändare tog del av viktig dokumentation, så att man undviker feltolkningar och felanvändning av den officiella stati- stiken. 
 Till att börja med måste man konstatera att det finns en viktig grupp av kvalificerade statistikanvändare, främst analytiker och forskare, som faktiskt efterfrågar djup dokumentation av statistiken och statistikprocesserna. Denna grupp har i många år – med rätta – klagat över bristen på dokumentation. Möjligen blir dessa använ- dare mer nöjda framöver, i takt med att SCB håller på att nå ett dokumentationsläge där all statistik är dokumenterad enligt på de tre ovan nämnda sätten. Dock kommer nog inte ens dessa använ- dare att vara helt nöjda med hur dokumentationen presenteras och tillgängliggörs. De som framför allt använder sig av tidsserier brukar t.ex. klaga på att dokumentationen har en tvärsnittsorganisation, dvs. den hänför sig till en viss undersökningsomgång eller motsvarande. Man skulle önska sig en mera longitudinellt organiserad dokumen- tation, där man t.ex. lätt kan se vilka brott som kan finnas i tids- serierna p.g.a. större eller mindre ändringar i definitioner etc. Denna information finns (eller skall åtminstone finnas) i den tvärsnitts- organiserade dokumentationen (enligt t.ex.  
 SCBDOK-mallen), 
  men det kan krävas en hel del arbete av statistikanvändaren för att orga- nisera om denna information enligt tidsseriemodellen. Användarna skulle naturligtvis önska sig att den statistikansvariga myndigheten skulle ta hand om detta arbete, men det kräver förstås en del extra resurser, och det kan vara svårt att klara av alla sådana specialbehov. 
 När det gäller de mindre kvalificerade statistikanvändarna, t.ex. journalister och den vanlige medborgaren så kan man knappast förvänta sig att de själva aktivt skall leta upp information som de kanske inte ens är medvetna om att de skulle behöva, t.ex. begrepps- definitioner och deras konsekvenser för statistikens uttolkning och användbarhet för olika syften. Det lönar sig knappast heller att för- söka tvinga dessa användare att ta del av sådan information. Där- emot kan man på olika sätt utforma presentationerna av själva stati- stiken, så att användarna mer eller mindre omärkligt – och på ett pedagogiskt sätt – blir medvetna om statistikens sanna innebörd. Det handlar t.ex. om att benämna variabler på lämpligt sätt, använda 
 649 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 kända tekniker för att enkelt tillgängliggöra förklaringar, t.ex. genom att man för muspekaren över en text eller har möjlighet att få mera information genom högerklickningar. När en användare söker efter statistik, kan man genom returfrågor uppmärksamma användaren på olika varianter av statistik för samma sak, där användaren kanske lätt kan konstatera att vissa varianter är mer relevanta för hans eller hennes syfte än andra varianter. 
 Inom detta område behövs definitivt mer forskning och metod- arbete, och det är också viktigt att de statistikansvariga ser till att fortlöpande få feedback från olika användare på de olika metoder som används för att göra dokumentationen tillgänglig och begriplig. 
 Entreprenörer som vill tillhandahålla statistikbaserade produkter och tjänster 
 Intentionerna bakom  
 PSI-direktivet 
  och  
 PSI-lagen 
  är göra det möjligt för entreprenörer och andra att på ett enkelt och billigt sätt få tillgång till myndigheters publika data i lämpliga elektroniska former, så att de själva kan utveckla och tillhandahålla förädlade produkter och tjänster baserade på dessa data – för kommersiella eller  
 icke-kommersiella 
  syften. Ett syfte med detta är att – efter amerikansk förebild – skapa en fri marknad för informationspro- dukter och informationstjänster baserade på publika data, en mark- nad som t.ex. i USA präglas av mycket snabb tillväxt. En relaterad intention är att statliga myndigheter inte onödigtvis skall använda skattemedel för att utveckla och tillhandahålla produkter och tjänster, som lika väl eller ofta bättre kan tillhandahållas av marknadaktörer i fri konkurrens. 
 För de statistikansvariga myndigheterna innebär  
 PSI-lagen 
  alltså att man skall underlätta för entreprenörer och andra som vill vidareförädla offentliga (dvs. icke sekretessbelagda) statistiska data att få tillgång till dessa data på ett för dem ändamålsenligt sätt, när de vill utveckla och tillhandahålla produkter och tjänster. Exakt vad detta innebär är tyvärr inte helt klart, och både  
 PSI-direktivet 
  och  
 PSI-lagen 
  har kritiserats för att inte vara tillräckligt operationella t.ex. vad gäller kraven på metoder, format och prissättning för till- handahållandet av data.  
 EU-kommissionen 
  har genom kommissio- nären Scott intierat en skärpning av direktivet i dessa av- seenden, men det tar naturligtvis tid innan detta leder fram till ett nytt  
 PSI-direktiv 
  på  
 EU-nivån 
  och en ny  
 PSI-lag 
  i Sverige. För 
 650 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 närvarande anser SCB att man uppfyller  
 PSI-lagen 
  i alla avseenden, medan entreprenörer och andra marknadsaktörer är av motsatt upp- fattning. Regeringen skulle naturligtvis kunna gå längre än vad lagen formellt kräver och t.ex. efter beredning och förslag från eDelega- tionen uppmana myndigheterna att följa vissa konkreta principer och standarder för tillgängliggörandet. Även Statistikutredningen skulle kunna lägga sådana förslag på den officiella statistikens område. 
 En viktig del i tillgängliggörandet av statistiska data är dokumen- tationen av dessa data, bl.a. i form av metadata, som kan användas både av människor och datorer. Datoranpassade metadata är särskilt vik- tiga för de ändamål som  
 PSI-lagen 
  tar sikte på, så att entreprenörer skall kunna utveckla applikationer, exempelvis s.k. appar, för olika ändamål på basis av data och metadata som överförs och uppdateras automatiskt från statistikproduktionssystemen till entreprenörernas applikationer, t.ex. via s.k. Application Program Interfaces (API:er). 
 Det som i sammanhanget alldeles särskilt upprör entreprenörer och andra marknadsaktörer är när SCB utnyttjar sitt  
 de  
  
 facto 
 -mono- 
  pol över statistiska data och metadata till att själv (med skattemedel) utveckla produkter och tjänster i konkurrens med marknaden. Detta skedde t.ex. nyligen när SCB tog fram en s.k. app för Statistisk Årsbok, specialutformad för att kunna köras på Roberts (men inte på plattor av konkurrerande märken). Man ifrågasatte då var- för SCB överhuvudtaget använder knappa skattemedel för denna typ av utveckling, och varför man i så fall väljer att ensidigt gynna en av många aktörer på marknaden – borde man inte istället underlätta för samtliga marknadsaktörer att utveckla appar för tillgänglig- görandet av statistik på de plattformar, som marknadsaktörerna väljer att satsa på? 
 Konsulter och underleverantörer till statistikansvariga myndigheter 
 En avsikt med den förra statistikreformen var att statistikansvariga myndigheter skulle ha möjlighet att konkurrensupphandla hela stati- stikproduktionen eller delar av den. I det sammanhanget är det vik- tigt att anbudsgivare och företag som så småningom får uppdragen av den statistikansvariga myndigheten har tillgång till all dokumen- tation som kan krävas, först för att kunna utarbeta ett detaljerat anbud och sedan för att kunna genomföra produktionen. Om SCB eller någon annan statistikproducent sedan tidigare har hand om produk- 
 651 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 tionen, är det viktigt (i) att produktionssystemet överhuvudtaget är fullständigt dokumenterat enligt vad som har diskuterats tidigare i denna rapport – särskilt viktig är processdokumentationen; (ii) att denna dokumentation görs publikt tillgänglig, dvs. att SCB eller annan producent t.ex. inte åberopar affärshemlighet eller liknande. Samma sak gäller för de verktyg och instrument som används i pro- duktionen, t.ex. register. Alla befintliga och möjliga producenter av statistiken måste få tillgång till allt detta på lika villkor för att fri konkurrens skall vara möjlig. Jag har inte haft tillfälle att undersöka närmare hur situationen ser idag, eller om det är vanligt att anbuds- givare och producenter har klagomål i dessa avseenden. 
 En rimlig regel kunde vara att alla verktyg (inklusive data, program och dokumentation), som tagits fram med allmänna medel för pro- duktion av officiell statistik, görs fritt tillgängliga för sådan verksam- het för alla som vill lämna anbud eller har fått i uppdrag att producera officiell statistik. Detta skulle även gälla för privata företag som tagit fram verktyg (inklusive data, program och dokumentation) för pro- duktion av officiell statistik producerad med skattemedel. 
 Jag har stött på några klagomål i detta sammanhang. Statisticon klagar över att man inte får tillräcklig information om datainsamlings- processen, när man anlitar SCB:s intervjuarenhet för datainsamling, vilket är särskilt irriterande för dem, när det senare visar sig att in- samlade data har bristfällig kvalitet. Statisticon måste då svara för detta inför sin kund, men kan inte förklara närmare hur bristerna kan ha uppkommit, eftersom SCB inte kan eller vill redovisa kvalitets- information om sin process. 
 Försäkringskassan nämnde vid vårt första möte med Statistik- utredningen, att man haft problem med att få tillgång till alla data som en underleverantör samlat in för Försäkringskassans räkning i deras roll som statistikansvarig myndighet. 
 Statsmakterna i rollen som finansiär och beställare av officiell statistik 
 Statsmakterna behöver få tillgång till både översiktlig och i vissa av- seenden detaljerad information om den officiella statistiken och dess processer, t.ex. för att kunna bedöma om rätt statistik produceras, svarande mot användarnas behov, om statistiken håller god kvalitet för de syften som den är ämnad för, om statistiken produceras effek- tivt, hur mycket uppgiftslämnarna besväras, etc. Många av dessa 
 652 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 informationsslag tillgodoses inte på något systematiskt sätt av den dokumentation och processinformation, som statistikansvariga myn- digheter tar fram idag. 
 Utvärderare och förbättrare av statistiken och det statistiska systemet 
 För dem som vill eller skall utvärdera den officiella statistiken, dess processer och det statistiska systemet som helhet finns samma in- fomationsbehov som nyss angivits för statsmakterna i deras roll som finansiär och beställare. Därutöver behöver utvärderare och förbättrare också ha tillgång till mera metodorienterad information och dokumentation, både generell information baserad på generell kunskap och best practices och mera specifik information om de olika statistiksystemen och deras processer. 
 Utvärderare och förbättrare kan förstås finnas både inom stati- stikansvariga myndigheter, hos statistikproducerande företag och hos externa intressenter, t.ex. metodorienterade forskare. 
 Hur viktiga är dokumentationsproblemen jämfört med annat? 
 Dokumentationsproblemen återkommer ofta som ett grundläggan- de delproblem även inom andra problem som är förknippade med den officiella statistiken, t.ex. tillgängligheten och kvaliteten. För att göra det lätt för statistikanvändare att hitta, använda och tolka statistik måste de ha tillgång till dokumentationen som sådan, eller till verktyg och annan information, som i sin tur är baserade på den grundläggande dokumentationen om statistiken och statistikpro- cesserna. Detsamma gäller för att statistikanvändare och andra skall kunna bedöma kvaliteten hos statistiken för olika syften. 
 Man kan dessutom tillägga att det inte står mycket att vinna ifråga om resurssparande genom att ha låga ambitionsnivåer på dokumen- tationsområdet. Som jag har nämnt tidigare i min rapport, har kon- kreta experiment visat att det grundläggande dokumentationsarbetet vid en statistikansvarig myndighet som SCB kräver förvånansvärt små resurser, någon procent av den totala budgeten, även om doku- menterandet bedrivs med en hög ambition och på ett icke optimalt sätt. 
 653 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Finns lämpliga jämförelseobjekt? 
 Andra länder som är bra på dokumentation? 
 Finns andra svenska sektorer som man kan lära av? 
 Genom att delta i det internationella samarbetet på statisikområdet 
 – som SCB hittills har gjort med ganska stor framgång – har svensk statistikproduktion mycket goda möjligheter att hela tiden jämföra sig med de bästa statistikbyråerna inom en rad olika områden, även dokumentations- och metadataområdet. Vilka som är de bästa stati- stikbyråerna inom olika områden växlar från tid till annan. Statistics Canada, Australian Bureau of Statistics och även SCB tillhör de byråer som nästan alltid ligger högt i den internationella rankingen, men ingen är bäst i allt, och alla har något att lära av andra. Just nu bedriver Danmarks Statistik en ambitiös och systematisk satsning på att förbättra sig inom dokumentations- och  
 metadata-området. 
  Danmarks Statistik är en statistikbyrå med relativt begränsade re- surser, men man är ganska duktig på att ta till vara och använda sig av metoder och verktyg från andra statistikbyråer. Ett annat stati- stiksystem – med ett annorlunda organiserat statistiskt system – som kan vara intressant att studera just nu, är United Kingdom. Man har nyligen kommit ur en långvarig kris med bl.a. lågt förtroende hos allmänheten, och man bygger nu ett nytt system baserat på bl.a. EU:s Code of Practice och Open Data. 
 Någon statistikbyrå som är uppseendeväckande bra just på doku- mentationsområdet kan jag dock inte se för närvarande. Många stati- stikbyråer intresseras sig emellertid just nu för det dokumentations- system som kallas  
 Data Documentation Initiative (DDI) 
 , som under de senaste åren har blivit mera processorienterat än tidigare – genom en s.k.  
 Life Cycle Model  
 – och som därmed har likheter med det svenska  
 SCBDOK-systemet. 
  Bakom DDI står den s.k. DDI Alliance, www.ddialliance.org, som har sitt ursprung i arkivvärlden. 
 När det gäller andra samhällssektorer, som statistiken skulle kunna lära sig av när det gäller dokumentation, så nämnde Pacheco, VD för Statisticon, i intervjun som jag gjorde med honom, läke- medelsindustrin. De amerikanska myndigheterna, som i mångt och mycket styr läkemedelsindustrin även i andra länder, har mycket 
 654 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 hårda krav på dokumentation och spårbarhet, och det har resulterat i bra rutiner och bra dokumentation hos företagen. 
 655 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Väsentliga faktorer för den fortsatta utvecklingen 
 Den förväntade utvecklingen av det europeiska statistiska systemet 
 En av de viktigaste faktorerna som påverkar den fortsatta utveck- lingen av det svenska statistiska systemet är givetvis den förväntade utvecklingen av det europeiska statistiska systemet. Denna beskrivs i följande dokument: 
 Commission of the European Communities (2009):  
 The pro- duction method of EU statistics: a vision for the next decade 
 , COM(2009)404 
  
 EU-visionen 
  sammanfattas i figur 4 nedan. Den nuvarande  
 stup- rörsmodellen 
  för statistikproduktion kommer att ersättas med pro- duktionssystem som är integrerade runt ett  
 datalager  
 (Data Ware- house) både på nationell nivå och  
 EU-nivå 
  – ungefär som  
 Perry 
  Brown åskådliggör med sin figur 5 nedan, hämtad från följande dokument: 
  
 Clark (2009):  
 Strukturerade datalager för effekti- vare produktion. 
 I den nya produktionsmodellen samlas samma data från samma uppgiftslämnare bara in en gång och återanvänds sedan i olika kom- binationer för produktion av olika statistikprodukter. I det fram- tida ESS kommer administrativa data att användas i mycket större utsträckning än idag – ungefär som i dagens nordiska statistiksystem. Data måste vara bättre samordnade, eftersom de samhällsproblem, som skall belysas, kommer att vara mer komplexa och måste belysas med data från olika domäner. Nya problem kommer att dyka upp allt snabbare. Det kommer inte att finnas tid att gå ut med nya sta- tistiska undersökningar, när nya samhällsproblem skall analyseras, utan man måste kunna använda de data som redan finns på nya sätt,  
 ad hoc 
 . Mer statistik kommer att produceras direkt för  
 EU-nivån 
  från mikrodata på nationell nivå. 
 656 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Förväntad skärpning av  
 PSI-direktivet 
  och kraven på open data 
 EU väntas också skärpa  
 PSI-direktivet 
  och driva kravet på open data hårdare i syfte att stimulera innovationer och konkurrens på marknaderna för informationsprodukter och informationstjänster. 
 Konsekvenser 
 Sammantaget kommer allt detta att kräva mera flexibla statistikpro- duktionssystem med mycket svagare direkta kopplingar mellan datainsamling och dataanvändning. Data mellanlagras i olika deldata- lager enligt figur 5 och kombineras på olika sätt i de olika produk- tionsstegen för att göra dem så konsistenta som möjligt och för att möjliggöra flexibel produktion av nya statistikprodukter, när behov uppkommer. Uppgiftslämnandet underlättas genom minskad direkt- insamling av data, bättre anpassning till företagens interna informa- tionssystem och ökad användning av administrativa data. 
 Uppenbarligen ställer detta ökade krav även på dokumentation och metadata. Insamlade data – vare sig de kommer från direkt- insamling eller från administrativa system – måste dokumenteras på ett sådant sätt att de kan kombineras och återanvändas på många olika sätt, även på sådana sätt som inte har förutsetts när man samlade in data. Slutprodukterna kommer ofta att baseras på halvfabrikat, och dokumentationen av slutprodukterna måste kunna framställas snabbt och helst automatiskt på basis av dokumentationerna av de indata och halvfabrikat, som ingår i slutprodukten. 
 657 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Figur 4  
 EU-visionen 
  av det framtida europeiska statistiska systemet (ESS). 
 Figur 5 Datalager för statistikproduktion. 
 658 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Förslag på åtgärder 
 Jag grupperar mina förslag enligt följande struktur: 
 System för tillsyn (av tillgänglighet, kvalitet och dokumenta- tion) 
 Fri tillgång till metoder och verktyg (program, databaser, register, metadata, dokumentation m.m.) som utvecklats för produktion av officiell statistik inom ramen för allmänna medel (anslag,  
 EU-medel 
  etc) 
 Ständig vidareutveckling av kunskap, metoder och generella verktyg, finansierad inom ramen för SCB:s anslag för generell metodutveckling och bedriven bl.a. genom internationellt sam- arbete, samarbete med andra statistikansvariga myndigheter, upphandling från marknadsaktörer 
 Systematiskt införande av best practices inom det statistiska systemets alla delar 
 Jag har utformat förslagen så, att de inte är begränsade till enbart dokumentation utan även skulle kunna tillämpas inom flera av de andra områden som Statistikutredningen skall analysera, bl.a. till- gänglighet och kvalitet. 
 System för tillsyn 
 I direktiven för Statistikutredningen står: Ett system för tillsyn av tillgängligheten bör övervägas. Enligt min mening bör ett sådant system kunna användas även för tillsyn av dokumentation, kvalitet och andra frågor där det kan behövas en extern styrning som är fristående från SCB och övriga statistikansvariga myndigheter. Syste- met skulle också säkerställa att det svenska statistiska systemet som helhet fungerar väl och i harmoni med det europeiska statistiska systemet och andra internationella statistiksystem. 
 Ett system för tillsyn kan utformas på olika sätt. Tillsynen måste vara kopplad både till makt och kompetens. Makten skulle kunna säkerställas genom att tillsynssystemet förankras i en bestämd punkt i regeringskansliet, där man ser till att rekommendationer för till- 
 659 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 synssystemet omsätts i regeringsbeslut av olika slag, när regeringen finner detta påkallat. Kompetensen hos tillsynssystemet kan säker- ställas genom att systemet byggs på relevant och högklassig expertis som knyts på ett flexibelt sätt till systemet alltefter behov och på tidsbegränsade mandat. Även utländsk expertis skulle kunna komma ifråga för dessa uppdrag. 
 När det gäller dokumentation skulle tillsynen bestå i att man fort- löpande granskar att samtliga statistikansvariga myndigheter (inklu- sive SCB) och det svenska statistiska systemet som helhet 
 har erforderlig kompetens i dokumentationsfrågor 
 har tillgång till erforderliga metoder, rutiner och verktyg enligt best practices inom området 
 bedriver dokumentationsarbetet på ett effektivt sätt, så att alla de olika dokumentationsbehov, som har behandlats i denna rap- port, tillgodoses med god kvalitet för det svenska statistiska systemets olika intressenter, såväl statistikanvändare som andra 
 Tillsynssystemet skulle också fortlöpande vara tillgängligt för klago- mål och förbättringsönskemål från det statistiska systemets olika intressenter, och tillsynen skall hantera mottagna synpunkter från intressenterna på ett systematiskt och adekvat sätt, t.ex. genom att efter beredning föreslå regeringen att specifika åtgärder vidtas. 
 Fri tillgång till metoder och verktyg för officiell statistik 
 Enligt min mening bör alla metoder och verktyg (program, data- baser, register, metadata, dokumentation m.m.), som tagits fram med allmänna medel för produktion av officiell, göras fritt tillgäng- liga för alla aktörer och potentiella aktörer (t.ex. anbudsgivare) inom det svenska statistiska systemet – och egentligen för alla intressera- de. Med allmänna medel avses här anslag,  
 EU-medel 
  m.m. Om själva tillgängliggörandet medför mera betydande extra kostnader utöver vad som är anslagsfinansierat, skall avgifter kunna debiteras enligt marginalkostnadsprincipen, men generellt sett bör systemet vara så organiserat att tillgängliggörandekostnaderna blir försum- bara, t.ex. genom att tillgängligörandet sker via Internet. 
 Den fria tillgången skall bara kunna inskränkas av statistiksekre- tessen, i fall där denna är aktuell. Däremot bör reglerna utformas så att affärshemlighet inte skall kunna åberopas. 
 660 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Ständig vidareutveckling av kunskap, metoder och verktyg 
 Som har framgått av denna rapport finns redan idag ett betydande kunnande om vilka olika dokumentationsbehov som finns i ett sta- tistiskt system, knutna till olika intressenter i systemet, bl.a. stati- stikanvändarna, och det finns också betydande kunskaper om hur behoven kan tillgodoses, och om hur själva dokumenterandet bör gå till – som en integrerad del av verksamheten. Det finns också en hel del användbara metoder och verktyg som stöd för dokumenteran- det och tillgängliggörandet av dokumentation för olika ändamål. 
 Inom vissa delområden finns dock både kunskapsluckor och/eller brist på lämpliga metoder och verktyg. Det gäller t.ex. hur man skall få mindre kvalificerade statistikanvändare att efterfråga och tillgodogöra sig dokumentation. Det gäller också vilken informa- tion som bör tas fram för andra intressenter än statistikanvändare, t.ex. finansiärer, beställare och granskare, och hur denna informa- tion skall tillgängliggöras. 
 Inom det statistiska systemet bör därför även fortsättningsvis finnas resurser för vidareutveckling av kunskap, metoder och generella verktyg inom dokumentations- och  
 metadata-området, 
  förslagsvis finansierad inom ramen för SCB:s anslag för generell metodutveck- ling och bedriven genom internationellt samarbete, samarbete med andra statistikansvariga myndigheter, upphandling från marknads- aktörer, etc. 
 Systematiskt införande av best practices 
 Så långt jag kan bedöma är SCB – helt naturligt – den statistik- ansvariga myndighet som har kommit längst när det gäller att på ett systematiskt sätt införa best practices inom dokumentationsområ- det. SCB:s system bygger på fyra grundpelare: 
  
 SCBDOK  
 för processdokumentationer och detaljerad dokumen- tation av data som lagras och arkiveras för återanvändning 
  
 BaS 
 , Beskrivningar av Statistiken, bestående av administrativ in- formation och kvalitetsinformation om de produkter och system som ingår i den officiella statistiken 
  
 MetaPlus 
 , en databas för samordnade och strukturerade meta- data avseende de data, produkter och system som ingår i den 
 661 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 officiella statistiken. MetaPlus innehåller bl.a. populationsavgräns- ningar, variabeldefinitioner och en klassifikationsdatabas. 
  
 Verksamhetsstödet  
 – ett stödsystem för utveckling och genom- förande av system och processer för produktion av officiell statistik. 
 När det gäller införandet av dessa system i statistikproduktionen har SCB numera kommit ganska långt när det gäller SCBDOK, BaS och MetaPlus (men det har tagit ca 20 år att komma så långt), medan mycket återstår att göra när det gäller Verksamhetsstödet, bl.a. inte- grationen mellan utveckling, drift och dokumenterande (inklusive metadata- och processdatagenerering). 
 Övriga statistikansvariga myndigheter har Beskrivningar av Stati- stiken (BaS) för sina produkter.  
 SCBDOK-dokumentationer 
  (eller motsvarande) saknas i stor utsträckning, och de har såvitt jag för- står tyvärr ännu inte fått tillgång till MetaPlus eller Verksamhets- stödet på något enkelt sätt genom SCB:s försorg. Detta bör de givetvis få – i enlighet med mitt förslag i en tidigare punkt ovan om fri tillgång till metoder och verktyg för officiell statistik. 
 Även SCB har mycket kvar att göra (utöver ett fullständigt införande av de fyra ovan nämnda grundverktygen), innan man kan påstå att SCB genomgående tillämpar best practices inom dokumen- tationsområdet. Bristerna har redan nämnts ett antal gånger, och jag skall inte upprepa dem här. 
 662 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Referenser 
 Nuvarande regelverk 
 Lagar och förordningar 
 Lag (2001:99) om den officiella statistiken Förordning (2001:100) om den officiella statistiken 
 Europaparlamentets och Rådets direktiv 2003/98/EG om vidare- utnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI- direktivet) 
 Lag (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen  
 (PSI-lagen) 
  
 Föreskrifter från SCB 
 Föreskrifter och allmänna råd för offentliggörande m.m. av officiell statistik  
 (SCB-FS 
  2002:16) 
 Riktlinjer från Rådet för den officiella statistiken (ROS) 
 Tillräcklig kvalitet och kriterier för officiell statistik, Riktlinjer från ROS 2006:1 
 Riktlinjer och rutiner för elektronisk publicering, Riktlinjer från ROS 2008:1 
 Riktlinjer från SCB 
 Kvalitetsbegrepp och riktlinjer för kvalitetsdeklaration av officiell statistik (MIS 2001:1) 
 Kvalitetspolicy, SCB 2005 
 Dokumentation för återanvändning av mikromaterial från SCB:s undersökningar, SCB 1991 
 663 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Dokumentationsmallar från SCB och instruktioner till dessa 
 SCBDOK, Dokumentationsmall, SCB 1991 och senare revideringar 
 SCBDOK, Användarhandbok, SCB 2001 SCBDOK, Tips och exempel, SCB 
 Beskrivning av statistiken med kvalitetsdeklaration, Dokumentationsmall, SCB 
 Beskrivning av statistiken, Anvisningar, SCB MetaPlus, Beskrivning, SCB 2007 Dokumentation med MetaPlus, SCB 2008 MetaPlus, Användarhandbok, SCB 
 Riktlinjer från EU 
 European Statistics Code of Practice, Eurostat 2005 and later revisions 
 Definition of Quality in Statistics, Eurostat 2003 and later revisions 
 Standard Quality Report, Europstat 2003 and later revisions 
 Andra uttalanden från EU 
 Commission of the European Communities (2009):  
 The production method of EU statistics: a vision for the next decade 
 , COM(2009)404 
 Neelie Kroes, Vice President, European Commission, about  
 Future improvements of the PSI directive  
 (sept 2011) 
 Neelie Kroes, Vice President, European Commission,  
 From common standards to open data,  
 Open Forum Europe Summit, Brussels 2011 
 664 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 Andra relevanta dokument 
 Brown,  
 Perry 
  (2009):  
 Strukturerade datalager för effektivare produktion 
  
 Payne, B. (1999):  
 Ökad tillgänglighet till Sveriges officiella statistik,  
 SOU 1999:96 
  
 Payne, B. &height:688px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 class="t41"TRTD class="tr8 td7"> 
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 2 
 Svar på frågor till SCB beträffande dokumentation m.m. 
 674 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 675 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 676 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 677 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 678 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 679 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 680 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 3 
  
 681 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:83 
  
 682 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 4 
  
 Teknisk Rapport 
 En beskrivning av genomförande och metoder 
 Statistikutredningen 2012 
  
 2012-03-29 
  
 683 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:83 
  
 Inledning 
 Enheten för demokratistatistik vid Statistiska centralbyrån (SCB) genom- förde under perioden februari – mars år 2012 en webbundersökning på uppdrag av Statistikutredningen 2012. 
 Syftet med undersökningen var att kartlägga hur medlemmarna i de stati- stikansvariga myndigheternas användarråd (eller motsvarande) uppfattar sin uppgift och hur man upplever att ens synpunkter som användare av officiell statistik tas tillvara. 
 Populationen utgjordes av samtliga medlemmar i statistikansvariga myn- digheters användarråd eller motsvarande. 
 Det var totalt 237 personer som besvarade frågeblanketten. Det motsvarar en svarsfrekvens på 60 procent. 
 Resultatet i form av tabeller samt denna rapport levererades vecka 13 enligt överenskommelse. 
 Undersökningsledare på SCB var Gonzalez och Gibson var metodstatistiker. Statistikutredningens kontaktperson gentemot SCB var Warner. 
 Omfattning 
 Population och urval 
 Populationen, d.v.s. de objekt som man vill kunna dra slutsatser om, ut- gjordes av 443 personer. Det var 29 personer som fanns med i flera olika användarråd. Då vi inte bedömde det som rimligt att dessa skulle svara på flera olika enkäter kodades dubbletterna bort som övertäckning. Under datainsamlingens gång hörde 22 personer av sig och meddelade att de inte (längre) tillhörde något användarråd eller motsvarande. Dessa personer klassades också som övertäckning, och räknades bort från populationen vid beräkningen av svarsfrekvens. 
 Uppgifterna om vilka personer som ingick i de olika statistikansvariga myndigheternas (SAM) användarråd eller motsvarande inhämtades från respektive myndighet. Från  
 ROS-sekretariatet 
  på SCB erhölls kontaktupp- gifter till de olika SAM:s kontaktpersoner. Dessa fick sedan ett e- postmeddelande där de ombads skicka in ett register med kontaktuppgifter till ledamöterna i sina användarråd eller motsvarande. Samtliga SAM, vilka enligt av Statistikutredningen tidigare upprättad förteckning hade ett an- vändarråd, inkom med register över sina ledamöter. 
 Undersökningen genomfördes som en totalundersökning. 
 2 
 684 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 4 
  
 Frågor 
 Grundläggande för bra kvalitet i en undersökning är kvaliteten på de data som samlas in. Frågeutformningen utgick från den enkät som användes vid motsvarande undersökning år 1999 (SOU 1999:96). Utifrån Statistikutred- ningens enkätutkast genomfördes sedan en expertgranskning av mättek- nisk expertis vid SCB i syfte att minska risken för mätfel. 
 Blanketten bestod av 31 numrerade frågor, flera av dem hade delfrågor vilket genererade totalt 48 frågor. 
 Referensperiod för enkätfrågor, se bifogad frågeblankett. Med referenspe- riod menas vilken tidpunkt svaren avser, t.ex. idag, förra veckan, senaste tre månaderna. 
 Datainsamling 
 Inloggningsuppgifter till webbenkäten skickades ut via  
 e-post. 
  I ett infor- mationsbrev ombads personen att besvara frågorna och skicka svaret till SCB. Det första utskicket genomfördes den 13 februari 2012. Sedan skicka- des två påminnelser till dem som inte besvarat frågeblanketten. Insamling- en avslutades den 13 mars 2012. 
 Tabell 1 Beskrivning av inflödet. Antal och andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Efter första utskick 
  
 134 
  
 34,2 
  
 Efter påminnelse 1 
  
 67 
  
 17,1 
  
 Efter påminnelse 2 
  
 36 
  
 9,2 
  
 Totalt, svarande 
  
 237 
  
 60,5 
  
 Bortfall 
  
 155 
  
 39,5 
  
 Totalt 
  
 392 
  
 100,0 
  
 I informationsbrevet kunde uppgiftslämnarna läsa om undersökningens bakgrund, syfte och att undersökningen genomfördes i samarbete mellan Statistikutredningen 2012 och SCB. Brevet informerade även om person- uppgiftslagen samt offentlighets- och sekretesslagen och att det var frivil- ligt att medverka i undersökningen. 
 Datainsamlingen genomfördes via webb av enkätenheten vid SCB. 
 Kontroller har genomförts bland annat för att säkerställa så att endast vali- da värden förekommer i materialet. 
 SCB kan inte garantera att den utvalda personen själv besvarat frågeblan- ketten. Någon kontroll av att rätt person har besvarat frågeblanketten har 
 3 
 685 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:83 
  
 inte gjorts, då SCB saknar registeruppgifter som skulle kunna jämföras med svaren på frågorna. 
 Bortfall 
 Bortfallet består dels av objektsbortfall, som innebär att frågeblanketten inte är besvarad alls, och dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frå- gor i blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig från de svaran- de, med avseende på undersökningsvariablerna, så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. 
 Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka. Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 2 nedan. 
 Tabell 2 Beskrivning av objektsbortfall 
  
 Antal 
  
 Ej avhörda 
  
 132 
  
 Avböjd medverkan 
  
 1 
  
 Förhindrad medverkan 
  
 11 
  
 Ej anträffad 
  
 11 
  
 Totalt 
  
 155 
  
 Med Ej avhörda menas att ingen uppgift om varför frågeblanketten inte är besvarad har lämnats. Med Bell medverkan menas att SCB medde- lats att uppgiftslämnaren inte vill medverka i undersökningen. Förhind- rad medverkan innehåller personer vars frånvaromeddelande på  
 e-posten 
  visat att de av olika skäl inte arbetat under perioden för datainsamlingen. Ej anträffad innehåller personer vars  
 e-postadresser 
  var felaktiga i de register som samlats in från andra SAM. 
 Partiellt bortfall kan bero på att en fråga är svår att förstå, är känslig eller att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan. Det partiella bortfallet är litet för samtliga frågor i undersökningen. 
 Viktberäkning och estimation 
 För varje svarande person (kallas objekt i fortsättningen) har en vikt beräk- nats. Syftet med detta är att kunna redovisa resultat för hela populationen och inte bara för de svarande. Vikten kallas därför även för uppräkningstal. 
 4 
 686 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 4 
  
 Vikterna har beräknats utifrån antaganden om objektsbortfall och täck- ningsfel. Beräkningen gjordes med hjälp av ett av SCB egenutvecklat SAS- makro (CLAN). 
 Vikterna i denna undersökning kan beskrivas med formeln: 
  
 w 
  
 k  
  
 =  
  
 N 
 h  
 *  
  
 n 
 h  
 =  
  
 N 
 h 
  
 n 
 h  
 m 
 h  
 m 
 h 
  
 Där 
  
 w 
 k 
  
 = vikt/uppräkningstal för objekt  
 k 
  
 N 
 h 
  
 = antal objekt i urvalsramen  
 h 
  
 n 
 h 
  
 = antal objekt i urvalet  
 h 
  
 m 
 h 
  
 = antal objekt i stratum  
 h  
 som svarat (inklusive identifierad 
  
 övertäckning) 
  
 Vikterna bygger på antagandet att undertäckningen är försumbar samt att andelen övertäckning är ungefär lika stor bland svarande och bortfall. Dessutom antas att bortfallet inte skiljer sig från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna. 
 Statistikens tillförlitlighet 
 Ramtäckning 
 Täckningsfel, under- och övertäckning, innebär att urvalsram och popula- tion inte helt stämmer överens. Undertäckning innebär att vissa objekt som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Övertäckning innebär att objekt som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. SCB:s bedömning är att de register över ledamöter i användarråd eller motsvarande som samla- des in från övriga SAM var av varierande kvalitet. Det var förhållandevis många, 22 personer, som under datainsamlingens gång hörde av sig och meddelade att de inte satt med i det råd som vi fått information om att de gjorde. Dessa kodades bort som övertäckning och togs därmed bort från undersökningspopulationen. En anledning till den myckna övertäckningen kan vara att ett par av SAM, efter samråd med SCB och Statistikutredning- en, hade en generös tolkning av innebörden av användarråd eller motsva- rande, vilket kan ha lett till att ledamöterna från dessa grupper inte känt sig träffade. 
 Det förefaller även troligt att vissa av dem som inte svarade på enkäten, men inte meddelade SCB varför, avstod på grund av att de inte ansåg sig vara en del av målgruppen. 
 5 
 687 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:83 
  
 Mätning 
 Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då uppgiftsläm- naren inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. 
 Bearbetning 
 Vid den manuella och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan be- arbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. I den här undersökningen bedöms regi- streringsfelet vara litet eftersom frågeblanketten endast hade fasta svarsal- ternativ. 
 Bortfall 
 Bortfallsfel inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt avseende frågorna i undersökningen. Bortfallet fördelades på de olika ka- tegorierna av ledamöter enligt tabell 3, nedan. 
 Tabell 3 Andel svarande och ej svarande per kategori av ledamöter 
  
 Andel 
  
 Andel ej 
  
 svarande 
  
 svarande 
  
 Externa ledamöter 
  
 58,2 
  
 41,8 
  
 Interna ledamöter 
  
 71,4 
  
 28,6 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 86,4 
  
 13,6 
  
 Totalt 
  
 60,5 
  
 39,5 
  
 Beskrivning av tabeller 
 Tabeller 
 Tabellerna har räknats upp till populationsnivå, vilket innebär att resultatet avser hela populationen och inte endast de svarande. Andelsuppgifterna är således skattningar av andel personer i populationen med den aktuella egenskapen. 
 För de följdfrågor som föregås av hoppinstruktioner har selekteringar ge- nomförts vid tabellframställandet. Det betyder att t.ex. för fråga 10 har en- dast de som svarat Ja" i fråga 9 ingått i tabellframställningen. 
 I andelstabellerna är värdena avrundade till närmaste heltal och värden under 0,5 är därmed avrundade till noll. 
 6 
 688 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabellerna har sekretessgranskats så att inga uppgifter för enskilda objekt röjs. 
 I fråga 7, 10, 14, 23, 26, 27 och 29 fick de svarande ange fler än ett svarsal- ternativ. Därför summerar inte andelarna till 100 procent. 
 De tabeller som presenteras i denna rapport har tagits fram enligt de form- ler som presenterats i avsnitt Viktberäkning och estimation med hjälp av SAS och variansprogrammet ETOS. 
 Redovisningsgrupper 
 Ofta redovisas statistik inte bara för hela populationen utan också för del- grupper (redovisningsgrupper). Redovisningsgrupperna i den här under- sökningen kan avgränsas med hjälp av en registervariabel. 
 Jämförbarhet 
 Jämförbarhet över tid 
 En likande undersökning genomfördes år 1999 inom ramen för Statistikre- formen – Utvärdering och förslag till utveckling (SOU 1999: 96). 
 Undersökningarna skiljer sig åt i vissa avseenden, till exempel vad gäller omfattning och datainsamlingsmetod, men i nedanstående kapitel görs jämförelser av resultat från de båda undersökningarna för frågor där det bedömts som relevant. Då det i rapporten från 1999 års undersökning inte redovisas några osäkerhetstal för de olika skattningarna görs inga kom- mentarer kring om förändringar från tidigare undersökning är statistiskt säkerställda eller inte. Vi har heller inte kännedom om vilka metoder som användes för att ta fram resultaten år 1999, varför jämförelser mellan un- dersökningarna bör göras med viss försiktighet. 
 Resultat 
 Jämförelser med tidigare undersökning 
 Nedan studeras resultaten från undersökningen i förhållande till de resul- tat som framkom vid motsvarande undersökning år 1999. Då uppdelning- en år 1999 gjordes på SCB:s grupper kontra statistikansvariga sektorsmyn- digheters grupper, medan uppdelningen vid årets undersökning gjorts på externa ledamöter, interna ledamöter respektive ledamöter från SCB, görs jämförelser mellan åren endast på totalnivån. 
 Av 27 tillfrågade myndigheter angav 18 stycken att de har ett användarråd eller motsvarande. Då några av myndigheterna, i synnerlighet SCB, hade flera användarråd blev det totala antalet användarråd i undersökningen 28 stycken. År 1999 uppgav 17 av 26 myndigheter att de hade någon form av användarråd. 
 7 
 689 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:83 
  
 Gruppens ålder och mötesfrekvens 
 Större delen av de ledamöterna, knappt 60 procent, uppger att deras orga- nisation ingått i användarrådet eller motsvarande (framöver benämnda som grupperna) i fem år eller mer, vilket är en tydlig ökning jämfört med hur det såg ut år 1999. 
 Så gott som samtliga ledamöter (97 procent) uppger att gruppen träffats minst en gång under de senaste 12 månaderna. Motsvarande siffra år 1999 var 80 procent. Den mest förekommande mötesfrekvensen är  
 2-3 
  gånger per år. 
 Gruppens aktiviteter och inriktning 
 De mest frekventa diskussionsområdena under gruppernas möten tycks vara praktiska frågor om befintlig statistik samt statistikens täckning av det aktuella samhällsområdet. Dessa områden behandlas åtminstone ibland i de allra flesta grupperna. Områden som däremot tas upp mer sällan är frå- gor om produktionen av myndighetens statistik liksom frågor om ansvaret för statistiken inom det aktuella området. Motsvarande fråga år 1999 hade till viss del andra svarsalternativ, men störst förändring där jämförelse är möjlig har skett gällande hur ofta statistikens täckning av det aktuella om- rådet tas upp. År 1999 svarade 73 procent att detta nästan alltid togs upp på gruppens möten, medan motsvarande andel idag är 50 procent. 
 Diagram 1 Hur ofta olika ämnen diskuteras på gruppens möten. Andelar 
  
 100% 
  
 90% 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 80% 
  
 70% 
  
 Tas nästan alltid upp 
  
 60% 
  
 Tas upp ibland 
  
 50% 
  
 40% 
  
 Tas nästan aldrig upp 
  
 30% 
  
 20% 
  
 10% 
  
 0% 
  
 8 
 690 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 4 
  
 Deltagarnas syn på gruppens nytta 
 I förhållande till år 1999 har det skett en minskning av andelen ledamöter som tycker att det finns uttalade intressekonflikter om statistiken inom det egna statistikområdet, från 34 till 21 procent. Även andelen som inte upp- lever några konflikter av detta slag har minskat, från 32 till 24 procent. Ök- ningarna har dels skett bland dem som menar att det finns intressekonflik- ter men att dessa inte är uttalade, men framförallt bland dem som inte har någon åsikt i frågan. 
 De ledamöter som angett att de upplever att det förekommer intressekon- flikter fick en följdfråga om vad dessa konflikter avser. De mest förekom- mande konfliktområdena är prioriteringar av olika sorts statistik inom om- rådet, nivå på statistikens nedbrytning följt av sätt att ta fram statistiken. De största förändringarna jämfört med föregående undersökning är en minskad andel konflikter inom nivå på statistikens nedbrytning och en ökad andel konflikter inom sätt att ta fram statistiken. 
 Det har även skett en märkbar minskning av styrkan i de förekommande intressekonflikterna. År 1999 upplevde 15 procent att konflikterna var mycket starka och 33 procent upplevde dem som inte särskilt starka. Mot- svarande andelar vid årets undersökning var 8 respektive 46 procent. 
 Merparten av ledamöterna, 84 procent, anser att deras deltagande i grup- pen är mycket eller ganska meningsfullt. Den sammantagna andelen som upplever sitt deltagande som meningsfullt är jämförbar med nivån vid fö- regående undersökning, även om andelen som anser deltagandet som mycket meningsfullt minskat en aning. 
 Andra kanaler för inflytande 
 Merparten av ledamöterna upplever att de har möjligheter att påverka sta- tistiken inom området även på andra sätt än genom sitt deltagande i grup- pen. Drygt hälften uppger att detta kan ske via kontakter med SCB och nästan lika många kan påverka statistiken via kontakter med andra myn- digheter. Den största skillnaden gentemot år 1999 är en kraftigt minskad andel som kan påverka statistiken på andra sätt än de som specificerats bland svarsalternativen. Denna andel har minskat från 59 till 22 procent mellan de båda undersökningarna. De största ökningarna har skett gällan- de kontakter med andra myndigheter än SCB samt kontakter med reger- ingen/departementet. 
 Gällande andelen som utnyttjat sina möjligheter att påverka statistiken på annat sätt än genom deltagandet i gruppen så har svarsalternativen ändrats mellan åren. Den jämförelse som trots det går att göra visar på att andelen som inte nyttjat denna möjlighet ligger kvar på motsvarande nivå som vid föregående undersökning, cirka 25 procent. 
 9 
 691 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:83 
  
 Synpunkter på statistiken 
 Liksom vid den föregående undersökningen fick ledamöterna svara på hur väl de upplever att dagens officiella statistik inom deras statistikområde svarar mot deras behov av statistik samt om statistiken förändrats under de senaste tre åren. De områden som avsågs i ovanstående frågor var; inne- håll, kvalitet/tillförlitlighet, jämförbarhet med statistik inom andra områ- den, tillgänglighet, aktualitet, dokumentation samt könsuppdelning. 
 De områden som i störst utsträckning svarar mot ledamöternas behov är kvaliteten/tillförlitligheten och tillgängligheten. Noterbart vid analys av dessa tabeller är att det är en stor andel som uppgett att de inte kan avgöra detta rörande områdena könsuppdelning och jämförbarhet med statistik inom andra områden. 
 I förhållande till resultaten från år 1999 tycks andelen som upplever att behovet uppfylls mycket väl generellt ha ökat för de olika områdena. Även andelen som inte kan avgöra hur väl statistiken svarar mot deras behov har överlag gått upp, medan andelen som inte tycker att deras behov uppfylls i stort har minskat. Värt att ta hänsyn till är dock att formuleringarna av svarsalternativen justerats något, vilket kan ha påverkat resultaten i någon mån. 
 Diagram 2 Hur väl dagens statistik inom området svarar mot ledamö- ternas behov. Andelar 
  
 100% 
  
 90% 
  
 80% 
  
 70% 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 60% 
  
 Inte särskilt väl 
  
 50% 
  
 Ganska väl 
  
 40% 
  
 Mycket väl 
  
 30% 
  
 20% 
  
 10% 
  
 0% 
  
 10 
 692 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 4 
  
 Gällande förändringar av statistiken under de senaste åren upplever de flesta att det inte skett någon förändring eller att de har svårt att avgöra om någon förändring har skett. Bland dem som trots allt upplevt en förändring under de senaste åren så rör det sig i de allra flesta fallen om en förbättring. De två områden där störst andel ledamöter, cirka 30 procent, upplevt en förändring till det bättre är tillgänglighet samt innehåll. Jämfört med år 1999 är det tydliga mönstret att en större del upplever att det inte skett nå- gon väsentlig förändring eller saknar åsikt i frågan, medan det är mindre andelar både gällande förändringar till det bättre och till det sämre. 
 Diagram 3 Hur statistiken har förändrats under de senaste tre åren. Andelar 
  
 100% 
  
 90% 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 80% 
  
 70% 
  
 Ja, förändrats till det sämre 
  
 60% 
  
 Nej, ingen väsentlig förändring 
  
 50% 
  
 Ja, förändrats till det bättre 
  
 40% 
  
 30% 
  
 20% 
  
 10% 
  
 0% 
  
 Användning av statistik 
 Knappt hälften av ledamöterna använder sig av statistiken inom gruppens område någon gång per vecka eller oftare, medan cirka 30 procent använ- der den någon gång per månad. Tre procent av ledamöterna uppger att de aldrig använder sig av statistiken. Skillnaderna i användande jämfört med år 1999 är förhållandevis små. 
 Det ledamöterna i störst utsträckning använder statistiken till är att göra analyser och utredningar. Även att ge service åt andra är ett förhållandevis vanligt användningsområde. Motsvarande andelar från föregående under- 
 11 
 693 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:83 
  
 sökning redovisas endast uppdelat, varför inga direkta jämförelser kan göras. Det tycks dock inte ha skett några uppseendeväckande förändringar mellan åren. 
 Bland ledamöterna är det 37 procent som har ökat sitt användande av stati- stik under de senaste åren. Endast tre procent har minskat detsamma me- dan 56 procent ligger kvar på ett i stort sett oförändrat användande. Ande- larna hade en liknande fördelning vid undersökningen år 1999, även om andelen med ett ökat användande minskat till förmån för de med ett oför- ändrat användande. 
 Liksom vid föregående mätning är klart vanligaste skälet till ökat använ- dande att ledamotens arbete kräver en ökad statistikanvändning. 
 Bilagor 
 Frågeblankett och informationsbrev 
 12 
 694 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 4 
  
 Gruppens ålder och mötesfrekvens 
  
 1) 
  
 Hur länge har din myndighet/organisation ingått i gruppen (användarrådet eller motsvarande)? 
  
 Upp till 2 år 
  
 3 till 4 år 
  
 5 år eller mer 
  
 Vet inte 
  
 2) 
  
 Har din myndighet/organisation haft någon annan representant innan du kom med? 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 3) 
  
 Hur ofta har gruppen träffats under de senaste 12 månaderna? 
  
 1 gång 
  
 2 till 3 gånger 
  
 4 gånger eller fler 
  
 Aldrig 
  
 Gruppens aktiviteter och inriktning 
  
 4) 
  
 Hur ofta diskuteras följande på gruppens möten? 
  
 Statistikens täckning av det aktuella samhällsområdet (dvs. innehåll och relevans, t.ex. vilken statistik som bör finnas och vilken som inte bör eller behöver finnas). 
  
 Prioriteringar mellan olika slags statistik inom området. 
  
 Praktiska frågor om befintlig eller planerad statistik (t.ex. insamlingsrutiner och metoder). 
  
 Frågor om ansvaret för statistiken inom det aktuella området (t.ex. vilken myndighet som bör ansvara för en viss statistik). 
  
 Frågor om produktionen av myndighetens statistik (t.ex. om den bör produceras av SCB, myndigheten själv eller någon annan producent). 
  
 Sakfrågor som inte rör statistik. 
  
 Skala 
 : 
  
 Tas nästan aldrig upp 
  
 Tas upp ibland 
  
 Tas nästan alltid upp 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 5) 
  
 Är det endast myndighetens officiella statistik som diskuteras på mötena, eller även annan statistik som myndigheten tar fram? 
  
 695 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:83 
  
 2 
  
 Endast officiell statistik 
  
 Även annan statistik 
  
 6) 
  
 Är det tydligt för dig som användare vad som är officiell statistik respektive annan statistik? 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 7) 
  
 Hur uppfattar du den officiella statistiken i förhållande till annan statistik som myndigheten tar fram? (flera alternativ kan markeras) 
  
 Att statistiken är officiell innebär en kvalitetsgaranti. 
  
 Det är mera tillfälligheter och/eller tradition som gör att viss statistik är officiell och annan inte. 
  
 Jag gör ingen skillnad på officiell och annan statistik i min användning av statistiken från myndigheten. 
  
 Annat ( 
  
 Öppen fråga 
 : Ange gärna vad). 
  
 Har ingen åsikt. 
  
 Deltagarnas syn på gruppens nytta 
  
 8) 
  
 Brukar de synpunkter du framför leda till konkreta förändringar? 
  
 Alltid eller i stort sett alltid 
  
 Ibland 
  
 Sällan eller aldrig 
  
 Har inte framfört några synpunkter av sådant slag 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra 
  
 9) 
  
 Tycker du att det finns intressekonflikter om statistiken inom det här statistikområdet? 
  
 Ja, uttalade intressekonflikter 
  
 Ja, men inte uttalade intressekonflikter 
  
 Nej  
 => Gå till fråga 12 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra  
  
 => Gå till fråga 12 
  
 10) 
  
 Vad avser intressekonflikterna? (flera alternativ kan markeras) 
  
 Prioriteringar av olika sorts statistik inom området 
  
 Nivån på statistikens nedbrytning 
  
 Aktualitet kontra kvalitet 
  
 Sätt att ta fram statistiken 
  
 Annat, ange gärna vad 
  
 11) 
  
 Hur starka är intressekonflikterna? 
  
 Mycket starka 
  
 Ganska starka 
  
 Inte särskilt starka 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra 
  
 696 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 4 
  
 3 
  
 12) 
  
 Hur meningsfullt anser du att ditt deltagande i gruppen är? 
  
 Mycket meningsfullt 
  
 Ganska meningsfullt 
  
 Inte särskilt meningsfullt 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra 
  
 13) 
  
 Öppen fråga 
 : Vilka fördelar respektive nackdelar upplever du med ditt deltagande i gruppen? 
 Andra kanaler för inflytande 
  
 14) 
  
 Bortsett från ditt deltagande i gruppen, vilka möjligheter har du att påverka statistiken inom området? 
  
 Genom kontakter med SCB 
  
 Genom kontakter med andra myndigheter än SCB 
  
 Genom kontakter med regeringen/departementet 
  
 På andra sätt 
  
 Inga andra möjligheter => Gå till fråga 16 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra 
  
 15) 
  
 Har du, på annat sätt än genom ditt deltagande i gruppen, utnyttjat dina möjligheter att påverka statistiken under de senaste tre åren? 
  
 Ja, 4 gånger eller fler 
  
 Ja,  
  
 1-3 
  gånger 
  
 Nej 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 16) 
  
 Hur har möjligheterna att påverka förändrats under de senaste tre åren? 
  
 Till det bättre 
  
 Oförändrat => Gå till fråga 18 
  
 Till det sämre 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra => Gå till fråga 18 
  
 17) 
  
 Vad beror förändringen på? ( 
  
 Öppen fråga) 
  
 Synpunkter på statistiken 
 18) Hur väl svarar dagens officiella statistik inom statistikområdet mot dina behov av statistik? Avseende: 
  
 Innehåll 
  
 Kvalitet/Tillförlitlighet 
  
 Jämförbarhet med statistik inom andra områden 
  
 Tillgänglighet 
  
 Aktualitet 
  
 Statistikens dokumentation 
  
 Könsuppdelning 
  
 697 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:83 
  
 4 
  
 Skala 
 : 
  
 Mycket väl 
  
 Ganska väl 
  
 Inte särskilt väl 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 19) 
  
 Anser du att statistiken har förändrats under de senaste tre åren? Gällande: 
  
 Innehåll 
  
 Kvalitet/Tillförlitlighet 
  
 Jämförbarhet med statistik inom andra områden 
  
 Tillgänglighet 
  
 Aktualitet 
  
 Statistikens dokumentation 
  
 Könsuppdelning 
  
 Skala 
 : 
  
 Ja, förändrats till det bättre 
  
 Nej, ingen väsentlig förändring 
  
 Ja, förändrats till det sämre 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 20) 
  
 Tycker du att styrningen av statistikens kvalitet, dokumentation och tillgänglighet är tillräcklig? 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 21) 
  
 Om styrningen av statistikens kvalitet, dokumentation och till- gänglighet skulle skärpas, vem bör i första hand ställa sådana krav? 
  
 Regeringen 
  
 SCB 
  
 En ny från SCB fristående statistikstyrningsmyndighet 
  
 EU 
  
 Någon annan, ange gärna vem 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 Användning av statistik 
 22) Hur ofta har du använt dig av statistiken inom området under de senaste 12 månaderna? 
  
 I stort sett dagligen 
  
 Någon gång per vecka 
  
 Någon gång per månad 
  
 Mer sällan 
  
 Aldrig 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 698 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 4 
  
 5 
  
 23) 
  
 Vad har du använt statistiken inom området till mest under de senaste 12 månaderna? (flera alternativ kan markeras) 
  
 Ge service åt andra 
  
 Göra analyser och/eller utredningar 
  
 Ge input till styrning och/eller planering av egen verksamhet 
  
 Annat, ange gärna vad 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 24) 
  
 Hur ofta använder du dig av statistik från andra områden (än det område som gruppen behandlar)? 
  
 I stort sett dagligen 
  
 Någon gång per vecka 
  
 Någon gång per månad 
  
 Mer sällan 
  
 Aldrig 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 25) 
  
 Hur har ditt statistikanvändande utvecklats de senaste åren? 
  
 Ökat => Gå till fråga 27 
  
 I stort sett oförändrat => Gå till fråga 28 
  
 Minskat => Gå till fråga 26 
  
 Kan inte bedöma/minns inte => Gå till fråga 28 
  
 26) 
  
 Varför har ditt användande minskat? (flera alternativ kan markeras) 
  
 Statistiken har blivit sämre/mindre relevant för mig 
  
 Statistikens tillgänglighet har försämrats 
  
 Jag har fått sämre inblick i vilken statistik som finns 
  
 Mitt arbete kräver inte längre samma användande 
  
 Jag har ett nytt arbete 
  
 Annat, ange gärna vad 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 27) 
  
 Varför har ditt användande ökat? (flera alternativ kan markeras) 
  
 Statistiken har blivit bättre/mer relevant för mig 
  
 Statistikens tillgänglighet har förbättrats 
  
 Jag har fått större inblick i vilken statistik som finns 
  
 Mitt arbete kräver ökat användande 
  
 Jag har ett nytt arbete 
  
 Annat, ange gärna vad 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 28) 
  
 Får du i ditt arbete tillgång till de data du behöver från statistikansvariga myndigheter? 
  
 Ja, utan problem => Gå till fråga 31 
  
 Ja, men inte utan problem 
  
 Nej => Gå till fråga 30 
  
 699 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:83 
  
 6 
  
 Kan inte bedöma/minns inte => Gå till fråga 31 
  
 29) 
  
 Vad består problemet/problemen i? (flera alternativ kan markeras) 
  
 Det tar för lång tid 
  
 Kostnaden är hög 
  
 Får data från vissa myndigheter, men inte samtliga. Ange gärna hos vilken/vilka myndigheter ni upplever problem 
  
 Annat, ange gärna vad 
  
 30) 
  
 Till dem som under fråga 28 svarat Nej: Vad är det som för- hindrar din tillgång till de data du behöver i ditt arbete? ( 
  
 Öppen fråga 
 ) 
 Synpunkter på systemet för den officiella statistiken 
 31)  
 Öppen fråga 
 :  Statistikutredningen 2012 har till uppgift att se över Statistiska centralbyrån (SCB) och systemet för den officiella statistiken och analysera för- och nackdelar med ett centraliserat respektive ett decentraliserat statistiksystem. Utredningen ska särskilt granska statistikkvaliteten och tillgängligheten till statistiken. Om du har några ytterligare synpunkter på dessa frågor, utöver vad som framgått tidigare i enkäten, får du gärna skriva ned dem här." 
 700 
  
 SOU 2012:83 
  
 Bilaga 4 
  
 Statistikutredningen 2012 
 Syfte 
 Regeringen har tillsatt en särskild utredning (Statistikutredningen 2012) med uppdrag att se över det svenska systemet för officiell statistik. Som en del av denna översyn genomförs en kartläggning av hur medlemmarna i de statistikansvariga myndigheternas användarråd (eller motsvarande) uppfattar sin uppgift och hur man upplever att ens synpunkter som användare av officiell statistik tas tillvara. Undersökningen kommer att användas som ett av många underlag för de överväganden Statistikutredningen 2012 ska göra och resultaten kommer i valda delar att återges i utredningens betänkande. Undersökningen genomförs av Statistiska centralbyrån (SCB) på uppdrag av den av regeringen tillsatta Statistikutredningen 2012. 
 Alla svar är viktiga 
 Då du enligt våra uppgifter ingår i ett användarråd vore vi tacksamma om du tog dig tid att besvara några frågor gällande detta. Din medverkan är frivillig men ditt svar är mycket viktigt och bidrar till att undersökningens resultat blir tillförlitligt. Ditt svar kan inte ersättas med någon annans. 
 Frågorna besvaras på  
 www.insamling.scb.se 
  
 Ditt användarnamn är:  
 XXX 
  
 På grund av säkerhetsskäl skickas lösenordet som separat  
 e-post 
  inom några minuter. Vi ber dig därefter svara på frågorna så snart som möjligt. 
 Tack på förhand för din medverkan! 
 Med vänliga hälsningar 
  
 Cole 
  
 Gonzalez 
  
 Särskild utredare 
  
 Undersökningsledare 
  
 Statistikutredningen 2012 (Fi 2011:05) 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 Kontakta oss gärna 
 Insamling av blanketten 
 Green 
 Telefon:  
 019-17 
  61 88 
  
 E-post: 
  terttu.karlsson@scb.se 
 Postadress: 701 89 Örebro 
 701 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:83 
  
 Undersökningens syfte eller hjälp med frågorna 
 Gonzalez 
 Telefon:  
 08-506 
  945 38 
  
 E-post: 
  TurnerDina svar är skyddade 
 Dina uppgifter skyddas enligt 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) samt personuppgiftslagen (1998:204). Det innebär att alla som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt och att de insamlade uppgifterna endast redovisas i tabeller där ingen enskild persons svar kan utläsas. 
 702 
  
 F01. Hur länge har din myndighet/organisation ingått i gruppen (användarrådet eller motsvarande)? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Upp till 2 år 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 5% 
  
 ± 3 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 3 till 4 år 
  
 10% 
  
 ± 2 
  
 14% 
  
 ± 8 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 10% 
  
 ± 2 
  
 5 år eller mer 
  
 58% 
  
 ± 4 
  
 64% 
  
 ± 11 
  
 68% 
  
 ± 7 
  
 59% 
  
 ± 3 
  
 Vet inte 
  
 20% 
  
 ± 3 
  
 14% 
  
 ± 8 
  
 26% 
  
 ± 6 
  
 20% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 202 
  
 14 
  
 19 
  
 235 
  
 Uppgift saknas 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 F02. Har din myndighet/organisation haft någon annan representant innan du kom med? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja 
  
 65% 
  
 ± 4 
  
 93% 
  
 ± 6 
  
 84% 
  
 ± 5 
  
 67% 
  
 ± 3 
  
 Nej 
  
 35% 
  
 ± 4 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 33% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 196 
  
 14 
  
 19 
  
 229 
  
 Uppgift saknas 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 8 
  
 703 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
  
 704 
  
 4 Bilaga 
 F03. Hur ofta har gruppen träffats under de senaste 12 månaderna? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 1 gång 
  
 15% 
  
 ± 3 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 21% 
  
 ± 6 
  
 16% 
  
 ± 2 
  
 2 till 3 gånger 
  
 63% 
  
 ± 4 
  
 60% 
  
 ± 11 
  
 79% 
  
 ± 6 
  
 64% 
  
 ± 3 
  
 4 gånger eller fler 
  
 20% 
  
 ± 3 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 18% 
  
 ± 3 
  
 Aldrig 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 15 
  
 19 
  
 233 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 F04_01. Hur ofta diskuteras följande på gruppens möten? Statistikens täckning av det aktuella samhällsområdet (dvs. innehåll 
  
 och relevans, t.ex. vilken statistik som bör finnas och vilken som inte bör eller behöver finnas). 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Tas nästan aldrig upp 
  
 6% 
  
 ± 1 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 6% 
  
 ± 1 
  
 Tas upp ibland 
  
 32% 
  
 ± 4 
  
 47% 
  
 ± 12 
  
 47% 
  
 ± 7 
  
 33% 
  
 ± 3 
  
 Tas nästan alltid upp 
  
 53% 
  
 ± 4 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 32% 
  
 ± 7 
  
 50% 
  
 ± 3 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 5% 
  
 ± 3 
  
 10% 
  
 ± 2 
  
 SOU 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 2012:83 
  
 Antal svar 
  
 200 
  
 15 
  
 19 
  
 234 
  
 Uppgift saknas 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 F04_02. Hur ofta diskuteras följande på gruppens möten? Prioriteringar mellan olika slags statistik inom området. 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Tas nästan aldrig upp 
  
 14% 
  
 ± 2 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 37% 
  
 ± 7 
  
 15% 
  
 ± 2 
  
 Tas upp ibland 
  
 45% 
  
 ± 4 
  
 40% 
  
 ± 11 
  
 37% 
  
 ± 7 
  
 44% 
  
 ± 3 
  
 Tas nästan alltid upp 
  
 28% 
  
 ± 3 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 11% 
  
 ± 4 
  
 27% 
  
 ± 3 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 14% 
  
 ± 2 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 14% 
  
 ± 2 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 200 
  
 15 
  
 19 
  
 234 
  
 Uppgift saknas 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 F04_03. Hur ofta diskuteras följande på gruppens möten? Praktiska frågor om befintlig eller planerad statistik (t.ex. 
  
 insamlingsrutiner och metoder). 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Tas nästan aldrig upp 
  
 6% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 21% 
  
 ± 6 
  
 7% 
  
 ± 1 
  
 Tas upp ibland 
  
 27% 
  
 ± 3 
  
 21% 
  
 ± 10 
  
 42% 
  
 ± 7 
  
 28% 
  
 ± 3 
  
 Tas nästan alltid upp 
  
 57% 
  
 ± 4 
  
 57% 
  
 ± 12 
  
 32% 
  
 ± 7 
  
 55% 
  
 ± 3 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 14% 
  
 ± 8 
  
 5% 
  
 ± 3 
  
 10% 
  
 ± 2 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 14 
  
 19 
  
 232 
  
 705 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 1 
  
 0 
  
 5 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
  
 706 
  
 4 Bilaga 
 F04_04. Hur ofta diskuteras följande på gruppens möten? Frågor om ansvaret för statistiken inom det aktuella området (t.ex. vilken myndighet som bör ansvara för en viss statistik). 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Tas nästan aldrig upp 
  
 36% 
  
 ± 4 
  
 40% 
  
 ± 11 
  
 47% 
  
 ± 7 
  
 37% 
  
 ± 3 
  
 Tas upp ibland 
  
 38% 
  
 ± 4 
  
 40% 
  
 ± 11 
  
 21% 
  
 ± 6 
  
 37% 
  
 ± 3 
  
 Tas nästan alltid upp 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 16% 
  
 ± 3 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 16% 
  
 ± 2 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 15 
  
 19 
  
 233 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 F04_05. Hur ofta diskuteras följande på gruppens möten? Frågor om produktionen av myndighetens statistik (t.ex. om den bör 
  
 produceras av SCB, myndigheten själv eller någon annan producent). 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Tas nästan aldrig upp 
  
 37% 
  
 ± 4 
  
 36% 
  
 ± 11 
  
 61% 
  
 ± 7 
  
 38% 
  
 ± 3 
  
 Tas upp ibland 
  
 39% 
  
 ± 4 
  
 36% 
  
 ± 11 
  
 22% 
  
 ± 6 
  
 37% 
  
 ± 3 
  
 Tas nästan alltid upp 
  
 10% 
  
 ± 2 
  
 21% 
  
 ± 10 
  
 6% 
  
 ± 3 
  
 10% 
  
 ± 2 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 16% 
  
 ± 3 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 11% 
  
 ± 4 
  
 15% 
  
 ± 2 
  
 SOU 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 2012:83 
  
 Antal svar 
  
 200 
  
 14 
  
 18 
  
 232 
  
 Uppgift saknas 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 F04_06. Hur ofta diskuteras följande på gruppens möten? Sakfrågor som inte rör statistik. 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Tas nästan aldrig upp 
  
 21% 
  
 ± 3 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 20% 
  
 ± 3 
  
 Tas upp ibland 
  
 41% 
  
 ± 4 
  
 60% 
  
 ± 11 
  
 42% 
  
 ± 7 
  
 42% 
  
 ± 3 
  
 Tas nästan alltid upp 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 32% 
  
 ± 7 
  
 20% 
  
 ± 3 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 11% 
  
 ± 4 
  
 18% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 198 
  
 15 
  
 19 
  
 232 
  
 Uppgift saknas 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 5 
  
 F05. Är det endast myndighetens officiella statistik som diskuteras på mötena, eller även annan statistik som myndigheten tar fram? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Endast officiell statistik 
  
 23% 
  
 ± 3 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 26% 
  
 ± 6 
  
 22% 
  
 ± 3 
  
 Även annan statistik 
  
 77% 
  
 ± 3 
  
 93% 
  
 ± 6 
  
 74% 
  
 ± 6 
  
 78% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 195 
  
 15 
  
 19 
  
 229 
  
 Uppgift saknas 
  
 8 
  
 0 
  
 0 
  
 8 
  
 707 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
  
 4 Bilaga 
 F06. Är det tydligt för dig som användare vad som är officiell statistik respektive annan statistik? 
  
 708 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja 
  
 67% 
  
 ± 4 
  
 73% 
  
 ± 10 
  
 68% 
  
 ± 7 
  
 68% 
  
 ± 3 
  
 Nej 
  
 33% 
  
 ± 4 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 32% 
  
 ± 7 
  
 32% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 196 
  
 15 
  
 19 
  
 230 
  
 Uppgift saknas 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 7 
  
 F07. Hur uppfattar du den officiella statistiken i förhållande till annan statistik som myndigheten tar fram? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Att statistiken är officiell innebär en 
  
 46% 
  
 ± 4 
  
 80% 
  
 ± 9 
  
 63% 
  
 ± 7 
  
 49% 
  
 ± 3 
  
 kvalitetsgaranti 
  
 Det är mera tillfälligheter och/eller 
  
 20% 
  
 ± 3 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 21% 
  
 ± 6 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 tradition som gör att viss statistik är 
  
 officiell och annan inte 
  
 Jag gör ingen skillnad på officiell och 
  
 44% 
  
 ± 4 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 41% 
  
 ± 3 
  
 annan statistik i min användning av 
  
 statistiken från myndigheten 
  
 Annat 
  
 6% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 6% 
  
 ± 1 
  
 SOU 
  
 Har ingen åsikt 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 21% 
  
 ± 6 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 2012:83 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 15 
  
 19 
  
 233 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 F08. Brukar de synpunkter du framför leda till konkreta förändringar? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Alltid eller i stort sett alltid 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 Ibland 
  
 52% 
  
 ± 4 
  
 67% 
  
 ± 11 
  
 32% 
  
 ± 7 
  
 51% 
  
 ± 3 
  
 Sällan eller aldrig 
  
 14% 
  
 ± 2 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 14% 
  
 ± 2 
  
 Har inte framfört några synpunkter av 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 sådant slag 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra 
  
 21% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 37% 
  
 ± 7 
  
 22% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 200 
  
 15 
  
 19 
  
 234 
  
 Uppgift saknas 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 F09. Tycker du att det finns intressekonflikter om statistiken inom det här statistikområdet? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja, uttalade intressekonflikter 
  
 22% 
  
 ± 3 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 21% 
  
 ± 3 
  
 Ja, men inte uttalade 
  
 33% 
  
 ± 4 
  
 40% 
  
 ± 11 
  
 42% 
  
 ± 7 
  
 33% 
  
 ± 3 
  
 intressekonflikter 
  
 Nej 
  
 23% 
  
 ± 3 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 26% 
  
 ± 6 
  
 24% 
  
 ± 3 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra 
  
 23% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 22% 
  
 ± 3 
  
 709 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 200 
  
 15 
  
 19 
  
 234 
  
 Uppgift saknas 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
  
 710 
  
 4 Bilaga 
 F10. Vad avser intressekonflikterna? (Endast de som svarat "ja" på fråga 9) 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Prioriteringar av olika sorts statistik 
  
 57% 
  
 ± 5 
  
 43% 
  
 ± 17 
  
 40% 
  
 ± 12 
  
 55% 
  
 ± 5 
  
 inom området 
  
 Nivån på statistikens nedbrytning 
  
 46% 
  
 ± 5 
  
 14% 
  
 ± 12 
  
 60% 
  
 ± 12 
  
 45% 
  
 ± 5 
  
 Aktualitet kontra kvalitet 
  
 28% 
  
 ± 5 
  
 43% 
  
 ± 17 
  
 20% 
  
 ± 8 
  
 29% 
  
 ± 4 
  
 Sätt att ta fram statistiken 
  
 34% 
  
 ± 5 
  
 29% 
  
 ± 15 
  
 50% 
  
 ± 10 
  
 35% 
  
 ± 5 
  
 Annat 
  
 24% 
  
 ± 4 
  
 14% 
  
 ± 12 
  
 20% 
  
 ± 8 
  
 23% 
  
 ± 4 
  
 Antal svar 
  
 109 
  
 7 
  
 10 
  
 126 
  
 Uppgift saknas 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 F11. Hur starka är intressekonflikterna? (Endast de som svarat "ja" på fråga 9) 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Mycket starka 
  
 7% 
  
 ± 3 
  
 14% 
  
 ± 12 
  
 9% 
  
 ± 5 
  
 8% 
  
 ± 2 
  
 Ganska starka 
  
 42% 
  
 ± 5 
  
 29% 
  
 ± 15 
  
 36% 
  
 ± 9 
  
 41% 
  
 ± 5 
  
 Inte särskilt starka 
  
 46% 
  
 ± 5 
  
 57% 
  
 ± 17 
  
 36% 
  
 ± 9 
  
 46% 
  
 ± 5 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra 
  
 5% 
  
 ± 2 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 18% 
  
 ± 7 
  
 5% 
  
 ± 2 
  
 SOU 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 2012:83 
  
 Antal svar 
  
 109 
  
 7 
  
 11 
  
 127 
  
 Uppgift saknas 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 F12. Hur meningsfullt anser du att ditt deltagande i gruppen är? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Mycket meningsfullt 
  
 33% 
  
 ± 4 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 37% 
  
 ± 7 
  
 33% 
  
 ± 3 
  
 Ganska meningsfullt 
  
 51% 
  
 ± 4 
  
 67% 
  
 ± 11 
  
 42% 
  
 ± 7 
  
 51% 
  
 ± 3 
  
 Inte särskilt meningsfullt 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra 
  
 6% 
  
 ± 1 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 5% 
  
 ± 3 
  
 6% 
  
 ± 1 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 200 
  
 15 
  
 19 
  
 234 
  
 Uppgift saknas 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 F14. Bortsett från ditt deltagande i gruppen, vilka möjligheter har du att påverka statistiken inom området? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Genom kontakter med SCB 
  
 51% 
  
 ± 4 
  
 73% 
  
 ± 10 
  
 47% 
  
 ± 7 
  
 52% 
  
 ± 3 
  
 Genom kontakter med andra 
  
 48% 
  
 ± 4 
  
 60% 
  
 ± 11 
  
 47% 
  
 ± 7 
  
 49% 
  
 ± 3 
  
 myndigheter än SCB 
  
 Genom kontakter med 
  
 32% 
  
 ± 4 
  
 47% 
  
 ± 12 
  
 26% 
  
 ± 6 
  
 32% 
  
 ± 3 
  
 regeringen/departement 
  
 På andra sätt 
  
 21% 
  
 ± 3 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 26% 
  
 ± 6 
  
 22% 
  
 ± 3 
  
 Inga andra möjligheter 
  
 8% 
  
 ± 2 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 7% 
  
 ± 2 
  
 711 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra 
  
 16% 
  
 ± 3 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 21% 
  
 ± 6 
  
 16% 
  
 ± 2 
  
 Antal svar 
  
 200 
  
 15 
  
 19 
  
 234 
  
 Uppgift saknas 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
  
 712 
  
 4 Bilaga 
 F15. Har du, på annat sätt än genom ditt deltagande i gruppen, utnyttjat dina möjligheter att påverka statistiken under de senaste tre åren? (Endast de som angett något exempel på möjlighet att påverka i fråga 14) 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja, 4 gånger eller fler 
  
 14% 
  
 ± 3 
  
 31% 
  
 ± 11 
  
 20% 
  
 ± 6 
  
 15% 
  
 ± 3 
  
 Ja, 1 till 3 gånger 
  
 51% 
  
 ± 4 
  
 23% 
  
 ± 10 
  
 20% 
  
 ± 6 
  
 48% 
  
 ± 4 
  
 Nej 
  
 24% 
  
 ± 4 
  
 39% 
  
 ± 12 
  
 33% 
  
 ± 8 
  
 25% 
  
 ± 3 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 11% 
  
 ± 3 
  
 8% 
  
 ± 6 
  
 27% 
  
 ± 7 
  
 12% 
  
 ± 2 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 154 
  
 13 
  
 15 
  
 182 
  
 Uppgift saknas 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 F16. Hur har möjligheterna att påverka förändrats under de senaste tre åren? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Till det bättre 
  
 18% 
  
 ± 3 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 5% 
  
 ± 3 
  
 17% 
  
 ± 3 
  
 Oförändrat 
  
 47% 
  
 ± 4 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 37% 
  
 ± 7 
  
 46% 
  
 ± 3 
  
 Till det sämre 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 Ingen åsikt/kan inte avgöra 
  
 32% 
  
 ± 4 
  
 40% 
  
 ± 11 
  
 58% 
  
 ± 7 
  
 34% 
  
 ± 3 
  
 SOU 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 2012:83 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 15 
  
 19 
  
 233 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 F18_01. Hur väl svarar dagens officiella statistik inom statistikområdet mot dina behov av statistik avseende innehåll? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Mycket väl 
  
 15% 
  
 ± 3 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 12% 
  
 ± 5 
  
 15% 
  
 ± 2 
  
 Ganska väl 
  
 66% 
  
 ± 4 
  
 53% 
  
 ± 12 
  
 53% 
  
 ± 7 
  
 65% 
  
 ± 3 
  
 Inte särskilt väl 
  
 14% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 6% 
  
 ± 3 
  
 13% 
  
 ± 2 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 6% 
  
 ± 2 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 29% 
  
 ± 7 
  
 7% 
  
 ± 1 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 198 
  
 15 
  
 17 
  
 230 
  
 Uppgift saknas 
  
 5 
  
 0 
  
 2 
  
 7 
  
 F18_02. Hur väl svarar dagens officiella statistik inom statistikområdet mot dina behov av statistik avseende 
  
 kvalitet/tillförlitlighet? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Mycket väl 
  
 31% 
  
 ± 4 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 18% 
  
 ± 6 
  
 30% 
  
 ± 3 
  
 Ganska väl 
  
 53% 
  
 ± 4 
  
 60% 
  
 ± 11 
  
 53% 
  
 ± 7 
  
 53% 
  
 ± 3 
  
 Inte särskilt väl 
  
 9% 
  
 ± 2 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 8% 
  
 ± 2 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 8% 
  
 ± 2 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 29% 
  
 ± 7 
  
 9% 
  
 ± 2 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 198 
  
 15 
  
 17 
  
 230 
  
 713 
  
 Uppgift saknas 
  
 5 
  
 0 
  
 2 
  
 7 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
  
 714 
  
 4 Bilaga 
 F18_03. Hur väl svarar dagens officiella statistik inom statistikområdet mot dina behov av statistik avseende jämförbarhet med statistik inom andra områden? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Mycket väl 
  
 10% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 9% 
  
 ± 2 
  
 Ganska väl 
  
 46% 
  
 ± 4 
  
 67% 
  
 ± 11 
  
 53% 
  
 ± 7 
  
 48% 
  
 ± 3 
  
 Inte särskilt väl 
  
 16% 
  
 ± 3 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 6% 
  
 ± 3 
  
 15% 
  
 ± 2 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 28% 
  
 ± 3 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 41% 
  
 ± 7 
  
 28% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 196 
  
 15 
  
 17 
  
 228 
  
 Uppgift saknas 
  
 7 
  
 0 
  
 2 
  
 9 
  
 F18_04. Hur väl svarar dagens officiella statistik inom statistikområdet mot dina behov av statistik avseende tillgänglighet? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Mycket väl 
  
 33% 
  
 ± 4 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 18% 
  
 ± 6 
  
 32% 
  
 ± 3 
  
 Ganska väl 
  
 48% 
  
 ± 4 
  
 53% 
  
 ± 12 
  
 53% 
  
 ± 7 
  
 48% 
  
 ± 3 
  
 Inte särskilt väl 
  
 13% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 12% 
  
 ± 2 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 6% 
  
 ± 2 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 29% 
  
 ± 7 
  
 8% 
  
 ± 1 
  
 SOU 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 2012:83 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 15 
  
 17 
  
 231 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 0 
  
 2 
  
 6 
  
 F18_05. Hur väl svarar dagens officiella statistik inom statistikområdet mot dina behov av statistik avseende aktualitet? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Mycket väl 
  
 23% 
  
 ± 3 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 18% 
  
 ± 6 
  
 22% 
  
 ± 3 
  
 Ganska väl 
  
 51% 
  
 ± 4 
  
 60% 
  
 ± 11 
  
 53% 
  
 ± 7 
  
 52% 
  
 ± 3 
  
 Inte särskilt väl 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 17% 
  
 ± 3 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 7% 
  
 ± 2 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 29% 
  
 ± 7 
  
 9% 
  
 ± 2 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 198 
  
 15 
  
 17 
  
 230 
  
 Uppgift saknas 
  
 5 
  
 0 
  
 2 
  
 7 
  
 F18_06. Hur väl svarar dagens officiella statistik inom statistikområdet mot dina behov av statistik avseende statistikens 
  
 dokumentation? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Mycket väl 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 24% 
  
 ± 6 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 Ganska väl 
  
 45% 
  
 ± 4 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 41% 
  
 ± 7 
  
 44% 
  
 ± 3 
  
 Inte särskilt väl 
  
 18% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 6% 
  
 ± 3 
  
 18% 
  
 ± 3 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 18% 
  
 ± 3 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 29% 
  
 ± 7 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 15 
  
 17 
  
 231 
  
 715 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 0 
  
 2 
  
 6 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
  
 4 Bilaga 
  
 716 
 F18_07. Hur väl svarar dagens officiella statistik inom statistikområdet mot dina behov av statistik avseende könsuppdelning? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Mycket väl 
  
 29% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 24% 
  
 ± 6 
  
 28% 
  
 ± 3 
  
 Ganska väl 
  
 32% 
  
 ± 4 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 18% 
  
 ± 6 
  
 30% 
  
 ± 3 
  
 Inte särskilt väl 
  
 4% 
  
 ± 1 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 4% 
  
 ± 1 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 36% 
  
 ± 4 
  
 53% 
  
 ± 12 
  
 59% 
  
 ± 7 
  
 38% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 200 
  
 15 
  
 17 
  
 232 
  
 Uppgift saknas 
  
 3 
  
 0 
  
 2 
  
 5 
  
 F19_01. Anser du att statistiken har förändrats under de senaste tre åren gällande innehåll? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja, förändrats till det bättre 
  
 28% 
  
 ± 3 
  
 47% 
  
 ± 12 
  
 22% 
  
 ± 6 
  
 29% 
  
 ± 3 
  
 Nej, ingen väsentlig förändring 
  
 50% 
  
 ± 4 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 44% 
  
 ± 7 
  
 49% 
  
 ± 3 
  
 Ja, förändrats till det sämre 
  
 4% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 33% 
  
 ± 7 
  
 20% 
  
 ± 3 
  
 SOU 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 2012:83 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 15 
  
 18 
  
 232 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 0 
  
 1 
  
 5 
  
 F19_02. Anser du att statistiken har förändrats under de senaste tre åren gällande kvalitet/tillförlitlighet? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja, förändrats till det bättre 
  
 15% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 28% 
  
 ± 6 
  
 16% 
  
 ± 2 
  
 Nej, ingen väsentlig förändring 
  
 61% 
  
 ± 4 
  
 53% 
  
 ± 12 
  
 39% 
  
 ± 7 
  
 59% 
  
 ± 3 
  
 Ja, förändrats till det sämre 
  
 4% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 4% 
  
 ± 1 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 21% 
  
 ± 3 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 33% 
  
 ± 7 
  
 22% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 198 
  
 15 
  
 18 
  
 231 
  
 Uppgift saknas 
  
 5 
  
 0 
  
 1 
  
 6 
  
 F19_03. Anser du att statistiken har förändrats under de senaste tre åren gällande jämförbarhet med statistik inom andra 
  
 områden? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja, förändrats till det bättre 
  
 7% 
  
 ± 2 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 6% 
  
 ± 3 
  
 7% 
  
 ± 2 
  
 Nej, ingen väsentlig förändring 
  
 56% 
  
 ± 4 
  
 53% 
  
 ± 12 
  
 61% 
  
 ± 7 
  
 56% 
  
 ± 3 
  
 Ja, förändrats till det sämre 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 1% 
  
 ± 0 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 36% 
  
 ± 4 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 33% 
  
 ± 7 
  
 36% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 196 
  
 15 
  
 18 
  
 229 
  
 717 
  
 Uppgift saknas 
  
 7 
  
 0 
  
 1 
  
 8 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
  
 4 Bilaga 
  
 718 
 F19_04. Anser du att statistiken har förändrats under de senaste tre åren gällande tillgänglighet? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja, förändrats till det bättre 
  
 29% 
  
 ± 3 
  
 60% 
  
 ± 11 
  
 17% 
  
 ± 5 
  
 30% 
  
 ± 3 
  
 Nej, ingen väsentlig förändring 
  
 49% 
  
 ± 4 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 50% 
  
 ± 7 
  
 48% 
  
 ± 3 
  
 Ja, förändrats till det sämre 
  
 5% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 5% 
  
 ± 1 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 17% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 33% 
  
 ± 7 
  
 18% 
  
 ± 2 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 15 
  
 18 
  
 232 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 0 
  
 1 
  
 5 
  
 F19_05. Anser du att statistiken har förändrats under de senaste tre åren gällande aktualitet? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja, förändrats till det bättre 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 14% 
  
 ± 8 
  
 12% 
  
 ± 5 
  
 18% 
  
 ± 3 
  
 Nej, ingen väsentlig förändring 
  
 60% 
  
 ± 4 
  
 57% 
  
 ± 12 
  
 47% 
  
 ± 7 
  
 59% 
  
 ± 3 
  
 Ja, förändrats till det sämre 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 29% 
  
 ± 11 
  
 41% 
  
 ± 7 
  
 21% 
  
 ± 3 
  
 SOU 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 2012:83 
  
 Antal svar 
  
 197 
  
 14 
  
 17 
  
 228 
  
 Uppgift saknas 
  
 6 
  
 1 
  
 2 
  
 9 
  
 F19_06. Anser du att statistiken har förändrats under de senaste tre åren gällande statistikens dokumentation? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja, förändrats till det bättre 
  
 9% 
  
 ± 2 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 39% 
  
 ± 7 
  
 12% 
  
 ± 2 
  
 Nej, ingen väsentlig förändring 
  
 61% 
  
 ± 4 
  
 40% 
  
 ± 11 
  
 28% 
  
 ± 6 
  
 58% 
  
 ± 3 
  
 Ja, förändrats till det sämre 
  
 1% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 1% 
  
 ± 0 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 29% 
  
 ± 3 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 33% 
  
 ± 7 
  
 30% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 198 
  
 15 
  
 18 
  
 231 
  
 Uppgift saknas 
  
 5 
  
 0 
  
 1 
  
 6 
  
 F19_07. Anser du att statistiken har förändrats under de senaste tre åren gällande könsuppdelning? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja, förändrats till det bättre 
  
 8% 
  
 ± 2 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 6% 
  
 ± 3 
  
 8% 
  
 ± 2 
  
 Nej, ingen väsentlig förändring 
  
 49% 
  
 ± 4 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 39% 
  
 ± 7 
  
 47% 
  
 ± 3 
  
 Ja, förändrats till det sämre 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 43% 
  
 ± 4 
  
 73% 
  
 ± 10 
  
 56% 
  
 ± 7 
  
 45% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 198 
  
 15 
  
 18 
  
 231 
  
 Uppgift saknas 
  
 5 
  
 0 
  
 1 
  
 6 
  
 719 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
  
 720 
  
 4 Bilaga 
 F20. Tycker du att styrningen av statistikens kvalitet, dokumentation och tillgänglighet är tillräcklig? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja 
  
 65% 
  
 ± 4 
  
 71% 
  
 ± 11 
  
 72% 
  
 ± 6 
  
 66% 
  
 ± 3 
  
 Nej 
  
 35% 
  
 ± 4 
  
 29% 
  
 ± 11 
  
 28% 
  
 ± 6 
  
 34% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 188 
  
 14 
  
 18 
  
 220 
  
 Uppgift saknas 
  
 15 
  
 1 
  
 1 
  
 17 
  
 F21. Om den svenska styrningen av statistikens kvalitet, dokumentation och tillgänglighet skulle skärpas, vem bör i första 
  
 hand ställa sådana krav? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Regeringen 
  
 32% 
  
 ± 4 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 11% 
  
 ± 4 
  
 30% 
  
 ± 3 
  
 SCB 
  
 23% 
  
 ± 3 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 47% 
  
 ± 7 
  
 24% 
  
 ± 3 
  
 En ny från SCB fristående 
  
 15% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 11% 
  
 ± 4 
  
 15% 
  
 ± 2 
  
 statistikstyrningsmyndighet 
  
 EU 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 Någon annan 
  
 6% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 6% 
  
 ± 1 
  
 SOU 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 23% 
  
 ± 3 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 32% 
  
 ± 7 
  
 23% 
  
 ± 3 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 2012:83 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 15 
  
 19 
  
 233 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 F21_1. Om "ja" på fråga 20: 
 Om den svenska styrningen av statistikens kvalitet, dokumentation och tillgänglighet skulle skärpas, vem bör i första hand ställa sådana krav? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Regeringen 
  
 31% 
  
 ± 5 
  
 10% 
  
 ± 8 
  
 8% 
  
 ± 4 
  
 28% 
  
 ± 4 
  
 SCB 
  
 21% 
  
 ± 4 
  
 20% 
  
 ± 11 
  
 46% 
  
 ± 9 
  
 22% 
  
 ± 4 
  
 En ny från SCB fristående 
  
 14% 
  
 ± 3 
  
 30% 
  
 ± 13 
  
 8% 
  
 ± 4 
  
 15% 
  
 ± 3 
  
 statistikstyrningsmyndighet 
  
 EU 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 Någon annan 
  
 6% 
  
 ± 2 
  
 10% 
  
 ± 8 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 6% 
  
 ± 2 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 26% 
  
 ± 4 
  
 30% 
  
 ± 13 
  
 38% 
  
 ± 8 
  
 27% 
  
 ± 4 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 121 
  
 10 
  
 13 
  
 144 
  
 Uppgift saknas 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 2012:83 SOU 
  
 721 
  
 4 Bilaga 
  
 4 Bilaga 
  
 722 
 F21_2. Om "nej" på fråga 20: 
 Om den svenska styrningen av statistikens kvalitet, dokumentation och tillgänglighet skulle skärpas, vem bör i första hand 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Regeringen 
  
 35% 
  
 ± 7 
  
 50% 
  
 ± 23 
  
 20% 
  
 ± 11 
  
 35% 
  
 ± 6 
  
 SCB 
  
 29% 
  
 ± 6 
  
 50% 
  
 ± 23 
  
 60% 
  
 ± 14 
  
 31% 
  
 ± 6 
  
 En ny från SCB fristående 
  
 17% 
  
 ± 5 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 20% 
  
 ± 11 
  
 16% 
  
 ± 5 
  
 statistikstyrningsmyndighet 
  
 EU 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 1% 
  
 ± 1 
  
 Någon annan 
  
 6% 
  
 ± 3 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 6% 
  
 ± 3 
  
 Vet inte/kan inte avgöra 
  
 12% 
  
 ± 4 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 11% 
  
 ± 4 
  
 SOU 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 66 
  
 4 
  
 5 
  
 75 
  
 2012:83 
  
 Uppgift saknas 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 F22. Hur ofta har du använt dig av statistiken inom området under de senaste 12 månaderna? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 I stort sett dagligen 
  
 20% 
  
 ± 3 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 17% 
  
 ± 5 
  
 21% 
  
 ± 3 
  
 Någon gång per vecka 
  
 29% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 17% 
  
 ± 5 
  
 28% 
  
 ± 3 
  
 Någon gång per månad 
  
 30% 
  
 ± 3 
  
 40% 
  
 ± 11 
  
 33% 
  
 ± 7 
  
 31% 
  
 ± 3 
  
 Mer sällan 
  
 15% 
  
 ± 3 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 14% 
  
 ± 2 
  
 Aldrig 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 11% 
  
 ± 4 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 22% 
  
 ± 6 
  
 4% 
  
 ± 1 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 201 
  
 15 
  
 18 
  
 234 
  
 Uppgift saknas 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 F23. Vad har du använt statistiken inom området till mest under de senaste 12 månaderna? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ge service åt andra 
  
 45% 
  
 ± 4 
  
 60% 
  
 ± 11 
  
 44% 
  
 ± 7 
  
 46% 
  
 ± 3 
  
 Göra analyser och/eller utredningar 
  
 80% 
  
 ± 3 
  
 80% 
  
 ± 9 
  
 22% 
  
 ± 6 
  
 77% 
  
 ± 3 
  
 Ge input till styrning och/eller 
  
 32% 
  
 ± 4 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 11% 
  
 ± 4 
  
 31% 
  
 ± 3 
  
 planering av egen verksamhet 
  
 Annat 
  
 4% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 22% 
  
 ± 6 
  
 5% 
  
 ± 1 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 6% 
  
 ± 2 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 28% 
  
 ± 6 
  
 7% 
  
 ± 1 
  
 723 
  
 Antal svar 
  
 199 
  
 15 
  
 18 
  
 232 
  
 Uppgift saknas 
  
 4 
  
 0 
  
 1 
  
 5 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
  
 724 
  
 4 Bilaga 
 F24. Hur ofta använder du dig av statistik från andra områden (än det område som gruppen behandlar)? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 I stort sett dagligen 
  
 19% 
  
 ± 3 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 28% 
  
 ± 6 
  
 20% 
  
 ± 3 
  
 Någon gång per vecka 
  
 27% 
  
 ± 3 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 17% 
  
 ± 5 
  
 27% 
  
 ± 3 
  
 Någon gång per månad 
  
 28% 
  
 ± 3 
  
 27% 
  
 ± 10 
  
 17% 
  
 ± 5 
  
 28% 
  
 ± 3 
  
 Mer sällan 
  
 21% 
  
 ± 3 
  
 20% 
  
 ± 9 
  
 22% 
  
 ± 6 
  
 21% 
  
 ± 3 
  
 Aldrig 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 17% 
  
 ± 5 
  
 4% 
  
 ± 1 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 201 
  
 15 
  
 18 
  
 234 
  
 Uppgift saknas 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 F25. Hur har ditt statistikanvändande utvecklats de senaste åren? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ökat 
  
 38% 
  
 ± 4 
  
 53% 
  
 ± 12 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 37% 
  
 ± 3 
  
 I stort sett oförändrat 
  
 57% 
  
 ± 4 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 67% 
  
 ± 7 
  
 56% 
  
 ± 3 
  
 Minskat 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 6% 
  
 ± 3 
  
 3% 
  
 ± 1 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 7% 
  
 ± 6 
  
 28% 
  
 ± 6 
  
 4% 
  
 ± 1 
  
 SOU 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 2012:83 
  
 Antal svar 
  
 201 
  
 15 
  
 18 
  
 234 
  
 Uppgift saknas 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 F26. Varför har ditt användande minskat? (Endast de som svarat "minskat" på fråga 25) 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Statistiken har blivit sämre/mindre 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 relevant för mig 
  
 Statistikens tillgänglighet har 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 försämrats 
  
 Jag har fått sämre inblick i vilken 
  
 17% 
  
 ± 18 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 13% 
  
 ± 14 
  
 statistik som finns 
  
 Mitt arbete kräver inte längre samma 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 89% 
  
 ± 9 
  
 användande 
  
 Jag har ett nytt arbete 
  
 33% 
  
 ± 23 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 27% 
  
 ± 19 
  
 Annat 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 11% 
  
 ± 9 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 6 
  
 1 
  
 1 
  
 8 
  
 Uppgift saknas 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2012:83 SOU 
  
 725 
  
 4 Bilaga 
  
 4 Bilaga 
  
 726 
 F27. Varför har ditt användande ökat? (Endast de som svarat "ökat" på fråga 25) 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Statistiken har blivit bättre/mer 
  
 22% 
  
 ± 5 
  
 25% 
  
 ± 14 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 22% 
  
 ± 5 
  
 relevant för mig 
  
 Statistikens tillgänglighet har 
  
 26% 
  
 ± 6 
  
 38% 
  
 ± 15 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 27% 
  
 ± 5 
  
 förbättrats 
  
 Jag har fått större inblick i vilken 
  
 35% 
  
 ± 6 
  
 50% 
  
 ± 16 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 36% 
  
 ± 6 
  
 statistik som finns 
  
 Mitt arbete kräver ökat användande 
  
 84% 
  
 ± 5 
  
 50% 
  
 ± 16 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 82% 
  
 ± 4 
  
 Jag har ett nytt arbete 
  
 9% 
  
 ± 4 
  
 25% 
  
 ± 14 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 10% 
  
 ± 3 
  
 Annat 
  
 1% 
  
 ± 1 
  
 13% 
  
 ± 10 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 2% 
  
 ± 1 
  
 SOU 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 1% 
  
 ± 1 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 1% 
  
 ± 1 
  
 Antal svar 
  
 77 
  
 8 
  
 0 
  
 85 
  
 2012:83 
  
 Uppgift saknas 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 F28. Får du i ditt arbete tillgång till de data du behöver från statistikansvariga myndigheter? 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Ja, utan problem 
  
 35% 
  
 ± 4 
  
 53% 
  
 ± 12 
  
 50% 
  
 ± 7 
  
 37% 
  
 ± 3 
  
 Ja, men inte utan problem 
  
 41% 
  
 ± 4 
  
 33% 
  
 ± 11 
  
 17% 
  
 ± 5 
  
 40% 
  
 ± 3 
  
 Nej 
  
 14% 
  
 ± 3 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 13% 
  
 ± 2 
  
 Kan inte bedöma/minns inte 
  
 9% 
  
 ± 2 
  
 13% 
  
 ± 8 
  
 33% 
  
 ± 7 
  
 11% 
  
 ± 2 
  
 Samtliga 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 100% 
  
 ± 0 
  
 Antal svar 
  
 201 
  
 15 
  
 18 
  
 234 
  
 Uppgift saknas 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 F29. Vad består problemet/problemen i? (Endast de som svarat "ja, men inte utan problem" på fråga 28) 
  
 Externa ledamöter 
  
 Interna ledamöter 
  
 Ledamöter från SCB 
  
 Totalt 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 Andel 
  
 Osäkerhets- 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 tal 
  
 Det tar för lång tid 
  
 48% 
  
 ± 6 
  
 60% 
  
 ± 20 
  
 33% 
  
 ± 17 
  
 48% 
  
 ± 6 
  
 Kostnaden är hög 
  
 38% 
  
 ± 6 
  
 40% 
  
 ± 20 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 37% 
  
 ± 6 
  
 Får data från vissa myndigheter, men 
  
 20% 
  
 ± 5 
  
 20% 
  
 ± 16 
  
 33% 
  
 ± 17 
  
 20% 
  
 ± 5 
  
 inte samtliga 
  
 Annat 
  
 41% 
  
 ± 6 
  
 0% 
  
 ± 0 
  
 33% 
  
 ± 17 
  
 39% 
  
 ± 6 
  
 Antal svar 
  
 80 
  
 5 
  
 3 
  
 88 
  
 Uppgift saknas 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 727 
  
 2012:83 SOU 
  
 4 Bilaga 
 Statens offentliga utredningar 2012 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. U. 
  
 2. 
  
 Framtidens högkostnadsskydd i vården. S. 
  
 3. 
  
 Skatteincitament för riskkapital. Fi. 
  
 4. 
  
 Kompletterande regler om person- uppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. A. 
  
 5. 
  
 Högskolornas föreskrifter. U. 
  
 6. 
  
 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. S. 
  
 7. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 
  
 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. M. 
  
 8. 
  
 Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Ju. 
  
 9. 
  
 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. A. 
  
 10. 
  
 Läsarnas marknad, marknadens läsare 
  
 – 
  
 en forskningsantologi. Ku. 
  
 11. 
  
 Snabbare betalningar. Ju. 
  
 12. 
  
 Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. Ju. 
  
 13. 
  
 En sammanhållen svensk polis. Ju. 
  
 14. 
  
 Ekonomiskt värde och samhällsnytta 
  
 – 
  
 förslag till en ny statlig ägarförvaltning. Fi. 
  
 15. 
  
 Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. M. 
  
 16. 
  
 Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. Ku. 
  
 17. 
  
 Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straff- ansvar och samhällsskydd. S. 
  
 18. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. 
  
 – 
  
 den mjuka infrastrukturen på väg. N. 
  
 19. 
  
 Nationella patent på engelska? N. 
  
 20. 
  
 Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. U. 
  
 21. 
  
 Här finns mer att hämta –  
  
 it-användningen 
  i småföretag. N. 
  
 22. 
  
 Mål för rovdjuren. M. 
  
 23. 
  
 Mindre våld för pengarna. Ku. 
  
 24. 
  
 Likvärdig utbildning 
  
 – 
  
 riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. U. 
  
 25. 
  
 Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. S. 
  
 26. 
  
 En ny brottsskadelag. Ju. 
  
 27. 
  
 Färdplan för framtiden 
  
 – 
  
 en utvecklad flygtrafiktjänst. N. 
  
 28. 
  
 Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. S. 
  
 29. 
  
 Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. Fö. 
  
 30. 
  
 Vital kommunal demokrati. Fi. 
  
 31. 
  
 Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. A. 
  
 32. 
  
 Upphandlingsstödets framtid. S. 
  
 33. 
  
 Gör det enklare! S. 
  
 34. 
  
 Nya påföljder + kort presentation. Ju. 
  
 35. 
  
 Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Ju. 
  
 36. 
  
 Registerdata för forskning. Fi. 
  
 37. 
  
 Kulturmiljöarbete i en ny tid. Ku. 
  
 38. 
  
 Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för Sveriges arbete för en giftfri miljö. M. 
  
 39. 
  
 Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. N. 
  
 40. 
  
 Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. U. 
  
 41. 
  
 Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar 
  
 – 
  
 slutbetänkande. U. 
  
 42. 
  
 Bättre behörighetskontroll. Ändringar 
  
 i 
  
 förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. S. 
  
 43. 
  
 Konsumenten i centrum 
  
 – ett framtida konsumentstöd. Ju. 
  
 44. 
  
 Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. Ju. 
  
 45. 
  
 Kvinnor och barn i rättens gränsland. U. 
  
 46. 
  
 Dammsäkerhet. Tydliga regler och effektiv tillsyn. N. 
  
 47. 
  
 Harmoniserat inkomstbegrepp. Möjligheter att använda månadsuppgifter 
  
 i 
  
 social- och arbetslöshetsförsäkringarna. S. 
  
 48. 
  
 Maritim samverkan. Fö. 
  
 49. 
  
 Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. Ju. 
  
 50. 
  
 Nystartszoner. Fi 
  
 51. 
  
 Utvärdering av  
  
 IPRED-lagstiftningen. 
  Ju. 
  
 52. 
  
 Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. Fi. 
  
 53. 
  
 AP-fonderna 
  
  i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensions- reserven. Fi. 
  
 54. 
  
 Återvinning av fartyg 
  
 – underlag för ratificering av Hong Kong- konventionen. N. 
  
 55. 
  
 En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. Ju 
  
 56. 
  
 Mot det hållbara samhället 
  
 – 
  
 resurseffektiv avfallshantering. M. 
  
 57. 
  
 Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. Ju. 
  
 58. 
  
 Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. Ku. 
  
 59. 
  
 Nya villkor för public service. Ku. 
  
 60. 
  
 Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. Fi. 
  
 61. 
  
 Högre ersättning vid mastupplåtelser. Ju. 
  
 62. 
  
 Uppsägningstvister. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. A. 
  
 63. 
  
 Små företag – stora möjligheter med it. N. 
  
 64. 
  
 Förstärkt försäkringstagarskydd. Fi. 
  
 65. 
  
 Läsandets kultur. Ku. 
  
 66. 
  
 Skatteincitament för forskning och utveckling. Fi. 
  
 67. 
  
 Förvaltare av alternativa investeringsfonder. Fi. 
  
 68. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster. N. 
  
 69. 
  
 Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. A. 
  
 70. 
  
 Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. N. 
  
 71. 
  
 Tomträttsavgäld och friköp. Ju. 
  
 72. 
  
 Folkbildningens samhällsvärden – En ny modell för statlig utvärdering. U. 
  
 73. 
  
 Undersökningstillstånd och arbetsplaner. N. 
  
 74. 
  
 Främlingsfienden inom oss + Bilagedel. A. 
  
 75. 
  
 Pris, tillgång och service 
  
 – 
  
 fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden. S. 
  
 76. 
  
 Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. U. 
  
 77. 
  
 En tydligare organisation för Säkerhetspolisen. Ju. 
  
 78. 
  
 En sammanhållen svensk polis. Följdändringar i författningar. Del 1 och 2. Ju. 
  
 79. 
  
 En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Fi. 
  
 80. 
  
 Utbildningsanställning. A. 
  
 81. 
  
 Statens regionala förvaltning 
  
 – 
  
 förslag till en angelägen reform. S. 
  
 82. 
  
 Hyres- och arrendetvister i framtiden. Ju. 
  
 83. 
  
 Vad är officiell statistik? 
  
 En översyn av statistiksystemet och SCB. Fi. 
 Statens offentliga utredningar 2012 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Skadeståndsansvar och försäkringsplikt 
 vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. [8] 
 Snabbare betalningar. [11] 
 Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. [12] 
 En sammanhållen svensk polis. [13] En ny brottsskadelag. [26] 
 Nya påföljder + kort presentation. [34] 
 Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. [35] 
 Konsumenten i centrum 
 – ett framtida konsumentstöd. [43] Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. [44] 
 Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. [49] 
 Utvärdering av  
 IPRED-lagstiftningen. 
  [51] 
 En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. [55] 
 Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. [57] 
 Högre ersättning vid mastupplåtelser. [61] Tomträttsavgäld och friköp. [71] 
 En tydligare organisation för Säkerhetspolisen. [77] 
 En sammanhållen svensk polis. Följdändringar i författningar. Del 1 och 2. [78] 
 Hyres- och arrendetvister i framtiden. [82] 
 Försvarsdepartementet 
 Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. [29] 
 Maritim samverkan. [48] 
 Socialdepartementet 
 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. [6] 
 Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. [17] 
 Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. [25 
 Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. [28] 
 Upphandlingsstödets framtid. [32] Gör det enklare! [33] 
 Bättre behörighetskontroll. Ändringar i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. [42] 
 Harmoniserat inkomstbegrepp. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. [47] 
 Pris, tillgång och service 
 – fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden. [75] 
 Statens regionala förvaltning 
 – förslag till en angelägen reform. [81] 
 Finansdepartementet 
 Skatteincitament för riskkapital. [3] 
 Ekonomiskt värde och samhällsnytta 
 – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [14] Vital kommunal demokrati. [30] 
 Registerdata för forskning. [36] Nystartszoner. [50] 
 Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. [52] 
  
 AP-fonderna 
  i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. [53] 
 Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. [60] 
 Förstärkt försäkringstagarskydd. [64] 
 Skatteincitament för forskning och utveckling. [66] 
 Förvaltare av alternativa investeringsfonder. [67] 
 Framtidens högkostnadsskydd i vården. [2] 
 En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. [79] 
 Vad är officiell statistik? 
 En översyn av statistiksystemet och SCB. [83] 
 Utbildningsdepartementet 
 Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. [1] 
 Högskolornas föreskrifter. [5] 
 Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. [20] 
 Likvärdig utbildning 
 – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsned- sättning. [24] 
 Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. [40] 
 Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor; Kartläggning, analys och förslag till förbättringar 
 – slutbetänkande. [41] 
 Kvinnor och barn i rättens gränsland. [45] 
 Folkbildningens samhällsvärden 
 – En ny modell för statlig utvärdering[72] 
 Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. [76] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 
 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. [7] 
 Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. [15] 
 Mål för rovdjuren. [22] 
 Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för Sveriges arbete för en giftfri miljö. [38] 
 Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering. [56] 
 Näringsdepartementet 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? [19] 
 Här finns mer att hämta –  
 it-användningen 
  i småföretag. [21] 
 Färdplan för framtiden 
 – en utvecklad flygtrafiktjänst. [27] 
 Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. [39] 
 Dammsäkerhet 
 Tydliga regler och effektiv tillsyn. [46] 
 Återvinning av fartyg 
 – underlag för ratificering av Hong Kong- konventionen. [54] 
 Små företag – stora möjligheter med it. [63] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster. [68] 
 Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. [70] 
 Undersökningstillstånd och arbetsplaner. [73] 
 Kulturdepartementet 
 Läsarnas marknad, marknadens läsare 
  
 – 
  
 en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga 
  
 – 
  
 för stöd till nyskapande kultur. [16] 
  
 Mindre våld för pengarna. [23] Kulturmiljöarbete i en ny tid. [37] 
 Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. [58] 
 Nya villkor för public service. [59] Läsandets kultur. [65] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Kompletterande regler om personuppgifts- behandling på det arbetsmarknadspolitiska området. [4] 
 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. [9] 
 Sänkta trösklar – högt i tak 
 Arbete, utveckling, trygghet. [31] 
 Uppsägningstvister. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. [62] 
 Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. [69] 
 Främlingsfienden inom oss + Bilagedel. [74] Utbildningsanställning. [80]