sou 2013 31  
 En digital agenda i människans tjänst 
 – Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter 
 Delbetänkande av Digitaliseringskommissionen 
 Stockholm 2013 
 SOU 2013:31 
 SOU och Ds kan köpas från Villa kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Villa Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Omslagsbild:  
 It-Guiden 
  Dung Nguyen demonstrerar en pekplatta på Knutens dagcentral i Hallsberg.  
 It-guide 
  är ett samverkansprojekt med bas i Örebro, där ungdomar med mångkulturell bakgrund lär seniorer hur man använder internet. Läs mer på  
 it-guide.se 
  Foto: Miller,  
 IT-Guide/Transfer 
  Mälardalen. 
 Omslag: Wilson. 
 Tryckt av Wilson. 
 Stockholm 2013 
 ISBN  
 978-91-38-23935-3 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet  
 Reynolds 
  CharlesDen 7 juni 2012 beslutade regeringen att tillsätta en kommitté, Digitaliseringskommissionen, med uppgiften att verka för att målet i den  
 it-politiska 
  strategin It i människans tjänst – en digital agenda för Sverige uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs. Samma dag förordnades Cook, professor vid KTH, som ordförande. 
 Till experter förordnades från och med den 30 januari 2013 chefen Shah, projektledaren Jackson, chefen King, verkställande direktören Blair, säker- hetschefen  
 Kelly, 
  chefsstrategen Smith, kommunikatören Walker, konsulten Wilson, civilekonomen Friedman, chefen Rivera, verkställande direktören Galvan och doktoranden Bass. 
 Den 20 juni 2012 förordnades Knight till sekreterare fr.o.m. den 2 juli 2012. Den 12 september förordnades Robinson till huvudsekreterare och kanslichef fr.o.m. den 1 oktober. Den 2 okto- ber förordnades Rivera 
  som sekreterare fr.o.m. den 3 oktober. Samma dag förordnades Benson som sekreterare fr.o.m. den 1 december. Den 16 oktober förordnades Hardin  
 Hadley-Kamptz 
  som sekreterare fr.o.m. den 19 november. Samma dag förordnades Sandoval till sekreterare fr.o.m. den 3 decem- ber. 
 Enligt direktiven (dir. 2012:61) ska Digitaliseringskommissionen slutredovisa arbetet senast den 31 december 2015. Delbetänkanden, där analys av utvecklingen, eventuella förslag till åtgärder samt övrigt arbete enligt uppdraget redovisas, ska årligen lämnas senast den 1 mars. Det första delbetänkandet ska enligt tilläggsdirektiv (dir. 2012:122) lämnas senast den 1 maj 2013. 
 Digitaliseringskommissionen överlämnar härmed sitt delbetänk- ande En digital agenda i människans tjänst – Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31). 
 Stockholm i maj 2013 
 Cook 
 /Loth Hammar 
 Knight 
 Benson 
 Isobel  
 Hadley-Kamptz 
  
 Sandoval 
 Rivera 
  
 Innehåll 
  
 5 
  
 6 
  
 5.1 
  
 E-tjänster 
  
  och information som grund för innovativa 
  
 8 
 Ordförandens förord 
 Sverige ska bli bäst i världen på att utnyttja digitaliseringens möj- ligheter. Så lyder den ambitiösa målsättningen som regeringen har satt upp i It i människans tjänst – en digital agenda för Sverige. Att vara bäst i världen är dock en målsättning som förpliktigar och som inte är helt lätt att leva upp till. 
 Sverige ligger i topp i flera av de stora internationella rank- ningarna; vi har den största andelen av vår befolkning som är aktiva på internet, vi har en av de bäst utbyggda infrastrukturerna och vi bedöms ge goda förutsättningar för entreprenörer inom  
 it-området. 
  
 Dock finns det flera områden där Sverige inte alls ligger lika bra till eller där vår tätposition är hotad. I dagsläget pågår en intensiv debatt om skolans utveckling på alla nivåer, och it har till exempel en viktig roll att spela i denna utveckling. Den nya tekniken ger stora möjligheter som inte exploateras i proportion till den poten- tial som tekniken innebär. Det faktum att en alldeles för liten andel av våra barn och ungdomar väljer att studera it och teknik, sam- tidigt som arbetsmarknaden skriker efter teknikkunnig personal är också bekymmersamt. 
 I denna första rapport från Digitaliseringskommissionen har vår målsättning varit att börja visa på Sveriges position i relation till de  
 it-politiska 
  målen och den vägen visa på viktiga prioriterings- områden. Det har inte i denna första rapport varit vårt mål att föreslå konkreta åtgärder för regeringen att besluta om utan snarare att påbörja att mäta och bedöma Sveriges position i världen inom it och digitalisering och att engagera alla intressenter i debatten om vart Sverige är på väg och hur vi ska ge oss i kast med detta arbete. 
 9 
  
 I andan av öppenhet och inkludering emotser vi gärna debatt och konstruktiva kommentarer i de sociala forum som finns kopp- lade till Digitaliseringskommissionens arbete, för det är bara gemen- samt som vi kan verka för att nå digitaliseringens mål. 
 Cook 
 10 
 Sammanfattning 
 Hur står det till med digitaliseringen av Sverige och hur kan vi mäta det? Det första delbetänkandet från Digitaliseringskommissionen syftar till att visa en startpunkt för mätningen av det digitala Sverige. Kommande mätningar kommer att utgå från den ansats som pre- senteras och som bland annat kan utgöra en grund för att formu- lera insatser och förslag för att nå  
 it-politikens 
  mål. Härifrån kommer fortsatt arbete att ske, härifrån kan vi se och analysera utvecklingen. 
 För att komma till denna startpunkt och där få en bild av status och aktivitet inom den digitala agendans olika sakområden utgår vi från tre aspekter: arbetet med indikatorer, uppföljning av insatser och åtgärder i agendan samt kartläggning av sakområdenas eko- system, det vill säga en kartläggning av aktörer verksamma inom de olika sakområdena. 
 Utöver detta har vi också kartlagt tidigare initiativ på  
 it-området 
  och de förslag som dessa initiativ tagit fram. I vissa avseenden berör vi samtliga 22 sakområden i den digitala agendan, men vi fokuserar särskilt på fem av dessa områden: 
  
 Digitalt innanförskap 
  
 Jämställdhet 
  
 Skola och undervisning 
  
 Digital kompetens 
  
 Entreprenörskap och företagsutveckling 
  
 Indikatorerna 
 Som del av Digitaliseringskommissionens uppdrag att följa upp och analysera utvecklingen arbetar vi med att ta fram indikatorer på alla 22 sakområden i den digitala agendan. Indikatorerna, eller mät- 
 11 
  
 punkterna, syftar till att mäta graden av digitalisering, jämföra oss med övriga världen och kartlägga utvecklingen över tid. 
 Det handlar inte om att utreda hur vi ska kunna digitalisera Sverige bättre, utan snarare om att kartlägga hur och i vilken utsträckning Sverige redan har digitaliserats. 
 Målet är att: 
  
 identifiera vilka indikatorer som är viktiga för digitaliseringen 
  
 hitta metoder för att samla in data för dessa indikatorer 
  
 hitta mått att relatera indikatorerna till. 
  
 I dag finns etablerade specifika mål bara för några av de 22 sak- områdena. För de andra områdena är det ett arbete i sig att avgöra vad som definierar framgång. På vissa områden finns många kvan- tifierbara mätpunkter som mäts med tillräcklig regelbundenhet för att kunna följa utvecklingen, på andra områden är det sämre ställt. 
 Indikatorer är svåra att förhålla sig till som absoluta mått. Det är som relativa mått de säger mest. Därför ger inte de siffror som finns i dag för de olika indikatorerna särskilt mycket i sig, de är snarare utgångspunkten som vi kan jämföra framtida mätdata med. Det är riktningen som är det intressanta, men nu lägger vi grunden för att kunna följa utvecklingen, och därmed se hur Sverige egentligen ligger till. 
 En viktig insikt att ha med sig i arbetet med indikatorerna är att de mätpunkter som väljs ut också riskerar att påverka utvecklingen. Om Digitaliseringskommissionen säger att just dessa punkter bäst visar utvecklingen finns en risk att det ute i verksamheterna kommer läggas mest energi på de områden som mäts, vilket i sin tur ger en snedvriden bild av hur helheten egentligen ser ut. Detta är en problematik som alltid finns kring att mäta verkligheten, mätandet i sig påverkar det man mäter. 
 För att ändå nå fram till rätt mätpunkter har Digitaliserings- kommissionen försökt arbeta så transparent och inkluderande som möjligt, och i arbetet med de fem särskilt fokuserade sakområdena har vi aktivt tagit hjälp av experter och andra intresserade som bidragit i arbetet och påverkat vilka indikatorer vi till sist valt. 
 De indikatorer vi avser att använda i analyser av de fem sak- områdena redovisas i kapitel 4. Tillvägagångsätt för arbetet redo- visas i kapitel 3. I kapitlet kommenteras också arbetet med inter- nationella jämförelser. De indikatorer som vi kommer att utgå från 
 12 
  
 i arbetet med att fastställa lämpliga indikatorer för övriga sak- områden framgår av bilaga 3. 
 Insatser och åtgärder i agendan 
 Som en del av uppdraget att analysera utvecklingen inom den digi- tala agendans sakområden ingår att följa upp de insatser och åt- gärder som redan finns inom respektive sakområde. Efter att ha gjort en sådan genomgång kan vi konstatera att insatserna och åtgärderna varierar kraftigt i omfattning och ambition. Det är svårt att på ett entydigt sätt redovisa vilken status olika insatser och åt- gärder har. Vissa är smala och enkla till sin karaktär medan andra snarare har karaktären av breda åtgärdsområden. Det förekommer även åtgärder som snarast kan läsas som ambitioner och målsätt- ningar. Det här innebär en rad utmaningar i uppföljningsarbetet. 
 Insatserna och åtgärderna inom de fem aktuella sakområdena är överlag antingen under genomförande eller klara. Karaktären på flera insatser och åtgärder är sådan att de ständigt kommer att vara pågående. Genomgången redovisas i kapitel 4. I kapitel 3 redovisas tillvägagångsättet för arbetet. 
 Sakområdenas ekosystem 
 Digitaliseringskommissionen vill för varje sakområde i agendan identifiera nyckelorganisationerna inom respektive område, för att skapa en bild av vilka de är och vilken roll respektive organisation har inom sakområdet. 
 Kartläggningen syftar till att vara ett stöd för Digitaliserings- kommissionens fortsatta arbete. Materialet är ett diskussionsunder- lag att ha som stöd för att bland annat avgöra vilka aktörer kom- missionen bör samverka med för att synliggöra framgångar och kunna driva digitaliseringen i den riktning som regeringen önskar. 
 Aktörerna har värderats ur två aspekter: dels hur stort mandat aktörerna upplevs ha i sakfrågan, dels hur pådrivande de upplevs vara för att ambitionen för sakområdet på sikt ska kunna uppnås. 
 Kartläggningen kan behöva revideras under det fortsatta arbetet. En aktör kan till exempel anse sig saknas i vår genomgång, alter- nativt anse sig ha fått en orättfärdig bedömning. Sådana förbi- seenden kan givetvis rättas till i kommissionens framtida arbete. 
 13 
  
 Resultatet av kartläggningarna för de fem särskilt fokuserade sak- områdena redovisas i kapitel 4. I kapitel 5 redovisas resultatet för övriga sakområden. Tillvägagångsätt och avgränsningar för arbetet redovisas i kapitel 3. 
 Tidigare initiativ och förslag 
 Vi har en lång tradition i Sverige av att arbeta med  
 it-frågor 
  och Digitaliseringskommissionen är den senaste i en lång rad grup- peringar, råd, kommissioner som haft till uppgift att följa och för- bättra situationen för digitaliseringen. Här finns skäl till ödmjuk- het, till att blicka tillbaka och se om vi kanske kan fånga upp kloka idéer som redan framkommit, förslag som redan utretts, men som kanske inte genomförts. Vi har därför gjort en historisk kartlägg- ning av tidigare initiativ på digitaliseringsområdet och de förslag som dessa kommit med. Kartläggningen är tidsmässigt avgränsad till att omfatta den senaste tioårsperioden. Följande insatser ingick i inventeringen: 
  
 It-politisk 
  
  strategigrupp 
  
 Råd för  
  
 it-politiska 
  frågor 
  
 IT& uppstartsfas, pågående eller klar. Statusen har bedömts i samråd med personer med ansvar för eller god in- blick i insatserna och åtgärderna. 
 Bedömning av åtgärdernas målgruppsrelevans görs utifrån vad som framgår av den digitala agendan samt information som framkommit i samband med uppföljningsarbetet. Tre grova kategorier av mål- grupper används: 
  
 Första kategorin av åtgärder ska påverka på strategisk nivå. En insats på strategisk nivå kan exempelvis vara att förbättra förut- sättningarna för uppföljning inom ett område genom exempel- vis bättre statistik eller genom att kartlägga befintliga aktiviteter inom ett område. Flera av dessa insatser och åtgärder är på olika sätt inriktade på att skapa beslutsunderlag för framtida insatser och åtgärder. 
  
 Den andra kategorin omfattar åtgärder som sker mot myndig- heter eller andra organisationer som sedan i sin tur måste agera för att en påverkan på den slutliga målgruppen ska uppnås. Ett exempel kan vara regler som införs för att myndigheter ska an- passa sina webbplatser utifrån olika kriterier för att till exempel öka funktionalitet och användbarhet. Genom detta kan till exem- pel personer med olika funktionshinder i ökad utsträckning använda dessa kanaler. Kategorin benämns indirekt i kortform. 
  
 Den sista kategorin är åtgärder som sker direkt mot användarna av en tänkt lösning. Exempel på detta kan vara ekonomiska incita- ment som direkt påverkar en tänkt målgrupp. 
  
 45 
  
 Insatsernas och åtgärdernas relevans i förhållande till sakområdenas inriktning bedöms på en övergripande nivå för de fem fokuserade sakområdena. Bedömningarna utgår från uppgifter som samlats in per insats och åtgärd av konsulten i samband med uppföljningen. I bedömningarna tas också hänsyn till i vilken utsträckning insatser och åtgärder syftar till att särskilt påverka  
 it-aspekter 
  av relevans för ett sakområde. De bedömningar som görs ska tolkas utifrån det faktum att många insatser och åtgärder är breda och övergripande till sin karaktär. 
  
 3.3 
  
 Kartläggning av ekosystem 
  
 Digitaliseringskommissionen vill för varje sakområde i agendan identifiera nyckelorganisationerna inom respektive område för att skapa en bild av vilka de är och vilken roll respektive organisation har inom sakområdet. Analysföretaget Bolton gavs våren 2013 upp- draget att påbörja kartläggningen av digitaliseringens nyckelaktörer. Arbetet redovisades i rapporten Kartläggning av digitaliseringens aktörer och sammanfattning av lärdomar 
  
 5 
  
 . 
 Kartläggningen syftar till att vara ett stöd för Digitaliserings- kommissionens fortsatta arbete. Materialet i dag är ett diskussions- underlag att utgå ifrån, bland annat för att avgöra vilka aktörer kommissionen bör samverka med för att synliggöra framgångar och kunna driva digitaliseringen i den riktning som regeringen önskar. 
 Kartläggningen ska på sikt göra det möjligt att se: 
  
 Vilka organisationer har en stor påverkan inom respektive sak- område? 
  
 Hur samverkar organisationerna inom sakområdet i dag och hur blir saker och ting gjorda? 
  
 Finns det luckor att fylla eller andra sorters problem inom sak- områden? 
  
 5  
 Dnr. N 2012:04/2013/18. 
 46 
  
 3.3.1 
  
 Metod 
  
 För varje område i den digitala agendan listas de organisationer som nu ingår i kartläggningen. 
 Kartläggningen av nyckelaktörer baseras på analyser av källor inom myndighetssfären samt på en inventering av de aktörer som kom- missionen själv identifierat. 
 Aktörerna har vidare värderats ur två aspekter: dels hur stort mandat aktörerna upplevs ha i sakfrågan, dels hur pådrivande de upp- levs vara för att ambitionen för sakområdet på sikt ska kunna upp- nås. I värderingen har det tagits hänsyn till om aktörerna är en branschorganisation, intresseförening, eller annan form av orga- nisation samt om aktören agerar reaktivt eller proaktivt. Ett reak- tivt agerande avser exempelvis då en myndighet agerar enligt ett uppdrag från regeringen. Aktiviteter som sker på eget initiativ definieras som proaktiva. 
  
 Mandat  
 i sakfrågan uttrycker ett reellt inflytande som aktören upp- levs ha att utveckla och påverka sakområdet (oavsett om aktören faktiskt valt att använda sig eller inte av detta inflytande). 
  
 Pådrivande  
 i sakfrågan avser hur stor aktivitet och synlighet orga- nisationen upplevs ha för att främja förändring inom det specifika sakområdet. 
 Vid värdering av varje sakområde har Digitaliseringskommissionen utgått ifrån ambitionerna och beskrivningarna i den digitala agendan samt det parallella arbetet kring indikatorer. 
  
 3.3.2 
  
 Avgränsningar 
  
 Kartläggningen har uteslutande inriktats mot nationella aktörer som arbetar på ett övergripande nationellt plan. Lokala initiativ eller regionala aktörer har inte inkluderats, och inte heller EU- initiativ. Enskilda individer och privata företag har exkluderats i kartläggningen såvida de inte har en märkbar närvaro inom sak- området. 
 Universiteten och högskolorna kan i många fall vara relevanta aktörer inom flera av den digitala agendans sakområden. Det gäller både som kunskapsförsörjare och som utförare av projekt och andra konkreta insatser av direkt betydelse för utvecklingen inom en sakfråga. Lärosätenas roll för samhället uppmärksammas i många 
 47 
  
 sammanhang. Deras uppgift att samverka med det omgivande sam- hället, ofta kallad  
 den tredje uppgiften  
 tillkom den 1 januari 1997 och framgår av högskolelagen (1992:1434). En viktig del av upp- draget för lärosätena är att aktivt verka för att forskningsresultat kommer till nytta, bland annat genom att överföra kunskap till näringslivet och samhället i övrigt. I kartläggningen ingår lärosäten i vissa specifika fall. Det ska inte tolkas som att vi anser att det endast är dessa lärosäten som är betydelsefulla för den digitala agendans olika sakområden. De lärosäten som tas upp gör det mot bakgrund av att de har bedrivit verksamhet som haft en tydlig natio- nell profil och där it:s betydelse för verksamhetsområdet varit en kritisk faktor. 
 Kartläggningen är att betrakta som en ögonblicksbild som in- kluderat de aktörer som tydligt påvisat sin närvaro inom den digi- tala agendans sakområden, vid tidpunkten för kartläggningen. Kart- läggningen kan därför behöva revideras under det fortsatta arbetet. En aktör kan till exempel anse sig saknas i vår genomgång, alter- nativt anse sig ha fått en orättfärdig bedömning. Sådana förbiseenden kan vid behov givetvis rättas till. 
 48 
  
 4 
  
 Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden 
  
 I detta kapitel går vi igenom de fem sakområden i den digitala agen- dan som delbetänkandet fokuserar på (se avsnitt 1.3). 
 De fem sakområdena är: 
  
 Digitalt innanförskap 
  
 Jämställdhet 
  
 Skola och undervisning 
  
 Digital kompetens 
  
 Entreprenörskap och företagsutveckling 
  
 För varje sakområde presenteras en genomgång av vilka indikatorer som vi föreslår för att följa utvecklingen, samt status, karaktär och relevans för de insatser och åtgärder som ingår i den digitala agendan. Vi visar också en utgångsbild över vad vi har valt att kalla sakområdenas digitala ekosystem, det vill säga de nyckelaktörer som har identifierats som verksamma inom respektive sakområde. 
  
 4.1 
  
 Digitalt innanförskap 
  
 Regeringens ambition på området är att fler ska kunna använda internet och andra digitala tjänster i vardagen som medborgare, före- tagare eller anställd. I agendan sägs också att det är viktigt att alla som vill har möjlighet att använda de möjligheter som digitaliseringen erbjuder oavsett personliga förutsättningar som ålder, funktions- nedsättning och kunskapsnivå eller andra förutsättningar som exem- pelvis socioekonomiska eller språkmässiga möjliga hinder. En viktig 
 49 
  
 principfråga är att produkter och tjänster som exempelvis webb- platser är tillgängliga och användbara så att alla faktiskt kan använda dem. 
  
 4.1.1 
  
 Indikatorer 
  
 I arbetet med att föreslå indikatorer på sakområdet har dessa relevanta nyckelformuleringar i den digitala agendan identifierats: 
  
 alla som vill kan använda digitaliseringens möjligheter 
  
 minskat utanförskap inom specifika grupper 
  
 faktisk tillgång till dator och fasta eller mobila uppkopplingar med tillräcklig kapacitet 
  
 tillgänglighet och användbarhet av offentliga tjänster. 
  
 Med en ökad digitalisering av samhället öppnas nya möjligheter till delaktighet för grupper som tidigare delvis ställts utanför. De tek- niska hjälpmedlen ger till exempel grupper med olika former av funk- tionsnedsättningar nya möjligheter att kommunicera och ta del av information. Det som tidigare ibland har krävt dyra hjälpmedel, blir nu billigare och enklare för både individen och det omgivande sam- hället. Samtidigt så finns det en risk för att vissa grupper hamnar i ett nytt eller förstärkt utanförskap till följd av digitaliseringen. De indikatorer som valts ut för detta sakområde avser att följa hur olika grupper ges nya möjligheter att inkluderas i samhället samt att säker- ställa att inte grupper exkluderas från digitaliseringens möjligheter. 
 Indikatorerna avser att mäta: 
  
 tillgång till teknik och uppkoppling i befolkningen och specifika grupper 
  
 grundläggande användning i hela befolkningen och specifika grupper 
  
 användbarhet på internet. 
  
 Ambitionen för sakområdet är att alla som vill ska kunna använda digitaliseringens möjligheter. Det skulle innebära att vi bör foku- sera på att mäta innanförskap i den grupp i befolkningen som säger sig vara intresserade av att använda internet. I gruppen  
 icke-användare 
  i dag säger majoriteten att de inte använder internet för att de helt 
 50 
  
 enkelt inte är intresserade. Enligt undersökningen Svenskarna och Internet 2012 
  
 1  
  
 uppger 87 % av befolkningen 12 år och uppåt att de använt internet minst någon gång. Av de som uppger att de aldrig gör det är det 58 % som anger att de är ointresserade av att använda internet. Baserat på det kan vi konstatera att vi har cirka 95 % användning i målgruppen. 
 I valet av indikatorer fokuseras den totala användningen, oavsett om personer vill använda internet eller inte. Ointresset kan också handla om att vissa ännu inte ser nyttan med internet för just dem. Om  
 icke-användaren 
  kände till de möjligheter som digitaliseringen ger kanske hon eller han trots allt skulle vara intresserad. Det är också tänkbart att ointresse är en omskrivning av andra skäl som till exempel att personen i fråga helt enkelt inte vågar eller kan. 
 För att förstå hur samhället digitaliseras är det viktigt att göra undersökningar där hela den svenska befolkningen ingår. Genom riksrepresentativa undersökningar skapas en generell bild av det svenska samhället. Risken är emellertid att vissa grupper inte syn- liggörs i tillräcklig omfattning i dessa undersökningar. Orsakerna till detta är flera och kan delvis relateras till designen av undersökningar men även till individers ovilja eller oförmåga att delta i undersök- ningar. 
 Ett generellt problem med större undersökningar är ofta att ur- valet av respondenter begränsas i ålderssammansättning alternativt att undersökningar designas för specifika målgrupper som exempel- vis internetanvändare. Det kan också vara svårt att få en helt repre- sentativ bild för de allra äldsta i befolkningen, bland annat på grund av hörselproblem eller andra funktionsnedsättningar som i vissa fall kan försvåra en intervju. En annan grupp som kan vara underrepre- senterad är de som har begränsade kunskaper i det svenska språket, eftersom frågorna sällan översätts till andra språk. 
 Att alla får möjlighet att använda digitaliseringens möjligheter är en demokratisk och solidarisk fråga. Detta sakområde har därmed en stark påverkan på området demokrati. Det påverkas i sin tur av flera andra sakområden där delaktighet för alla byggs upp. Det är viktigt att säkerställa att alla har möjlighet att få uppkoppling till bredband. Genom att skapa en tryggare och säkrare digital miljö så förbättras förutsättningarna för att få flera människor att använda fler av digitaliseringens möjligheter. Det är också av betydelse att 
  
 1  
 Svenskarna och Internet 2012, Gonzalez, O.  
 http://www.internetstatistik.se/rapporter/svenskarna-och-internet-2012 
  
 51 
  
 den tekniska utvecklingen och design av tjänster görs med hela be- folkningen i åtanke. 
 Föreslagna indikatorer 
 Tabell 4.1 Föreslagna indikatorer för sakområde Digitalt innanförskap 
  
 52 
 SOU 2013:31 Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 Den digitala agendan för Europa innehåller fyra mål som vi har sor- terat till sakområdet Digitalt innanförskap (indikatorer  
 1–4). 
  I EU- statistiken finns även en hel del andra indikatorer kopplade till van- liga användandeområden som vi har lyft in (indikatorer  
 5–8) 
  då vi anser dessa tillhöra grundläggande användning som vi kan förväntas att alla gagnas av att vara del i. 
 I den digitala agendan för Europa används en kombination av faktorer (ålder, utbildningsnivå och arbetsmarknadsstatus) för att identifiera en missgynnad grupp där risken för utanförskap är högre (indikator 3). 
 Tyvärr är redovisningen av statistik från EU begränsad till ålders- spannet  
 16–74 
  år. Eftersom vi vet att användningen av internet bland äldre är lägre jämfört med andra ålderskategorier vill vi även följa utvecklingen i Sverige via frågor som finns i .SE:s undersök- ning Svenskarna och Internet (indikatorer 9 och 11) då denna studie inte har någon övre åldersgräns. 
 Det kan övervägas att även inkludera i vilken utsträckning E- delegationens webbriktlinjer, eller delmängden riktlinjer för tillgäng- ligt webbinnehåll (WCAG) 
  
 2 
  
 , tillämpas. Det skulle kunna åstad- kommas genom att kontrollera de mest använda svenska webb- platserna och inkludera även privat sektor. Många av de viktigaste webbplatserna för en internetanvändare är sådana som tillhandahålls av privata aktörer, till exempel banker, nyhetssidor och sociala nät- verk. Då  
 E-delegationen 
  inte presenterat resultaten av sin under- sökning i tid för vårt delbetänkande saknas värden på indikator 10. 
  
 2  
  
 http://www.w3.org/Translations/WCAG20-sv/ 
  
 53 
  
 För att ta del av tjänster via internet finns förenklat sett två vägar. Antingen använder sig en person själv av en tjänst eller så tar personen del av en tjänst genom att be någon annan använda den för sin egen räkning, så kallad  
 proxy-användning. 
  Andelen icke- användarna som tvingas att be någon annan om hjälp skulle möjligen kunna öka över tid om andra kanaler för att ta del av olika tjänster stängs ned. Det är tänkbart att sannolikheten är högre att en proxy- användare själv börjar använda tjänster över internet jämfört med renodlade  
 icke-användare, 
  som aldrig tar hjälp av någon för att an- vända internet.  
 Proxy-användare 
  är uppenbarligen medvetna om vissa av de tjänster som finns på internet. Indikator 12 visar detta fenomen. Mellan åren 2011 och 2012 var andelen  
 proxy-användare 
  relativt konstant. 
 Vi har valt att inkludera internetanvändning via mobiltelefon som indikator 13. Det kan förefalla vara relativt avancerad användning men om nuvarande tillväxttakt håller i sig kommer vi att nå större delen av internetanvändarna i befolkningen via denna kanal inom några få år. 
 Kommentar 
 Sammantaget kan man se att Sverige ligger väldigt bra till när det gäller digital delaktighet i relation till övriga omvärlden. Här har vi lyckats nå ut till den breda befolkningen på ett sätt som många andra länder misslyckats med. Det beror till stor del på att vi har en hög andel användare i de äldre åldersgrupperna i förhållande till övriga världen. 
 Tillgången på indikatorer är relativt god så när som på att vi sak- nar information om vissa mindre grupper i samhället som riskerar att hamna utanför de statistiska intervjuundersökningar som ligger till grund för de flesta av indikatorerna på området. 
 När det gäller utvecklingen över tid kan vi däremot konstatera att vi når få nya användare med digitaliseringen. Utvecklingen har planat ut på relativt höga nivåer. De som kvarstår som  
 icke-användare 
  finns framför allt i de äldsta grupperna i samhället samt de som uppger sig vara ointresserade. Tidigare var det vanligare att  
 icke-användare 
  uppgav ekonomi, problem med att få tillgång till bredband och oro över krånglig teknik som skäl till att de inte började använda sig av internet. 
 54 
  
 4.1.2 
  
 Insatser och åtgärder i agendan 
  
 Tabell 4.2 Status insatser och åtgärder inom sakområde Digitalt innanförskap 
  
 Kommentar: Insatserna och åtgärderna återges i kortform. Fullständig beskrivning framgår av 
 bilagan över insatser och åtgärder i den digitala agendan. I avsnitt 3.2 förklaras begrepp som används. 
 Status och karaktär 
 Merparten av insatserna och åtgärderna för digitalt innanförskap är under genomförande. För några av de insatser vars status är klar är det viktigt att aktiviteter fortsätter för att få fortsatt genomslag. Som exempel kan nämnas  
 E-delegationens 
  vägledning för webb- utveckling. Även om vägledningen är klar är det viktigt att den sprids så att en bred kännedom uppnås. 
 Den övervägande delen av insatserna och åtgärderna är av strate- gisk karaktär och fokuserar på behovsanalyser av olika slag. Själva insatsen i sig träffar inte en specifik målgrupp. Insatserna är till stor del riktade mot att skapa information om vilka problem som finns inom tillgänglighet för personer med funktionshinder. Exempel på 
 55 
  
 detta är det arbete som Handisam utför tillsammans med Statistiska centralbyrån (SCB) med syftet ta fram statistik om tillgänglighet och funktionshinder för att bättre kunna följa upp framsteg inom området. 
 Kampanjen Digidel 2013 är emellertid ett exempel på en insats som mer direkt vänder sig till  
 icke-användarna 
  av it av olika slag. Kampanjen är inte initierad av regeringen men finns omnämnd i en relativt bred insats där regeringen konstaterar att det sker många frivilliginsatser på området digitalt innanförskap. Regeringen har i januari 2013 gett Linnéuniversitetet i uppdrag att undersöka hur frivilliga initiativ arbetar för en ökad digital delaktighet 
  
 3 
  
 . Vi tolkar uppdraget som ett första steg inom ramen för åtgärden som handlar om att utreda behov och möjligheter att stödja insatser för digitalt innanförskap. 
 Relevans 
 I arbetet med att följa upp insatser och åtgärder har personer med inblick i sakområdet framhållit att digitalt innanförskap i viss mån är svårt att definiera och avgränsa. 
 Av genomgången framgår att den främsta målgruppen för insatser i dag tycks vara grupper med funktionshinder som av olika skäl i dag inte har samma möjligheter att använda it:s potential. Det kan till exempel vara orsakat av bristande funktionalitet på webb- platser och  
 it-utrustning. 
  De insatser och åtgärder som syftat till att minska det digitala utanförskapet inom dessa grupper är främst inriktade på att öka webbplatsers och webbverktygs användbarhet och på så vis minska det digitala utanförskapet. 
 Att  
 e-handel 
  nämns i sammanhanget kan tyckas vara överraskande. Området verkar inte passa in helt i sakområdet. Fokus är emellertid lagt på att bygga tillit till företeelsen för att få fler att våga handla på internet. På så vis kan risken för digitalt utanförskap på området minska. Frågan är möjligen en aning marginell sett till sakområdet i stort. 
 Överlag är insatserna och åtgärderna relevanta. Det finns emeller- tid en tyngdpunkt mot insatser och åtgärder på en strategisk nivå som inte syftar till att direkt påverka de som i dag står utanför det digitala samhället. Vidare omfattar sakområdet i första hand insatser 
  
 3  
 Dnr. N2013/249/ITP. 
 56 
  
 och åtgärder utifrån ett funktionshindersperspektiv. Kampanjen Digidel 2013 har ett vidare perspektiv. Den beräknas emellertid att avslutas i sin nuvarande form vid utgången av 2013. 
  
 4.1.3 
  
 Ekosystem 
  
 Sakområdets ambition är att alla som vill ska kunna använda de möj- ligheter som digitaliseringen erbjuder. Detta innebär att vi söker efter aktörer vars verksamhet, enligt sakområdets nyckelfraser i agen- dan, kan leda till att: 
  
 fler kan använda digitaliseringens möjligheter 
  
 utanförskapet minskar inom specifika grupper 
  
 den faktiska tillgången ökar till dator och fasta eller mobila upp- kopplingar med tillräcklig kapacitet 
  
 tillgänglighet och användbarhet av offentliga tjänster ökar. 
  
 Det finns ett antal nyckelaktörer identifierade för sakområdet. Det finns intresseorganisationer för olika grupper i samhället, forskning inom området och ett antal myndigheter som har fokus på frågan. 
 Tabell 4.3 Identifierade aktörer inom sakområde Digitalt innanförskap 
  
 57 
  
 58 
  
 Aktörer som utöver dem som framgår av tabellen bör övervägas är bland andra Linnéuniversitetet och Kungliga biblioteket (KB). Linné- universitetet genomför på uppdrag av regeringen en utredning kring hur frivilliga initiativ bidrar till att öka den digitala delaktigheten. KB arbetar på nationell nivå för ökad digital inkludering inom ramen för sitt samordnings- och utvecklingsansvar för hela den svenska bibliotekssektorn. Det handlar till exempel om biblioteks- statistik och att tillsammans med länsbiblioteken följa upp hur planer för biblioteksverksamheten har utformats och hur de används. 
 Figur 4.1 Översikt aktörer inom sakområdet Digitalt innanförskap 
  
 Stor 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
 5 
 7 3 
 4 
  
 Lite 
 Nr Namn 
  
 1 
  
 Digidel 
  
 2 
  
 Handikappförbundens samorganisation 
  
 3 
  
 Handisam 
  
 4 
  
 Hjälpmedelsinstitutet 
  
 5 
  
 Kammarkollegiet 
  
 6 
  
 Pensionärernas Riksorganisation (PRO) 
  
 7 
  
 Post- och telestyrelsen (PTS) 
  
 8 
  
 SeniorNet 
  
 9 
  
 Svensk Biblioteksförening 
  
 1 
 59 
  
 Den mest pådrivande aktören är kampanjen Martin 2013 som sam- ordnas av Stiftelsen för Internetinfrastruktur (.SE). Kampanjen har skapat en kontaktyta för att samla insatser för att främja ökat digitalt innanförskap. Denna kontaktyta är en plattform för att engagera myndigheter, intresseorganisationer, företag och privatpersoner i att genomföra utbildningsinsatser som stödjer de som vill ta del av internet men som saknar den digitala kompetens eller den utrustning som behövs. Kampanjen är tidsbestämd och kommer att upphöra under året. 
 De starkast pådrivande myndigheterna är Post- och telestyrelsen (PTS) och Handisam som båda har fokus på digitalt innanförskap i hänseendet tillgänglighet för de grupper som hindras av olika funk- tionshinder. Inom detta område finns även en starkt pådrivande in- tresseorganisation i Handikappförbundens samorganisation. 
 Pensionärernas intresse inom sakfrågan representeras av Pensio- närernas riksorganisation (PRO) och SeniorNet. PRO har frågan som en del av den övergripande agendan medan SeniorNet har digi- talt innanförskap som sin huvudfråga. 
 Kommentar 
 I aktörsbilden återfinns ingen grupp som klart representerar dem som av kulturella eller andra skäl inte deltar i det digitala samhället. Samlingsorganisationer och lokala företrädare finns för dessa grupper, men inom ramen av denna kartläggning har ingen nationell aktör identifierats. 
 Svenska biblioteksföreningen ses som en representant för den grupp i samhället som har behov av tillgång till datorer via biblio- teken. Men inte heller för denna grupp finns ett utpekat språkrör. 
  
 4.2 
  
 Jämställdhet 
  
 Ambitionen för sakområdet är att jämställdheten inom  
 it-området 
  ska öka kraftigt. Området kan utifrån skrivningar i den digitala agen- dan grovt delas in i två dimensioner. Den ena dimensionen handlar om att jämna ut könsfördelningen, dels bland yrkesverksamma inom  
 it-området, 
  dels inom  
 it-relaterade 
  utbildningar inom uni- versitet och högskola. Den andra handlar om att öka intresset bland kvinnor för it och  
 it-relaterade 
  yrken samt att redan i grundskolan 
 60 
  
 öka intresset bland unga kvinnor för teknik, matematik och natur- vetenskapliga ämnen. 
  
 4.2.1 
  
 Indikatorer 
  
 Området avser framförallt att mäta jämställdhet på  
 it-relaterade 
  utbildningar och bland anställda i  
 it-sektorn, 
  samt insatser som görs för att åstadkomma större jämställdhet. 
 Jämställdhet kopplat till it gäller i första hand könsbalansen för yrkesverksamma samt kvinnors karriärvägar i  
 it-relaterade 
  samman- hang. När det gäller den generella användningen av it i Sverige är skillnaden mellan män och kvinnor liten. I den tidiga digitaliseringen anammade dock män it och internet något tidigare än kvinnor. Skillnaden, mätt i total andel som använder sig av internet, har i dag i stort försvunnit. Trots det finns vissa skillnader mellan mäns och kvinnors användning som framträder vid en närmare analys på aktivitetsnivå och inom olika åldersgrupper. Det är i vissa fall kvinnor som använder internet mer och i vissa fall män. 
 En skillnad mellan män och kvinnor är att män som grupp är något tidigare med att testa ny teknik. Det gör att det initialt upp- står skillnader men dessa jämnas ofta ut över tiden. En förklaring kan kanske ses i undersökningen Svenskarna och internet, som konstaterar en tydlig skillnad mellan män och kvinnor gällande intresse för tekniska prylar. Män säger sig i klart större utsträck- ning än kvinnor vara intresserade av sådana. Detta kan handla om att kvinnor inte ser den omedelbara nyttan, eller om att teknik- prylar traditionellt varit maskulint kodade och exempelvis mark- nadsförts mer till pojkar och män. 
 Vi har valt indikatorer som mäter könsfördelningen i olika yrkes- kategorier oavsett branschtillhörighet. Det är viktigt för att inte könsskillnader inom en hel bransch döljs genom att olika yrkeskate- gorier har olika könsfördelning. Ett genomsnitt kan dölja viktiga skillnader mellan grupper när de slås ihop. 
 61 
  
 Föreslagna indikatorer 
 Tabell 4.4 Föreslagna indikatorer för sakområde Jämställdhet 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 62 
  
 Rapporten Uppföljning av handlingsplanen Jämställd  
 IT-utveckling 
  för ökad tillväxt från Tillväxtanalys 
  
 4  
  
 innehåller en bra sammanfatt- ning av vilken statistik som finns tillgänglig inom området. Ovan- stående förslag bygger i stort på denna sammanställning. 
 På gymnasial nivå är det utbildningar med teknisk inriktning som innefattar fördjupningar närmast relaterade till it- och medie- teknik. Om man senare på högskola/universitet vill studera med inriktning mot it är det inte avgörande att man valt teknisk utbild- ning på gymnasiet. Däremot kan det vara så att valet av gymnasie- utbildning säger något om intresset för ett framtida  
 it-yrke. 
  Tittar man på andelen flickor av de sökande till teknisk utbildning är det 16 % år 2012. I tredje året på gymnasiet var det 7 % flickor av dem som gick informations- och medieteknisk inriktning på teknikpro- grammet. 
 Kommentar 
 Vi har i dag bristfällig tillgång till indikatorer när det gäller vilka som startar, äger och driver nya  
 it-företag. 
  Hur stor andel av dessa som är kvinnor kan vara en viktig faktor att titta på när det gäller jämställdheten i  
 it-branschen. 
  Digitaliseringskommissionen avser att fortsätta titta på utvecklingen inom området. 
 Indikatorn avseende löneskillnad i  
 it-branschen 
  visar att kvinnorna har lägre lön än männen. Skillnaden är 6 procentenheter vilket är samma som för samhället i stort. 
 Det råder brist på indikatorer som ger internationell jämförbar- het när det gäller jämställdheten i  
 it-sektorn. 
  Digitaliseringskom- missionen har framfört till  
 EU-kommissionen 
  att de bör verka för att få fram indikatorer då detta är ett prioriterat område inom arbetet för den europeiska digitala agendan. 2007 publicerade OECD en rapport 
  
 5  
  
 där de sammanställt resultat om andelen kvinnor som arbetar i  
 it-sektorn. 
  Här placerade sig Sverige som femte land i Europa. En av svårigheterna med detta är att klassificera vad som är ett yrke inom  
 it-sektorn. 
  Mer eller mindre alla yrken involverar något slag av  
 it-användning, 
  om det så bara är att anmäla sjukdom eller rapportera arbetstid via en dator. 
  
 4 
  
 http://www.tillvaxtanalys.se/sv/publikationer/working-paper-pm/working-paper-pm/4-2- 
  
 2012-uppfoljning-av-handlingsplanen-jamstalld-it-utveckling-for-okad-tillvaxt.html 
  
 5 
  
 ICTs and Gender, OECD Digital Economy Papers,  
  
 http://www.oecd-ilibrary.org/science- 
 and-technology/icts-and-gender_231011217663 
  
 63 
  
 Bilden av att det är få kvinnor i  
 it-branschen 
  är tydlig. Andelen kvinnor i  
 it-yrken 
  har ökat något under åren  
 2006–2010 
  men endast från 18,2 till 19,5 %. Inom utbildning ser bilden ungefär lika ut. Andelen kvinnliga nybörjarstudenter inom it hade en nedgång fram till 2004 vilket sedan speglar sig i andelen utexaminerade runt 2009. Då andelen nybörjarstudenter sedan svackan 2004 kontinuerligt ökat ser vi nu också en ökning i examinerade vilket sedan påverkar an- talet yrkesverksamma. Ökningen är relativt liten. 
  
 4.2.2 
  
 Insatser och åtgärder i agendan 
  
 Tabell 4.5 Status insatser och åtgärder inom sakområde Jämställdhet 
  
 Kommentar: Insatserna och åtgärderna återges i kortform. Fullständig beskrivning framgår av 
 bilagan över insatser och åtgärder i den digitala agendan. I avsnitt 3.2 förklaras begrepp som används. 
 Status och karaktär 
 I stort sett samtliga insatser och åtgärder som ingår i sakområdet är avslutade. Området består huvudsakligen av beslutade insatser som redan var genomförda när den digitala agendan presenterades. Sam- tidigt är en av åtgärderna som regeringen listar i det närmaste en upprepning av sakområdets övergripande ambition. Det handlar om åtgärden att andelen kvinnor i  
 it-yrken 
  och  
 it-relaterade 
  utbild- 
 64 
  
 ningar ska öka kraftigt fram till år 2020. Det framgår inte alls vilken typ av mer konkreta insatser som regeringen anser vara nödvändiga för att åtgärden ska genomföras i egentlig mening varför status för åtgärden bedöms vara i sin uppstartsfas. Av detta skäl uppges ingen målgruppsrelevans för åtgärden. 
 Insatserna och åtgärderna har huvudsakligen karaktären av behovs- analyser av olika slag. Det handlar om uppföljning av redan beslutade strategier eller genomförande av en konferens på temat. I en insats hänvisas till tidigare utredningar, till exempel Delegationen för jäm- ställdhet i högskolan. Det framkommer egentligen inte vilka av deras förslag som främst är tänkta att bidra till att ambitionen för sakområdet uppnås. 
 En av insatserna som tas upp är att KTH uppdragits att ta fram en handlingsplan för jämställdhet i  
 it-sektorn. 
  Handlingsplanen presenterades 2006 i rapporten Jämställd  
 it-utveckling 
  för ökad tillväxt 
  
 6 
  
 . I rapporten presenteras en rad åtgärder som regering, it- företag samt lärosäten kan genomföra för att främja kvinnors in- tresse för att arbeta i  
 it-sektorn. 
  Tillväxtanalys fick 2012 i uppdrag av regeringen att följa upp KTH:s handlingsplan för att se i vilken utsträckning förslagen genomförts hos de tre målgrupperna. Många insatser är riktade mot företag och kräver ett stort deltagande från deras sida. Av uppföljningen framgår emellertid att många företag inte har känt till att en handlingsplan funnits. Flera av de företag som Vega intervjuade arbetade däremot redan med frågorna i olika utsträckning och även många av de saker som KTH före- slagit i sin rapport. 
 Relevans 
 Förutom handlingsplanen som utformats av KTH anges i den digi- tala agendan få konkreta insatser för att påverka jämställdheten i it- sektorn. Ett exempel på en åtgärd med ett mer tydligt syfte är att regeringen ska återkomma med mål om rekrytering av kvinnliga professorer. Däremot är insatsen inte knuten direkt till  
 it-området 
  utan gäller utbildningsområdet generellt. Reflektionen är att få in- satser som redovisas är riktade mot en målgrupp som påverkar del- tagandet av kvinnor inom  
 it-branschen. 
  Istället ligger fokus på be- 
  
 6  
 Jämställd  
 IT-utveckling 
  för ökad tillväxt – Handlingsplan för att främja jämställdheten inom  
 IT-området 
  med fokus på näringslivet, KTH, dnr.  
 V-2006-0972, 
  doss. 29. 
 65 
  
 hovsanalyser av olika slag. Dessa kan vara av stor betydelse, men det är svårt att se på vilket sätt och i vilket sammanhang kunskapen är tänkt att omsättas i framtida insatser och åtgärder. 
  
 4.2.3 
  
 Ekosystem 
  
 Sakområdets ambition är att jämställdheten inom  
 it-området 
  ska öka kraftigt. Detta innebär att vi söker efter aktörer vars verksamhet, enligt sakområdets nyckelfraser i agendan, kan leda till att: 
  
 jämställdheten inom  
  
 it-området 
  ökar. 
  
 andelen kvinnliga sökande till naturvetenskapliga/tekniska ämnen blir högre. 
  
 andelen kvinnor i  
  
 it-relaterade 
  yrken och utbildningar ökar. 
  
 fler kvinnor kan delta i utvecklingen av digitaliseringen och dess möjligheter. 
  
 Tabell 4.6 Identifierade aktörer inom sakområde Jämställdhet 
  
 66 
 SOU 2013:31 Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden 
  
 Gränsdragningen inom detta sakområde är svår då vi söker natio- nella insatser och aktörer. Ytterligare överväganden kommer att behöva göras speciellt kring forskningsaktörerna och när de kan an- ses arbeta nationellt. Som exempel kan nämnas Blekinge Tekniska Högskola som har en professur i ämnet ICT and Gender Research. 
 De lärosäten som bedriver  
 it-utbildningar 
  har sällan nationella initiativ att uppvisa och har därför här inte ansetts vara nyckel- aktörer. Några av högskolorna har specifika rekryteringsinitiativ som exempelvis studieveckor och introduktionsdagar riktade till flickor, men saknar nationell samverkan inom området. 
 67 
  
 Figur 4.2 Översikt aktörer inom sakområdet Jämställdhet 
  
 Stort 
 6 
  
 Litet 
  
 68 
  
 Kommentar 
 Det finns ingen myndighet som tydligt har agerat i denna specifika sakfråga och som har identifierats under denna analys. Den av rege- ringen utpekade ansvariga myndigheten är Universitetskanslers- ämbetet som sedan årsskiftet 2012/2013 ansvarar för tillsyn av Sveriges universitet och högskolor. Frågan om jämställdhet inom  
 it-branschen 
  har, utöver branschdrivna initiativ, främst uppmärk- sammats genom olika uppdrag från Näringsdepartementet. Till- växtverket har genomfört en konferens kopplad till frågan och Till- växtanalys har haft i uppdrag att följa upp den handlingsplan som KTH tidigare tagit fram på uppdrag av regeringen. 
  
 4.3 
  
 Skola och undervisning 
  
 Ambitionen för sakområdet är dels att elever ska och lärare bör ha tillgång till moderna lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbild- ning, dels att varje elev efter genomgången grundskola ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. 
 Strategiska frågor som tas upp i den digitala agendan handlar om tillgången till och användningen av datorer och it i undervisningen,  
 it-kompetens 
  hos eleverna, lärarnas kompetens att använda it samt att lärare har förståelse för de möjligheter som it skapar för elev- erna. Dessutom nämns att användning av it kan bidra till en effek- tiv administration av skolan. 
  
 4.3.1 
  
 Indikatorer 
  
 Indikatorerna för sakområdet Skola och undervisning baseras huvudsakligen på Skolverkets kartläggning  
 It-användning 
  och it- kompetens i skolan samt European Schoolnets Survey of Scools: ICT in Education 
  
 7 
  
 . Skolverkets studie har gjorts vart tredje år och resultaten för 2012 års studie presenterades i april 2013 
  
 8 
  
 . European Schoolnets studie genomfördes under 2011 och presenteras även den i april 2013. Tyvärr har vi inte tillgång till mera frekvent 
  
 7 
  
 https://ec.europa.eu/digital-agenda/node/51275 
  
 8 
  
 http://www.skolverket.se/publikationer?id=3005 
  
 69 
  
 genomförda studier för området vilket är en brist utifrån de kriterier vi ställt upp för val av indikatorer. 
 På lång sikt påverkar området den digitala kompetensen både i samhället i stort och när det gäller professionell  
 it-kompetens. 
  Det gör att det i förlängningen också påverkar jämställhet och företags- utveckling och entreprenörskap samt forskning och innovation. 
 Föreslagna indikatorer 
 Tabell 4.7 Föreslagna indikatorer för sakområde Skola och undervisning 
  
 70 
 SOU 2013:31 Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. Rankningen för indikatorerna är ibland beräknad som ett genomsnitt baserat på rankningar för flera delmått. 
 Måttet på om lärare tycker att dator och it ska användas mer i skolan kan vara en bra indikation på deras inställning till möjlig- heterna med it i skolan och därmed en viktig förutsättning för ut- vecklingen. Däremot är det ett komplicerat mått att använda för attityd då ett högt värde skulle indikera en positiv attityd medan ett sjunkande mått skulle kunna förklaras av en ökad användning. Vi väljer att inkludera det i nuläget då vi ser att användningsnivåerna generellt är låga och vi tror att den enskilda lärarens inställning är en faktor som skulle kunna driva på utvecklingen. När tillgångs- och användningsnivåerna är högre kan det övervägas om måttet ska ersättas med andra mått. 
 Vi har tittat på tillgången till trådlösa nätverk för uppkoppling till internet på skolan som en möjlig indikator, men då  
 80–90 
  % har det enligt Skolverkets undersökning, valde vi att exkludera det. 
 Vi har valt att exkludera användning av dator i förskola när vi tittar på användning bland barnen. Frågan i Skolverkets undersök- ning är något oklart formulerat då den mäter användningsfrekvens på ett eller flera barn. Det gör att en hög siffra skulle kunna inne- bära att ett enskilt barn använder dator mycket. 
 Vi saknar i dagsläget indikatorer på i vilken utsträckning digitala lärresurser finns tillgängliga och används. Inom området börjar så kallade öppna lärresurser på internet bli tillgängliga. Det skapas och publiceras eget utbildningsmaterial i olika former på internet. Utbudet och användningen av öppna lärresurser är ett intressant område som Digitaliseringskommissionen avser att arbeta vidare med att försöka ta fram mått på, liksom för kommersiella resurser. 
 När det gäller tillgången till teknik går det att mäta detta bredare än enbart i termer av tillgång till datorer och surfplattor. Skolverket mäter till exempel tillgång till projektorer, digitalkameror och 
 71 
  
 interaktiva tavlor i sin undersökning. Då det blir något för specifikt att mäta dem enskilt är det tänkbart att överväga någon form av del- index avseende tillgången till utrustning. Vi begränsar oss emellertid till enbart tillgång till datorer eller surfplattor. 
 Kommentar 
 Sammanfattningsvis kan vi se att vi ligger i toppen av de europeiska länderna när det gäller tillgång till teknik men att vi hamnar efter i användningen av den. Norge och Danmark är länder som också återfinns i toppen avseende tekniktillgång. Däremot ligger dessa båda länder högre än Sverige avseende användningen av tekniken. I ett europeiskt perspektiv placerar sig Sverige i mellanskiktet avseende andelen lärare som har kompetensutvecklat sig inom it. Lite drygt hälften av grund- och gymnasieskolorna har en  
 it-plan 
  upp- rättad. 
 När vi följer utvecklingen på nationell nivå ser vi inte eventuella skillnader mellan kommuner, olika skolhuvudmän eller andra del- mängder. Skolverket konstaterar dock i sin rapport att det finns stora skillnader i digitaliseringen av för- och grundskola mellan olika huvud- män. På gymnasienivå är skillnaderna mindre. Här kan det finnas anledning att identifiera vilka indelningar som ger de största skill- naderna och följa dessa med indikatorer. 
 En förutsättning för användning och i förlängningen effekter av den, är tillgång till tekniken. Trots att tillgång i sig inte skapar önskade effekter konstaterar Skolverket att det finns ett samband mellan grundläggande  
 it-kompetens 
  och tillgången till dator. Sam- tidigt pekar Skolverket på ett stort behov av kompetensutveckling för att kunna använda it som pedagogiskt verktyg. Vi har fokuserat vårt arbete på grund- och gymnasienivå då detta är den huvudsakliga inriktningen i den digitala agendan. I det här arbetet saknas digi- taliseringen av de svenska högskolorna och universitetens utbild- ningsverksamhet, samt Komvux och sfi. Det är något vi avser att fortsätta arbetet med och utöka antalet indikatorer för, i den mån det är möjligt. 
 72 
  
 4.3.2 
  
 Insatser och åtgärder i agendan 
  
 Tabell 4.8 Status insatser och åtgärder inom sakområde Skola och undervisning 
  
 Kommentar: Insatserna och åtgärderna återges i kortform. Fullständig beskrivning framgår av bilagan över insatser och åtgärder i den digitala agendan. I avsnitt 3.2 förklaras begrepp som används. 
 Status och karaktär 
 Flera av insatserna och åtgärderna inom området är breda strategiska åtgärder för att främja användandet av it i skolan på bred front. Ett exempel på en insats är Skolverkets uppdrag att kontinuerligt följa upp utvecklingen av  
 it-kompetens 
  i skolan på alla nivåer samt att it förts in som läromål i läroplaner på alla nivåer av skolan. På flera punkter är åtgärderna som redovisas i agendan konstateranden av olika slag. Som exempel kan nämnas skrivningen it är ett av skolans lärverktyg, som behövs för att nå skolans mål. Skrivningen återfinns som en beslutad insats i den digitala agendan. Vi har valt att inte definiera skrivningen som en insats. 
 Ovanstående ger vid handen att några insatser och åtgärder mer eller mindre ständigt är pågående. Utifrån förutsättningarna för arbetet har det inte varit möjligt att närmare bedöma intensiteten eller undersöka vilka konkreta aktiviteter som faktiskt genomförs. Åtgärden att it ska fungera som en plattform i kompetensutveck- lingsinsatser är pågående då flera underliggande aktiviteter kan rymmas inom åtgärden. 
 Åtgärden om  
 it-baserade 
  prov inom svenskundervisning för in- vandrare (sfi) definieras som klar då åtgärden avbrutits. Skolverket har konstaterat att det finns en stor utvecklingspotential för it- baserade slutprov inom sfi, men att bland annat tekniska förutsätt- 
 73 
  
 ningar i skolorna har inneburit utmaningar som behöver ses över 
  
 9 
  
 . Regeringen beslöt under 2012 i samband med ändring av Skolverkets regleringsbrev att inget fortsatt utvecklingsarbete ska bedrivas. 
 Nya ämnesplaner för gymnasieskolan infördes 2011 och genom- förandestatus är därför klar. Samtidigt är det viktigt att följa utveck- lingen och se vilket genomslag de nya ämnesplanerna fått i praktiken. 
 Relevans 
 Det finns två tydliga ambitioner inom sakområdet. Dels ska elever och lärare ha tillgång till modern  
 it-utrustning, 
  dels ska eleverna få kunskap att använda it som ett verktyg för kunskapsinhämtning, kommunikation, skapande och lärande. 
 Övergripande styrdokument för grund- och gymnasieskola som nämns kan sägas ta fasta på det senare. 
 Ambitionen som handlar om tillgången till moderna  
 it-baserade 
  lärverktyg täcks inte av insatserna och åtgärderna. Samtidigt är bilden att tillgången till  
 it-utrustning 
  varierar i hög utsträckning mellan olika platser i landet. Det skiljer sig också åt hur mycket fokus skol- huvudmännen i landet lägger på att förse skolorna med rätt utrust- ning. 
 Ett annat område som har lyfts fram som viktigt i samband med uppföljningen, men som inte omnämns i den digitala agendan, är behovet av kompetensutvecklingsinsatser som inriktas på hur it kan användas som pedagogiskt verktyg. 
 En åtgärd är att it ska användas som plattform i kompetens- utvecklingsinsatser riktade till lärare. Det handlar om att använda it som distributionskanal för fortbildningsmaterial av olika slag. Frågan är om inte en sådan användning kan anses vara självklar i dag. 
 Personer med inblick i de insatser som genomförs ger bilden av att det är viktigt att blicka framåt och formulera nya insatser inom området. Även om flera insatser i strikt mening är genomförda återstår mycket. Även om it har förts in som en del av ämnes- och kursplaner bör detta snarast betraktas som en löpande prioritering där mycket utvecklingsarbete återstår i praktiken. 
 En central fråga i sammanhanget är att ansvaret för praktiskt utvecklingsarbete ligger på skolans huvudmän, det vill säga hos 
  
 9  
 Delredovisning av uppdrag om mål och prov på varje studieväg i svenskundervisning för invandrare (sfi),  
 2011-03-30, 
  Skolverket (dnr.  
 Mata). 
  
 74 
  
 kommuner och fristående aktörer. I en av åtgärderna som tas upp i den digitala agendan konstaterar regeringen att skolans huvudmän har ansvar för att läroplaner med kurs- respektive ämnesplaner följs och att det är positivt om dessa samverkar med andra berörda aktörer så att målet nås med god kvalitet i hela landet. Ansvaret för mycket av det faktiska genomförandearbetet ligger med andra ord på skolans huvudmän. 
  
 4.3.3 
  
 Ekosystem 
  
 Sakområdets ambition är dels att elever ska och lärare bör ha till- gång till moderna lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbild- ning, dels att varje elev efter genomgången grundskola ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kom- munikation, skapande och lärande. Detta innebär att vi söker efter aktörer vars verksamhet, enligt sakområdets nyckelfraser i agendan, kan leda till att: 
  
 varje elev efter genomgången grundskola ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommu- nikation, skapande och lärande 
  
 den digitala kompetensen hos eleverna förbättras efter grundskolan 
  
 det finns bra digitala läroverktyg och användning av dessa 
  
 den digitala kompetensen hos personalen höjs. 
  
 Tabell 4.9 Identifierade aktörer inom sakområdet Skola och undervisning 
  
 75 
  
 76 
 SOU 2013:31 Indikatorer, uppföljning och ekosystem för fem fokuserade sakområden 
  
 Kartläggningen har inte inkluderat de enskilda skolorna eller kom- munerna utan fokuserar på de som företräder skolor, personal och kommuner. 
 Det finns ett flertal aktörer inom området av olika karaktär. Både branschorganisationer, myndigheter och nätverk är verksamma inom sakområdet. 
 77 
  
 Figur 4.3 Översikt aktörer inom sakområdet Skola och undervisning 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
  
 Lite  
 Pådrivande i sakfrågan  
 Mycket 
  
 78 
  
 Frågan om digitala verktyg och teknik präglas av den decentrali- serade beslutsmodellen. Ansvarig myndighet är Skolverket med stöd av Skolinspektionen. Dessa båda myndigheter bedöms vara pådriv- ande, dock inte alltid i sakfrågan. 
 Kommentar 
 Området präglas av en decentraliserad modell. Det är de enskilda skolorna i kombination med kommunerna som sannolikt har den största möjligheten att påverka digitaliseringen av processer och val av  
 it-stöd. 
  
 Rörande elevers och lärares digitala kompetens finns flera aktörer, men det finns inget nätverk eller organisation som har detta som sin huvudfråga. Det finns utrymme för en nätverksorganisation som samlar de frågeställningar som rör elever och digitalisering. 
  
 4.4 
  
 Digital kompetens 
  
 Den övergripande ambitionen inom sakområdet digital kompetens är att alla i arbetsför ålder ska ha en god digital kompetens för att bli anställningsbara eller kunna starta och driva företag. 
 Ambitionen fokuserar på betydelsen av bred  
 it-kompetens 
  hos arbetstagare och företagare. Samtidigt lyfter den digitala agendan fram företagens kompetensförsörjningsbehov inom  
 it-området. 
  Det perspektivet avspeglas däremot inte fullt ut i sakområdets övergrip- ande ambition. 
  
 4.4.1 
  
 Indikatorer 
  
 I arbetet med att föreslå indikatorer på sakområdet har relevanta nyckelformuleringar i den digitala agendan identifierats. Dessa är: 
  
 god digital kompetens bland alla i arbetsför ålder 
  
 säkra en nationell kompetensförsörjning. 
  
 Området handlar om att säkerställa att hela den vuxna befolkningen har nödvändig digital kompetens, framför allt för att klara sig i yrkes- livet, men också att samhället får tillgång till de olika former av it- 
 79 
  
 kompetens, eller avancerad digital kompetens, som krävs för att Sverige ska nå det  
 it-politiska 
  målet. 
 De insatser som görs på grundskolenivå i dag kommer att få effek- ter på den vuxna befolkningen på sikt. Fram till att sådana effekter får genomslag behövs eventuellt insatser för att lyfta den generella kompetensen i befolkningen. När det gäller den mest grundlägg- ande nivån av digital kompetens, till exempel att för första gången använda internettjänster, så ligger detta inom området Digitalt innan- förskap. 
 Inom EU har man gjort bedömningen att det kommer att vara stor brist på avancerad digital kompetens i framtiden. Våren 2013 lanserades Grand Coalition for Digital Jobs 
  
 10 
  
 , en kraftsamling för att säkerställa tillgången på digital kompetens i Europa för att bidra till ett gynnsamt  
 startup-klimat 
  och konkurrenskraftiga företag. Sverige har konstaterat att risken för överskott på olika former av avancerad digital kompetens är mycket liten och vi behöver verka för ökat intresse och utbildning på området. 
 Flera av den digitala agendans sakområden är beroende av att hela befolkningen har god digital kompetens. I takt med att allt fler tradi- tionellt sett analoga yrken i större utsträckning blir digitala, krävs en bredare digital kompetens i befolkningen. 
 Området är nära sammankopplat med digitalt innanförskap när det gäller kompetens i befolkningen som helhet. För att öka den generella  
 it-kompetensen 
  är en förutsättning att individer använder it. 
 Området påverkar sedan flera andra områden, speciellt när det gäller den professionella  
 it-kompetensen. 
  Skola och undervisning är ett område som påverkar den digitala kompetensen på längre sikt. Det finns indikatorer som vi kommer att överväga för sakområdet Forskning och innovation som skulle kunna vara relevanta även på det här området. Som exempel kan nämnas mått på andel exami- nerade inom vetenskap och teknologi och andel som skrivit ett eget datorprogram. 
  
 10  
  
 http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/grand-coalition-digital-jobs-0 
  
 80 
  
 Föreslagna indikatorer 
 Tabell 4.10 Föreslagna indikatorer för sakområde Digital kompetens 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 81 
  
 OECD kommer 2013 eller 2014 att publicera resultatet från en ny intressant mätning av färdigheter som vuxna behöver för att fung- era på arbetsmarknaden – läsförståelse, matematik och förmåga att lösa problem i  
 teknik-intensiva 
  miljöer (indikator 1). Mätningen sker inte genom självskattning utan genom att respondenterna får upp- gifter som de ska lösa framför en dator. 
 Till detta sakområde har vi även sorterat ett antal ytterligare an- vändningsrelaterade indikatorer från  
 EU-statistiken 
  (indikatorer 2, 3, 5, 6). Dessa bedöms vara något mer krävande än de användnings- relaterade indikatorer som vi sorterade till sakområde Digitalt innan- förskap. 
 Indikator 4 är en självskattning, men frågan är intressant formu- lerad och väl i linje med sakområdets fokus. Indikator 7 och eBlom- lådan kan användas om en hög andel av kommunerna aktivt börjar använda verktyget, om så inte är fallet finns en påtaglig risk för ett snett urval och därmed ett missvisande resultat. 
 En exakt definition av vad digital kompetens är för något i den generella befolkningen finns inte. Här behövs fortsatt arbete för att definiera och fastställa begreppet ytterligare. När det gäller den professionella  
 it-kompetensen 
  förändras den kontinuerligt. Lite be- roende på vilken definition som väljs finns ganska gott om indi- katorer som kan användas. 
 Kommentar 
 Baserat på de indikatorer vi har där internationella jämförelsetal finns, framträder en bild av att befolkningen i Sverige som helhet har en relativt hög digital kompetens. Däremot ligger vi något efter andra länder avseende  
 it-specialister. 
  
 82 
  
 4.4.2 
  
 Insatser och åtgärder i agendan 
  
 Tabell 4.11 Status insatser och åtgärder inom sakområde Digital kompetens 
  
 Kommentar: Insatserna och åtgärderna återges i kortform. Fullständig beskrivning framgår av 
 bilagan över insatser och åtgärder i den digitala agendan. I avsnitt 3.2 förklaras begrepp som används. 
 Status och karaktär 
 Sakområdet innehåller relativt få insatser och åtgärder. Av uppfölj- ningen framgår att merparten av dessa uppges vara klara. 
 Insatserna och åtgärderna är av karaktären behovsanalys där problematiseringar av situationen görs. Däremot finns ingen egent- lig insats eller åtgärd som mer inriktas mot att påverka situationen i någon egentlig mening. Undantaget är den så kallade expertskatten som syftar till att underlätta för företag att kunna rekrytera utländska experter och nyckelpersoner. Åtgärden är generell och har inget särskilt fokus på personer med särskild  
 it-kompetens. 
  
 Relevans 
 Det är svårt att förhålla sig till sakområdet isolerat. Detta är också tydligt i samband med uppföljningen och kontakterna med personer med inblick i de insatser och åtgärder som ingår i sakområdet. Av dessa framgår tydligt att satsningar på digital kompetens på många områden direkt, eller indirekt, hakar i eller i vissa fall överlappar in- satser inom skola och undervisning, digitalt innanförskap samt entre- prenörskap och företagsutveckling. 
 Detta gör sammantaget att insatserna och åtgärderna som speci- fikt tas upp under sakområdet inte är tillräckliga eller att de är av begränsad direkt relevans i relation till hur området beskrivs i den digitala agendan. 
 83 
  
 Som exempel kan nämnas att regeringen tar upp betydelsen av att insatser görs inom utbildningsväsendet för att stärka den digi- tala kompetensen, såväl avseende grundläggande  
 it-färdigheter 
  som spetskompetens. Insatserna som anges under sakområdet är däremot i begränsad utsträckning riktade mot dessa åtgärdsområden. Sanno- likt är avsikten att den typen av åtgärder istället bör hanteras som en del av sakområdena Skola och undervisning och möjligen även Forskning och innovation. Kopplingen mellan behov och åtgärd inom just detta område blir därför svag. 
 Ett annat åtgärdsområde som tas upp är företagens möjligheter att attrahera utländsk kompetens, i synnerhet spetskompetens, på  
 it-området. 
  En åtgärd är direkt inriktad på detta. Det är regeringens avsikt att genomföra förenkling av den så kallade expertskatten, en åtgärd som genomfördes i samband med 2012 års budgetproposi- tion. IT&margin-top:0px;margin-right:-128px;margin-bottom:0px;" class="p406 ft41"> 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
 Lite 
 Översikt aktörer inom sakområdet Entreprenörskap och företagsutveckling 
 14 
  
 9 
  
 97 
  
 Enskilda företag har inte identifierats för detta område. Bransch- organisationerna som samlar företag och entreprenörer är företräd- are för dessa. 
 Kommentar 
 Området entreprenörskap och företagsutveckling präglas av en hög närvaro av aktörer. Det finns olika typer av organisationer represen- terade samt ett flertal som både har starkt mandat och är mycket pådrivande. Majoriteten av de myndigheter som identifierats är på- drivande i sakfrågan. 
 98 
  
 5 
  
 Ekosystem för övriga sakområden 
  
 I föregående kapitel behandlas de fem sakområden i den digitala agen- dan som delbetänkandet särskilt fokuserar på. 
 Det här kapitlet syftar främst till att ge en översiktlig bild av eko- systemen – identifierade aktörer av betydelse – för de övriga 17 sakområdena. 
 Aktörskartläggningen ska ses som en utgångspunkt för fortsatt arbete. I kapitel 3 redovisas metod och tillvägagångssätt för arbetet. 
 Genomgången syftar till att få en överblick över vilka aktörerna är som vi på olika sätt behöver förhålla oss till i arbetet och hur starka och pådrivande de är. Eftersom kartläggningen är preliminär ska bilderna som redovisas tolkas med viss försiktighet. Kartlägg- ningen kan behöva revideras under det fortsatta arbetet. En aktör kan till exempel anse sig saknas i vår genomgång, alternativt anse sig ha fått en orättfärdig bedömning. Sådana förbiseenden kan givetvis rättas till. 
  
 5.1 
  
 E-tjänster 
  
  och information som grund för innovativa tjänster 
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är en öppnare och smartare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 en öppnare och smartare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet 
  
 ökat tillgängliggörande av offentliga register. 
  
 99 
 Ekosystem för övriga sakområden SOU 2013:31 
  
 Centric access to Statistics, Öppna data och Guldlänken 
 Området präglas av många starka aktörer med både omfattande mandat och flertalet aktiviteter för genomförandet av målen. Ak- törerna är nästan uteslutande myndigheter. 
 100 
  
 Figur 5.1 Översikt aktörer inom sakområdet  
 E-tjänster 
  som grund för innovativa tjänster 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
 Lite 
 6 3 
  
 2 
  
 1 5 
  
 9 11 
 12 
  
 Nr Namn 
  
 1 
  
 Bolagsverket 
  
 2 
  
 Centrala Studiestödsnämnden (CSN) 
  
 3 
  
 E-delegationen 
  
 4 
  
 Försäkringskassan 
  
 5 
  
 Lantmäteriet 
  
 6 
  
 Regeringskansliet 
  
 7 
  
 Riksarkivet 
  
 8 
  
 SIS Swedish Standards Institute 
  
 9 
  
 Skatteverket 
  
 10 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) 
  
 11 
  
 Trafikverket 
  
 12 
  
 Transportstyrelsen 
  
 13 
  
 Vinnova 
  
 101 
  
 5.2 
  
 Vardagssäkerhet 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att använd- ning av it och internet ska präglas av säkerhetsmedvetande och tillit. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 användning av it och internet som präglas av säkerhetsmedvet- ande och tillit. 
  
 Tabell 5.2 Identifierade aktörer inom sakområdet Vardagssäkerhet 
  
 De aktörer som identifierats är i huvudsak myndigheter. Det är ingen aktör som tydligt profilerar sig kring praktiska frågor. Hand- gripliga råd upplevs oftare komma från frivilliga initiativ, exempel- vis Surfalugnt.se eller forskarinitiativ som Cybernormer.se, och Netnanny.wordpress.com och Kulturer.net där man kan ställa frågor och få svar från kvalificerade forskare. Även sociala media används, 
 102 
  
 i varierande organiserad form, för diskussion och frågor och svar kring vardagssäkerhet. 
 Figur 5.2 Översikt aktörer inom sakområdet Vardagssäkerhet 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
  
 7 
 2 
  
 103 
  
 5.3 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är en enklare vardag för privatpersoner och företag samt en effektivare offentlig förvaltning. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 fler och bättre  
  
 e-tjänster 
  
 en enklare vardag för företag och privatpersoner. 
  
 Tabell 5.3 Identifierade aktörer inom sakområdet Offentlig förvaltning 
  
 104 
  
 Initiativen på området rör främst informell standardisering och gemensamma lösningar riktade till privatpersoner och företag. Ak- törer ansvariga för nationella portaler dominerar starkt. 
 Figur 5.3 Översikt aktörer inom sakområdet Offentlig förvaltning 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
 2 
  
 8 
 5 
 12 3 
  
 Nr Namn 
  
 1 
  
 Bolagsverket 
  
 2 
  
 E-delegationen 
  
 3 
  
 Forskarnätverket eGovernment 
  
 4 
  
 Försäkringskassan 
  
 5 
  
 Innovationsrådet 
  
 6 
  
 Lantmäteriet 
  
 7 
  
 Skatteverket 
  
 8 
  
 Statens servicecenter 
  
 9 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) 
  
 10 
  
 Tillväxtverket 
  
 11 
  
 Transportstyrelsen 
  
 12 
  
 Örebro universitet 
  
 105 
  
 5.4 
  
 Vård och omsorg 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att det natio- nella arbetet inom  
 e-hälsa 
  inriktas på att skapa synliga och konkreta förbättringar för tre huvudsakliga målgrupper: individen, vård- och omsorgspersonal samt beslutsfattare inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 väl fungerande, samverkande och säkra beslutsstöd 
  
 ändamålsenligt stöd för att följa upp verksamheten 
  
 individuellt anpassad service; interaktiva, informativa, säkra tjänster. 
  
 Tabell 5.4 Identifierade aktörer inom sakområdet Vård och omsorg 
  
 SOU 2013:31 Ekosystem för övriga sakområden 
  
 Vård och omsorg omfattar ett betydande antal aktörer och visar stor bredd på organisationerna. Detta speglar sakområdets volym och olika organisatoriska strukturer. 
 Till skillnad från många andra sakområden finns här ett flertal aktörer som representerar olika yrkesgrupper. 
 107 
  
 Figur 5.4 Översikt aktörer inom sakområdet Vård och omsorg 
  
 Stort 
  
 Litet 
  
 *Myndigheten för vårdinfrastruktur bildas 2014 och finns därför inte i med i bilden. 
 108 
  
 5.5 
  
 Demokrati 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att it ska vara ett stöd för medborgardialog samt bidra till att öka medborgarnas kunskap, samhällsengagemang, insyn och inflytande. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till att: 
  
 it fungerar som ett stöd för medborgardialog samt bidrar till att öka medborgarnas kunskap, samhällsengagemang, insyn och in- flytande 
  
 göra politiska beslutsprocesser mer transparenta och tillgängliga samt ökar medborgarnas inflytande 
  
 etablera dialogverktyg (och driva användandet av dessa). 
  
 Tabell 5.5 Identifierade aktörer inom sakområdet Demokrati 
  
 Följande organisationer kan även vara möjliga aktörer: Örebro universitet och Högskolan Dalarna med forskarskolan Teknikburna kunskapsprocesser i akademi och yrkesliv samt Göteborgs uni- 
 109 
  
 versitet med forskning inom demokrati och institutioner, medier och opinion. 
 En medborgardialog är sannolikt mest relevant på en lokal (kom- munal) nivå. Här finns aktuella förslag 
  
 1  
  
 på att öka insynen i offent- liga upphandlingar och att stärka förtroendet för viktiga samhälls- institutioner, genom att använda informations- och kommunika- tionsteknik så att medborgarna, exempelvis, enklare kan se vad deras skattepengar används till. För att aktiviteter enklare ska komma till stånd behöver centrala insatser göras för att underlätta för till exempel små kommuner. Sveriges kommuner och landsting (SKL) är den enda sådana aktören som identifierats. 
  
 1  
  
 http://www.ifn.se/om_ifn/aktuellt/allman-nytta-eller-egen-vinning 
  
 110 
  
 Figur 5.5 Översikt aktörer inom sakområdet Demokrati 
  
 Stort 
 5 
 1 
  
 Litet 
 6 
  
 Nr Namn 
  
 1 
  
 Domstolsverket 
  
 2 
  
 Föreningen för direktdemokrati 
  
 3 
  
 Nätverket för hälsa och demokrati 
  
 4 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) 
  
 5 
  
 Sveriges regering 
  
 6 
  
 Sveriges riksdag 
  
 111 
  
 5.6 
  
 Tillgång till kultur 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att kulturella verksamheter, samlingar och arkiv i ökad utsträckning ska bevaras digitalt och tillgängliggöras elektroniskt för allmänheten. Alla stat- liga institutioner som samlar, bevarar och tillgängliggör kulturarvs- material och kulturarvsinformation ska ha en plan för digitalisering och tillgänglighet. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 digitalt bevarande och tillgängliggörande av kulturella verksam- heter, samlingar och arkiv. 
  
 Tabell 5.6 Identifierade aktörer inom sakområdet Tillgång till kultur 
  
 SOU 2013:31 Ekosystem för övriga sakområden 
  
 Kartan visar på många aktörer med både högt mandat och praktiska insatser. Flertalet av aktörerna på området har digitalisering på sin agenda. 
 På motsvarande sätt som för sakområdet Demokrati finns även betydande behov på den lokala nivån. 
 113 
  
 Figur 5.6 Översikt aktörer inom sakområdet Tillgång till kultur 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
  
 1 
  
 114 
  
 5.7 
  
 Internet i Sverige och globalt 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att Sverige ska verka för ett tillgängligt, öppet och robust internet i Sverige och globalt. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 att alla myndigheter senast 2013 bör använda DNSSEC och vara nåbara med IPv6 
  
 ett tillgängligt, öppet och robust internet och globalt 
  
 välfungerande marknad; transparens och rörlighet på marknaden. 
  
 Tabell 5.7 Identifierade aktörer inom sakområdet Internet i Sverige och globalt 
  
 115 
  
 Intresseorganisationen  
 ISOC-SE 
  kan även vara en potentiell aktör inom sakområdet. 
 116 
  
 Figur 5.7 Översikt aktörer inom sakområdet Internet i Sverige och globalt – den globala dimensionen 
  
 3 
  
 Litet 
  
 Nr Namn 
  
 1 
  
 Interlan 
  
 2 
  
 Regeringskansliet 
  
 3 
  
 Post- och telestyrelsen 
  
 4 
  
 .SE (Stiftelsen för Internetinfrastruktur) 
  
 5 
  
 Svenska Stadsnätsföreningen (SSNf) 
  
 6 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) 
  
 117 
  
 5.8 
  
 Samhällets informationssäkerhet 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att privata och offentliga informationssystem ska säkras i syfte att värna olika värden i samhället som demokrati, personlig integritet, tillväxt samt eko- nomisk och politisk stabilitet. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 säkra privata och offentliga informationssystem i syfte att värna olika värden i samhället såsom demokrati, personlig integritet, tillväxt samt ekonomisk och politisk stabilitet. 
  
 Tabell 5.8 Identifierade aktörer inom sakområdet Samhällets informationssäkerhet 
  
 Översikten visar på ett väl försörjt område, med ett flertal aktörer med högt mandat och som är pådrivande på området. 
 118 
  
 Figur 5.8 Översikt aktörer inom sakområdet Samhällets informationssäkerhet 
  
 Litet 
  
 Nr Namn 
  
 1 
  
 CERT-SE 
  
 2 
  
 E-delegationen 
  
 3 
  
 FOI (Totalförsvarets forskningsinstitut) 
  
 4 
  
 FRA (Försvarets radioanstalt) 
  
 5 
  
 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) 
  
 6 
  
 Post- och telestyrelsen (PTS) 
  
 7 
  
 Samverkansgruppen för informationssäkerhet (SAMFI) 
  
 8 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) 
  
 119 
  
 5.9 
  
 Mjuk infrastruktur 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är följande: För att digitaliseringens möjligheter ska kunna användas fullt ut behövs en fungerande mjuk infrastruktur. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 en fungerande mjuk infrastruktur 
  
 interoperabilitet och standarder 
  
 staten påverkar genom rollen som stor  
  
 it-upphandlare 
  
 myndighetsövergripande tjänster, svensk  
  
 e-legitimation. 
  
 Tabell 5.9 Identifierade aktörer inom sakområdet Mjuk infrastruktur 
  
 Sakområdet är brett och kan omfatta många olika verksamheter. Aktörsbilden är ännu inte utvecklad, och som begrepp är mjuk infra- struktur förhållandevis nytt. 
 120 
  
 Figur 5.9 Översikt aktörer inom sakområdet Mjuk infrastruktur 
  
 Stort 
  
 7 
  
 2 1 
  
 4 
  
 Litet 
  
 Nr Namn 
  
 1 
  
 E-delegationen 
  
 2 
  
 E-legitimationsnämnden 
  
 3 
  
 Nationella Biobanksrådet 
  
 4 
  
 Samverkansgruppen för informationssäkerhet (SAMFI) 
  
 5 
  
 SIE- föreningen 
  
 6 
  
 SIS Swedish Standards Institute 
  
 7 
  
 Sveriges certifieringsorgan för  
  
 IT-säkerhet 
  (CSEC) 
  
 8 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) 
  
 121 
  
 5.10 
  
 Geografisk information 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att det offent- liga Sverige ska använda geografisk information som är beskriven i nationellt bestämda referenssystem och som bygger på internatio- nella överenskommelser. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 offentligt användande av geografisk information i enlighet med nationellt bestämda referenssystem och internationella överens- kommelser. 
  
 Tabell 5.10 Identifierade aktörer inom sakområdet Geografisk information 
  
 122 
 SOU 2013:31 Ekosystem för övriga sakområden 
  
 Många organisationer har beröringar till geografisk information. Sakområdets betydelse även för andra externa branscher speglas till viss del genom de identifierade aktörerna. Geodata har även betyd- else på det lokala planet. 
 123 
  
 Figur 5.10 Översikt aktörer inom sakområdet Geografisk information 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
  
 8 
 10  
 2 
  
 124 
 Nr Namn 
  
 11 
  
 Sveriges geologiska undersökning (SGU) 
  
 12 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) 
  
 13 
  
 Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) 
  
 14 
  
 Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHI) 
  
 15 
  
 ULI Geoforum 
  
 5.11 
  
 Robust elektronisk kommunikation 
  
 Den ambition som utrycks för sakområdet i den digitala agendan är att robust elektronisk kommunikation innebär att kommunika- tionerna ska vara uppbyggda på ett driftssäkert sätt. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 elektroniska kommunikationer uppbyggda på ett driftsäkert sätt 
  
 färre lokala/lindriga driftstörningar 
  
 färre stora/allvarliga driftstörningar 
  
 kortare nedtid för driftstörningar. 
  
 Tabell 5.11 Identifierade aktörer inom sakområdet Robust elektronisk kommunikation 
  
 Kartbilden visar ett väl utvecklad område med nästan uteslutande myndigheter som aktörer. 
 125 
  
 På området finns även de företag som i praktiken omsätter lös- ningar för en robust kommunikation. 
 Figur 5.11 Översikt aktörer inom sakområdet Robust elektronisk kommunikation 
  
 1 
  
 Bredbandsforum 
  
 2 
  
 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) 
  
 3 
  
 Nationella telesamverkansgruppen (NTSG) 
  
 4 
  
 Post- och telestyrelsen (PTS) 
  
 5 
  
 SP Sveriges Tekniska Forskningsinstitut 
  
 6 
  
 Statens Energimyndighet 
  
 7 
  
 Svenska Kraftnät 
  
 126 
  
 5.12 
  
 Bredband 
  
 Målet för bredbandspolitiken är att Sverige ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bred- band. Detta innebär att 90 procent av alla hushåll och fasta verk- samhetsställen bör ha tillgång till 100 Mbit/s senast 2020. År 2015 bör 40 procent av hushållen och de fasta verksamhetsställena ha tillgång till 100 Mbit/s. 
 Med utgångspunkt i målet har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till att det uppfylls. 
 Tabell 5.12 Identifierade aktörer inom sakområdet Bredband 
  
 De stora operatörerna är inkluderade i detta sakområde på grund av deras betydelse främst för de praktiska aspekterna. 
 Detta sakområde är ett av dem som fått betydande uppmärk- samhet och insatser, vilket syns tydligt på aktörskartan. 
 127 
  
 Figur 5.12 Översikt aktörer inom sakområdet Bredband 
  
 Litet 
  
 5.13 
  
 Forskning och innovation 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att i forsk- ningsverksamhet och innovationsprocesser ska digital information och digitala verktyg användas i ökad utsträckning. 
 128 
  
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 bibehållen konkurrenskraft inom  
  
 it-branschen 
  och en ledande position inom forskning 
  
 förbättrade förutsättningar för forskning och innovation 
  
 bibehållen eller ökad forskningstakt och kvalitet 
  
 ökad användning av information och digitala verktyg. 
  
 Tabell 5.13 Identifierade aktörer inom sakområdet Forskning och innovation 
  
 Digitala Vetenskapsarkivet (DiVA), en gemensam söktjänst för forskningspublikationer och studentuppsatser från 30 lärosäten, skulle kunna vara en aktör i listan ovan. 
 Det finns flera resursstarka aktörer som inte har listats ovan och som en utvecklad kartläggning bör överväga. Tillväxtverket, ALMI Företagspartner AB, Swedish Incubators &margin-top:0px;margin-right:-309px;margin-bottom:0px;" class="p593 ft41"> 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
 Lite 
 5 
 1 2 
 6 
  
 Nr Namn 
  
 1 
  
 Formas 
  
 2 
  
 Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) 
  
 3 
  
 Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademin (IVA) 
  
 4 
  
 Research Institutes of Sweden (RISE) 
  
 5 
  
 Verket för innovationssystem (Vinnova) 
  
 6 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 5.14 
  
 It för miljön 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att it ska bidra till ett miljöanpassat samhälle. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
 130 
  
 minskad pappershantering och  
  
 -produkter 
  
 minskat resande 
  
 smartare styrsystem och smartare drift av it 
  
 förbättrat stöd för konsumenter i miljörelaterade beslut. 
  
 Tabell 5.14 Identifierade aktörer inom sakområdet It för miljön 
  
 131 
  
 Miljöområdet i sig har många aktörer och urvalet här är inriktat på tydlig inriktning på digitaliseringens bidrag. Grön it är ett be- grepp som väl fångar ambitionerna inom sakområdet. Målen inom sakområdet är breda och borde i högre grad omfatta många fler branscher, då miljöaspekter skär genom nära nog samtliga verksam- hetsområden (exempelvis varor och tjänster, boende och bygg, livs- medel). 
 En utvecklad aktörskarta behöver fastställa om det finns aktörer även inom andra branscher eller om det i verkligheten saknas så- dana nationella initiativ. 
 132 
  
 Figur 5.14 Översikt aktörer inom sakområdet It för miljön 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
 Lite 
 10 4  
 11 
 1 
 12 
  
 6  
 7 3 
  
 9 
  
 Nr Namn 
  
 1 
  
 Delegationen för hållbara städer 
  
 2 
  
 IT&margin-top:0px;margin-right:-34px;margin-bottom:0px;" class="p265 ft41"> 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
 2 5 
 7 
 8 
  
 Nr Namn 
  
 1 
  
 Civil rights defenders 
  
 2 
  
 Datainspektionen 
  
 3 
  
 Föreningen för Digitala Fri- och Rättigheter (DFRI) 
  
 4 
  
 Internet Society Swedish Chapter 
  
 5 
  
 Regeringskansliet 
  
 6 
  
 Reportrar utan gränser 
  
 7 
  
 Sida 
  
 8 
  
 .SE (Stiftelsen för Internetinfrastruktur) 
  
 135 
  
 5.16 
  
 Upphovsrätt 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att i syfte att främja kreativitet och innovation ska det vara enkelt att sluta avtal om upphovsrätt i den digitala miljön. Förutsättningarna för dem som vill få tillgång till kreativt innehåll bör därför förbättras sam- tidigt som upphovsrätten värnas. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 enkelhet att sluta avtal om upphovsrätt i den digitala miljön 
  
 ökad andel digital försäljning 
  
 främjad kreativitet och innovation. 
  
 Tabell 5.16 Identifierade aktörer inom sakområdet Upphovsrätt 
  
 136 
 SOU 2013:31 Ekosystem för övriga sakområden 
  
 Följande organisationer skulle även kunna övervägas att läggas till listan: Konstnärernas riksorganisation, Svenska fotografers förbund och Svenska tecknare. 
 Inom sakområdet finns betydande antal rättighetsinnehavare som arbetar med frågor kring licensiering och andra aspekter av tillgång till kreativt innehåll. Den stora mängden aktörer ger bilden av ett mångfacetterat område. 
 137 
  
 Figur 5.16 Översikt aktörer inom sakområdet Upphovsrätt 
  
 Stort 
  
 Mandat i sakfrågan 
  
 Litet 
 Lite 
 9 
  
 6 
  
 Nr Namn 
  
 11 
  
 SKAP – Svenska Kompositörer av Populärmusik 
  
 12 
  
 Stockholms universitet 
  
 13 
  
 Svenska Föreningen för Upphovsrätt (SFU) 
  
 14 
  
 Svenska Förläggareföreningen 
  
 15 
  
 Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå (STIM) 
  
 16 
  
 Sveriges författarförbund 
  
 17 
  
 Sveriges Radio (SR) 
  
 18 
  
 Sveriges television (SVT) 
  
 19 
  
 Utbildningsradion (UR) 
  
 5.17 
  
 It för global utveckling 
  
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är: Användning av it i biståndet ska bidra till fattigdomsminskning, demokrati- sering och respekt för de mänskliga rättigheterna. En effektiv fattig- 
 138 
  
 domsbekämpning främjas av en öppenhet i biståndets genomför- ande. 
 Utifrån sakområdets ambition och nyckelfraser i agendan har kartläggningen inriktats mot att identifiera aktörer vars verksamhet kan leda till: 
  
 tillgängliggörande av biståndsinformation i ett digitalt, jämför- bart och öppet format för människor i Sverige och samarbets- länder 
  
 användning av it som en del i biståndet. 
  
 Tabell 5.17 Identifierade aktörer inom sakområdet It för global utveckling 
  
 Sakområdet är mycket specifikt vilket påverkar identifieringen av möjliga aktörer. Att det är ett begränsat antal aktörer förklaras av områdets tydliga avgränsning. 
 139 
  
 Figur 5.17 Översikt aktörer inom sakområdet It för global utveckling 
  
 140 
 6 Ett signatärsperspektiv 
 När regeringen presenterade den digitala agendan lanserades sam- tidigt ett så kallat signatärskap. Det innebär att företag, myndig- heter och organisationer signerar en frivillig avsiktsförklaring om att de delar ambitionen att Sverige ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Med utgångspunkt i den digitala agendan åtar sig de sig att bidra till genomförandet av densamma. Digitaliseringskommissionen ska i samarbete med Evans ringskansliet (Näringsdepartementet) stödja och utveckla signatär- skapet, samt ha det administrativa ansvaret för signatärerna. Det innebär bland annat att engagera nya signatärer, ha en löpande dia- log med befintliga signatärer och att sammanställa och organisera signatärernas bidrag. Kommissionen ska också identifiera områden där initiativ saknas, och arbeta för att engagera nya signatärer. I april 2013 finns cirka 150 signatärer. 
 Signatärerna är viktiga för vårt arbete att förstå vilka möjlig- heter, utmaningar och behov som finns inom den digitala agendans sakområden. 
 Digitaliseringskommissionen och Näringsdepartementet arrange- rade i januari 2013 ett möte, Morrison, dit representanter för signatärerna till den digitala agendan bjöds in. Vid mötet diskute- rades och debatterades följande tre fokusområden som framgår av vårt förslag till handlingsplan: 
  
 digitalt innanförskap och jämställdhet 
  
 skola, undervisning och digital kompetens 
  
 entreprenörskap och företagsutveckling. 
  
 Fokusområdena omfattar de fem sakområden som särskilt fokuseras i detta delbetänkande. 
 Signatärsforum arrangerades som en så kallad okonferens, ibland även kallad knytkonferens. Vid en okonferens bjuds deltagarna in 
 141 
  
 att aktivt medverka till att utforma programmet, utifrån givna ämnes- områden, och istället för förutbestämda paneler förutsätts det att samtliga deltagare deltar aktivt i diskussionerna. Arbetsmodellen är vald för att uppnå mesta möjliga delaktighet, och speglar kommis- sionens ansats att arbeta transparent och inkluderande. Signa- tärerna föreslog  
 40-talet 
  diskussionstrådar. Ur dessa valdes tre ut inom vart och ett av de ovan nämnda ämnesområdena. 
 I detta kapitel redogörs för vilka frågor som lyftes fram och dis- kuterades under signatärsforumet. I vissa fall belyser vi också frågorna utifrån ett vidare perspektiv där vi redogör för eventuella insatser som kan vara av särskild betydelse i sammanhanget. 
  
 6.1 
  
 Digitalt innanförskap och jämställdhet 
  
 Inom området digitalt innanförskap och jämställdhet fördes dis- kussionerna under följande rubriker: 
  
 Digitaliseringen skapar utanförskap på jobbet – vilket ansvar har arbetsgivarna? 
  
 Cybernormer och genus – hur påverkar it och nätet ungas köns- roller? 
  
 Nyanländas digitala delaktighet. 
  
 I den digitala agendan framgår att regeringens ambition är att fler ska kunna använda internet och andra digitala tjänster i vardagen, som medborgare, företagare eller anställd. I agendan sägs också att det är viktigt att alla som vill har möjlighet att använda de möjlig- heter som digitaliseringen erbjuder oavsett personliga förutsätt- ningar som ålder, funktionsnedsättning och kunskapsnivå eller andra förutsättningar som kan beskrivas som ekonomiska, kulturella och etniska. En viktig principfråga är att produkter och tjänster som till exempel webbplatser är tillgängliga och användbara så att alla som vill faktiskt kan använda dem, och grundläggande digital kompe- tens är en förutsättning för digitalt innanförskap. Inom området jämställdhet konstateras i den digitala agendan att det råder mycket sned könsfördelning inom  
 it-relaterade 
  yrken, och en rad insatser föreslås för att bland annat synliggöra goda förebilder och förstärka kvinnors karriärmöjligheter. 
 142 
  
 6.1.1 
  
 Digitaliseringen skapar utanförskap på jobbet – vilket ansvar har arbetsgivarna? 
  
 På arbetsmarknaden i dag efterfrågas superkommunikatörer – en ung generation som måste kunna blogga och facebooka, men arbets- givarens ansvar och ambitionsnivå måste sträcka sig längre än så och omfatta alla grupper av medarbetare. Varje företag har ett stort an- svar för digitaliseringen och den egna personalens kompetens. Att säkerställa digital kompetens på jobbet kan jämföras med tidigare kampanjer för läskunnighet. Det är viktigt att digitaliseringen som krävs på arbetsplatsen och i yrkesrollen är integrerad och avdrama- tiserad. Hur säkerställer vi att arbetsgivaren tar det ansvaret? 
 En viktig framgångsfaktor är att alla företag tar ansvar för digi- taliseringen i de egna processerna och hos den egna personalen. Här finns också stora möjligheter. Det ligger en enorm innova- tions- och affärsutvecklingspotential i digitalisering. Bloggar, twitter med mera bör användas i all typ av verksamhet och man bör öppna upp för det eftersom det leder till utveckling. 
 Digitalisering av våra arbetsplatser kräver ett brett synsätt, och insikten att det inte enbart är en teknikfråga. Det senare perspek- tivet kan annars leda till fragmenterade organisationer där digitali- seringsfrågorna anses handla om endast teknik och hänskjuts till en isolerad  
 it-avdelning. 
  Det är inte ovanligt att organisationer delas upp i tre processer: 1) kund/sakprocess, 2) marknadsföring/kommu- nikation och 3)  
 it-avdelning. 
  Företagsledningar har ett ansvar för att försöka bryta upp fragmenteringen, och att integrera digitali- sering i hela företaget. 
 Vi stångas med tekniksnobbism, genom uttryck som till exempel blogga, twittra och facebooka. Begrepp behöver avdramatiseras och förenklas så att inte uttrycken i sig exkluderar. 
 Användarvänlighet är bra för alla, och sänker trösklarna. 
  
 6.1.2 
  
 Cybernormer och genus – hur påverkar it och nätet ungas könsroller? 
  
 Digital delaktighet handlar inte bara om hur många som har till- gång till vissa tekniker och plattformar, utan vad vi fyller tekniken med och vilka beteendekoder som utvecklas och tillämpas i digitala miljöer. Det är viktigt att fylla nätet med något värdefullt och komma ihåg att det är vi som fyller det som växer fram, och som vi 
 143 
  
 lämnar över till nästa generation. Internet är relativt sett nytt som mötesplats, och det finns ännu inte etablerade normer och regler för hur man bemöter varandra. 
 Diskussionen inleddes med att Lundaforskaren Reyes problematiserade hur traditionella könsroller synes förstärkas hos unga internetanvändare. Han beskriver hur det redan i unga år märks tydlig skillnad i internetanvändning. Pojkar är mer bundna till teknisk utveckling och ägnar mer tid åt spel, flickor ägnar mer tid åt sociala nätverk och är bundna till konsumtions- mönster. En stor del av internetutbudet är starkt könskodat, och innehåll som är riktat mot flickor (t.ex. Monster High) går ut på att tjejer är mest intresserade av shopping och att vara snygg och populär. Innehåll riktat mot pojkar är också ofta starkt könskodat, där flickor och kvinnor presenteras på ett stereotypt och ofta starkt sexualiserat sätt. Tendensen förstärks genom att dataspelsbranschen är mycket mansdominerad, och att de flesta spel utvecklas av män, för män. 
 De unga använder redan internet så gott som dagligen, både i hemmet och mobilt visar studien Svenskarna och Internet 2012. 100 % av de i åldersgruppen  
 12–15 
  år och 98 % i gruppen  
 16–24 
  år uppger att de använder internet varje dag 
  
 1 
  
 . Användandet sjunker ju högre i åldrarna vi går visar samma studie, och 1,2 miljoner vuxna i Sverige står helt utanför det digitala. Diskussionen kom därför att handla om hur föräldrar och andra vuxna ska kunna följa de ungas tillvaro på nätet, när vuxna många gånger upplever sig själv ha för lite egen kunskap av nätet och hur det fungerar. Som vuxen har jag en känsla av att alltid ligga ett eller flera steg efter. Ungdomarna springer vidare till nästa kanal, sa en deltagare. Hur ska man hänga med som vuxen? Det viktiga är att försöka, blev slutsatsen. En aspekt kan vara att försöka tänka bredare, att förstå det bakomliggande och inte fastna i att försöka förstå en enskild plattform som till exempel Facebook. Skolan har ett ansvar, men inte hela ansvaret. 
 Frågan om mobbning och trakasserier på nätet blev också livligt debatterad. Ämnet näthat har den senaste tiden varit mycket dis- kuterat, och en vanligt förekommande uppfattning är att internet som sådant är en olämplig plats för unga. Det är att lägga fokus på fel anledning, ansåg de diskuterande, som drog slutsatsen att mobbning har alltid funnits. Vad internet har tillfört är en kanal för mycket snabb spridning och risk för duplicering, och det kan ge 
  
 1  
  
 http://www.internetstatistik.se/artiklar/svenskarna-och-internet-2012/ 
  
 144 
  
 otroligt stora effekter. Antimobbningorganisationer som till exem- pel Friends behöver därför gå in och agera i de nya medierna. 
 Vuxenvärldens reaktion på näthat blir ofta att döma ut internet som sådant istället för att problematisera kultur och beteenden. Vuxna försöker förbjuda kanalerna istället för att prata om bakgrunden till problemen. Men näthat och uthängningar är inte bara en ungdoms- fråga, vare sig på internet eller i andra miljöer. 
 Många barn i dag har vant sig vid internets baksidor och har i bästa fall lärt sig att förhålla sig till det. De diskuterande var över- ens om att det finns utmaningar i det digitala samhället, och ett stort behov av att vuxna finns närvarande. 
 I en allmän debatt om näthat blir de vuxnas roll viktig. Studier om nätkränkningar har inletts, men mer kunskap och forskning be- hövs. Internet är i dag i stor utsträckning en värld som strukturerar sig utan vuxna. Media framställer det som om alla unga tycker att näthat är acceptabelt, en bild som inte stämmer enligt Reyes. Enligt honom tar de flesta unga kraftfullt avstånd från näthat och trakasserier, samtidigt som de anser att det finns mycket skit på nätet men att det inte går att påverka. 
 Sociala normer på nätet är ett intressant forskningsområde, lik- som rättsuppfattning när det gäller exempelvis upphovsrätt och till- gång till digitala resurser av olika slag. Sociala normer kring fildel- ning existerar till exempel inte, samtidigt som fildelning faktiskt är ett lagbrott. Föräldrar, skola och andra vuxna måste arbeta tillsam- mans och prata om nätnormer. De diskuterande var överens om att det är viktigt med en vuxennärvaro på nätet. Om vi ska ta frågan om mobbning på nätet till en högre nivå måste vi involvera de vuxna i diskussionen. 
 Diskussionen kom avslutningsvis att handla om vilka resurser som redan finns, bland annat i form av handledningsmaterial. Bland tidigare bra kommunikationsinsatser nämndes bland annat initia- tivet Surfa lugnt och boken Säker på nätet – en handbok för för- äldrar och andra vuxna av Shaffer, Statens Medieråd. Skol- verket erbjuder också artiklar, tips och idéer på webbplatsen Säker på nätet 
  
 2 
  
 . Enigheten var dock stor att handledningar inte räcker. Det är ett mänskligt problem, det är människor som möts. Då räcker inte handledningar. Vi måste lära oss hur vi bemöter varandra, och vuxna måste vägleda de unga. Ett tankesätt är att jämföra internet med den vanliga fysiska trafiken, som också har en rad uppenbara 
  
 2  
 www.skolverket.se/skolutveckling/itiskolan/kollakallan/saker 
 145 
  
 faror, framför allt för den som är ung och oerfaren. Men istället för att försöka stänga inne våra barn så lär vi dem istället hantera trafik och agera så säkert som möjligt i en miljö med risker. Låt oss göra lika med internet, blev slutsatsen. 
  
 6.1.3 
  
 Nyanländas digitala delaktighet 
  
 Vem tar ansvar för introduktion det digitala Sverige till nyanlända flyktingar och asylsökande? Det är en samhällsekonomisk fråga – vad har staten för roll? 
 Det finns inga riktade insatser från staten, och inga särskilt av- satta statliga medel. Insatser i dag görs mest från privata aktörer, till exempel kampanjen Martin 2013. Diskussionen under Signa- tärsforum kom att handla om huruvida det är rimligt att staten inte är med, och varför staten inte intar en mer aktiv roll. Staten ska inte ösa in pengar, men vara aktiv. 
 I dag ingår generellt inte internetkunskap i introduktion för ny- anlända. Ett exempel på motsatsen finns emellertid i Östergötland där man lägger till tio timmar  
 dator-/internetkunskap 
  till introduk- tionen. 
 Att öka anställningsbarheten genom ökad  
 it-kunskap 
  borde vara samhällsekonomiskt lönsamt. Enligt en brittisk undersökning 
  
 3  
  
 som nämndes under diskussionerna vinner samhället cirka 20 000 kronor per person (och år) som använder digitala  
 e-tjänster. 
  Det skulle bli 24 miljarder kronor för Sveriges del, om förutsättningarna är jäm- förbara. Digital delaktighet ger vinster för samhället, vem gör vad för att vi ska tjäna in dessa pengar? 
 Bibliotekens betydelse och roll för att främja nyanländas digitala delaktighet togs upp i diskussionen. Samtidigt som röster från biblio- tekshåll lyfte fram att det är svårt att matcha förväntningar och efterfrågan på utbildning och stöd med bibliotekens befintliga resurser. Det är av grundläggande betydelse att sätta medborgaren i centrum och utgå från deras behov. 
 Staten har ett ansvar, men ett begränsat ansvar. Nyckeln ligger i att staten kan stötta civilsamhället. Detta görs delvis men mera kan göras, kanske genom invandrarorganisationerna, biblioteken med flera. Nyckeln torde ligga i att jobba via andra, lyfta fram de goda exemplen och skapa plattformar för kunskapsöverföring. 
  
 3  
 Champion for Digital Inclusion - The Economic Case for Digital Inclusion, PriceWaterhousCoopers LLP, October 2009. 
 146 
  
 Det sker redan många initiativ. Kampanjen Digidel 2013 har under sina verksamma år mobiliserat och kraftsamlat många aktörer av olika slag för att öka den digitala delaktigheten hos olika svaga grupper 
  
 4 
  
 . Kampanjen avslutas i slutet av 2013. Hur ska man ta till- vara det engagemang och de synergier som har skapats under pro- jektet? 
 Vi behöver bli bättre på att utnyttja de resurser som redan finns. Ett gott exempel som lyftes fram bland annat med budskapet att det borde kunna växlas upp och testas på andra orter är Transfer i Örebro där ungdomar med invandrarbakgrund hjälper äldre att använda datorer. På så sätt skapas positiva kontakter mellan två grupper som annars inte har många naturliga mötesplatser. De unga  
 it-guiderna 
  hjälper de äldre att bli digitalt delaktiga och blir också förebilder för andra ungdomar. Så kallade  
 e-verkstäder 
  lyftes också fram som bra exempel på samverkan mellan kommuner och andra aktörer. 
 En synpunkt som framfördes var att nyanlända utan tvekan måste få kunskap att förstå hur det digitala Sverige fungerar, men att det också finns andra svaga grupper som behöver stöd. Långtidsarbets- lösa liksom hemlösa har mycket låg digital kompetens, och det borde göras insatser även för dessa grupper. Digital integrering handlar om demokrati. 
  
 6.2 
  
 Skola, undervisning och digital kompetens 
  
 It i skolan är en fråga som engagerar många. Hur vi ska kunna ge barn lika tillgång till digitaliseringens möjligheter inom skola och utbildning är en viktig fråga som i förlängningen också har betyd- else för flera andra samhällsområden. 
 Vid Morrison diskuterades it i skolan utifrån tre perspektiv: 
  
 Hur får vi kommunerna att ta taktpinnen? 
  
 Lärarna och it. 
  
 Hur undviker vi att it i skolan blir exkluderande? 
  
 4  
 Mer om Martin 2013 och kampanjens partners på www.digidel.se 
 147 
  
 Genomgående fanns bland signatärerna en önskan om en samman- hållen strategi för it i skolan. Detta för att komma bort från dagens situation där olika barn kan få helt olika förutsättningar beroende på vilken kommun de bor i eller skola de går på. 
  
 6.2.1 
  
 Hur får vi kommunerna att ta taktpinnen? 
  
 Den första diskussionen tog sitt avstamp i Ale kommun, där ett försök med en till  
 en-datorer 
  för alla barn och utbildning i digital pedagogik för lärarna fått mycket goda resultat. Poängen på de nationella proven har ökat med 17 procentenheter i matematik och mer än 20 procentenheter i läsning. 
  
 5 
  
 Det man framförallt kan se är att barnen knäcker läskoden tidi- gare. Existerande forskning om läsinlärning visar att det är lättare för hjärnan att lära sig skriva först och läsa sedan. Då knäcker man koden snabbare och enklare. Däremot är det ofta motoriskt rätt svårt att skriva för sjuåringar, om man skriver för hand. Om man börjar med att skriva på datorn tar man helt bort det motståndet, bokstäverna ser bra ut på en gång och ansträngningen kan läggas på själva skrivkunnigheten snarare än motoriken. Här kan finnas en nyckel till könsskillnader i skolan också, då pojkar ofta utvecklar motoriken senare än flickor. Inom ramen för  
 Ale-projektet 
  verkar pojkarna hänga med flickorna mycket bättre när man använder datorer och  
 it-pedagogik. 
  Pojkarna ökade exempelvis sin använda vokabu- lär med 123 % när de skrev på datorn. Allra mest ser man det här för de sämst presterande pojkarna, som tydligt höjer sina resultat. 
 I Danmark finns liknande resultat i satsningar liknande den i Ale. Varför introduceras inte metoden i fler svenska skolor? 
 Diskussionen mynnade ut i frågeställningen Hur många goda exempel behövs, hur många generationer ska förloras innan alla skolor satsar? Frågan restes också varför skolorna inte i högre utsträckning utnyttjar elevernas privata  
 it-utrustning, 
  det som van- ligen benämns med förkortningen BYOD 
  
 6 
  
 . De flesta barn har redan mobiltelefoner som är kraftfulla datorer i fickan, det behövs flexibili- tet för att kunna utnyttja de datorerna i undervisningen snarare än att tvinga barnen att lägga sina mobiler i en låda under lektionstid. 
  
 5 
  
 Resultat från nationella prov i Svenska och Matematik Nödingeskolan , Ale Kommun 2010, 2011 samt från SFI 2011 jämfört med riket. 
  
 6 
  
 BYOD = Bring Your Own Device, ta med din egen apparat. 
  
 148 
  
 Det rådde olika uppfattningar bland signatärerna om det var en ekonomisk fråga eller inte. Ale är en stor kommun, jämfört med exempelvis de 14 kommunerna i Norrbotten. Ändå har 11 av Norrbottenskommunerna börjat digitalisera skolan, men vissa kom- muner har bara inte råd. Hur ska man lösa det? Samtidigt kan Ale- exemplet visa hur mycket man kan spara också ekonomiskt på en lyckad satsning på it i skolan. Varje pojke som klarar skolan, som annars inte hade gjort det, innebär en besparing både för social- tjänsten och för andra offentliga insatsställen. Vad kostar det om man inte gör detta? 
 Största problemet, menade flera signatärer, är inte brist på datorer, utan bristen på pedagogik och på styrning. Det behövs en tydlig nationell vision för it i skolan, men själva utvecklingsarbetet ska drivas på lokal nivå. 
 I diskussionerna fanns röster som menade att det behövs en attitydförändring bland lärare. De måste inse att de inte kommer att vara experterna på it. Elever kommer i många fall att kunna mer om både hårdvara och olika program. Läraren måste förhålla sig till detta på ett sätt som innebär att de inte ser det som ett hot mot den egna auktoriteten och lärarrollen. Betydelsen av att läromedels- förlag tar fram bra digitala läromedel bör också uppmärksammas i ökad utsträckning. 
  
 6.2.2 
  
 Lärarna och it 
  
 Den andra diskussionen inleddes av forskaren Woods från Umeå universitet, som talade på temat hur lärarna kan engageras i större utsträckning. Hon menar att vi dras med fyra allvarliga tanke- fel: 
  
 Vi övervärderar Sveriges tätposition som vi haft sedan 1990- talet. Vi kan inte luta oss tillbaka och tro att vi är ledande längre. 
  
 Vi är kvar i en metafor om it som ett verktyg, detta är mer än undervisningsmetoder och undervisningsverktyg, det ändrar hela sättet att tänka och lära. 
  
 Vi tittar för mycket på  
  
 PISA-resultat. 
  Kanske mäter de inte längre det vi tror att de mäter. 
  
 Vi ser inte längre skolan som en av samhällets grundpelare. 
  
 149 
  
 Det finns en akut brist på långsiktigt tänkande, menade flera signa- tärer. Digitaliseringen genomsyrar allt och är inte bara ett verktyg, vi måste omdefiniera vad it står för. Det är inte samma sak som en dator, en burk. Det går inte att lära sig allt digitalt i förväg, det handlar istället om att lärare ska vara välkomnande inför föränd- ringar. Man tror kanske att det främst är yngre lärare som är bra på it, men tvärtom är det äldre kvinnliga lärare som ligger i framkant, menade Paul. Den gruppen lärare har självförtroende nog i lärarrollen att våga ställa till lite kaos i klassrummet, våga prova nya saker och kanske misslyckas. Det pekar mot behovet av att stärka det yrkesmässiga självförtroendet hos lärarna generellt. När skolan och lärandet inte ses som centralt i samhället hamnar skolan också ofta utanför samhällsförändringar. 
 Under diskussionerna menade flera att det är märkligt att vi har en så tillåtande attityd till dem som inte anammat det digitala inom skolan. Varför är det här något man kan välja eller välja bort? Varför inte använda ekonomiska styrmedel i större utsträckning för att påverka situationen? 
 Ett perspektiv som också lyftes fram var vikten av att lärare och elever ges grundläggande förutsättningar, som datorer. Även om det inte enbart handlar om att köpa datorer för att öka skolans digitalisering är det en viktig faktor. Lärare får inte självklart datorer av arbetsgivaren, till skillnad från nästan alla andra tjänstemanna- grupper, hur länge kommer de acceptera det? 
 Maxwell på nätet lyftes fram som ett bra exempel för hur digitalisering kan hjälpa skolan, men som borde vara tillgängligt för alla. 
  
 6.2.3 
  
 Hur gör vi för att it i skolan inte blir exkluderande? 
  
 Den tredje diskussionen utgick från ståndpunkten att den digitala klyftan för barn inte går mellan om man är digitalt aktiv eller inte. Nästan alla barn är digitalt aktiva, klyftan går i stället mellan dem som är analfabetiskt digitala och dem som tar steget och blir litte- rärt digitala. Det analfabetiskt digitala är att kolla på filmklipp, bilder, ren underhållning medan ett djupare förhållningssätt och använd- ning innehåller kritiskt tänkande, läsning av längre texter, att skapa själv 
  
 7 
  
 . 
  
 7  
  
 http://www.internetstatistik.se/artiklar/svenskarna-och-internet-2012/ 
  skriver mer om analfabetiskt och litterärt digital delaktighet 
 150 
  
 Skolorna har en roll att få in eleverna i den digitala världen och lära eleverna att handskas med internetvärldens svårare problem- ställningar. Många får detta med sig hemifrån, men vilken roll ska skolan ha att hjälpa dem som inte får det? Här riskerar vi djupa klyftor. Många barn får internet från unga år hemifrån. Låt dem hjälpa lärarna in i detta. Det får inte finnas prestige som hindrar där. Skolan har däremot en viktig roll för dem som inte får hjälp och guidning hemma. 
  
 6.3 
  
 Entreprenörskap och företagsutveckling 
  
 Den digitala agendans sakområde som handlar om entreprenörskap och företagsutveckling diskuterades vid Morrison utifrån följ- ande ämnen: 
  
 it-användning 
  
  i småföretag 
  
 möjligheter och utmaningar med molntjänster 
  
 villkoren för nya digitala tjänsteföretag. 
  
 I detta avsnitt redovisas de viktigaste perspektiven som framkom under diskussionerna. Även aktuella initiativ och åtgärder av rele- vans för de perspektiv som diskuterades redogörs för. 
  
 6.3.1 
  
 It-användning 
  
  i småföretag 
 Småföretagens användning av it är lägre än i större företag. Sam- tidigt är småföretagen viktiga för svensk ekonomi. Orsakerna till den lägre  
 it-användningen 
  är flera. En central faktor tycks vara att många småföretag inte tydligt ser nyttan av en utvecklad  
 it-använd- 
  ning. Det finns ännu i dag en föreställning om att it är dyrt och krångligt.  
 It-leverantörerna 
  är i stor utsträckning teknikfokuserade och har därför svårt att förklara för ett litet företag hur  
 it-tillämp- 
  ningar av olika slag kan skapa nytta och påverka lönsamheten. 
 Regeringen tillsatte under 2011 en utredning om åtgärder för att öka småföretagens  
 it-användning 
  (dir. 2011:54). Utredningen pre- senterade ett delbetänkande i mars 2012 och överlämnade sitt slut- betänkande i oktober 2012 
  
 8 
  
 . 
  
 8  
 Här finns mer att hämta –  
 it-användningen 
  i småföretag (SOU 2012:21), delbetänkande, samt Små företag – stora möjligheter med it (SOU 2012:63), slutbetänkande. 
 151 
  
 I korthet konstaterar utredningen att  
 it-användningen 
  i småföre- tag behöver synliggöras i ökad utsträckning i relevanta verksam- heter. Det handlar om att integrera it i relevanta företagsutveck- lingsåtgärder, säkra kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte och metod- stöd, dialog och samverkan med marknadsaktörer samt utveckling av befintlig statistik. Utifrån företagsperspektivet är det främst kun- skapsaspekter som är viktiga att hantera. I första hand handlar det om att tydliggöra affärsnyttan med it i termer av ökad lönsamhet. Slutbetänkandet har remitterats och bereds för närvarande inom Regeringskansliet. 
 Av diskussionerna att döma under Morrison finns det sanno- likt viss samsyn kring de övergripande slutsatser som Utredningen om ökad  
 it-användning 
  i småföretag har presenterat. 
 Det är viktigt att den lokala och regionala nivån har ett fortsatt aktivt förhållningssätt till  
 it-användningen 
  i takt med att  
 it-infra- 
  strukturen blir allt mer utbredd. Kommunernas näringslivsfunktion lyfts fram som en central aktör. Här finns en mycket god bild av det lokala näringslivets sammansättning och behov. Vidare är den kommunala näringslivsutvecklaren eller motsvarande en naturlig kontaktpunkt för företagarna. Detta bör utnyttjas i arbetet med att lyfta fram vilka möjligheterna är med it. I mindre och mer perifert belägna kommuner är det inte säkert att det finns relevanta it- konsulter verksamma. Det ökar betydelsen av någon form av aktiv samordningsfunktion som kommunerna har goda förutsättningar att ta. På lokal nivå finns också goda förutsättningar att företagare kan lära och inspirera varandra. För att underlätta arbetet på lokal nivå bör det tas fram övergripande mallar eller guider för hur in- satserna kan läggas upp med avseende på innehåll och upplägg. För att åstadkomma detta lyftes ett förslag fram om att anslå medel som kommuner kan söka för att finansiera företagsnära insatser i syfte att arbeta med konkreta utbildningsinsatser. 
 I dag finns några exempel på lokala eller regionala initiativ på om- rådet. Dataföreningen Sverige har initierat en process i Östergötland på temat som kan vara intressant att följa. Vidare görs vissa insatser inom ramen för Företagarnas lokala föreningar. Viktiga erfaren- heter finns också inom ramen för forskningsinstitutet Swedish ICT. I dag jobbar de med cirka 500 företag. En fråga är hur detta arbete kan växlas upp och synliggöras för att nå en bredare målgrupp. 
 Inom ramen för arbetet med de regionala digitala agendorna finns möjlighet att uppmärksamma frågan om småföretagens it- användning, något som också nämndes. 
 152 
  
 Det framkom under signatärsforumet synpunkter på att tona ned problem av olika slag och istället lyfta fram de möjligheter som en ökad  
 it-användning 
  kan medföra för små och medelstora företag. Goda exempel lyftes här fram som ett viktigt inslag för att sprida möjligheterna med it. Den ovan nämnda utredningen om ökad it- användning i småföretag har i sitt delbetänkande presenterat ett antal konkreta fallstudier som bland annat visar på vilket sätt it har bidragit till utvecklingen av småföretag. 
 Ett perspektiv som också lyftes fram vid Morrison var att många småföretagare får upp ögonen för hur it kan bidra till före- tagets verksamhet genom den privata användningen. I hemmen är  
 it-miljön 
  många gånger relativt väl utvecklad. Den privata använd- ningen kan antagligen påverka den professionella  
 it-användningen 
  positivt i många fall. Vissa menar därför att införandet av ett så kallat  
 RIT-avdrag, 
  som kan stimulera och underlätta hushållens  
 it-använd- 
  ning, kan ha positiv betydelse för småföretagens  
 it-användning. 
  
 Utredningen om ökad  
 it-användning 
  i småföretag har i sitt slut- betänkande presenterat förslag på området. Dessa har remitterats och bereds för närvarande inom Regeringskansliet. 
  
 6.3.2 
  
 Möjligheter och utmaningar med molntjänster 
  
 Det talas i dag en hel del om molntjänsters betydelse för samhällets digitalisering. Bilden kan variera en del beroende på vilken verk- samhet som avses. Cloud Sweden, en intresseorganisation som drivs inom ramen för Dataföreningen Sverige, har tagit fram övergrip- ande material som redogör för ett stort antal affärsnyttor som de anser att molntjänster ger i jämförelse med traditionella  
 it-tjänster. 
  Några av dessa berördes även under signatärsforumet. Nedan redo- görs för några av dessa. 
  
 Kortare ledtider 
 . Affärsvärdet ligger i att molntjänster kan leve- rera värde tillbaka till verksamheten genom att på ett snabbare och effektivare sätt skapa, driftsätta och administrera tjänster än mot- svarande traditionell it. Att implementera en molntjänst handlar om veckor jämfört med månader med traditionell it. 
 Ökad förändringstakt i verksamheten 
 . Flexibla molntjänster som kontinuerligt utvecklas kommer att kunna ta hand om stora delar av behoven av mer komplexa, specifika och lokala lösningar. Orsaken är att de flesta kunder till molntjänsteleverantörer ofta har likartade behov. 
  
 153 
  
 Ökad innovation 
 . Genom att snabbt kunna utvärdera, testa och skala upp olika initiativ, skapas nya möjligheter till innovation. Molnet erbjuder dessutom nya innovativa tjänster som tidigare inte varit möjliga inom traditionella  
 it-tjänster. 
  
 Minskade kostnader för  
 it-produktion 
 . 
  
  En molntjänstleverantör kan erbjuda betydligt lägre kostnader för  
  
 it-produktion 
  
  än de flesta företags interna  
  
 it-enheter 
  
  och även vad de flesta hosting- eller out- sourcingspartners kan erbjuda. Anledningen är de skalfördelar som en molntjänstleverantör får genom att samma resurser i form av hårdvara, mjukvara och personal kan användas för många kunder. 
  
 Större andel rörliga  
 it-kostnader 
 . 
  
  Ett företag ska snabbt kunna anpassa kostnader och produktionsvolym efter konjunkturen. En grundläggande egenskap hos molntjänster är att man enbart betalar för de tjänster som används och att dessa kan anpassas efter kundens behov. Traditionella  
  
 it-lösningar 
  
  binder kapital medan finansiering av molntjänster görs via rörliga driftskostnader. 
  
 Enklare prismodell och minskad licensadministration 
 . Molntjänster bygger på enkla prismodeller, ofta baserade på ett fast pris per användare och månad, vilket leder till enkel beräkning av kostnaden för tjänsten och minskade kostnader för att administrera licenser. 
  
 Nya användarkrav 
 . Många yrkesverksamma har vant sig vid att lösa problem med hjälp av snabb och enkel information och effek- tivt stöd via molntjänster såsom wikis, sökmotorer, sociala medier och andra applikationer tillgängliga på nätet. 
  
 Högre kvalitet 
 . En lokal  
 it-avdelning 
  har bara en kundinstallation att skaffa erfarenhet utifrån. En molnleverantör har kanske hundra- tals eller tusentals installationer att lära sig ifrån och sprida kost- naderna över. Detta leder till att kvalitén höjs för kunden i jäm- förelse med en klassisk driftleverans. 
  
 Ökad säkerhet 
 . Många mindre och medelstora företag har inte tillgängliga resurser för att kunna uppnå  
 it-säkerhet 
  på högsta nivå. Kostnaderna för många säkerhetsåtgärder är fasta. När många kunder delar på dessa kostnader genom molnleverans så har man råd att applicera även mer avancerade säkerhetsåtgärder. 
  
 Ökad mobilitet 
 . Molntjänster är byggda för att kunna nyttjas från en godtycklig webbläsare. Det gör att man kan använda tjänst- erna från i stort sett vilken klient som helst, bara man har tillgång till internet. 
 Det finns enligt Cloud Sweden även ett antal affärsrisker med molntjänster som framgår nedan. 
 154 
  
 Operativ kontroll 
 . Det kan finnas lagar och andra regler som ställer krav på att företaget självt ska köra sina program på dedi- kerade servrar i egna datacentraler. Det kan även finnas krav på att data lagras inom landets gränser, gällande till exempel personupp- gifter och ekonomiska transaktioner. 
  
 Immateriella rättigheter 
 . Vissa molnleverantörer gör särskilda an- språk på det som produceras inom ramen för tjänsten. Detta gäller särskilt de tjänster som tillhandahålls gratis. Det är därför viktigt att säkerställa det egna företagets immateriella rättigheter till allt material som produceras inom ramen för tjänsten. 
  
 Inlåsningseffekter 
 . Det företag som avser använda molntjänster bör vara medveten om att det är lika lätt att fastna i ett leveran- törsberoende om man gör specifika anpassningar i molnbaserade system som när man gör anpassningar i traditionella system. Affärs- modellen för molntjänster bygger på skalfördelar och likformighet. 
  
 Leverantörsberoende 
 . Det finns risk för att företag som levererar molntjänster upphör med detta. Det är därför viktigt att säkerställa äganderätten till, och rätten att använda, sin egen information samt att utarbeta en strategi för leverantörsbyte. 
 Under Morrison diskuterades främst frågor med koppling till leverantörsberoende. Det finns en risk att den stora tillgången på molntjänster som är lågt prissatta, eller till och med gratis, inne- bär att företag börjar använda sådana utan att helt förstå konse- kvenserna. Eftersom inget egentligt avtal upprättas som reglerar förhållandet mellan leverantör och användare (exempelvis SLA, Service Level Agreement) riskerar företag att förlora viktig infor- mation om leverantören upphör med en viss tjänst. Detta riskerar inte enbart att drabba det enskilda företaget. Även dess kunder och leverantörer kan drabbas vid störningar i företagets verksamhet som orsakas av att företagets  
 it-miljö 
  inte fungerar. 
 Det finns olika åsikter om var ansvaret ligger för att undvika de utmaningar eller risker som molntjänster kan medföra. Vid Signatärs- forumet lyftes både leverantörernas ansvar fram och det faktum att även användarna måste vara medvetna om riskerna. Cloud Sweden har tagit fram en guide till molntjänster för att öka medvetenheten kring vad som är viktigt att tänka på när molntjänster används 
  
 9 
  
 . 
  
 9  
 Rapporten finns att köpa på http://cloudsweden.se/ 
 155 
  
 6.3.3 
  
 Villkoren för nya digitala tjänsteföretag 
  
 Företag som levererar tjänsteerbjudanden via någon form av digital plattform är vad som här avses med digitala tjänsteföretag 
  
 10 
  
 . Dessa företag har möjlighet att skapa stora förädlingsvärden. Samtidigt är det en relativt ny företeelse och företagens behov och marknads- logik skiljer sig från mer traditionella företag. Trösklarna att starta ett digitalt tjänsteföretag är förhållandevis låga. Det behövs ofta inte dyra kapitalinvesteringar. Detta kan emellertid också innebära svårig- heter att få externt kapital då det inte finns fysiska tillgångar som säkerhet. 
 Att följa utvecklingen för de här företagen är också svårt då stati- stiken inte är uppbyggd på ett sätt som gör att det är svårt att mäta företagens betydelse för ekonomin över tid. 
 Inom många offentliga stödstrukturer behöver kunskapen om dessa företags verklighet och villkor sannolikt höjas ytterligare. 
 Sverige har en stark tradition på området och har bland annat upp- märksammats i internationella medier. Företag som Skype, Spotify och MySQL är några stora välkända framgångsexempel. 
 Det finns emellertid många länder och städer som nu aktivt satsar på att skapa intressanta miljöer för den här typen av företag. Exem- pel som lyfts fram är Berlin, London, Singapore och Chile. Då före- tagen inte har stora fysiska tillgångar innebär det att de är snabb- flyttade. Sveriges position kan därför snabbt förändras till det sämre om vi inte aktivt förhåller oss till utvecklingen i vår omvärld. 
 Under Morrison utmärkte sig fyra frågor i diskussionerna: kapitalförsörjning, kompetensförsörjning, tillgång till information och exportstöd. 
 Kapitalförsörjning 
 Tillgången till riskvilligt kapital i tidigt skede lyftes fram som sär- skilt betydelsefullt för digitala tjänsteföretag. Dessa företag är små och har många gånger svårt att få lån då säkerhet saknas och idéerna värderas återhållsamt. 
 Ett exempel på åtgärd som har lyfts fram från omvärlden, också under Morrison, är det så kallade Seed Enterprise Invest- ments Cortez (SEIS) som Storbritannien har infört 
  
 11 
  
 . 
  
 10 
  
 Hämtat från IT& samt även principer för prioritering utifrån bevarandeaspekter och efterfrågan. Ett samord- ningssekretariat vid Riksarkivet skall bidra till att samordna arbetet med att nå målet. Detta är bakgrunden till indikatorerna  
 2–8. 
  
 Internet i Sverige och globalt 
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att Sverige ska verka för ett tillgängligt, öppet och robust internet i Sverige och globalt. 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 201 
  
 Indikatorerna  
 2–6, 
  samt 10 berör IPv6 och DNSSEC. Post- och telestyrelsen (PTS) har statistik för IPv6 och DNS, både för myn- digheter och kommuner, men all data är inte publicerad ännu. 
 Indikatorerna 1,  
 7–9 
  berör marknaden. PTS individundersökning har tidigare genomförts årligen, men har inte genomförts under 2012. Digitaliseringskommissionen bör ha en dialog med PTS för att tyd- liggöra med vilken frekvens undersökningen kommer att göras i fram- tiden. 
 Mätningar av graden av nätneutralitet (indikator 11) är plane- rade från .SEs sida, men detaljerna för exakt hur denna mätning ska genomföras är inte beslutade ännu. Nätneutralitet har här setts som en fråga om öppenhet samt en konsumentfråga och därför sorterats in i detta sakområde. 
 Samhällets informationssäkerhet 
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att privata och offentliga informationssystem ska säkras i syfte att värna olika värden i samhället såsom demokrati, personlig integritet, tillväxt samt eko- nomisk och politisk stabilitet. 
 Tabell 1.8 Indikatorer Samhällets informationssäkerhet 
  
 202 
 SOU 2013:31 Bilaga 3 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 Indikator 1 är intressant eftersom den ger en möjlighet att göra inter- nationella jämförelser inom området. 
 Indikator 2 ger en möjlighet att göra jämförelser mellan kom- muner. eBlomlådan kan användas om en hög andel av kommunerna aktivt börjar använda verktyget, om så inte är fallet finns en påtag- lig risk för ett snett urval och därmed ett missvisande resultat. 
 Indikatorerna  
 3–5 
  ger en indikation på hur många faktiska attacker som sker och hur många datorer som är infekterade. 
 Indikatorerna  
 6–8 
  ger en möjlighet att förstå i vilken mån inter- nettrafiken i Sverige är krypterad. 
 Indikator 9 kräver en sammanvägning av ett antal frågor i  
 E-dele- 
  gationens uppföljning av svensk  
 e-förvaltning 
  (avsnitt 15 – Informa- tionssäkerhet). 
 I Handlingsplan för att stärka samhällets informationssäkerhet från 2012 framgår att ett verktyg för självmätning av informations- säkerhet ska implementeras och göras tillgängliga under 2013. Detta verktyg ska kunna användas av både myndigheter, landsting och kommuner. Detta möjliggör indikator 10. 
 I den ovan angivna handlingsplanen finns också ett mål om att antalet myndigheter som är anslutna till SGSI (Swedish Govern- ment Secure Intranet) ska öka. Detta kan följas via indikator 11. 
 203 
  
 Mjuk infrastruktur 
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är följande: För att digitaliseringens möjligheter ska kunna användas fullt ut behövs en fungerande mjuk infrastruktur. 
  
 204 
 SOU 2013:31 Bilaga 3 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 Frågor kopplade till elektronisk legitimation behandlas av indika- torerna 2, samt  
 8–10. 
  
 Frågor kopplade till effektiv upphandling behandlas av indika- torerna  
 3–4. 
  
 Myndighetsövergripande tjänster behandlas av indikatorerna 11– 
 12. 
 Frågor kopplade till övrig samverkan och gemensamma standards behandlas av indikatorerna 1,  
 5–7. 
  
 eBlomlådan kan användas om en hög andel av kommunerna aktivt börjar använda verktyget, om så inte är fallet finns en påtaglig risk för ett snett urval och därmed ett missvisande resultat. 
 Geografisk information 
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att det offent- liga Sverige ska använda geografisk information som är beskriven i nationellt bestämda referenssystem och som bygger på internatio- nella överenskommelser. 
 Tabell 1.10 Indikatorer Geografisk information 
  
 205 
 Bilaga 3 SOU 2013:31 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 Indikatorerna  
 1–3 
  är utvalda ur ett material från Lantmäteriet inne- hållande en sammanställning av indikatorer som redan mäts inom området geodata. 
 Indikator 6 är ett förslag på en ny indikator för att följa upp i vilken grad nya tjänster som använder den publicerade informa- tionen skapas. 
 Indikatorerna  
 4–5 
  mäter hur individer nyttjar tjänster som använ- der geografisk information generellt. 
 Robust elektronisk kommunikation 
 Den ambition som utrycks för sakområdet i den digitala agendan är att robust elektronisk kommunikation innebär att kommunikation- erna ska vara uppbyggda på ett driftssäkert sätt. 
 Tabell 1.11 Indikatorer Robust elektronisk kommunikation 
  
 206 
 SOU 2013:31 Bilaga 3 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 Post- och telestyrelsens (PTS) Strategi för robust elektronisk kom- munikation från 2012 innehåller bl.a. följande mål: (1) Antalet drifts- störningar inom elektronisk kommunikation ska minska; (2) An- talet svaga punkter minimeras, genom analys och åtgärder vid ut- byggnad och utveckling; (3) Viktig kommunikationsutrustning för- läggs i skyddade anläggningar. Det första målet är bakgrunden till indikatorerna  
 4–5. 
  Det andra målet är bakgrunden till indikator 6. Det tredje målet är bakgrunden till indikator 7. 
 PTS publicerar även rapporten Risk och sårbarhetsanalys för sek- torn elektronisk kommunikation (senast publicerad 2011). Denna publikation möjliggör en indikator i stil med nummer 3 ovan. 
 Bredband 
 Målet för bredbandspolitiken är att Sverige ska ha bredband i världs- klass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Detta innebär att 90 procent av alla hushåll och fasta verksamhetsställen bör ha tillgång till 100 Mbit/s senast 2020. År 2015 bör 40 procent av hushållen och de fasta verksamhetsställena ha tillgång till 100 Mbit/s. 
 207 
  
 Tabell 1.12 Indikatorer Bredband 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 208 
  
 Inom området bredband finns en stor mängd statistik att tillgå, både från internationella, europeiska och svenska källor. 
 Indikatorerna från olika källor ovan har ett visst mån av över- lapp, men har ändå inkluderats för att säkra möjligheten att kunna göra jämförelser på internationell  
 (1–2) 
  och europeisk nivå  
 (3–8), 
  samt följa viktiga nationella mål och kompletterande indikatorer  
 (9–17). 
  
 Formuleringen i indikator 11 är den tolkning som Post- och tele- styrelsen (PTS) gör i uppföljningen av regeringens bredbandsmål. 
 Forskning och innovation 
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att i forsk- ningsverksamhet och innovationsprocesser ska digital information och digitala verktyg användas i ökad utsträckning. 
 Tabell 1.13 Indikatorer Forskning och innovation 
  
 209 
 Bilaga 3 SOU 2013:31 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 Området är delvis behandlat via några av de internationella rank- ningar som inkluderats i mätningen av det övergripande  
 it-politiska 
  målet. 
 Flertalet av de utvalda indikatorerna inom detta område är av makrokaraktär  
 (1–6). 
  
 Indikatorerna  
 8–10 
  relaterar till vetenskapliga publikationer och användande av tillgångar i former av medicinsk data. 
 Indikator 7 har ansetts vara intressant eftersom barriärerna till innovation är så låga för privatpersoner med programmerings- kunskap. 
 It för miljön 
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att it ska bidra till ett miljöanpassat samhälle. 
 Tabell 1.14 Indikatorer It för miljö 
  
 210 
 SOU 2013:31 Bilaga 3 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 Indikatorerna mäter kommunernas  
 (1–2), 
  myndigheternas  
 (3–7) 
  och företagens  
 (11–13) 
  arbete med grön it. 
 eBlomlådan kan användas om en hög andel av kommunerna aktivt börjar använda verktyget, om så inte är fallet finns en påtaglig risk för ett snett urval och därmed ett missvisande resultat. 
 Frihet på nätet 
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är: För att stärka friheten på nätet ska Sverige verka för att de mänskliga rättigheterna respekteras på internet. 
 211 
 Bilaga 3 SOU 2013:31 
 Tabell 1.15 Indikatorer Frihet på nätet 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 I rapporterna refererade till i indikator  
 1–2 
  klassificeras respektive land (Free – Partly free – Not free – No data; samt Internet Johnson – Countries under surveillance – inte på listan). Målet borde vara att Sverige är klassade som Free i den första rapporten (i nuläget har Sverige status No data), samt att Sverige inte finns med på listan över Internet Johnson eller Barron under sur- veillance). 
 En variant av indikatorerna  
 4–5 
  har tidigare funnits med i .SE:s undersökning Svenskarna och Internet. 
 En variant av indikator 5 har tidigare funnits med i  
 EU-statistiken. 
  Tanken med indikator 6 är att om möjligt använda moderna text-  
 mining-metoder 
  för att få en temperaturmätning vad gäller tonen på 
 internet. 
 Upphovsrätt 
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är att i syfte att främja kreativitet och innovation ska det vara enkelt att sluta avtal om upphovsrätt i den digitala miljön. Förutsättningarna för dem som 
 212 
  
 vill få tillgång till kreativt innehåll bör därför förbättras samtidigt som upphovsrätten värnas. 
 Tabell 1.16 Indikatorer Upphovsrätt 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 Indikatorerna  
 1–2 
  ger en möjlighet att göra internationella jämför- elser. 
 Indikatorerna  
 3–5 
  mäter nivån av piratkopiering. 
 Indikatorerna  
 7–12 
  mäter i vilken takt digital försäljning och distri- bution ersätter fysiska och traditionella alternativ. Vad gäller film, datorspel och böcker är det lämpligt att mäta detta i termer av an- 
 213 
  
 del digital försäljning. Vad gäller tidningar, tv och radio är det lämp- ligare att mäta via enkäter till individer om deras vanor. 
 It för global utveckling 
 Ambitionen för sakområdet i den digitala agendan är: Användning av it i biståndet ska bidra till fattigdomsminskning, demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna. En effektiv fattigdoms- bekämpning främjas av en öppenhet i biståndets genomförande. 
 Tabell 1.17 Indikatorer It för global utveckling 
  
 Kommentar: För fullständig beskrivning av källa till respektive indikator se bilaga 4. Ranking avser Sveriges placering gentemot de andra länder som redovisas i den aktuella rapporten eller jämförelsen. 
 I kartläggningen har inriktningen varit att inom sakområdet foku- sera på Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (SIDA) och inte försöka mäta tvärs alla olika biståndsorganisationer som verkar från Sverige. 
 SIDA har ett dokument med titeln Strategy for capacity deve- lopment and collaboration  
 2011–2013, 
  som delvis behandlar om- rådena ICT4D (ICT for development) samt B4D (Business for development). Detta är bakgrunden till indikatorerna  
 1–3. 
  
 SIDA publicerar biståndsinformation på sidan openaid.se. Funk- tionalitet finns för att bryta ned hur mycket biståndet som går till olika kategorier och underkategorier av insatser. Det är dock inte självklart om dessa kategorier kan relateras till digitalisering eller ej. Det kan vara nödvändigt att istället titta på varje enskilt projekt och göra en bedömning om det har en stark  
 ICT4D-anknytning 
  istället. 
 214 
  
 Indikator 4 är ett förslag som innebär att följa i vilken mån den publicerade informationen vidareförädlas, till exempel för att åstad- komma internationella jämförelser. 
 215 
 Bilaga 4 
 Källor och benämningar av indikatorer och index 
 Följande bilaga innehåller en förteckning över de benämningar som används som förkortningar till olika index och källor för indikatorer. 
  
 1.1 
  
 Internationella 
  
 Refererade till med kortkoder i dokumentet (ingår i någon lista över rekommenderade indikatorer): 
 [DER] = The Economist och IBMs Digital Economy Rankings,  
 http://www-935.ibm.com/services/us/gbs/bus/pdf/eiu_digital- 
 economy-rankings-2010_final_web.pdf 
  
 [EIR] = Reporters Without Borders Internet Parker, http://march12.rsf.org/i/Report_EnemiesoftheInternet_2012.pdf 
 [FotN] = Freedom Houses Freedom on the Net Report,  
 http://www.freedomhouse.org/report/freedom-net/freedom-net- 
  2012 
 [GCR] = World Economic Forums Global Competitiveness Report,  
 http://www.weforum.org/issues/global-competitiveness 
  
 [GEGS] = FNs Global  
 E-Government 
  Survey, innehåller indexen  
 E-Government 
  Development Index och  
 E-Participation 
  Index, http://www.unpan.org/egovkb/global_reports/08report.htm 
 [GII] =  
 INSEAD och WIPOs  
 Global Innovation Index, http://www.globalinnovationindex.org/gii/ 
  
 [IFPI-DMR] 
  = IFPIs Digital Music Report, http://www.ifpi.org/content/library/DMR2012.pdf 
 217 
  
 [NRI] = World Economic Forums Networked Readiness Index, del av The Global Information Technology Report,  
 http://www.weforum.org/issues/global-information-technology 
  
 [OECD-FB] 
  = OECDs Factbook, http://www.oecd.org/publications/factbook/ 
 [PIAAC] = OECDs Programme for the International Assess- ment of Adult Competencies, http://www.oecd.org/education/highereducationandadultlearning/ piaacprogrammefortheinternationalassessmentofadultcompetencies 
 .htm, 
 http://www.oecd.org/education/literacynumeracyandproblemsolvi  
 ngintechnology-richenvironments- 
  frameworkfortheoecdsurveyofadultskills.htm 
 Övriga analyserade eller refererade källor: 
 FN/ITU, Measuring the Information Society 2012,  
 http://www.itu.int/ITU-D/ict/publications/idi/index.html, 
  Navarro, Assessing innovation metrics: McKinsey Global Sur- vey Results, https://www.mckinseyquarterly.com/Strategy/Innovation/ McKinsey_Global_Survey_Results_Assessing_innovation_metrics_ 2243 
 OECD, Internet Economy Outlook (2012), http://www.oecd.org/sti/interneteconomy/ieoutlook.htm 
 The Web Index,  
 http://thewebindex.org/2012/10/2012-Web-Index- 
 Key-Findings.pdf 
  
 Världsbanken, Knowledge Economy Index and Knowledge Index, http://siteresources.worldbank.org/INTUNIKAM/Resources/ 2012.pdf 
 Waseda University International  
 e-Government 
  Ranking, 2012,  
 http://www.e-gov.waseda.ac.jp/images/Press%20Released%20on% 
 20e-Gov%20ranking%202012.pdf 
  
 World Economic Forum, The Global Gender Gap Report,  
 http://www.weforum.org/issues/global-gender-gap 
  
 218 
  
 1.2 
  
 Europeiska 
  
 Refererade till med kortkoder i dokumentet (ingår i någon lista över rekommenderade indikatorer): 
 [DAE] = En digital agenda för Europa,  
 http://eur-lex.europa.eu/ 
  LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0245:FIN:SV:PDF,  
 http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/scoreboard 
  
 [EGB] = Europeiska kommissionens eGovernment benchmark, http://www.epractice.eu/en/library/5283331 
 [EUS] = Eurostat 
  
 [EUS-HH] 
  = Eurostats statistik om hushålls och individers använd- ande av informations- och kommunikationsteknik, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/information_ society/data/comprehensive_databases 
 [LOD2] = Linked Open Data projects visualiseringsverktyg,  
 http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/graphs 
  
 Övriga analyserade eller refererade källor: 
 Europeiska Kommissionens Assessment of the Web Index, http://ipsc.jrc.ec.europa.eu/fileadmin/repository/eas/composite- indicators/Documents/WebIndex_JRCreport.pdf 
 Europeiska Kommissionens Innovation Union Scoreboard,  
 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/facts-figures- 
 analysis/innovation-scoreboard/index_en.htm 
  
 1.3 
  
 Svenska 
  
 Refererade till med kortkoder i dokumentet (ingår i någon lista över rekommenderade indikatorer): 
 [AP2/NIS] = Andra  
 AP-fonden/Nordic 
  Investor Services 
 [BRÅ] = Brottsförebyggande rådets statistik,  
 http://www.bra.se/statistik#& http://www.uc.se, https://www.uc.se/download/18.2cea5c26134802a26fa7ffd554/ Kraftig+%C3%B6kning+av+kreditbedr%C3%A4gerier +120104.pdf 
 [VR] = Vetenskapsrådet, http://www.vr.se/ 
 Övriga analyserade eller refererade källor: 
 SCBs Privatpersoners användning av datorer och Internet, http://www.scb.se/Pages/PublishingCalendarViewInfo____ 
 259923.aspx?publobjid=16843 
 Santos och Hernandez, Örebro universitet, Digitaliseringens problem och möjligheter - Erfarenheter och omvärldsanalys, 2012, http://www.oru.se/PageFiles/62597/Rapport%20FIDA.pdf 
  
 Riks-SOM, 
 http://www.som.gu.se/undersokningar/riks-som/ 
  
 222 
  
 Tillväxtanalys, Underlag för  
 it-politiska 
  insatser – kartläggning av indikatorer, 2010, http://www.tillvaxtanalys.se/sv/publikationer/rapportserien/  
 rapportserien/1-19-2010-underlag-for-it-politiska-insatser--- 
  
 kartlaggning-av-indikatorer.html 
  
 Tillväxtanalys, Uppföljning av handlingsplanen Jämställd IT- utveckling för ökad tillväxt, Mars 2012, Dnr 2011/254, http://www.tillvaxtanalys.se/download/18.56ef093c139bf3ef8902a 4c/1349864262217/WP_PM_2012_05.pdf 
 223 
 Bilaga 5 
 Insatser och åtgärder i It i människans tjänst – en digital agenda för Sverige 
 I tabellen redovisas de insatser och åtgärder som ingår i regeringens  
 it-politiska 
  strategi, It i människans tjänst – en digital agenda för Sverige 
  
 1 
  
 . Beskrivningarna är direkt hämtade från den digitala agendan. 
  
 1  
 Dnr. N2011/342/ITP. 
 225 
  
 226 
  
 säker och integritetsskyddad vilket kräver att nya standardiserade informationsstrukturer utvecklas. 
 227 
  
 trådlösa nätverk och använder s.k. blåtand på ett säkert sätt. På webbplatsen finns även tjänsterna Testa datorn, som skannar datorn efter säkerhetshål, och Testa lösenord som lär ut knepen om hur man skapar starka lösenord. 
 228 
  
 så sätt till en minskning av riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Det är positivt att detta arbete fortsätter och fördjupas vid den nya myndigheten Statens medieråd. Även övriga myndigheter fortsatta arbete med informa- tionssäkerhet är värdefullt. 
 229 
  
 tillsätta en kommitté i form av ett nationellt råd för innovation och kvalitet i offentlig verksamhet (dir. 2011:42). Rådet ska stödja och stimulera innovations- och förändringsarbete i offentlig verksamhet. 
 230 
  
 231 
  
 232 
  
 särskilt uppmärksammas är om någon myndighet bör ges i uppgift att övervaka lagens efterlevnad och att stödja myndigheterna i deras arbete. Det kan exempelvis vara fråga om att ge vägledning i rättsliga frågor, avgifter eller att utarbeta standardvillkor. 
 233 
  
 landsting, privata utförare och individer. Medel utgår under 2011 till regionala utvecklingsledare som ska bidra till erfarenhetsutbyte och samarbete mellan kommuner och landsting. Inom området informationssäkerhet driver Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) privat- offentliga forum inom bland annat hälso- och sjukvård. Syftet är att förbättra informationssäkerheten inom området. 
 234 
  
 har i september 2011 beslutat att ekonomiskt stödja Sveriges Kommuner och Landstings arbete med att färdigutveckla ett nationellt elektroniskt beslutsstöd i form av ett infektionsverktyg. Arbetet innebär en utveckling och pilottest av ett  
 it-stöd 
  för uppföljning av infektioner – ett nationellt infektionsverktyg. 
 235 
  
 samtliga ämnen och kurser i gymnasieskolan. I syftet för ämnena historia, samhällskunskap, matematik respektive naturkunskap omnämns it, kunskaper att kunna använda modern informa- tionsteknik, digital teknik, digitala medier etc. för att kunna söka och uppnå kunskaper liksom att söka och tolka källmaterial. Dessa skrivningar följs upp i det centrala innehållet för berörda kurser där det anges att undervisningen ska ge eleverna förmåga att utnyttja informationstekniken, och återkommer sedan i kunskapskraven för de olika betygsstegen som i stegrande grad anger krav på elevernas förmåga att använda olika verktyg. 
 236 
  
 237 
  
 biografer åren  
 2012–2015. 
  Utvecklingen inom området har dock skett i snabbare takt än väntat. Regeringen har därför i ändringsbudgeten för 2011 aviserat att satsningen tidigareläggs och genomförs  
 2011–2014. 
  
 238 
  
 ökad utsträckning bevaras digitalt och tillgängliggöras elektroniskt för allmänheten. Alla statliga institutioner som samlar, bevarar och tillgängliggör kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation ska ha en plan för digitalisering och tillgänglighet. Regeringen avser att formulera en nationell strategi för digitalisering av kulturarvet, baserat på förslag som kommit fram i redovisningen av uppdrag om digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande. 
 239 
  
 240 
  
 Dessutom är regelverket ändrat så att det ges en möjlighet för PTS att, om så är nödvändigt, meddela föreskrifter om lägsta tjänstekvalitet. 
 241 
  
 främja och stärka flerpartssamverkan både natio- nellt, regionalt och globalt. Sverige ska vara fortsatt engagerade, bl.a. genom GAC (ICANN) och IGF. Detta engagemang ska ske i samverkan med andra berörda aktörer och andra länder. I dessa forum ska Sverige fortsätta att driva bl.a. frågor om respekt för mänskliga rättigheter på internet. 
 242 
  
 (Samfi) lämna förslag på hur ett detekterings- och varningssystem för samhällsviktig verksamhet och kritisk infrastruktur kan utformas och införas. 
 243 
  
 standardiseringsarbetet. 
 244 
  
 kraft. I och med detta är Inspiredirektivet genomfört i svensk rätt. Det praktiska genomförandet av direktivet kommer att pågå i olika steg under ett antal år framåt. Detta sker inom ramen för arbetet med den nationella geodatastrategin, i samverkan mellan Lant- mäteriet, Geodatarådet, kommunerna och ett 20- tal myndigheter. Den svenska noden för Inspire utgörs av internetportalen geodata.se. 
 245 
  
 246 
  
 bör 90 procent av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst 100 Mbit/s. Ett delmål formulerades som att 2015 bör 40 procent av hushållen och företagen ska ha tillgång till bredband med den hastigheten. Strategin inne- höll också förslag på åtgärder inom fem olika insatsområden som redan nu i huvudsak är genomförda. 
 247 
  
 Tillståndshavaren har åtagit sig att använda 300 miljoner kronor för att bygga ut så att de stadig- varande bostäder och fasta verksamhetsställen som i dag saknar bredband med denna definition får tillgång till detta innan utgången av 2014. 
 248 
  
 tjänsteutvecklingsföretag samt internets betydelse för bl.a. digitala tjänsteinnovationer. Som ett resultat av tjänsteinnovationsstrategin har Verket för innovationssystem (Vinnova) fått i uppdrag att samordna och sammankalla ett forum om framtidens internet. Forumet ska etablera en bred dialog och sprida erfarenheter, främja samverkan och identifiera prioriterade områden. 
 249 
  
 250 
  
 yrken, synliggöra goda förebilder samt att skapa bättre karriärmöjligheter för kvinnor i it- branschen. 
 251 
  
 uppföljning av de förslag som KTH 2007 lade fram i rapporten Jämställd  
 it-utveckling 
  för ökad tillväxt. Förslagen omfattar åtgärder som de tre målgrupperna  
 it-branschen 
  (näringslivet), aktörer inom  
 it-utbildningar 
  vid lärosätena samt regeringen via departement och myndigheter kan genomföra. 
 252 
  
 integrera rättighetsperspektivet, t.ex. när det gäller internets förvaltning inom ramen för Internet Governance Forum) IGF. Det är också viktigt att öka samordning och samverkan nationellt och internationellt. 
 253 
  
 254 
  
 området samt att använda lärdomar från arbetet i ett vidare perspektiv. Sverige ska stödja innovativa ansatser och nya arenor liksom nationella och internationella aktörer avseende kapacitets- och metodutveckling samt stimulera samverkan mellan nya och mer etablerade aktörer på området. Ökad samordning och samverkan i Sverige, inom EU och globalt bör också eftersträvas. 
 255 
  
 om transparens och biståndseffektivitet i internationella sammanhang. Regeringen och berörda myndigheter ska fortsätta arbetet med att öka insynen i biståndet bl.a. genom att genomföra transparensgarantin i linje med de uppdrag som har beslutats. I förlängningen ska biståndsinformation även göras tillgänglig för människor i mottagarländerna. Avsikten är att även andra svenska myndigheter och aktörer på sikt ska omfattas av transparensgarantin. Sverige ska också verka för ökad transparens hos samarbetspartners och andra biståndsaktörer, inklusive multilaterala organisationer, privata aktörer och det civila samhällets organisationer. 
 256 
 Statens offentliga utredningar 2013 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Förändrad hantering av importmoms. Fi. 
  
 2. 
  
 Patientlag. S. 
  
 3. 
  
 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Fi. 
  
 4. 
  
 Tillstånd och medling. Ju. 
  
 5. 
  
 Djurhållning och miljön 
  
 – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. L. 
  
 6. 
  
 Att förebygga och hantera finansiella kriser. Fi. 
  
 7. 
  
 Skärpningar i vapenlagstiftningen. Ju. 
  
 8. 
  
 Den svenska veteranpolitiken 
  
 Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. Fö. 
  
 9. 
  
 Riksbankens 
  
 finansiella oberoende och balansräkning. Fi. 
  
 10. 
  
 Rätta byggfelen snabbt! 
  
 – 
  
 med effektivare förelägganden och försäkringar. S. 
  
 11. 
  
 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 
  
 och framtidsalternativ. M. 
  
 12. 
  
 Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Fi. 
  
 13. 
  
 Ungdomar utanför gymnasieskolan 
  
 – 
  
 ett förtydligat ansvar för stat och kommun. U. 
  
 14. 
  
 En översyn inom Sevesoområdet 
  
 – 
  
 förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Fö. 
  
 15. 
  
 För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. U. 
  
 16. 
  
 Effektivare konkurrenstillsyn. N. 
  
 17. 
  
 Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. Ju. 
  
 18. 
  
 Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. Fö. 
  
 19. 
  
 Mera glädje för pengarna. Ku. 
  
 20. 
  
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. U. 
  
 21. 
  
 Internationell straffverkställighet. Ju. 
  
 22. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – 
  
 samordning och digital samverkan. N. 
  
 23. 
  
 Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. S. 
  
 24. 
  
 E-röstning 
  
  och andra valfrågor. Ju. 
  
 25. 
  
 Åtgärder för ett längre arbetsliv. +Lättläst + Daisy. S. 
  
 26. 
  
 Fri att leka och lära 
  
 – 
  
 ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. U. 
  
 27. 
  
 Vissa frågor om gode män och förvaltare. Ju. 
  
 28. 
  
 Försäkring på transportområdet i krig och kris. Fi. 
  
 29. 
  
 Det svenska medborgarskapet. A. 
  
 30. 
  
 Det tar tid 
  
 – 
  
 om effekter av skolpolitiska reformer. U. 
  
 31. 
  
 En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. N. 
  
 Statens offentliga utredningar 2013 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21]  
 E-röstning 
  och andra valfrågor. [24] 
 Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] 
 Försvarsdepartementet 
 Den svenska veteranpolitiken 
 Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. [8] 
 En översyn inom Sevesoområdet 
 – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. [14] 
 Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] 
 Socialdepartementet 
 Patientlag. [2] 
 Rätta byggfelen snabbt! 
 – med effektivare förelägganden och försäkringar. [10] 
 Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. [23] 
 Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + Daisy. [25] 
 Finansdepartementet 
 Förändrad hantering av importmoms. [1] 
 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. [3] 
 Att förebygga och hantera finansiella kriser. [6] 
 Riksbankens finansiella oberoende och balansräkning. [9] 
 Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. [12] 
 Försäkring på transportområdet i krig och kris. [28] 
 Utbildningsdepartementet 
 Ungdomar utanför gymnasieskolan 
 – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. [13] 
 För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. [15] 
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. [20] 
 Fri att leka och lära 
 – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. [26] 
 Det tar tid 
 – om effekter av skolpolitiska reformer. [30] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Djurhållning och miljön 
 – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. [5] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. [11] 
 Näringsdepartementet 
 Effektivare konkurrenstillsyn. [16] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – 
  
 samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. [31] 
  
 Kulturdepartementet 
 Mera glädje för pengarna. [19] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Det svenska medborgarskapet. [29]