sou 2016 43  
  
 Internationella säkerhetsrätter i järnvägsfordon m.m. 
  
 – Järnvägsprotokollet 
  
 Betänkande av Kapstadsutredningen II 
  
 – Internationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 Stockholm 2016 
  
 SOU 2016:43 
  
 SOU och Ds kan köpas från Garcia kundservice. Beställningsadress: Garcia kundservice, 106 47 Stockholm Ordertelefon:  
 08-598 191 90 
  
 E-post: 
  kundservice@wolterskluwer.se 
  
 Webbplats: wolterskluwer.se/offentligapublikationer 
  
 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Harrison AB på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
  
 Svara på remiss – hur och varför 
  
 Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad  
 2009-05-02). 
  
 En kort handledning för dem som ska svara på remiss. 
  
 Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remisser 
  
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet 
  
 Omslag: Harrison 
  
 Tryck: Harrison, Stockholm 2016 
  
 ISBN  
 978-91-38-24462-3 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Salinas 
  
 Regeringen beslutade den 17 juni 2015 att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om Sverige bör tillträda Luxembourg protokollet om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel till konvention om internationella säkerhetsrätter i lösa saker (Luxembourg protocol to the convention on international interests in mobile equipment on matters specific to Carey stock, i fort- sättningen järnvägsprotokollet eller protokollet). 
  
 I uppdraget ingick också att föreslå vilka förklaringar till proto- kollet som Sverige bör lämna vid ett tillträde samt att ange på vilket sätt bestämmelserna i protokollet bör införlivas med svensk rätt. Den särskilde utredaren hade även i uppdrag att ta ställning till om Sverige ska utse särskilda kontaktpunkter som sköter kontakten med det internationella registret. I uppdraget ingick slutligen att lämna de författningsförslag som ett svenskt tillträde till proto- kollet kräver eller som i övrigt bedöms lämpliga för att protokollets bestämmelser ska kunna tillämpas fullt ut. 
  
 Samma dag förordnades lagmannen numera hovrättspresidenten Mcguire till särskild utredare. 
  
 Som expert i utredningen förordnades från och med den 17 juni 2015 rådmannen Martin. Den 10 augusti 2015 förordnades ämnessakkunnige Leonard, Justitiedepartementet som ämnes- sakkunnig i utredningen. Den 17 augusti 2015 förordnades departe- mentssekreteraren Mason, Näringsdepartementet, advo- katen Flynn, Sveriges Advokatsamfund, chefsjuristen Ellis, Exportkreditnämnden, verksjuristen Meyers, Kronofogdemyndigheten, chefsjuristen Morales, Svenska Bankföreningen, docenten Mcguire, Juridiska institutionen, Stockholms universitet, chefsjuristen Harris, Tågopera- törerna och juristen Maldonado, Transportstyrelsen som experter i utredningen. 
  
 Hovrättsassessorn Smith anställdes som sekreterare i utredningen från och med den 22 juni 2015. 
  
 Den 1 september 2015 entledigades Mcguire som expert i utredningen. Samma dag förordnades professor Zhang som expert att representera Juridiska institutionen, Stockholms uni- versitet. Den 11 januari entledigades Ramos och samma dag förordnades rättssakkunnige Robles som sakkunnig i utred- ningen. 
  
 Kanslisekreteraren Smith har bistått utredningen med text- bearbetning och layout av betänkandet. Sammanfattningen av be- tänkandet har översatts av Språktjänsten vid Utrikesdepartementet. 
  
 Utredningen, som antagit namnet Kapstadsutredningen II – inter- nationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel (Ju 2015:07), överlämnar härmed betänkandet Internationella säkerhetsrätter i järn- vägsfordon m.m. – Järnvägsprotokollet (SOU 2016:43). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. 
  
 Malmö i juni 2016. 
  
 Mcguire 
  
 /Sandra Collier 
  
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 19 
  
 1 
  
 Författningsförslag..................................................... 
  
 27 
  
 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2015:860) om 
  
 internationella säkerhetsrätter i lösa saker ............................ 
  
 27 
  
 1.2Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen 
  
 (1970:979)................................................................................ 
  
 31 
  
 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om 
  
 handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård 
  
 kvarbliva................................................................................... 
  
 32 
  
 2 
  
 Inledning.................................................................. 
  
 33 
  
 2.1 
  
 Utredningens uppdrag............................................................ 
  
 33 
  
 2.2 
  
 Utredningens arbete ............................................................... 
  
 34 
  
 2.3 
  
 Betänkandets disposition........................................................ 
  
 35 
  
 2.4 
  
 Översättning............................................................................ 
  
 35 
  
 3 
  
 Bakgrund.................................................................. 
  
 37 
  
 3.1 
  
 Inledning.................................................................................. 
  
 37 
  
 3.2 
  
 Terminologi............................................................................. 
  
 38 
  
 3.3 
  
 Avregleringen.......................................................................... 
  
 39 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2016:43 
  
 3.4 
  
 Finansiering av rullande järnvägsmateriel ............................. 
  
 40 
  
 3.4.1 
  
 Inledning .................................................................. 
  
 40 
  
 3.4.2 
  
 Banklån .................................................................... 
  
 41 
  
 3.4.3 
  
 Leasing inom järnvägssektorn ................................ 
  
 42 
  
 3.4.4 
  
 Public Private Partnership (PPP) ........................... 
  
 45 
  
 3.4.5 
  
 Statligt stödda exportkrediter ................................ 
  
 46 
  
 3.5 
  
 Ett enhetligt järnvägssystem inom Europeiska unionen...... 
  
 49 
  
 3.5.1 
  
 Det nationella fordonsregistret .............................. 
  
 50 
  
 3.5.2 
  
 Fjärde järnvägspaketet ............................................ 
  
 52 
  
 4 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – 
  
 bakgrund och uppbyggnad.......................................... 
  
 53 
  
 4.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 53 
  
 4.2 
  
 Syfte 
  
 ......................................................................................... 
  
 56 
  
 4.3 
  
 Att läsa .....................................................och tolka texterna 
  
 57 
  
 4.3.1 ..................................... 
  
 Två texter – ett instrument 
  
 57 
  
 4.3.2 ................................... 
  
 Den officiella kommentaren 
  
 58 
  
 4.3.3 ....................................................... 
  
 Tolkningsfrågor 
  
 59 
  
 4.4 
  
 Systemet .....................................................med förklaringar 
  
 59 
  
 4.5Kapstadskonventionen, järnvägsprotokollet 
  
 och  
 EU-rätten......................................................................... 
  
 60 
  
 5 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser............... 
  
 63 
  
 5.1 
  
 Disposition.............................................................................. 
  
 63 
  
 5.2 
  
 Inledning ................................................................................. 
  
 64 
  
 5.3Tillämpningsområde och allmänna bestämmelser 
  
 (kapitel I) ................................................................................ 
  
 65 
  
 5.3.1 
  
 Inledning och terminologi...................................... 
  
 65 
  
 5.3.2 
  
 Egendom som omfattas av järnvägsprotokollet.... 
  
 66 
  
 5.3.3 
  
 Försäljning............................................................... 
  
 68 
  
 5.3.4 
  
 Frågor om representation (artikel IV)................... 
  
 68 
  
 5.3.5Identifiering av rullande järnvägsmateriel 
  
 i avtalet (artikel V) .................................................. 
  
 69 
  
 5.3.6 
  
 Lagval (artikel VI)................................................... 
  
 70 
  
 6 
  
 SOU 2016:43 
  
 Innehåll 
  
 5.4 Åtgärder vid avtalsbrott, m.m. (kapitel II)............................ 
  
 71 
  
 5.4.1 
  
 Inledning .................................................................. 
  
 71 
  
 5.4.2Åtgärder vid avtalsbrott som följer 
  
 av konventionen....................................................... 
  
 71 
  
 5.4.3 
  
 Åtgärder vid avtalsbrott som följer 
  
 av järnvägsprotokollet (artiklarna  
 VII–XI) ........... 
  
 73 
  
 5.4.4Ändring av bestämmelserna om interimistiska 
  
 åtgärder (artikel VIII) ............................................. 
  
 75 
  
 5.4.5 
  
 Åtgärder vid insolvens............................................. 
  
 76 
  
 5.4.6 
  
 Bistånd vid insolvens (artikel X) ............................ 
  
 84 
  
 5.4.7 
  
 Bestämmelser om gäldenären (artikel XI) ............. 
  
 84 
  
 5.5 
  
 Jurisdiktion (kapitel IV)......................................................... 
  
 84 
  
 5.6 
  
 Förhållande till andra konventioner (kapitel V) ................... 
  
 86 
  
 5.6.1 
  
 Leasingkonventionen (artikel XIX) ....................... 
  
 86 
  
 5.6.2 
  
 COTIF (artikel XX) ............................................... 
  
 86 
  
 5.7 
  
 Slutbestämmelser (kapitel VI) ............................................... 
  
 87 
  
 5.7.1Artikel XXVI – Begränsning av 
  
 tillämpligheten av övergångsbestämmelser 
  
 ............ 87 
  
 6 
  
 Förklaringar till protokollet ......................................... 
  
 91 
  
 6.1 
  
 Disposition.............................................................................. 
  
 91 
  
 6.2 
  
 Inledning.................................................................................. 
  
 92 
  
 6.2.1 
  
 Bestämmelser och information om 
  
 lämnande av förklaringar......................................... 
  
 93 
  
 6.2.2 
  
 Olika typer av förklaringar ..................................... 
  
 94 
  
 6.3Förklaringar som Sverige lämnat vid tillträdet 
  
 till Kapstadskonventionen...................................................... 
  
 95 
  
 6.3.1Förklaringar till artiklarna 39.1 och 39.4 
  
 i Kapstadskonventionen.......................................... 
  
 95 
  
 6.3.2 
  
 Förklaring till artikel 40 
  
 i Kapstadskonventionen.......................................... 
  
 96 
  
 6.3.3Förklaring till artikel 54.2 
  
 i Kapstadskonventionen.......................................... 
  
 96 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2016:43 
  
 6.4EU:s tillträde till Kapstadskonventionen 
  
 och järnvägsprotokollet ......................................................... 
  
 97 
  
 6.4.1 
  
 EU:s tillträde och frågan om kompetens............... 
  
 97 
  
 6.4.2 
  
 Förklaringar som EU har lämnat ........................... 
  
 98 
  
 6.4.3Begränsningar i  
 EU-medlemsstaternas 
  
 möjlighet att lämna förklaringar............................. 
  
 99 
  
 6.5 
  
 Övriga förklaringar till järnvägsprotokollet ....................... 
  
 105 
  
 6.5.1 
  
 Artikel X................................................................ 
  
 105 
  
 6.5.2 
  
 Artikel XIII ........................................................... 
  
 106 
  
 6.5.3 
  
 Artikel XIV............................................................ 
  
 106 
  
 6.5.4 
  
 Artikel XXIV......................................................... 
  
 108 
  
 6.5.5 
  
 Artikel XXV .......................................................... 
  
 109 
  
 7 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter 
  
 i rullande järnvägsmateriel........................................ 
  
 111 
  
 7.1 
  
 Inledning ............................................................................... 
  
 111 
  
 7.2Det internationella registret (konventionen kapitel IV– 
  
 VII och protokollet kapitel III)........................................... 
  
 112 
  
 7.2.1 
  
 Tillsynsmyndighetens uppgifter .......................... 
  
 112 
  
 7.2.2 
  
 Tillsynsmyndighetens privilegier ......................... 
  
 113 
  
 7.3Hur fungerar det internationella registret för 
  
 säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel?........................ 
  
 114 
  
 7.3.1 
  
 Syftet...................................................................... 
  
 114 
  
 7.3.2Vad kan registreras i det internationella 
  
 registret? ................................................................ 
  
 115 
  
 7.3.3 
  
 Kontaktpunkter..................................................... 
  
 116 
  
 7.3.4 
  
 Registrering ........................................................... 
  
 118 
  
 7.3.5 
  
 Registratorns ansvar.............................................. 
  
 119 
  
 7.3.6 
  
 Fel i det internationella registret.......................... 
  
 119 
  
 7.3.7 
  
 Upphävande av registrering.................................. 
  
 120 
  
 8 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? .................... 
  
 123 
  
 8.1 
  
 Inledning ............................................................................... 
  
 123 
  
 8.2 
  
 Storbritannien och järnvägsprotokollet .............................. 
  
 124 
  
 8 
  
 SOU 2016:43 
  
 Innehåll 
  
 8.3 Ekonomiska argument för ett tillträde................................ 
  
 125 
  
 8.3.1 
  
 Inledning ................................................................ 
  
 125 
  
 8.3.2 
  
 Förbättrad tillgång till privat kapital .................... 
  
 125 
  
 8.3.3 
  
 Fördelar för järnvägsoperatörer............................ 
  
 127 
  
 8.4Möjligheten att registrera säkerhetsrätter i rullande 
  
 järnvägsmateriel..................................................................... 
  
 128 
  
 8.5 
  
 Övriga argument för ett tillträde ......................................... 
  
 129 
  
 8.5.1 
  
 Inledning ................................................................ 
  
 129 
  
 8.5.2 
  
 Tydligare reglering av säkerhetsrätter .................. 
  
 130 
  
 8.5.3 
  
 Sveriges roll i det internationella samarbetet....... 
  
 130 
  
 8.6 
  
 Finns det något som talar emot ett tillträde?...................... 
  
 131 
  
 8.7 
  
 Sverige bör tillträda järnvägsprotokollet ............................. 
  
 133 
  
 8.8Sammanställning över förklaringar som Sverige bör 
  
 lämna respektive avstå från att lämna .................................. 
  
 133 
  
 8.8.1 
  
 Inledning ................................................................ 
  
 133 
  
 8.8.2 
  
 Förklaringar till järnvägsprotokollet.................... 
  
 134 
  
 9 
  
 Införlivande av järnvägsprotokollet ............................ 
  
 135 
  
 9.1Metod för järnvägsprotokollets införlivande med 
  
 svensk rätt.............................................................................. 
  
 135 
  
 9.1.1 
  
 De olika metoderna för införlivande.................... 
  
 135 
  
 9.1.2Järnvägsprotokollet bör i relevanta delar gälla 
  
 som svensk lag ....................................................... 
  
 136 
  
 9.2Stockholms tingsrätt bör vara reservforum vid svensk 
  
 domsrätt................................................................................. 
  
 138 
  
 9.3Författningsändringar med anledning av Sveriges 
  
 tillträde till järnvägsprotokollet ........................................... 
  
 138 
  
 9.3.1Järnvägsprotokollets insolvensbestämmelser 
  
 bör gälla.................................................................. 
  
 138 
  
 9.3.2 
  
 Upplysningar om protokollets företräde............. 
  
 140 
  
 9.3.3Internationella säkerhetsrätter i rullande 
  
 järnvägsmateriel bör ges särskild förmånsrätt ..... 
  
 141 
  
 9.3.4 
  
 Sakrättsligt skydd vid köp av rullande 
  
 järnvägsmateriel ..................................................... 
  
 141 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2016:43 
  
 10 
  
 Ikraftträdande ......................................................... 
  
 145 
  
 11 
  
 Konsekvensbeskrivning............................................. 
  
 147 
  
 11.1 
  
 Inledning ............................................................................... 
  
 147 
  
 11.2 
  
 Konsekvenser för företag..................................................... 
  
 148 
  
 11.2.1 Konsekvenser för mindre företag ........................ 
  
 149 
  
 11.3 
  
 Konsekvenser för staten....................................................... 
  
 149 
  
 11.4 
  
 Övriga konsekvenser............................................................ 
  
 151 
  
 11.5 
  
 Alternativa lösningar ............................................................ 
  
 152 
  
 12 
  
 Författningskommentar ............................................ 
  
 155 
  
 12.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:860) om 
  
 internationella säkerhetsrätter i lösa saker.......................... 
  
 155 
  
 12.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen 
  
 (1970:979) ............................................................................. 
  
 163 
  
 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård 
  
 kvarbliva ................................................................................ 
  
 165 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2015:66........................................... 
  
 167 
  
 Bilaga 2 
  
 Konvention om internationella säkerhetsrätter 
  
 i lösa saker..................................................................... 
  
 175 
  
 Bilaga 3 
  
 Protokoll till konventionen om internationella 
  
 säkerhetsrätter i lösa saker, om särskilda frågor 
  
 rörande rullande järnvägsmateriel ............................... 
  
 237 
  
 10 
  
 Sammanfattning 
  
 Utredningens förslag 
  
 Utredningens huvudsakliga uppdrag har varit att ta ställning till om Sverige bör tillträda järnvägsprotokollet. Efter en analys av proto- kollet föreslår utredningen i betänkandet att Sverige bör tillträda protokollet. Det främsta skälet till utredningens förslag är de eko- nomiska fördelar vid finansiering av rullande järnvägsmateriel som finns att vinna för svenska företag som arbetar med järnväg, spår- väg eller tunnelbana (i fortsättningen järnvägsföretag). Även för statliga järnvägsoperatörer kommer protokollet att medföra fördelar genom att tillgängliggöra mer kapital för investeringar i ny rullande järnvägsmateriel. Därmed minskar behovet av såväl direkt statligt stöd som indirekt stöd eller garantier. 
  
 Inom flygindustrin har leasing och andra i huvudsak privata finan- sieringslösningar under de senaste 20 åren lett till väsentligt ökade investeringar. Förklaringen är bl.a. att långivaren blir säkerställd genom registrering av sin säkerhetsrätt eller inteckning. En jäm- förelse kan göras med järnvägssektorn där investeringarna har stag- nerat. Här finns heller inga nationella offentliga register där långivare kan registrera sina säkerhetsrätter i finansierade tillgångar. 
  
 Möjligheten att registrera internationella säkerhetsrätter i ett gemensamt internationellt register är avgörande för konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker (Kapstadskonven- tionen) och de olika protokollens tillämpning. På samma sätt som när det gäller egendom som omfattas av Kapstadskonventionens protokoll om särskilda frågor rörande luftfartsobjekt (luftfartsproto- kollet), kommer det att finnas ett internationellt register för säker- hetsrätter för egendom som omfattas av järnvägsprotokollet. 
  
 Utredningen föreslår vidare att protokollet ges status som svensk lag genom ändringar i lagen (2015:860) om internationella säker- 
  
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2016:43 
  
 hetsrätter i lösa saker samt att vissa författningsändringar görs i förmånsrättslagen (1970:979) och lösöreköpslagen (1845:50 s.1). 
  
 Finansiering av rullande järnvägsmateriel – möjligheter och utmaningar 
  
 Kapstadskonventionens järnvägsprotokoll reglerar hur säkerhets- rätter i vissa typer av lösöre ska hanteras vid så kallad asset based financing. Rullande järnvägsmateriel utgör en särskild typ av lösöre; dessa representerar höga ekonomiska värden och de rör sig över landgränser. 
  
 Järnvägsföretagens verksamhet är kapitalkrävande och investe- ringsbehoven är betydande. Behovet av stora finansiella resurser innan verksamheten startar kopplat till begränsade finansierings- lösningar, har utgjort ett av hindren för en effektiv konkurrens inom järnvägssektorn. 
  
 Finansiering av rullande järnvägsmateriel sker i huvudsak genom leasing samt lån hos banker och andra kreditinstitut. Vid vissa typer av lån och krediter kan förmånliga villkor erhållas genom statligt stödda garantier, så kallade exportkrediter. 
  
 Gemensamt för flertalet typer av finansiering av rullande järnvägsmateriel, är att finansiären får en säkerhetsrätt i denna. På grund av sina höga ekonomiska värden och långa livslängd lämpar sig rullande järnvägsmateriel mycket bra för sådan egendomsbaserad finansiering. Att rullande järnvägsmateriel rör sig över landgränser försvårar för finansiärer med säkerhetsrätter i rullande järnvägs- materiel, eftersom sådana säkerhetsrätter regleras olika i skilda rätts- system. Här finns heller inga nationella eller internationella offent- liga register där långivare kan registrera sina säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel. Vid finansiering genom leasing tillämpas många gånger ordningen i lösöreköpslagen. För att åstadkomma separa- tionsrätt i egendom för borgenären uppställs i lagen krav på kun- görelse i ortstidning och registrering hos Kronofogdemyndigheten. Denna ordning är omständig och har dessutom en stark nationell prägel, vilket kan verka avhållande för framför allt utländska finan- siärer. 
  
 Främst är det fråga om vilka åtgärder en säkerhetshavare, såsom en leasegivare, kan vidta om den som har ställt säkerheten eller leasetagaren inte uppfyller sina åtaganden. En annan viktig fråga är 
  
 12 
  
 SOU 2016:43 
  
 Sammanfattning 
  
 vilket skydd säkerhetshavaren har vid ett insolvensförfarande gent- emot den som ställt säkerheten. Frågor om borgenärens rätt i för- hållande till andra borgenärer regleras genom sakrättsliga regler som skiljer sig åt mellan olika länder. Vidare skapar avsaknaden av ett offentligt register för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel osäkerhet hos finansiärer, något som kan leda till färre och sämre finansieringsmöjligheter. 
  
 Behov av gemensamma regler för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 Inom det internationella institutet för privaträttens uniformering (Unidroit) har det sedan slutet av  
 1980-talet 
  pågått ett arbete med att ta fram gemensamma materiella regler för säkerhetsrätter i vissa typer av mobilt lösöre som ska förenkla vid internationell finan- siering och minska riskerna. Detta arbete resulterade år 2001 i Kap- stadskonventionen som tillsammans med luftfartsprotokollet trädde i kraft den 1 mars 2006. Olika typer av flyttbar egendom såsom luftfartsobjekt, rullande järnvägsmateriel och rymdutrustning reg- leras i de tre tillhörande protokollen. Den 1 april 2016 tillträdde Sverige Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet. Järnvägs- protokollet och protokollet avseende rymdutrustning har däremot ännu inte trätt i kraft. Järnvägsprotokollet träder i kraft först när fyra länder har godkänt eller ratificerat protokollet. 
  
 I järnvägsprotokollet anges vad som ska gälla när säkerhetsrätten finns i rullande järnvägsmateriel. Det huvudsakliga syftet med Kap- stadskonventionen och järnvägsprotokollet är att tillhandahålla klara och enhetliga regler kring säkerhetsrätter i samband med finansie- ring av rullande järnvägsmateriel. På så sätt ökas förutsägbarheten för finansiärerna, något som i sin tur gynnar operatörerna som därigenom kan få bättre finansieringsvillkor. 
  
 Järnvägsprotokollet och det internationella registret 
  
 Järnvägsprotokollet liksom Kapstadskonventionen är så kallade blandade avtal, vilket innebär att de reglerar vissa rättsområden där EU:s medlemsstater har överfört sin kompetens till EU, såsom frågor om tillämplig lag och erkännande av domstols beslut. EU tillträdde 
  
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2016:43 
  
 konventionen och protokollet år 2009 respektive år 2014 och angav då i en förklaring inom vilka områden som EU har kompetens. EU:s tillträde binder i och för sig inte medlemsstaterna till överens- kommelserna, men är en förutsättning för att en medlemsstat ska kunna tillträda. 
  
 Kapstadskonventionen tillsammans med järnvägsprotokollet är unika på så sätt att de skapar ett helt nytt system uppbyggt på in- rättandet av så kallade internationella säkerhetsrätter, vilka ska er- kännas i samtliga fördragsslutande stater. Tre olika typer av avtal kan enligt konventionen ge upphov till en internationell säkerhets- rätt: 
  
 1.leasingavtal, där leasegivaren som ägare har säkerhetsrätt i egen- domen när den leasas ut, 
  
 2.köp med äganderättsförbehåll, där säljaren har säkerhetsrätt i egen- domen före full betalning, eller innan något annat villkor har upp- fyllts, och 
  
 3.panträttsupplåtelser eller säkerhetsöverlåtelser, där en säkerhets- ställare ger en säkerhetshavare säkerhetsrätt i viss egendom för att säkerställa uppfyllandet av befintliga eller kommande för- pliktelser. 
  
 De internationella säkerhetsrätterna kan – men måste inte – regi- streras i ett internationellt register där deras inbördes prioritets- ordning kan fastställas. Det internationella registret för egendom som omfattas av järnvägsprotokollet finns i Luxembourg. Det kom- mer att bli möjligt att göra såväl registreringar som sökningar i registret dygnet runt alla dagar om året. Registret är under upp- byggnad och kommer att sättas i drift så snart järnvägsprotokollet träder i kraft. 
  
 Utöver frågor om prioritet mellan olika internationella säker- hetsrätter reglerar protokollet tillsammans med konventionen vad som ska ske om gäldenären (dvs. en leasetagare, köpare vid ett köp med äganderättsförbehåll respektive säkerhetsställare) inte uppfyller sina förpliktelser eller om det inleds insolvensförfarande mot gälde- nären. De åtgärder som borgenären (dvs. en leasegivare, säljare med äganderättsförbehåll respektive säkerhetshavare) erbjuds enligt kon- ventionen och protokollet är avsedda att vara kraftfulla och effek- 
  
 14 
  
 SOU 2016:43 
  
 Sammanfattning 
  
 tiva och ska i största möjliga utsträckning kunna vidtas utan in- blandning av nationell domstol eller myndighet. 
  
 Systemet med förklaringar 
  
 Järnvägsprotokollet är inte ett protokoll som en stat bara kan välja att tillträda eller ej. Vid ett tillträde måste staten dessutom ta ställ- ning till vilka förklaringar som ska lämnas och i vissa fall, hur för- klaringen ska formuleras. Järnvägsprotokollet är anpassat att kunna tillämpas i olika rättssystem. Avsikten med systemet med för- klaringar (declarations) är att så många länder som möjligt ska till- träda, oavsett hur deras nationella rättssystem ser ut. För att åstad- komma detta är protokollet uppbyggd av ett system med förkla- ringar som påverkar bestämmelsernas tillämplighet i de olika länderna. 
  
 Vissa förklaringar är så kallade opt in förklaringar, vilket innebär att genom att lämna en förklaring blir en viss bestämmelse tillämp- lig. Det är ofta fråga om bestämmelser som utökar skyddet för borgenärer samt påskyndar förfarandet vid en gäldenärs insolvens eller avtalsbrott. Andra bestämmelser i protokollet är så grundlägg- ande att det krävs en förklaring av ett land för att de inte ska tillämpas, så kallade opt out förklaringar. 
  
 Med hänsyn till  
 EU-rätten 
  är EU:s medlemsstater förhindrade att lämna förklaringar som rör bestämmelser på områden där EU har exklusiv kompetens. 
  
 Anslutningsdokument och förklaringar ska lämnas till Unidroit, som i egenskap av depositarie för en förteckning över vilka förkla- ringar respektive land har lämnat. Denna uppdateras löpande och finns tillgänglig på Unidroits hemsida där det också går att se vilka stater som har tillträtt.1 
  
 Konsekvenser av ett tillträde 
  
 Den grupp som framför allt kommer att beröras av ett svenskt tillträde är svenska tågoperatörer, banker och andra företag som är engagerade i finansiering av rullande järnvägsmateriel. Järnvägs- protokollet skapar förutsättningar för ökad privat finansiering genom 
  
 1 http://www.unidroit.org 
  
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2016:43 
  
 att det blir lättare för långivarna att bevaka sin investering. Denna bevakning kommer att bli möjlig genom det internationella registret. Det blir då fråga om ett register för såväl inhemska som internatio- nella transaktioner och därtill ett universellt system för identi- fiering av rullande järnvägsmateriel. 
  
 För företag som önskar göra registreringar eller sökningar i det internationella registret, är det öppet att registrera sig som brukare och därmed få tillgång till registret. Ett tillträde till protokollet med- för inga skyldigheter för svenska företag. 
  
 Ett tillträde till järnvägsprotokollet kommer inte att medföra några direkta kostnader för Sverige. Det finns för närvarande inte något register över rullande järnvägsmateriel i Sverige som skulle kunna användas för de syften järnvägsprotokollet har. Det inter- nationella registret kommer att finansieras genom avgifter och därigenom vara självfinansierat. Registrering av en internationell säkerhetsrätt kommer dessutom att vara frivillig. Ett tillträde till protokollet medför således inte heller några indirekta kostnader eller minskade intäkter i form av avgifter m.m. 
  
 Det är utredningens bedömning att ett tillträde till protokollet innebär att stora och små företag med verksamhet i Sverige, varav vissa ägs av svenska staten/landstingen, kommer att göra ekono- miska besparingar. Exakt vilka och hur stora dessa verkningar kom- mer att bli är emellertid enligt utredningens mening inte möjligt att förutsäga. 
  
 Svensk kreditsäkerhetsrätt skulle må väl av en modernisering. Som det är nu har både svenska och utländska kreditgivare svårt att förstå lagstiftningen avseende säkerhetsrätter i lösöre, däribland rullande järnvägsmateriel. Ett svenskt tillträde till och implemen- tering av Kapstadskonventionens järnvägsprotokoll skulle medföra en tydlig förbättring av kreditsäkerhetsrätten på de områden proto- kollet täcker. Som borgenär med en registrerad internationell säker- hetsrätt blir positionen väsentligt mera förutsägbar och pålitlig i ett insolvensförfarande avseende en svensk gäldenär, jämfört med om Sverige inte anslutit sig till järnvägsprotokollet. Detta kommer i sin tur att leda till bättre och billigare finansiering för svenska järnvägs- företag. 
  
 16 
  
 SOU 2016:43 
  
 Sammanfattning 
  
 Ikraftträdande 
  
 Järnvägsprotokollet kommer att träda i kraft den senare av följande dagar (artikel XXIII.1): 
  
 a)den första dagen i den månad som följer efter det att tre måna- der förflutit efter den dag, då det fjärde  
 ratifikations-, 
  godtag-  
 ande-, 
  godkännande- eller anslutningsinstrumentet deponerats. 
  
 b)Den dag då sekretariatet hos depositarien deponerar ett intyg som bekräftar att det internationella registret är i full drift. 
  
 Inget nytt svenskt system behöver inrättas eller ändras till följd av ett svenskt tillträde. 
  
 17 
  
 Summary 
  
 The Inquiry’s proposals 
  
 The main remit of the Inquiry has been to consider whether Sweden should accede to the Luxembourg Rail Protocol. Following an analysis of the Protocol, the Inquiry proposes in its report that Sweden should accede to it. The primary reason for the Inquiry’s proposal is the economic advantages to be gained by Swedish under- takings operating railways, light railways and subways (hereafter ‘railway undertakings’) when financing railway rolling stock. The Protocol will also benefit Willis operators by making more in- vestment capital for new railway rolling stock available. This would reduce the need for both direct state aid and indirect support or guarantees. 
  
 In the aviation industry, leasing and other mainly private finan- cing solutions have led to substantially increased investments in the last 20 years. Among other things, this is because creditors are safeguarded through the registration of their interest or mortgage. This can be compared with the railway sector, in which invest- ments have stagnated, and there are no national public registries in which creditors can register their interests in financed assets. 
  
 The possibility to register international interests in a joint inter- national registry is crucial to the application of the Convention on International Interests in Mobile Equipment (the Cape Town Con- vention) and its various protocols. In the same way as applies to property covered by the Aircraft Equipment Protocol, there will be an international registry for interests in property covered by the Rail Protocol in which creditors can register their interests in rail- way rolling stock. 
  
 The Inquiry also proposes that the Protocol be given the status of Swedish law via amendments to the Act on international interests 
  
 19 
  
 Summary 
  
 SOU 2016:43 
  
 in movable property (2015:860), and that certain amendments be made to the Rights of Priority Act (1970:979) and the Act on the purchase of movable property that the purchaser allows to remain in the vendor’s custody (1845:50, p.1). 
  
 Financing of railway rolling stock – opportunities and challenges 
  
 The Rail Protocol of the Cape Town Convention regulates how interests in certain types of mobile assets are to be dealt with in terms of  
 asset-based 
  financing. Railway rolling stock is a special type of movable asset, as it represents high financial values and moves across national borders. 
  
 The operations of railway undertakings require substantial capi- tal, and the need for investment is considerable. The need for sub- stantial financial resources before  
 start-up 
  and the limited financing solutions available have been a barrier to effective competition in the rail sector. 
  
 Railway rolling stock is mainly financed through leasing and loans from banks and other credit institutions. With certain types of loans and credits, favourable terms can be obtained through  
 state-supported 
  guarantees, known as export credits. 
  
 One feature shared by the majority of types of financing of railway rolling stock is that the financier acquires an interest in the rolling stock. Because of its high financial value and long life, Valdez stock is well suited to this kind of  
 asset-based 
  finan- cing. The fact that railway rolling stock moves across national borders makes things more difficult for financiers with interests in rolling stock, because such interests are regulated differently in different legal systems. Nor are there any national or international public registries in which creditors can register their interests in Carey stock. When assets are financed through leasing, the provisions applied are often those of the Act on the purchase of movable property that the purchaser allows to remain in the vendor’s custody (1845:50, p.1). For the creditor to attain a right of reclamation of property, the Act requires an official announce- ment in the local press and registration with the Swedish Enforce- ment Authority. This arrangement is elaborate and is also strongly national in tone, which may deter foreign financiers in particular. 
  
 20 
  
 SOU 2016:43 
  
 Summary 
  
 This is primarily an issue of what measures the holder of an interest, such as a lessor, can take if the party providing the security or the lessee does not fulfil their commitments. Another important matter is the protection to which the holder of the interest is entitled in the event of insolvency proceedings against the party providing the security. Issues of the creditor’s rights in relation to other creditors are regulated through provisions of property law that differ between countries. Moreover, the lack of a public register for interests in Carey stock generates uncertainty among financiers, which may lead to fewer and weaker financing options. 
  
 Need for joint regulations for interests in Carey stock 
  
 Within the International Institute for the Unification of Private Law (UNIDROIT) work has been under way since the end of the 1980s to draw up common material rules for interests in certain types of mobile assets that will simplify international financing and reduce the risks. This work resulted in 2001 in the Cape Town Convention, which entered into force on 1 March 2006, together with the Aircraft Equipment Protocol. Various types of movable property such as aircraft equipment, Carey stock and space assets are regulated in the three associated protocols.1 On 1 April 2016, Sweden acceded to the Cape Town Convention and the Air- craft Equipment Protocol. However, the Rail Protocol has not yet entered into force. This will only happen once four countries have approved or ratified the Protocol. 
  
 The Rail Protocol outlines what is to apply to interests in rail- way rolling stock. The main purpose of the Cape Town Convention and the Rail Protocol is to provide clear and uniform regulations on interests connected with the financing of railway rolling stock. This increases predictability for financiers, which in turn benefits operators as they can enjoy better conditions for financing. 
  
 1 The Rail Protocol was signed in 2007 and the Space Assets Protocol was signed in 2012. The latter two protocols have not yet entered into force. 
  
 21 
  
 Summary 
  
 SOU 2016:43 
  
 The Rail Protocol and international register 
  
 Both the Cape Town Convention and the Rail Protocol are what is known as mixed agreements, which means that they regulate certain legal areas in which the EU Member States have transferred their competence to the EU, such as issues of applicable law and the recognition of court decisions. The EU acceded to the Con- vention and Protocol in 2009 and 2014 respectively, providing a declaration concerning the areas in which the EU has competence. The EU’s accession does not in itself bind EU Member States to the agreements, but it was a prerequisite for Member States to be able to accede. 
  
 The Cape Town Convention and Rail Protocol are unique in that they create a completely new system based on the establish- ment of ‘international interests’ that must be recognised in all con- tracting States. Under the Convention, three different types of agree- ment can give rise to an international interest: 
  
 1.leasing agreements, in which the lessor as owner has an interest in the asset leased; 
  
 2.title reservation agreements, in which the seller has an interest in the asset prior to full payment, or until some other condition has been fulfilled; and 
  
 3.security agreements, in which the provider of a security grants a chargee an interest in a certain asset as security for the perfor- mance of existing or future obligations. 
  
 International interests can be – but do not have to be – registered with an international registry in which their internal order of priority can be established. The International Registry for property covered by the Rail Protocol is located in Luxembourg. It will be possible to register in and search the registry 24 Wells a day, every day of the year. The registry is currently being established, and it will be put into operation Flores as the Rail Protocol enters into force. 
  
 In addition to questions of priority among various international interests, the Protocol, along with the Convention, regulates what should happen if the debtor (i.e. a lessee, buyer under a title reser- vation agreement, or security chargor) does not fulfil their obli- gations or if insolvency proceedings are initiated against the debtor. 
  
 22 
  
 SOU 2016:43 
  
 Summary 
  
 The measures offered to the creditor (i.e. a lessor, seller under a title reservation, or security chargee) by the Convention are intended to be powerful and effective and must, as far as possible, be avail- able without the involvement of a national court or authority. 
  
 The system of declarations 
  
 The Rail Protocol is not a protocol that a State can simply choose to accede to or not. Moreover, upon accession the State must decide which declarations to make, and in certain cases, how to word the declaration. The Rail Protocol is designed to be applicable in diffe- rent legal systems. The aim of the declaration system is for as many countries as possible to accede, regardless of the design of their national legal system. To achieve this, the Protocol is based on a system using declarations that affect the applicability of the pro- visions in different countries. 
  
 Certain declarations are  
 ‘opt-in’ 
  declarations, which means that by making a declaration, the relevant provision Beck. Francis often applies to provisions that increase creditors’ protection and make the proceedings in the event of a debtor’s insolvency or breach of agreement quicker and more efficient. Other provisions in the Protocol are so fundamental that they require a declaration from a country for them not to apply (an  
 ‘Munoz 
  declaration). 
  
 In view of EU law, EU Member States are not permitted to make declarations concerning provisions in areas in which the EU has exclusive competence. 
  
 The accession document and the declarations are to be submitted to UNIDROIT, which in its capacity as depositary keeps a list of which declarations each country has made. Francis list is continuously updated and is available at the UNIDROIT website, Duke is also a list of the States that have acceded.2 
  
 2 http://www.unidroit.org 
  
 23 
  
 Summary 
  
 SOU 2016:43 
  
 Consequences of accession 
  
 The primary group that will be affected by Swedish accession is Swedish train operators, banks and other undertakings involved in financing rolling stock. The Rail Protocol creates conditions for increased private financing by making it easier for creditors to look after their investments. The international registry will make this possible. The registry will be for both national and international transactions, and will thus constitute a universal system for the identification of railway rolling stock. 
  
 Undertakings that wish to make registrations and searches in the international registry can register as users and thus obtain access to the registry. Accession to the Protocol does not entail any obli- gations for Swedish undertakings. 
  
 Accession to the Protocol will not entail any direct costs to Sweden. There is currently no register of railway rolling stock in Sweden that could be used for the purposes that the Rail Protocol offers. The international registry will be funded through fees, and is thus  
 self-financing. 
  Registration of an international interest Moore be voluntary. Accession to the Protocol thus does not entail any indirect costs or reduced revenues in the form of fees etc. 
  
 In the Inquiry’s assessment, accession to the Protocol will mean financial savings for large and small undertakings operating in Sweden – some owned by the Swedish State/county Wright. In the view of the Inquiry it is, however, not possible to predict the exact nature and scale of these effects. 
  
 Swedish credit securities law could do to be modernised. As things stand, both Swedish and foreign creditors find it difficult to understand legislation concerning interests in movable property, including Carey stock. Swedish accession to, and imple- mentation of, the Rail Protocol to the Cape Town Convention would clearly improve credit securities law in the areas covered by the Protocol. The position of creditors with registered internatio- nal interests will become considerably more predictable and reliable in insolvency proceedings with respect to a Swedish debtor as compared with if Sweden does not accede to the Rail Protocol. In turn, this will lead to better and cheaper financing for Swedish railway undertakings. 
  
 24 
  
 SOU 2016:43 Summary 
  
 Entry into force 
  
 The Rail Protocol will enter into force on the later of (Ar- ticle XXIII.1): 
  
 a)the first day of the month following the expiration of three months after the date of the deposit of the fourth instrument of ratification, acceptance, approval or accession; and 
  
 b)the date of the deposit by the Secretariat with the Depositary of a certificate confirming that the International Registry is fully operational. 
  
 Swedish accession will not require the establishment or amendment of any new Swedish systems. 
  
 25 
  
 Denna lag tillämpas på så- dana säkerhetsrätter och andra rättigheter som regleras i kon- ventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker av den 16 november 2001 (Kap- stadskonventionen) och proto- kollen till konventionen om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker, om särskilda frågor rör- ande luftfartsobjekt (luftfarts- protokollet) och om särskilda frå- gor rörande rullande järnvägsmate- riel (järnvägsprotokollet). 
  
 27 
  
 1 Författningsförslag 
  
 1.1Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2015:860) om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker 
  
 dels att 1, 3, 7 och 8 §§ ska ha följande lydelse, 
  
 dels att det ska införas en ny paragraf, 9 §, som ska ha följande lydelse, 
  
 dels att det närmast före 9 § ska införas en ny rubrik av följande betydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 § 
  
 Denna lag tillämpas på så- dana säkerhetsrätter och andra rättigheter som regleras i kon- ventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker av den 16 november 2001 (Kap- stadskonventionen) och proto- kollet till konventionen om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker, om särskilda frågor rör- ande luftfartsobjekt (luftfarts- protokollet). 
  
 Artiklarna  
 I–VII, 
  Thomas, XII– 
  
 XVI och  
 XX–XXV 
  i luftfarts- protokollet samt artiklarna  
 I–V, 
  VII, X, XI och  
 XIV–XX 
  i järn- vägsprotokollet ska i originaltext- ernas lydelse gälla som lag här i landet. 
  
 Protokollens engelska original- text finns tillsammans med en svensk översättning som bilaga 2 respektive 3 till denna lag. Text- erna på övriga originalspråk – arabiska, franska, kinesiska, ryska och spanska – finns i SÖ. Ori- ginaltexterna har samma giltig- het. 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2016:43 
  
 Lagen tillämpas också, i den utsträckning som följer av kon- ventionen, på sådana säkerhets- rätter och andra rättigheter som har uppkommit enligt annan lag och som omfattas av Sveriges förklaringar till artiklarna 39 och 40 i konventionen. Förklaring- arna finns, tillsammans med för- klaringar som avser artikel 54.2 i konventionen och artiklarna XII och XIII i protokollet, i Sveriges överenskommelser med främ- mande makter (SÖ). 
  
 Lagen tillämpas också, i den utsträckning som följer av kon- ventionen, på sådana säkerhets- rätter och andra rättigheter som har uppkommit enligt annan lag och som omfattas av Sveriges förklaringar till artiklarna 39 och 40 i konventionen. Förklaring- arna finns, tillsammans med för- klaringar som avser artikel 54.2 i konventionen, artiklarna XII och XIII i luftfartsprotokollet och arti- kel X i järnvägsprotokollet, i Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ). 
  
 3 § 
  
 Artiklarna  
 I–VII, 
  Thomas, XII– 
  
 XVI och  
 XX–XXV 
  i luftfarts- protokollet ska i originaltexternas lydelse gälla som lag här i landet. 
  
 Protokollets engelska original- text finns tillsammans med en svensk översättning som bilaga 2 till denna lag. Texterna på övriga originalspråk – arabiska, franska, kinesiska, ryska och spanska – finns i SÖ. Originaltexterna har samma giltighet. 
  
 7 § 
  
 Om det finns svensk doms- 
  
 Om det finns svensk doms- 
  
 rätt enligt någon av de bestäm- 
  
 rätt enligt någon av de bestäm- 
  
 melser i Kapstadskonventionen 
  
 melser i Kapstadskonventionen, 
  
 eller luftfartsprotokollet som an- 
  
 luftfartsprotokollet eller järnvägs- 
  
 28 
  
 I en insolvenssituation enligt artikel I.2m i luftfartsprotokollet tillämpas, om gäldenären har sina huvudsakliga intressen i Sverige på så sätt som anges i artikel I.2n, artikel XI alternativ A i luftfarts- protokollet. Vid tillämpningen får den väntetid som anges i arti- keln inte överstiga 60 kalender- dagar. 
  
 I en insolvenssituation enligt artikel I.2c i järnvägsprotokollet tillämpas, om gäldenären har sina huvudsakliga intressen i Sverige på så sätt som anges i artikel I.2d, artikel IX alternativ A i järnvägs- protokollet. Vid tillämpningen får den väntetid som anges i artikeln inte överstiga 60 kalenderdagar. 
  
 Avtalsparterna kan genom skriftligt avtal bestämma att första eller andra stycket inte ska tilläm- pas. 
  
 Verkningar av registrering i internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 9 § 
  
 Köp av rullande järnvägsmate- riel gäller mot säljarens borgenärer i och med avtalet, om en säker- 
  
 29 
  
 SOU 2016:43 
  
 Författningsförslag 
  
 ges i 2 och 3 §§ och någon annan behörig domstol saknas, är Stockholms tingsrätt behörig. 
  
 protokollet som anges i 2 och 3 §§ och någon annan behörig dom- stol saknas, är Stockholms tings- rätt behörig. 
  
 8 § 
  
 I en insolvenssituation enligt artikel I.2m i luftfartsprotokollet tillämpas, om gäldenären har sina huvudsakliga intressen i Sverige på så sätt som anges i artikel I.2n, artikel XI alternativ A. Vid tillämpningen får den väntetid som anges i artikeln inte överstiga 60 kalenderdagar. 
  
 Avtalsparterna kan genom skriftligt avtal bestämma att första stycket inte ska tillämpas. 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2016:43 
  
 hetsrätt i köpeobjektet registreras i det internationella registret i an- slutning till köpet. Detta förutsätter att säljaren angivits som gäldenär och köparen som borgenär i regi- streringen. 
  
 Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 
  
 30 
  
 SOU 2016:43 
  
 Författningsförslag 
  
 1.2Förslag till 
  
 lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) 
  
 Härigenom föreskrivs att 4 § förmånsrättslagen (1970:979) ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 4 §1 
  
 Förmånsrätt följer med 
  
 1.sjöpanträtt och luftpanträtt, 
  
 2.internationell säkerhetsrätt 
  
 iluftfartyg och flygmotorer som registrerats enligt lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter 
  
 ilösa saker, 
  
 2.internationell säkerhetsrätt 
  
 iluftfartyg, flygmotorer och rull- ande järnvägsmateriel som regi- strerats enligt lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter 
  
 ilösa saker, 
  
 3.handpanträtt och rätt att kvarhålla lös egendom till säkerhet för fordran (retentionsrätt), panträtt på grund av registrering eller underrättelse enligt lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument samt panträtt på grund av registrering enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat, 
  
 4.panträtt på grund av inteckning i skepp eller skeppsbygge eller i luftfartyg och reservdelar till luftfartyg, 
  
 5.registrering av båtbyggnadsförskott enligt lagen (1975:605) om registrering av båtbyggnadsförskott. 
  
 Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 
  
 1 Senaste lydelse SFS 2016:68. 
  
 31 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2016:43 
  
 1.3Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva att det i lagen ska införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 5 § 
  
 I lagen (2015:860) om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker finns bestämmelse som av- viker från denna lag, och som har företräde framför denna lag. 
  
 Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 
  
 32 
  
 2 Inledning 
  
 2.1Utredningens uppdrag 
  
 Den 16 november 2001 i Kapstaden, Sydafrika, undertecknades 
  
 Convention on International Interests in Mobile Equipment, översatt till konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker (i fortsättningen Kapstadskonventionen eller konventionen). Sverige ratificerade konventionen den 1 april 2016. Det tillhörande proto- kollet om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel (i fort- sättningen järnvägsprotokollet eller protokollet) undertecknades i Luxembourg år 2014 och har ännu inte trätt i kraft. Luxembourg och EU har tillträtt protokollet. 
  
 Regeringen beslutade den 17 juni 2015 att ge en särskild ut- redare i uppdrag att analysera bestämmelserna i järnvägsprotokollet samt efter en jämförelse med gällande svensk rätt och tillämplig  
 EU-rätt, 
  föreslå om Sverige bör tillträda protokollet eller inte. I upp- draget ingår att undersöka vilka konsekvenser ett svenskt tillträde skulle få. 
  
 Oavsett utredningens förslag i fråga om tillträde, ska utredningen även ta ställning till ett antal frågor som följer om Sverige väljer att tillträda protokollet. 
  
 I protokollet ges möjlighet för den fördragsslutande staten att begränsa respektive utöka tillämpligheten av vissa bestämmelser, genom att lämna förklaringar till enskilda artiklar. Utredningen har haft i uppdrag att analysera innebörden av samtliga möjliga för- klaringar och utifrån denna analys föreslå vilka förklaringar Sverige bör lämna vid ett tillträde. Utredningen ska vidare föreslå på vilket sätt protokollet bör införlivas med svensk rätt. 
  
 Vid ett tillträde har Sverige möjlighet att utse ett eller flera organ till kontaktpunkter med uppdrag att översända de uppgifter som krävs för registrering i det internationella registret. Utredningen ska ta 
  
 33 
  
 Inledning 
  
 SOU 2016:43 
  
 ställning till om Sverige vid ett tillträde bör utse sådana kontakt- punkter och föreslå vilken eller vilka organisationer som i så fall bör få uppdraget. Slutligen ska utredningen lämna förslag på nya författningar samt författningsändringar som krävs för ett svenskt tillträde till protokollet eller i övrigt bedöms som lämpliga. I sina ställningstaganden ska utredningen eftersträva förslag som ligger i linje med de förklaringar som Sverige lämnat vid sitt tillträde till Kapstadskonventionen och det tillhörande protokollet om särskilda frågor rörande luftfartsobjekt (luftfartsprotokollet). 
  
 2.2Utredningens arbete 
  
 Utredningens arbete inleddes i juli 2015 och därefter har utred- ningen hållit regelbundna möten med experter och sakkunniga. Vid behov har mindre sammanträden hållits med vissa experter som haft sakkunskap inom ett specifikt område och externa intressenter. Sekretariatet har tillsammans med tre av experterna, advokaten Flynn, professorn Zhang och rådmannen Martin haft ett möte med Rail Working Groups ordförande Day, en av nyckelpersonerna vid framtagandet av protokollet och som har erfarenhet av att bistå stater som överväger att tillträda protokollet. Möten har även hållits med företrädare för MTR Express och AB Transitio. 
  
 Under utredningens gång har sekretariatet haft fortlöpande kon- takter med experterna men även med Day och Mervi Kaikkonen som är en av representanterna i den förberedande kom- mission som har till uppgift att vara tillsynsmyndigheten behjälplig vid skapande av det internationella registret. 
  
 Sekretariatet har också gjort ett utlandsbesök till Frankrike för att delta i en konferens. På konferensen diskuterades bl.a. frågor om det internationella registrets uppbyggnad och reglering, EU:s fjärde järnvägspaket och dess påverkan på järnvägsprotokollets be- stämmelser samt protokollets ekonomiska konsekvenser för järn- vägssektorn. 
  
 Enligt direktivet ska utredningen i den mån det bedöms lämpligt undersöka vilka lösningar andra stater avser att välja vid sitt till- träde till järnvägsprotokollet. Intresset för järnvägsprotokollet har varit stort i Storbritannien, som undertecknade protokollet den 
  
 34 
  
 SOU 2016:43 
  
 Inledning 
  
 26 februari 2016. Utredningen har haft löpande kontakt med ansva- rig person på det brittiska departementet för transport i syfte att följa Storbritanniens process mot ratificering. 
  
 I enlighet med direktiven har utredningen inhämtat synpunkter från Näringslivets Regelnämnd (NNR). Nämnden har inte haft några synpunkter på de förslag som utredningen lämnar i betänkandet. 
  
 2.3Betänkandets disposition 
  
 Betänkandet är indelat i tolv kapitel. I kapitel 3 ges en beskrivning av finansiering av rullande järnvägsmateriel och EU:s arbete för ett enhetligt järnvägssystem. I kapitel 4 ges en kort beskrivning av Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollets bakgrund och upp- byggnad. I kapitel 5 behandlas protokollets materiella bestämmelser. Därefter följer, i kapitel 6, förslag om vilka förklaringar till proto- kollet som Sverige bör lämna vid ett tillträde. I kapitel 7 redogör utredningen för hur det internationella registret är planerat att fungera. I kapitel 8 finns utredningens överväganden rörande frågorna om tillträde av protokollet. Kapitel 9 innehåller utredningens för- slag rörande frågan om införlivande av protokollet. Frågor om ikraft- trädande och övergångsbestämmelser behandlas i kapitel 10. En konsekvensbeskrivning finns i kapitel 11 och en författningskom- mentar i kapitel 12. 
  
 2.4Översättning 
  
 Järnvägsprotokollet finns i officiella versioner på engelska, franska och tyska, varav utredningen i sitt arbete har utgått från den engelska versionen. Den svenska översättningen som återfinns i bilaga 3 till betänkandet bygger på den översättning som gjordes i samband med EU:s tillträde till protokollet år 2014. Översättningen har därefter kompletterats och justerats i enlighet med utredningens uppfatt- ning. 
  
 Terminologin i överenskommelsen är av utpräglad teknisk natur och flera allmängiltiga begrepp ges en speciell innebörd i proto- kollet. I betänkandet används utredningens svenska översättningar av de olika termerna och begreppen, i vissa fall följt av den engelska termen i parentes. Den svenska översättningen av Kapstadskonven- 
  
 35 
  
 Inledning 
  
 SOU 2016:43 
  
 tionen som återfinns i bilaga 2 är den översättning som finns i prop. 2015/16:12. För att vara säker på att få den korrekta lydelsen hän- visas till texterna på något av originalspråken. 
  
 36 
  
 3 Bakgrund 
  
 3.1Inledning 
  
 Sedan början av  
 1990-talet 
  har resandet med tåg i Sverige för- dubblats. Utbyggnad av infrastrukturen och satsningar på nya trafiksystem har varit avgörande för utvecklingen. Men underhåll och nyinvesteringar har inte hållit samma takt. Regeringen beslutade under våren 2014 om den Nationella planen för transportsystemet  
 2014–2025. 
  I denna utveckling finns ett stort behov av hållbara, snabba och komfortabla transporter såsom järnväg. Att det finns effektiva sätt att finansiera järnvägsfordon är då av stor vikt för genomförandet av denna plan. 
  
 Kapstadskonventionen tillhandahåller materiella bestämmelser gällande finansiering av lösa saker, så kallad asset based financing. Olika typer av flyttbar egendom – luftfartsobjekt, rullande järn- vägsmateriel och rymdutrustning – regleras i de tre tillhörande proto- kollen.1 I järnvägsprotokollet anges vad som ska gälla när säker- hetsrätten finns i rullande järnvägsmateriel. Det huvudsakliga syftet med Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet är att tillhanda- hålla klara och enhetliga regler vid finansiering av rullande järnvägs- materiel för att på så sätt öka förutsägbarheten för finansiärerna, något som i sin tur gynnar operatörerna som därigenom kan få bättre finansieringsvillkor. 
  
 I detta kapitel redovisas först den terminologi som kommer att användas i betänkandet. I avsnitt 3.3 beskrivs kort den avreglering som skett av den svenska järnvägen. Hur finansiering av rullande järnvägsmateriel sker i Sverige behandlas i avsnitt 3.4 och sist, i 
  
 1 Luftfartsprotokollet trädde i kraft 1 mars 2006 när det hade ratificerats av åtta stater. Järn- vägsprotokollet undertecknades 2007 och protokollet avseende rymdutrustning underteck- nades 2012. De två sistnämnda protokollen har ännu inte trätt i kraft. 
  
 37 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2016:43 
  
 avsnitt 3.5, ges en beskrivning av EU:s arbete för ett enhetligt järnvägssystem inom Europa. 
  
 I senare kapitel beskrivs närmare vilka följder konventionens och protokollets bestämmelser kommer att ha på järnvägssektorn i Sverige. 
  
 3.2Terminologi 
  
 Järnvägsprotokollet är tillämpligt på rullande järnvägsmateriel så- som det beskrivs i artikel I.2 i protokollet. Härmed avses fordon som förflyttas på ett fast järnvägsspår, eller direkt på, över eller under en styrbana. Hit hänförs även framdrivningssystem, motorer, bromsar, axlar, boggier, strömavtagare, tillbehör och andra kompo- nenter, utrustningsdetaljer och delar som är installerade på eller integrerade i fordonen, inklusive all tillhörande data, manualer och register. Rullande järnvägsmateriel är en term som normalt inte förekommer i svensk lagtext eller används inom den svenska järn- vägsbranschen, utan i stället används termen järnvägsfordon. 
  
 I 1 kap. 4 § järnvägslagen (2004:519) avses med järnvägsfordon drivfordon och annan rullande materiel som kan framföras på järn- vägsspår och som består av ett eller flera delsystem eller delar av delsystem. Ett järnvägsfordon definieras inom  
 EU-rätten 
  som ett fordon som trafikerar järnvägslinjer på egna hjul, med eller utan drag- kraft som består av ett eller flera strukturella och funktionella del- system eller delar av sådana delsystem.2 
  
 Begreppet rullande järnvägsmateriel enligt protokollet omfattar även tunnelbanevagnar och spårvagnar, något som varken  
 EU-rätten 
  eller svensk rätt inbegriper i begreppet järnvägsfordon. Dessa be- nämns i stället för spårgående fordon. Enligt klassificering som görs av Transportstyrelsen finns i svensk rätt tre typer av spår- anläggningar nämligen järnväg, spårväg och tunnelbana. 
  
 Utredningen använder begreppen rullande järnvägsmateriel, järn- vägsfordon och järnvägsföretag i betänkandet i linje med proto- kollet och då omfattas även andra spårgående fordon än järnvägs- fordon i  
 EU-rättslig 
  mening och företag som arbetar med dessa. 
  
 2 Arikel 2c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen (omarbetning). 
  
 38 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bakgrund 
  
 3.3Avregleringen 
  
 Den svenska järnvägstrafikmarknaden är numera formellt sett öppen för fri konkurrens mellan alla järnvägsföretag. Under åren har rätten att organisera och utföra trafik inom olika marknadssegment vidgats till att omfatta alla typer av gods- och persontrafik. Upphandling i konkurrens har förekommit sedan  
 1990-talet. 
  Godstrafiken öpp- nades för konkurrens den 1 januari 1996. Den samhällsköpta person- trafiken har upphandlats i konkurrens sedan  
 1990-talet. 
  Marknaden för persontrafik har sedan genomgått en stegvis avreglering där den sista delen av marknaden öppnades för konkurrens i oktober 2010. 
  
 Ett av motiven bakom marknadsöppningen var ett större utbud för resenärerna och transportköparna, vilket skulle bli följden av att marknaden blev mer konkurrensutsatt. För öppningen av person- trafiken var ett annat motiv att följa utvecklingen på  
 EU-nivå. 
  Sverige behövde bl.a. i enlighet med EU:s tredje järnvägspaket från 2010 tillåta kommersiell internationell persontrafik på järnväg med inrikes cabotage.3 I och med det så kallade fjärde järnvägspaketet öppnas även de nationella persontrafikmarknaderna upp för konkurrens genom krav på upphandling i konkurrens av avtal om allmän trafik- plikt på järnväg och med öppet tillträde för kommersiell person- trafik på de nationella marknaderna för järnväg, men med möjlighet till undantag från både upphandlingen och det öppna tillträdet, se avsnitt 3.5. 
  
 Tillsammans med bl.a. länder som Storbritannien, Nya Zeeland och Estland har Sverige i dag en av de mest avreglerade och liberala järnvägsmarknaderna. Även Tyskland och Danmark har helt eller delvis avreglerade marknader.4 
  
 3Cabotage är transport av passagerare eller gods inom ett lands gränser, utfört av ett företag som är registrerat utanför detta lands gränser. Den 14 maj 2010 infördes nya bestämmelser om cabotage inom EU, se  
 8–10 
  i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella mark- naden för godstransporter på väg. 
  
 4Summary of the study Rail Liberalisation Index 2011, IBM Global Business Service, april 2011. 
  
 39 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2016:43 
  
 3.4Finansiering av rullande järnvägsmateriel 
  
 3.4.1Inledning 
  
 Inledningsvis kan konstateras att rullande järnvägsmateriel repre- senterar avsevärda ekonomiska värden. Ett vanligt persontåg kostar mellan 80 och 100 miljoner kronor beroende på storlek. För ett snabbtåg ökar sedan kostnaden till cirka 250 miljoner kronor. Denna typ av egendom lämpar sig dessutom väl för olika former av finan- siering. Den tekniska livslängden för ett järnvägsfordon är cirka 
  
 30år. 
  
 Ägande och förvaltning av järnvägsfordon (lok, motorvagnar, 
  
 godsvagnar, personvagnar men även arbetsfordon) kan anta flera former. Många gånger äger och förvaltar järnvägsföretagen sina egna fordon. Det gäller t.ex. de flesta av SJ AB:s5 lok och motorvagnar. Det gäller även för Green Cargo AB:s (Green Cargo) och flertalet andra godsoperatörers lok. Vidare förfogar spårentreprenörer och underhållsföretag över exempelvis arbetsfordon. 
  
 Vidare hyrs fordon in från andra järnvägsföretag eller från olika vagnbolag. AB Transitio (Transitio) fungerar som ett vagnbolag för en stor del av de fordon (främst motorvagnar) som används i den trafik som upphandlas av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Fordonen står då till förfogande för det järnvägsföretag som har kontraktet på att köra trafiken. Transitio ägs gemensamt av de regio- nala kollektivtrafikmyndigheterna, men de tre största (Stockholm, Skåne och Västsverige) äger själva de fordon som används i deras trafik, se avsnitt 3.4.3. Det finns också ett antal privata vagnbolag för uthyrning av främst godsvagnar. 
  
 För järnvägsföretag som vill etablera sig inom den helt kommer- siellt bedrivna persontrafikmarknaden har det visat sig svårt att få tillgång till helt eller någorlunda nya fordon till rimliga kostnader. Skälet är bristen på driftskompatibilitet som gör det svårt att föra över fordon mellan olika länder, speciellt när det gäller motorvagns- eller motorvagnsliknande fordon. Inom EU pågår arbete för att förbättra driftskompatibiliteten, se avsnitt 3.5. Vissa äldre järnvägs- företag inom Europa har dessutom begränsat intresse av att avyttra 
  
 5 SJ AB bildades 2001 genom en bolagisering och uppsplittring av SJ; det gamla SJ delades upp i ett flertal statliga bolag, bland annat SJ AB, Green Cargo och Jernhusen. 
  
 40 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bakgrund 
  
 fordon till presumtiva konkurrenter inför fortsatta marknadsöpp- ningar inom EU. 
  
 Investeringsbehovet för persontrafik är större än för gods- transporter, och det finns flera skäl till denna skillnad; en viktig förklaring är att järnvägsföretagen på personsidan själva måste finan- siera fordonen med eget eller lånat kapital medan godsföretag kan etablera sig på marknaden med inhyrda fordon. Som ett alternativ finns möjligheter för kunderna på godsmarknaden att själva äga fordonen.6 Fordonskostnaderna bedöms svara för omkring  
 15–20 
  pro- cent av tågverksamhetens totala kostnader, under förutsättning att fordonen har en normal avskrivningsperiod. 
  
 De stora finansiella åtaganden som anskaffning av nya eller ”mindre begagnade” fordon innebär, kan ha påverkat omfattningen av nyetableringar på järnvägsmarknaden. 
  
 3.4.2Banklån 
  
 Ett sätt att finansiera ett järnvägsfordon kan vara genom banklån, vilket oftast kräver någon form av säkerhet. Säkerheten kan bestå av säkerhetsöverlåtelse av fordonet eller inteckning av företags- hypotek. 
  
 Ett exempel på bolag som ägnar sig åt finansiering av järnvägs- materiel i ett flertal europeiska länder genom lån är Eurofima. Det handlar då om finansiering av lok, personvagnar, motorvagnar och godsvagnar. Bolaget har sitt huvudkontor i Basel i Schweiz. Ett an- tal statliga järnvägsbolag bildade 1955 detta bolag. De olika statliga järnvägbolagen äger tillsammans Eurofima och har var sin andel i bolaget. Svenska staten äger två procent av bolaget. Eurofima har till uppgift att pantsätta lok och vagnar vid upptagande av lån i sam- band med investeringar i nya lok och vagnar. 
  
 I dag omfattar detta samarbete järnvägarna i följande länder: Belgien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Danmark, Frankrike, Grekland, Italien, Kroatien, Luxemburg, Makedonien, Montenegro, Nederländerna, Norge, Portugal, Schweiz, Serbien, Slovakien, 
  
 6 Benitez, En granskning av järnvägens avreglering, förstärkta marknadsstyrning och ökade konkurrensutsättning, s. 17. 
  
 41 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2016:43 
  
 Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Turkiet, Tyskland, Ungern och Österrike. 
  
 Sverige, Tyskland och Frankrike tar dock inte upp nya lån i Eurofima då man inte vill ge de statligt ägda bolagen som t.ex. SJ AB en konkurrensfördel.7 
  
 3.4.3Leasing inom järnvägssektorn 
  
 Leasing är mycket vanligt förekommande inom järnvägssektorn för att finansiera inköp av rullande järnvägsmateriel. Det finns två huvud- kategorier av leasing: operationell leasing och finansiell leasing. Uppdelningen i dessa kategorier är framför allt en redovisnings- fråga och har, beroende på de redovisningsprinciper som företaget tillämpar, betydelse för hur leasingobjekten och leasingavgifterna behandlas i leasetagarens respektive leasegivarens resultat- och balans- räkningar. I båda fallen ägs egendomen av leasegivaren medan nytt- janderätten genom ett leasingavtal upplåts till leasetagaren. 
  
 Leveranstiderna för nya fordon är ofta flera år. Genom leasing kan operatören hyra t.ex. ett tåg i väntan på att nya ska levereras. Leasing binder inte bolagets egna medel på samma sätt som ett in- köp gör, och järnvägsföretag kan genom leasingavtal hyra fordon för kortare eller längre perioder. Andrahandsuthyrning, så kallad sub leasing, där leasetagaren i andra hand leasar fordonet vidare till en annan leasetagare, är vanligt förekommande. 
  
 Finansiell leasing 
  
 I sin renodlade form liknar finansiell leasing ett avbetalningsköp på det sättet att det är leasetagaren som i huvudsak står de risker och åtnjuter de förmåner som är förknippade med ägandet av tillgången, men där det inte är avsett att leasetagaren ska bli ägare av tillgången (för gränsdragningen mellan köp och finansiell leasing med options- rätt se nedan). Vanligtvis är tre parter involverade: leasetagaren (tågtrafikföretaget), leasegivaren (ett leasingbolag eller annat finan- siellt institut) och leverantören (ofta densamma som tillverkaren). Leasetagaren väljer vilken typ av rullande järnvägsfordon som före- 
  
 7 Information från Näringsdepartementet. 
  
 42 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bakgrund 
  
 taget vill leasa och ingår därefter ett avtal med leasegivaren om leasing av detta fordon. Leasegivaren köper järnvägsfordonet av leverantören och levererar det till leasetagaren. 
  
 Gränsen mellan köp och finansiell leasing med optionsrätt är inte helt lätt att dra. 1988 års leasingutredning8 menade att omklassi- ficering av leasingavtal kan ske i de fall äganderätten till leasing- objektet automatiskt övergår till leasetagaren eller om detta kan ske till ett optionspris, som vid tidpunkten för avtalets ingående i sådan grad avviker från uppskattat marknadspris vid optionstidpunkten att det är uppenbart att sådan option kommer att utnyttjas.9 
  
 Vid finansiell leasing står leasetagaren normalt själv för service, underhåll, försäkringar etc. under leasingperioden. Kontraktstiden vid finansiell leasing överensstämmer vanligtvis med objektets eko- nomiska livslängd och avtalet är normalt inte uppsägningsbart. Det som särskiljer finansiell leasing från andra typer av nyttjanderätts- avtal är främst att leasegivaren som finansiär gör det möjligt för leasetagaren att i princip utan krav på insatskapital eller särskild säkerhet anskaffa och nyttja egendomen mot en ersättning. Denna ersättning ska täcka hela eller större delen av anskaffningskostnaden för egendomen.10 Vid finansiell leasing är räntan i regel rörlig, vilket betyder att leasingavgiften ändras vid ändrat ränteläge. Vid utmätning eller konkurs hos användaren har uthyraren separationsrätt.11 
  
 Operationell leasing 
  
 Vid operationell leasing ska avgiften redovisas som en kostnad i leasetagarens bolag. Däremot ska någon tillgång eller skuld inte tas upp. Leasetagaren bär heller inte den ekonomiska risken för järn- vägsfordonet vid leasingperiodens slut. Det förekommer att service 
  
 8Finansiell leasing av lös egendom, SOU 1994:120. 
  
 9Se Leasingutredningens slutbetänkande (SOU 1994:120) avsnitt 4.2.3 om verkan av olika optionstyper och s. 119 ff. om verkan av köp- och säljoptioner till mycket lågt respektive mycket högt pris – endast klara fall bör föranleda omklassificering, eftersom uppskattningen av objektets framtida värde kan vara osäker med hänsyn till främst objektets karaktär, den aktuella marknadens instabilitet och avtalstidens längd. In dubio bör avtalet således, i enlig- het med sin form, anses som ett leasingavtal. 
  
 10SOU 1994:120, s. 60. 
  
 11Torgny Håstad, Sakrätt avseende lös egendom, sjätte upplagan, s. 151. 
  
 43 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2016:43 
  
 av den leasade utrustningen ingår i leasingavgiften. De flesta opera- tionella leasingavtalen löper på tre till fem år. 
  
 Ett exempel är Transitio som är en stor aktör inom finansiering av fordon för persontrafik i Sverige. Bolaget redovisar samtliga sina leasingavtal enligt reglerna för operationell leasing.12 Transitio bildades år 1999 som en följd av den avreglering som då ägde rum inom järnvägssektorn. Sedan år 1999 har fler landsting/regioner till- kommit som aktieägare med 5 procent ägarandel vardera. I dag är 20 av 21 landsting/regioner aktieägare i bolaget. 
  
 Bolagets affärsidé är att anskaffa och förvalta järnvägsfordon för uthyrning till sina ägare samt tillhandahålla tungt underhåll och så kallade högvärdeskomponenter. Syftet är att bidra till utvecklingen av regionaltrafik hos bolagets ägare samt optimera kostnadseffek- tiviteten i järnvägsdriften. Bolaget anskaffar och finansierar fordon på uppdrag av sina ägare. Anskaffning påbörjas först när ett bind- ande uppdrag föreligger. Uppdragsgivande ägare ska ställa säkerhet i form av proprieborgen som motsvarar bolagets totala kostnads- och förlustexponering för anskaffningen. Hyresavtalen löper före- trädesvis under  
 8–10 
  år. Ett mindre antal fordon ägs av bolaget medan merparten leasas från svenska affärsbanker. 
  
 Sale and lease back 
  
 Vid s.k. sale and lease back säljer tågtrafikföretaget sina järnvägs- fordon – nya eller äldre – till en leasegivare för att sedan omedel- bart hyra det. Förfarandet är vanligt vid såväl nyanskaffning som refinansiering. Järnvägsfordonet disponeras hela tiden av tågtrafik- företaget och lämnar aldrig företagets besittning. Sale and lease back kan vara attraktivt för ett tågtrafikföretag av olika anledningar. Det frigör ekonomiska medel för företaget och kan även begränsa restvärdesrisken för ett järnvägsfordon. Vid utfasning av en viss modell är det också vanligt med sale and lease back. Tågtrafik- företagen säljer då ut fordon under en längre tid och hyr sedan det så länge de har behov av detta. Om de i stället hade sålt alla fordon på samma gång skulle det stora utbudet kunna leda till lägre mark- nadspris. Både finansiell och operationell leasing kan användas vid 
  
 12 Årsredovisning år 2014 för AB Transitio, s. 11. 
  
 44 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bakgrund 
  
 sale and lease back. I dessa fall saknar investeraren sakrättsligt skydd för sitt förvärv, om inte föreskrifterna i lösöresköpslagen iakttagits.13 
  
 3.4.4Public Private Partnership (PPP) 
  
 Public Private Partnership (PPP), eller  
 ”offentlig-privat 
  samverkan”, är en upphandlingsform för stora infrastrukturprojekt som används i ett flertal länder, delvis som ett sätt att skapa utrymme för ange- lägna investeringar. Vid PPP tillhandahåller privata företag finan- siering för infrastrukturprojektet som en del av sitt åtagande. Den offentliga beställaren betalar under drifttiden en årlig ersättning, alternativt att det privata företaget får rätt att ta ut brukaravgifter. Det allmännas utgifter sprids över projektets livslängd och ger en mindre punktbelastning på budgeten samt medför att prioriterade projekt kan genomföras tidigare.14 
  
 PPP förekommer i många olika varianter men i grunden handlar det om ett samarbete mellan offentlig och privat sektor där den privata sektorn tillhandahåller en offentlig tjänst. Modellen är baserad på att den offentliga sektorn handlar upp en fungerande tjänst snarare än bara en fysisk anläggning. Den privata sektorn tar helhetsansvar för projektering, finansiering, byggande, drift och underhåll under ett långsiktigt åtagande om normalt  
 20–30 
  år. Privata sektorn inve- sterar kapital som riskeras i projektet och får ersättning under driftperioden först när tjänsten hålls tillgänglig för nyttjande. Pro- jektet lämnas vanligtvis över till den offentliga sektorn vid avtals- tidens slut utan extra betalning och till i förväg fastställd standard.15 
  
 Projektbolaget får ofta ersättning från det allmänna baserad främst på att tjänsten hålls tillgänglig för nyttjarna, alternativt i form av brukaravgifter från slutanvändarna.16 
  
 PPP-modellen 
  har använts i ett antal länder, bland annat Storbritannien, Finland och Norge. En variant av  
 PPP-upphandling 
  användes vid upphandlingen av Arlandabanan mellan Stockholm C och Arlanda Flygplats. 
  
 13Håstad a a s. 151. 
  
 14Stockholms Handelskammare, Rapport 2006:4, s. 6 ff. 
  
 15A st. 
  
 16A st. 
  
 45 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2016:43 
  
 3.4.5Statligt stödda exportkrediter 
  
 Definition och syfte 
  
 Statligt stödda exportkrediter (i fortsättningen exportkrediter) är ett sätt för regeringar att främja nationell tillverkning och export. Genom nationella exportkreditinstitut, som kan vara antingen stat- liga organ eller privata försäkringsbolag med statliga uppdrag, er- bjuder staterna stöd för finansiering åt utländska köpare. Detta statliga stöd kan ta formen antingen av direkt långivning, alter- nativt refinansiering av krediter från privata institutioner, eller av statliga garantier i form av exportkreditgarantier17 och exportkredit- försäkringar, så kallade pure cover. 
  
 Exportkreditnämnden (EKN) är en myndighet med uppdrag att främja svensk export och svenska företags internationalisering och internationella konkurrenskraft. AB Svensk Exportkredit (SEK) är ett av staten helägt bolag. SEK arbetar med att låna ut pengar till svenska exportföretag och deras köpare utomlands. SEK har vidare en viktig roll som refinansiär av krediter lämnade av banker och exportörer till utländska köpare av svensk export. 
  
 Förutom att exportkredit är ett sätt att stödja den inhemska till- verkningen, är det också en viktig form av finansiering för mindre företag i så kallade högriskländer, vanligen utvecklingsländer. Kre- diter till dessa bolag innebär naturligt en större risk för finansiären. Om finansiering alls finns tillgänglig för dessa ekonomiskt svagare bolag, blir den ofta så dyr att den i praktiken inte går att nyttja. Genom att staten går in som garant och stödjer krediterna erbjuds även dessa bolag en möjlighet att finansiera sina inköp av rullande järnvägsmateriel. Systemet med exportkrediter kan därför bidra till att stärka bolag i utvecklingsländer och ge dem en möjlighet att konkurrera med ekonomiskt starkare bolag. 
  
 Eftersom lån med exportkrediter är ett sätt att minska riskerna för finansiärerna har denna typ av finansiering varit särskilt viktig under konjunkturnedgångar då de privata finansiärerna vanligen är mindre riskbenägna. 
  
 17 Statlig garanti ställd av Exportkreditnämnden (EKN) för betalning vid export av varor, entreprenader och konsultuppdrag utomlands, överlåtelse av uppfinning m.m. Garantin är en form av försäkring mot förluster som kan uppstå på grund av politiska förhållanden i ut- landet eller utebliven betalning av gäldenären. 
  
 46 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bakgrund 
  
 Stöd i form av exportkreditgarantier kan vara relevant obeaktat köparen, låntagaren eller landets kreditvärdighet. Det väsentliga är att garantin kan bidra till att minska kapitalkraven för det utlånande företag, vilket underlättar finansieringen. Detta förklarar behovet att stödja även större exportföretags affärer som ofta kan vara av mycket betydande omfattning. 
  
 OECD och exportkrediter 
  
 The Organisation for Economic  
 Co-operation 
  and Development (OECD) arbetar bland annat med att främja en politik för ökad världshandel på en multilateral och  
 icke-diskriminerande 
  grund i enlighet med internationella åtaganden. Som ett led i detta arbete finns det inom OECD:s direktorat för handel och jordbruk sedan år 1963 en speciell grupp som arbetar med exportkrediter med stat- ligt stöd (ECG). Samtliga medlemsländer i OECD (dvs. även Sverige), med undantag för Chile och Island, är medlemmar i ECG. Även den Europeiska kommissionen deltar i de möten som ECG håller. ECG utgör ett forum för utbyte av information om med- lemsstaternas system för exportkrediter och olika internationella transaktioner. Företrädare för medlemsstaterna diskuterar och koordi- nerar inom ECG olika nationella regler om exportkrediter, såsom åtgärder mot bestickning och för hållbar finansiering samt ansvar för miljöpåverkan. De olika medlemsstaternas exportkreditsystem, inklusive vilka typer av stöd och produkter som erbjuds, analyseras och bedöms löpande av ECG som också följer upp medlemsstater- nas ekonomiska resultat. 
  
 För att förhindra snedvridning av konkurrensen och för att få till stånd handel på lika villkor, har OECD slutit en överenskommelse om villkor och regler för exportkrediter: ”the Arrangement on Officially Supported Export Credits” (i fortsättningen The Arrange- ment). Denna ordning är framtagen av en annan typ av export- kreditgrupp, nämligen Participants. Där företräder kommissionen  
 EU-länderna, 
  vilka tillsammans utgör en part i The Arrangement. Kommissionen förhandlar efter regelbundna koordineringar och avstämningar med  
 EU-länderna. 
  The Arrangement tillhandahåller ett regelverk för statligt stöd till export med begränsningar för hur förmånliga villkor medlemsstaterna får erbjuda utländska köpare. 
  
 47 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2016:43 
  
 Syftet är att fastställa internationella spelregler för exportkrediter, där konkurrensen baseras på pris och kvalitet av det exporterade godset och inte på de finansiella villkor som erbjuds. På så sätt ska en rättvis handel upprätthållas. Den senaste versionen av överens- kommelsen är från oktober 2015.18 
  
 The rail sector understanding (RSU) 
  
 Inom vissa sektorer är de tekniska och finansiella villkoren så speci- fika att det krävs separata överenskommelser för användningen av exportkrediter. För detta ändamål har det inom OECD tagits fram fem olika ”Sector Understandings”19 med särskilda bestämmelser avseende exportkrediter för respektive sektor. Järnvägssektorn är en sådan, med en egen överenskommelse benämnd ”Sector Under- standing on Export Credits for rail infrastructure” (RSU). Överens- kommelsen, liksom The Arrangement i sin helhet, är ett så kallat gentlemen´s agreement och RSU utgör bilaga 5 till The Arrangement. 
  
 Överenskommelsen inom järnvägssektorn trädde i kraft den 1 januari 2014 för en fyraårig försöksperiod. Parter till överens- kommelsen är Australien, Kanada, EU (inklusive alla EU:s med- lemsstater), Japan, Korea, Nya Zeeland, Norge, Schweiz och USA. Exportkreditinstituten i dessa länder ska stödja nationell export genom att erbjuda direkta lån till utländska köpare för inköp av varor eller tjänster från ett land med export eller genom att utfärda försäkringar eller garantier till exportörer och banker för att täcka kreditrisker i sina exportkredittransaktioner (”försäkring”). RSU reglerar villkoren för exportkrediter som tillhandahålls för inköp av järnvägsinfrastruktur som är viktig för drift av järnvägfordon så- som järnvägskontroller (t.ex. signalering m.m.), elektricitet, spår, rullande materiel och tillhörande byggnadsarbeten.20 
  
 18The October 2015 Arrangement on Officially Supported Export Credits [TAD/PG(2015)7]. Dokumentet finns tillgängligt på OECD:s websida http://www.oecd.org. Denna version är tillämplig dels från den 1 juli, dels den 17 september 2015 (beroende på när olika senaste ändringar har trätt i kraft). 
  
 19Enligt kap. 1 p. 6 i The Arrangement är det inom följande områden “Ships”, “Nuclear Power Plants”, “Civil Aircraft”, “Renewable Energy, Climate Change Mitigation and Adaptation, and Water Projects” och “Rail Infrastructure”. 
  
 20Rail infrastructure assets essential to operating trains, including rail control (e.g. signaling and other rail IT), electrification, tracks, rolling stock, and related construction work. 
  
 48 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bakgrund 
  
 Syftet med en överenskommelse inom järnvägssektorn är att möta de varierande behoven hos offentliga myndigheter och expor- törer, i både avancerade ekonomier och tillväxtekonomier, och sam- tidigt främja användningen av järnväg som ett alternativ till väg- och lufttransporter för att stödja grönare tillväxt. Detta ska uppnås genom att höja återbetalningstiden för dessa typer av exportkrediter från maximalt 8,5 eller 10 år till 12 eller 14 år. 
  
 RSU är utformad för att ta hänsyn till de relativt långa återbetal- ningstider som finns vid finansiering av järnvägsfordon m.m. jäm- fört med andra marknader och den ökande användningen av PPP- finansiering. 
  
 3.5Ett enhetligt järnvägssystem inom Europeiska unionen 
  
 Inom Europeiska unionen (EU) pågår sedan tidigt  
 1990-tal 
  ett arbete med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem inom Europa. Arbetet syftar till att öka järnvägens effektivitet och konkurrenskraft i för- hållande till de övriga trafikslagen. 
  
 Det europeiska järnvägsnätet är för närvarande ganska splittrat. Medlemsstaterna använder olika säkerhetsstandarder och tekniska system. Vid gränsöverskridande tågtrafik måste man t.ex. skaffa säkerhetsgodkännande från flera nationella myndigheter och hantera flera olika signalsystem. Detta gör det komplicerat och dyrt för nya järnvägsoperatörer och ny teknisk utrustning att komma in på järn- vägsmarknaden. För att överbygga dessa hinder har EU presenterat ett antal regelpaket, de så kallade järnvägspaketen. Paketen består av ett antal direktiv som syftar till att likrikta de olika medlems- ländernas regler. Hittills har EU beslutat om tre olika järnvägs- paket. Det första järnvägspaketet införlivades i svensk rätt genom bland annat den nya järnvägslagen och järnvägsförordningen, vilka trädde i kraft den 1 juli 2004. Andra järnvägspaketet införlivades genom ändringar i järnvägslagen och tredje järnvägspaketet genom bl.a. järnvägsförordningen, vilka trädde i kraft den 1 juli 2007. 
  
 49 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2016:43 
  
 3.5.1Det nationella fordonsregistret 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemen- skapen (driftskompatibilitetsdirektivet) utgör en omarbetning och sammanslagning av de två tidigare driftskompatibilitetsdirektiven, ett för höghastighetståg och ett för konventionella tåg.21 Drifts- kompatibilitetsdirektivet ingår i det tredje järnvägspaketet. Nyhet- erna i detta direktiv var bl.a. regler om fordonsgodkännanden som syftar till att klargöra och förenkla godkännandeprocessen i syfte att underlätta möjligheterna att förflytta fordon mellan olika med- lemsländer och därigenom skapa bättre förutsättningar att bilda nya företag och en bättre fungerande marknad. Enligt direktivet ska varje medlemsstat föra ett register över järnvägsfordon som är godkända på dess territorium.22 I artikel 32 och 33 anges att ett fordon ska vara märkt med sitt tilldelade europeiska fordonsnummer och registrerat i det nationella fordonsregistret. 
  
 Syftet med de nationella fordonsregistren är att underlätta för registreringsmyndigheter att: 
  
 •registrera tilldelade fordonsnummer och godkännanden, 
  
 •söka efter kortfattad information inom EU om ett särskilt for- don, 
  
 •följa upp rättsliga aspekter som skyldigheter och upplysningar av rättslig natur, 
  
 •hämta information för inspektioner som framför allt är relate- rade till säkerhet och underhåll, 
  
 •möjliggöra kontakt med ägare och innehavare, 
  
 •dubbelkontrollera vissa säkerhetskrav före utfärdandet av ett säker- hetsintyg, och att 
  
 •följa upp ett särskilt fordon. 
  
 21Rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg. Europaparlamentet och rådets direktiv 2001/16/EG av den 
  
 19mars 2001 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet för konventionella tåg. 
  
 22Driftskompatibilitetsdirektivet, artikel 33. När det gäller  
 EU-lagstiftning 
  finns det bestäm- melser om märkning och registrering i kommissionens beslut 2007/756/EG (specifikationen för det nationella fordonsregistret) och i kommissionens beslut 2012/757/EU (TSD ”Drift och trafikledning” samt ändring av beslut 2007/756/EG). 
  
 50 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bakgrund 
  
 Bestämmelsen har i svensk rätt införts genom att det i 8 kap. 8 a § järnvägslagen anges att tillsynsmyndigheten ska föra ett register över järnvägsfordon. I 2 kap. 22 § samma lag anges att järnvägs- fordon ska vara märkta med ett europeiskt fordonsnummer, en inne- havarbeteckning och en beteckning om driftskompatibilitet. Trans- portstyrelsen ska tilldela järnvägsfordonet ett sådant nummer och sådana beteckningar i samband med att fordonet godkänns för att tas i bruk. 
  
 Det finns tre kategorier av järnvägsfordon som inte omfattas av kravet på registrering i det nationella fordonsregistret, dessa är: 
  
 1.person- och godsvagnar som godkänts i en annan stat inom EES eller i Schweiz i det fall något kompletterande godkännande inte behövs, 
  
 2.järnvägsfordon som är undantagna från krav på godkännande (t.ex. vissa arbetsfordon med maxfart under 20 km/h; dessa be- höver inget godkännande av Transportstyrelsen och får då inte heller något fordonsnummer) samt 
  
 3.tunnelbanevagnar och spårvagnar. 
  
 Fordonsnumret kan ändras om man bygger om en godsvagn eller en personvagn, men i så fall är det tidigare numret spårbart i registret. 
  
 De nationella registren sammankopplas via en gemensam sök- motor, European Centralised Virtual Vehicle Register (ECVVR), som ger användare möjlighet att hämta uppgifter från samtliga natio- nella fordonsregister. Alla nationella fordonsregister är samman- kopplade sedan januari 2016.23 
  
 Det är Transportstyrelsen som utfärdar tillstånd att driva spår- trafik (trafikutövning) när det gäller tunnelbane- och spårvägsverk- samhet, [se t ex lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg och myndighetsföreskrifter i form av JvSFS 2007:6, TSFS 2012:33 och TSFS 2013:44]. Med detta följer att verksamhets- utövaren är ansvarig för underhållet, vilket i praktiken leder till att verksamhetsutövaren måste ha någon form av register över sina vagnar, men dessa finns inte med i det nationella fordonsregistret. 
  
 23 http://www.era.europa.eu. 
  
 51 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2016:43 
  
 Detta innebär att det nationella fordonsregistret inte täcker alla de järnvägsfordon som omfattas av järnvägsprotokollets artikel I (2).24 På grund av att fordonsnumret i ovan nämnda register kan änd- ras och att vissa fordon är undantagna från registrering kan detta register inte användas för att registrera säkerhetsrätter i rullande 
  
 järnvägsmateriel, jfr med internationella registret i kapitel 7. 
  
 3.5.2Fjärde järnvägspaketet 
  
 Det finns en överenskommelse om en fjärde järnvägspaket mellan Europaparlamentet och ministerrådet men paketet är formellt sätt ännu inte antaget.25 Syftet med fjärde järnvägspaketet är att få bort de återstående hindren mot inrättandet av ett gemensamt euro- peiskt järnvägsområde. Förslaget till lagstiftning ska reformera EU:s järnvägssektor genom att främja konkurrens och innovation på mark- naderna för inrikes persontrafik. Genom förslagen ska bl.a. tåg- företag i hela EU ha samma tillgång till järnvägsnätet i alla EU- länder för att kunna bedriva passagerarverksamhet. Detta ska kunna ske genom att antingen starta egna kommersiella tjänster för att konkurrera med andra aktörer eller buda på offentlig upphandling av tjänster. Bland förslagen finns även skyddsåtgärder för att för- hindra intressekonflikter samt öka transparensen i finansiella flöden mellan förvaltare av infrastruktur och tågoperatörer. 
  
 Den omfattande europeiska harmoniseringen reglerar endast järn- vägsfordon och omfattar inte tunnelbanevagnar och spårvagnar. 
  
 24För en utförlig beskrivning av vilka järnvägsfordon som omfattas av järnvägsprotokollet och därmed även Kapstadskonventionen se avsnitt 5.3.2. 
  
 25European Commission, Press release, Rail Transport: Landmark deal will deliver better rail services to passengers, Brussels, 20 April 2016. 
  
 52 
  
 4Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – bakgrund och uppbyggnad 
  
 4.1Bakgrund 
  
 Värdet av en säkerhetsrätt i viss egendom är beroende av hur den prioriteras i förhållande till andra säkerhetsrätter i egendomen samt av vilka åtgärder som säkerhetsinnehavaren kan vidta om gäldenären inte uppfyller sina förpliktelser eller blir föremål för ett insolvens- förfarande. 
  
 Sakrättsliga och panträttsliga bestämmelser skiljer sig åt mellan olika rättssystem. Detta skapar problem vid internationella transak- tioner, särskilt när det är fråga om egendom som kan röra sig över nationsgränser. Internationella avtal om finansiering kräver ofta om- fattande utredningar om vilket lands materiella bestämmelser som reglerar säkerhetsrätten. Sådana utredningar är både tids- och resurs- krävande och ger ändå sällan full visshet för finansiärerna. Svårig- heten att överblicka och få information om vilka belastningar som i det enskilda fallet finns i egendomen är också en riskfaktor. Till- sammans skapar detta en osäkerhet som hämmar och fördyrar finan- sieringen. 
  
 För att minska riskerna vid finansiering av vissa typer av lösöre och öka förutsägbarheten för frågor om sakrätt och panträtt på- börjades i slutet av  
 1980-talet 
  ett arbete inom Unidroit med att utarbeta en konvention om internationella säkerhetsrätter i lösa saker (mobile equipment). Målsättningen med arbetet var att ta fram och enas kring materiella regler för säkerhetsrätter som skulle tillämpas av alla fördragsslutande stater. Genom att också skapa ett inter- nationellt register där dessa internationella säkerhetsrätter, oavsett 
  
 53 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – bakgrund och uppbyggnad 
  
 SOU 2016:43 
  
 nationalitet, kunde registreras, skulle finansiärerna få information om eventuella belastningar i egendomen. 
  
 Unidroit tillsatte år 1992 olika arbetsgrupper som skulle under- söka möjligheterna att skapa gemensamma bestämmelser för säker- hetsrätter i internationella transaktioner i lösöre och då speciellt luftfartyg, rullande järnvägsmateriel och rymdegendom. På initiativ av Unidroit bildades bl.a. Rail working Group (RWG) som skulle bistå Unidroit i arbetet med att ta fram ett protokoll som komplet- terade och modifierade vissa av konventionens regler för att spe- ciellt passa järnvägssektorn. RWG som spelade en viktig roll vid framtagandet av både konventionen och järnvägsprotokollet är en branschövergripande sammanslutning. RWG arbetar för ratificering av järnvägsprotokollet och främjande av dess antagande i en form som kommer att uppmuntra en bättre och mer kostnadseffektiv finansiering av den privata sektorns investeringar i järnvägsfordon. Dess medlemmar är bland annat Lee, Deutsche Bahn, de engelska, walesiska och skotska järnvägarna, Europeiska investerings- banken, Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägs- trafik (Stevens), Internationella järnvägsunionen (UIC) och unionen för den europeiska järnvägsindustrin (Unife). 
  
 Efter drygt tio års arbete och en rad diplomatiska förhandlingar kunde Kapstadskonventionen undertecknas den 16 november 2001. Konventionen undertecknades av 20 länder och trädde i kraft den 1 mars 2006. Därefter har ett stort antal stater tillträtt och så även EU år 2009. Konventionen hade våren år 2016 tillträtts av 71 stater samt av EU.1 
  
 Av artikel 2.3 i konventionen framgår att den täcker tre huvud- kategorier av lösöre: 
  
 –luftfartygsskrov, flygmotorer och helikoptrar, 
  
 –rullande järnvägsmateriel och 
  
 –rymdobjekt. 
  
 1 Se status för konventionen på Unidroits webbplats http://www.unidroit.org 
  
 54 
  
 SOU 2016:43 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – bakgrund och uppbyggnad 
  
 De tre kategorierna regleras i tre olika protokoll som ska läsas till- sammans med konventionen. 
  
 Luftfartsprotokollet undertecknades i Kapstaden samtidigt med konventionen och är det äldsta av de tre protokollen. Regeringen tillsatte år 2013 en utredning (Kapstadsutredningen, SOU 2014:79) som bl.a. skulle ta ställning till om Sverige borde tillträda Kapstads- konventionen och luftfartsprotokollet. I betänkandet och i den proposition (prop. 2015/16:12, Bättre möjligheter till finansiering av luftfartyg) som riksdagen antog hösten 2015 föreslogs att Sverige skulle tillträda Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet, vilket Sverige gjorde den 1 april 2016. 
  
 I februari 2007 undertecknades järnvägsprotokollet. Protokollet träder i kraft först när fyra stater har ratificerat det och Stevens ut- färdat ett intyg där det framgår att det internationella järnvägs- registret är i bruk (se artikel XXIII). Järnvägsprotokollet har ännu inte trätt i kraft eftersom tillräckligt många länder ännu inte har anslutit sig. I maj 2016 hade sex stater (Gabon, Tyskland, Italien, Luxemburg, Schweiz och Storbritannien) signerat protokollet samt Luxembourg och EU ratificerat detta.2 
  
 Det tredje protokollet till konventionen avser rymdobjekt och undertecknades i Berlin i mars 2012: ”Protocol to the Convention on International Interest in Mobile Equipment on Matters Specific to Space Assets”. Inte heller detta protokoll har ännu trätt i kraft. 
  
 Enligt artikel 51 i konventionen finns möjlighet att utöka kon- ventionens tillämplighet genom ett eller flera protokoll. Sådana protokoll ska omfatta objekt i någon annan kategori av identifier- bart lösöre av stort värde, jämte anknytande rättigheter, än de kate- gorier som anges i artikel 2(3) i konventionen. För närvarande finns förslag på att påbörja arbetet med att ta fram ett fjärde protokoll till konventionen som ska avse vissa typer av lösöre inom jordbruk, byggnadsarbete och gruvdrift.3 
  
 Konventionen tillsammans med respektive protokoll ska läsas som ett instrument. Efter anslutningen till Kapstadskonventionen den 1 april 2016 finns nu förutsättningar för Sverige att även till- träda järnvägsprotokollet. 
  
 2Unidroit,  
 Patterson 
  Protocol to the Convention on International Interests in Mobile Equipment on Matters Specific to Railway Rolling Stock (Luxembourg, 2007). 
  
 3Se Resolution No. 5 of the diplomatic Conference in Luxembourg, relating to Article 2(3) and Article 51 of the Convention on International Interests in Mobile Equipment. 
  
 55 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – bakgrund och uppbyggnad 
  
 SOU 2016:43 
  
 Kapstadskonventionen har behandlats utförligt i såväl SOU 2014:79 som prop. 2015/16:12. I denna utredning kommer enbart de delar av konventionen som är relevanta för förståelse och tillämpning av järnvägsprotokollet att närmare behandlas.4 
  
 4.2Syfte 
  
 Kapstadskonventionen och de tillhörande protokollen har tillkom- mit för att öka förutsebarheten vid finansiering där viss egendom utgör en säkerhet för en fordran. I konventionen regleras inter- nationella säkerhetsrätter som ska erkännas och behandlas på samma sätt i alla fördragsslutande stater. Genom enhetliga materiella be- stämmelser för hur dessa säkerhetsrätter uppkommer och för deras skydd, inbördes prioritet och realisation ökar förutsebarheten, och risken för förluster vid transaktioner minskar. Tanken är att ett gemensamt och förutsägbart system ska ge ekonomiska fördelar för samtliga parter. Syftet med järnvägsprotokollet är att modifiera och komplettera konventionens regler så att det passar just järn- vägssektorn. 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet syftar till att upp- fylla följande mål:5 
  
 1.Att underlätta förvärv och finansiering av vissa typer av värde- fullt lösöre genom att skapa en internationell säkerhetsrätt som ska erkännas i samtliga fördragsslutande stater. 
  
 2.Att ge borgenären medel att tillvarata sina rättigheter vid gälde- närens avtalsbrott och vid gäldenärens insolvens samt att, i de fall det finns bevis på avtalsbrott, göra det möjligt för borge- nären att vidta interimistiska åtgärder i väntan på ett slutligt beslut. 
  
 3.Att etablera ett internationellt register där internationella säker- hetsrätter kan registreras och ge information till tredje man om befintliga säkerhetsrätter i egendomen. Därmed kan borgenärens intresse tillvaratas mot senare registrerade säkerhetsrätter eller oregistrerade sådana. 
  
 4Se prop. 2015/16:12 och SOU 2014:79. 
  
 5Roy Goode, Convention on International Interests In Mobile Equipment and Luxembourg Protocol thereto on Matters Specific to railway rolling stock: Official Commentary, andra upp- lagan, Unidroit, 2014, s. 15. 
  
 56 
  
 SOU 2016:43 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – bakgrund och uppbyggnad 
  
 4.Att genom de olika protokollen försäkra att varje sektors speci- fika intressen tillvaratas. 
  
 5.Att göra potentiella borgenärer mer benägna att ge kredit, öka kreditvärdigheten och därmed minska lånekostnaderna. Detta gäller särskilt i utvecklingsländer; bland finansiärer uppfattas skyddet för säkerhetsrätter inte tillräckligt stort i dessa länder. 
  
 Avsikten har varit att bestämmelserna ska vara praktiska och åter- spegla de internationellt sett viktigaste principerna inom finan- siering genom säkerhetsrätter. I konventionen betonas också vikten av partsautonomi, dvs. att avtalsparterna fortfarande har möjlighet att disponera över olika frågor. Vikt har också lagts vid att bestäm- melserna ska vara tydliga så att parterna ska kunna förutse tillämp- ningen och att utrymmet för olika tolkningar ska begränsas. 
  
 Ambitionen har inte varit att konventionen och protokollet ska lösa samtliga frågor och oklarheter som kan uppstå i samband med finansiering genom säkerhetsrätter. Det finns fortfarande flera fråge- ställningar som enligt konventionen lämnas till nationell rätt att lösa. Vilket lands bestämmelser som då ska tillämpas avgörs enligt inter- nationell privaträtt. 
  
 4.3Att läsa och tolka texterna 
  
 4.3.1Två texter – ett instrument 
  
 Konventionens bestämmelser kan inte tillämpas självständigt, utan är beroende av att det finns ett tillhörande protokoll avseende en viss typ av lösöre. Som nämnts tidigare träder konventionen inte heller i kraft förrän det finns minst ett protokoll avseende en av de egendomstyper som anges i artikel 2(3) i konventionen (arti- kel 49). En stat kan inte välja att tillträda ett protokoll utan att även tillträda konventionen. Däremot är det möjligt att först tillträda konventionen för att senare tillträda något av de befintliga proto- kollen. Men denna möjlighet har endast ett fåtal stater använt sig av. 
  
 Konventionens bestämmelser är allmängiltiga för olika typer av egendom och kompletteras av de sektorspecifika bestämmelserna i de olika protokollen. Denna lösning med två olika texter som kom- pletterar varandra har flera fördelar. En är att upprepningar av kon- 
  
 57 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – bakgrund och uppbyggnad 
  
 SOU 2016:43 
  
 ventionstexten undviks och att de centrala bestämmelserna i kon- ventionen inte tyngs av olika tekniska begrepp specifika för de olika sektorerna. Genom en gemensam konvention uppnås också en enhet- lig tolkning av huvudbestämmelserna, och konventionens tillämp- ningsområde kan utökas genom att ytterligare protokoll läggs till. En annan fördel är att de olika sektorerna inte har behövt vänta in varandra, utan protokollen har kunnat antas allteftersom de har färdig- ställts. 
  
 Enligt artikel 6(1) i konventionen ska denna och det aktuella protokollet läsas tillsammans och tolkas som ett gemensamt instru- ment. Vid oklarheter eller motsägelser är det protokollets lydelse som ska gälla (artikel 6(2)). För att lättare erhålla en överblick av hur konventionens och järnvägsprotokollets bestämmelser samspelar, har RWG och Unidroit gemensamt tagit fram en text: ”Unofficial Consolidated Text of the Convention on International Interest in Mobile Equipment and the Protocol to the Convention on Inter- national Interests in Mobile Equipment on Matters specific to Rail- way Rolling Stock”. Texten är avsedd att vara ett hjälpmedel vid tillämpningen av konventionens och protokollets bestämmelser och är inte juridiskt bindande. 
  
 4.3.2Den officiella kommentaren 
  
 Bestämmelserna i konventionen och protokollet är mycket omfatt- ande och juridiskt tekniska. Vid undertecknandet av konventionen bestämdes att en officiell kommentar skulle tas fram i syfte att göra dokumentet mer lättillgänglig för personer som i sitt arbete ska tillämpa konventionens bestämmelser. Uppdraget att ta fram den officiella kommentaren till konventionen och järnvägsprotokollet gavs till professor Sir Allen, som bland annat var ordförande i Unidroits arbetsgrupp vid framtagandet av konventionen och som sedan dess på olika sätt varit delaktig i att ta fram den slutgiltiga konventionstexten. Den första officiella kommentaren publicerades år 2008 och sedan dess har ytterligare en upplaga getts ut år 2014. 
  
 Kommentaren är inte juridiskt bindande men utgör den huvud- sakliga källan till hur konventionens och protokollets bestämmelser ska tillämpas och tolkas. Den är avsedd att användas av bland annat regeringar och nationella domstolar. Arbetet med att ta fram en 
  
 58 
  
 SOU 2016:43 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – bakgrund och uppbyggnad 
  
 kommentar är förenligt med en av principerna vid framtagandet av de båda instrumenten, nämligen att bestämmelserna ska vara förut- sägbara. 
  
 4.3.3Tolkningsfrågor 
  
 Bestämmelser om tolkning av konventionen finns i artikel 5. Där föreskrivs bland annat att vid tolkning av konventionen ska hänsyn tas till dess syften såsom dessa kommer till uttryck i ingressen av konventionen, dess internationella karaktär och nödvändigheten av att främja enhetlighet och förutsägbarhet vid tillämpningen. Bestäm- melserna ska ges en självständig och allmängiltig tolkning obero- ende av hur den enskilda konventionsstaten implementerat den i nationell lag, så kallad autonom tolkning. 
  
 4.4Systemet med förklaringar 
  
 En förutsättning för att olika stater med skilda rättssystem skulle kunna enas kring de materiella bestämmelserna i Kapstadskonven- tionen och protokollet, var att de till viss del kunde förfoga över bestämmelsernas tillämplighet. Det är inte möjligt att göra några reservationer till konventionen och protokollet. I stället har de båda texterna byggts upp av ett system med förklaringar (declarations) som de fördragsslutande staterna kan avge respektive avstå från att avge. Vissa förklaringar måste avges i samband med tillträdet till instrumentet medan andra kan avges senare. Förklaringar kan också återkallas av den fördragsslutande staten. Alla förklaringar och åter- kallanden av förklaringar enligt protokollet ska anmälas skriftligen till depositarien, dvs. Unidroit (artikel XXXI). 
  
 Valet av förklaringar påverkar de fördragsslutande staternas rättig- heter respektive skyldigheter. Vissa förklaringar är så kallade opt in förklaringar, vilket innebär att en viss bestämmelse blir tillämplig. Det är här ofta fråga om bestämmelser som utökar skyddet för borgenärer samt gör ett förfarande vid gäldenärens insolvens eller avtalsbrott snabbare och mer effektivt. Andra bestämmelser i kon- ventionen och protokollen är så grundläggande att det krävs en för- klaring av ett land för att de inte ska tillämpas, så kallade opt out för- klaringar. 
  
 59 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – bakgrund och uppbyggnad 
  
 SOU 2016:43 
  
 En analys av de olika förklaringarna i protokollet görs nedan i kapitel 6. 
  
 Vissa förklaringar är speciellt utformade för att minimera de finansiella riskerna vid en transaktion och därigenom skapa ekono- miska fördelar. Dessa förklaringar avser framför allt borgenärens rättigheter vid gäldenärens insolvens och avtalsbrott. Dessa förkla- ringar har, vad gäller luftfartsprotokollet, i OECD:s ASU identi- fierats som kvalificerande förklaringar (qualifying declarations). Om staten har avgett vissa kvalificerande förklaringar anses staten ha upp- fyllt de krav som ställs. Därmed kan staten sättas upp på Kapstads- listan som är en förteckning över de stater, som uppfyller de krav som krävs för att kunna erhålla reduktion på den av OECD fast- ställda minimipremien dvs. en viss rabatt vid exportkrediter.6 
  
 Som angetts ovan i avsnitt 3.4.5, arbetar OECD bland annat för att främja den internationella handeln genom att ta fram lika och rättvisa villkor. Eftersom järnvägsprotokollet ännu inte trätt i kraft har något liknande system inte förhandlats fram. Det innebär att Sverige i nuläget inte behöver avge några förklaringar på den grun- den. 
  
 4.5Kapstadskonventionen, järnvägsprotokollet och  
 EU-rätten 
  
 Kapstadskonventionen och protokollen är  
 EU-rättsligt 
  s.k. blandade avtal. Detta innebär att de delvis reglerar rättsområden där EU- medlemsstaterna har överfört sin kompetens till EU, nämligen frågor om domstols behörighet, frågor om lagval och olika insolvensrättsliga frågor. 
  
 EU tillträdde konventionen och luftfartsprotokollet år 2009 samt järnvägsprotokollet år 2014. Genom EU:s tillträde är de delar av konventionen och protokollen där EU har exklusiv befogenhet bin- dande för medlemsstaterna. De delar av överenskommelserna där EU:s befogenhet inte är exklusiv blir däremot bindande för med- lemsstaterna först genom att dessa själva tillträder. 
  
 6 För närmare beskrivning av OECD:s Kapstadslista se prop. 2015/16:12. 
  
 60 
  
 SOU 2016:43 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet – bakgrund och uppbyggnad 
  
 Med hänsyn till  
 EU-rätten 
  är EU:s medlemsstater förhindrade att avge förklaringar som rör bestämmelser på områden där EU har exklu- siv kompetens. 
  
 61 
  
 5Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 5.1Disposition 
  
 I detta kapitel analyseras protokollets materiella bestämmelser och vad som ska gälla vid olika situationer, såsom gäldenärens insolvens och avtalsbrott. 
  
 Systemet med förklaringar som de fördragsslutande staterna kan lämna eller avstå från att lämna har stor betydelse för tillämpningen av järnvägsprotokollet, och ett flertal av protokollets bestämmelser blir endast tillämpliga om en förklaring har lämnats. De bestäm- melser i protokollet som berörs av förklaringar kommer att analy- seras samlat i kapitel 6. Eftersom protokollets bestämmelser i så stor utsträckning är beroende av att förklaringar har lämnats, kommer dessa i viss mån även att redogöras för här. 
  
 Sverige har den 30 december 2015 deponerat ratifikationsinstru- ment samt förklaringar till Kapstadskonventionen och luftfarts- protokollet. Därmed trädde konventionen och luftfartsprotokollet i kraft den 1 april 2016. Hur de förklaringar, som Sverige lämnat i samband med tillträdet till Kapstadskonventionen, påverkar järn- vägsprotokollet kommer att ges en särskild analys i avsnitt 6.3. 
  
 Analysen i detta kapitel utgår från professor Sir Harvey officiella kommentar till konventionen och protokollet.1 Syftet är att genom en närmare redogörelse för de olika bestämmelserna ge en överblick av protokollets uppbyggnad och vilka konsekvenser de olika bestämmelserna kan få. Avsikten är inte att tillhandahålla en svensk översättning av kommentaren; för en fullständig analys av 
  
 1 Goode, R. – Official Commentary on the Convention on International Interests in Mobile Equipment (Cape Town, 2001) and Protocol thereto on Matters specific to Railway Rolling Stock (Luxembourg, 2007). (Second Edition). 
  
 63 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 bestämmelserna hänvisas till den officiella kommentaren. Det finns ingen officiell svensk översättning av konventionen eller järnvägs- protokollet. De översättningar som anges i de följande kapitlen är de som utredningen anser bäst överensstämmer med de engelska termerna. Den svenska översättningen överensstämmer även med luftfartsprotokollets terminologi och översättning. 
  
 Kapitel III i järnvägsprotokollet avser frågor om förfarandet kring registreringen. Dessa kommer att behandlas separat i kapitel 7. 
  
 5.2Inledning 
  
 Järnvägsprotokollet består av sammanlagt 34 artiklar uppdelade i sex kapitel. 
  
 –Kapitel I – Tillämpningsområde och allmänna bestämmelser 
  
 –Kapitel II – Åtgärder vid avtalsbrott, prioritet och överlåtelser 
  
 –Kapitel III – Bestämmelser om registrering av internationella säker- hetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 –Kapitel IV – Jurisdiktion 
  
 –Kapitel V – Förhållande till andra fördrag 
  
 –Kapitel VI – Slutbestämmelser. 
  
 Genom järnvägsprotokollet blir konventionens bestämmelser om internationella säkerhetsrätter specialanpassade för finansiering av rullande järnvägsmateriel. 
  
 Som angetts tidigare ska järnvägsprotokollets bestämmelser läsas tillsammans med reglerna i Kapstadskonventionen. Kopplingen mellan de båda instrumenten framgår tydligt av artikel II i proto- kollet, där det anges att konventionen och protokollet ska benäm- nas ”konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker så- som denna är tillämplig på rullande järnvägsmateriel” (Convention on International Interests in Mobile Equipment as applied to Carey stock). Konventionen och protokollet kommer att komplet- teras med föreskrifter från tillsynsmyndigheten, se artikel 17.2 d i konventionen samt artikel XIV.1 och XV.1 i protokollet. Dessa före- skrifter kan avse förfarandet kring det internationella registret eller 
  
 64 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 tillfällig avstängning av registret, bl.a. på grund av underhåll, tek- niska problem eller säkerhetsfrågor. 
  
 5.3Tillämpningsområde och allmänna bestämmelser (kapitel I) 
  
 5.3.1Inledning och terminologi 
  
 I artikel I.2 i järnvägsprotokollet definieras fem olika termer som är mer eller mindre specifika för finansiering av rullande järnvägs- materiel. Dessa termer är borgensförbindelse (artikel I.2a), borgens- man (artikel I.2b), insolvenssituation (artikel I.2c), stat med primär jurisdiktion över insolvensärende (artikel I.2d) och rullande järnvägs- materiel (artikel I.2e). 
  
 Med termen insolvenssituation  
 (insolvency-related 
  event) avses här inledande av insolvensförfaranden eller gäldenärens besked om betal- ningsinställelse. Det kan också avse en faktisk inställelse av betal- ningar i de fall borgenären är förhindrad att inleda ett insolvens- förfarande mot gäldenären eller att vidta åtgärder enligt konven- tionen, enligt lag eller efter en statlig åtgärd (se artikel I.2c). Vid en insolvenssituation blir bestämmelserna i artikel IX tillämpliga förut- satt att staten med primär jurisdiktion över insolvensförfarandet har lämnat en förklaring om att tillämpa artikeln. Primär jurisdik- tion har den fördragsslutande stat där gäldenären har sina huvud- sakliga intressen. Härmed avses den stat där gäldenären har sitt regi- strerade säte eller, om sådant saknas, den stat där bolaget är bildat (artikel I.2d). Om staten med primär jurisdiktion inte har lämnat en förklaring om att tillämpa protokollets insolvensbestämmelse, tilläm- pas den nationella insolvensrätten. En stat kan också i sin förklaring ange att bestämmelsen endast ska tillämpas på vissa typer av insol- vensförfaranden. 
  
 Rullande järnvägsmateriel som definieras i artikel I.2e beskrivs närmare i avsnitt 5.3.2. 
  
 Parterna avgör till största delen själva om protokollets bestäm- melser ska tillämpas eller inte (artikel III). Genom ett skriftligt av- tal får de avstå från att tillämpa artikel IX och i sina förbindelser med varandra avtala bort eller ändra tillämpningen av samtliga bestäm- melser i protokollet, utom såvitt avser artikel VII.3 och VII.4. Men en sådan avtalad begränsning kan endast avse parternas inbördes 
  
 65 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 relation. Tredje mans rätt att åberopa järnvägsprotokollets bestäm- melser – förutsatt att de annars är tillämpliga – påverkas alltså inte. Enda undantaget är artikel IX om åtgärder vid insolvens, som kan avtalas bort även om det påverkar tredje mans rätt. Det framgår inte tydligt av artikelns ordalydelse, men parterna har inte rätt att ändra (derogate from or vary) tillämpningen av artikel IX. En med- lemsstat måste använda något av alternativen A, B eller C; se använd- ningen av ordet ”exclude” i artikel III med avseende på artikel IX. Det är också genom ett skriftligt avtal möjligt att avstå från att tillämpa hela artikeln.2 
  
 5.3.2Egendom som omfattas av järnvägsprotokollet 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet är tillämpliga på rull- ande järnvägsmateriel såsom det definierats i artikel I.2e i proto- kollet. Definitionen täcker två typer av järnvägsfordon, fordon som rullar på ett fast järnvägsspår och fordon som leds direkt på, över eller under en styrbana som reglerar den exakta vägen för fordonet såsom en traditionell järnvägsspår.3 Den sistnämnda typen av järn- vägsfordon inkluderar monorailtåg4, maglevtåg5 som svävar ovanför spåren via elektromagnetisk kraft, tåg som förflyttar människor mellan olika terminaler på flygplatser, bergbanor och andra linbanor.6 Styrbanan måste dock fysiskt vara på plats, vilket innebär att ett styrsystem (t.ex. GPS) som vägleder ett fordon faller utanför definitionen.7 
  
 De två ovan nämnda typerna av järnvägsfordon täcks av arti- kel I.2e oavsett fart, storlek, lastkapacitet eller om de används för transport av passagerare, gods eller med avseende på växling. Defini- tionen täcker dessa fordon även om de för tillfället inte skulle t.ex. rulla på spår eller styrbana av olika skäl. Det viktiga är att finan- 
  
 2Goode, a a s. 168 och artikel III i protokollet. 
  
 3Rail Working Group, “What equipment is covered by the Luxenbourg protocol?”. Däremot kvalificerar inte en filmkamera som rullar på ett järnvägsspår som ett fordon. 
  
 4Monorail är en bana för tåg som går på en balk, i stället för två parallella räler (skenor). Monorailtåg är bredare än spåret de går på. Det finns två huvudtyper av monorailsystem: de hängande tågen som löper hängande under spåret och de flesta system av den andra typen går högt ovanför marken på pelare. 
  
 5Maglevtåg är en modern tågform, som använder magnetiska krafter, maglevteknik, som fram- drivningsmetod. Maglevtåg finns i begränsad utsträckning i Japan, Kina och Tyskland. 
  
 6Goode, a a s. 166. 
  
 Ryan, “What equipment is covered by the Luxenbourg protocol?”. 
  
 66 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 siären vid den tidpunkt när avtal om finansiering ingås, försäkrar sig om att fordonet rent tekniskt kan rulla på spår eller ledas på, över eller under en styrbana. 
  
 Definitionen täcker inte trådbuss8 som till skillnad från spårvagnar inte rullar på räls utan drivs genom anslutning till luftledningar som inte styr det exakta fordonets rörelse, och inte heller fordon som är ”trucking vehicles” dvs. s.k. fordonståg som körs på vägar och består av ett fordon (lastbil) med flera släpvagnar (t.ex. i Australien).9 
  
 Vad som utgör rullande järnvägsmateriel enligt artikel I.2e för registreringsändamål beror på konstruktionen av ett tåg och på hur lätt vagnarna kan separeras. En spårvagn är sammansatt på så sätt att hela uppsättningen av vagnar är konstruerad som en enda enhet, med ledningshylsor, etc., som går längs spårvagnen. Det går där- med inte att dela upp spårvagnen i kortare sektioner utan större ansträngning och arbete. Därför är spårvagnen som helhet en rele- vant enhet för registrerings ändamål. Detsamma gäller för tåg där intilliggande vagnar inte bara är fästade på en delad boggi, utan är permanent sammankopplade så att tåget fungerar som en enda en- het och då ska behandlas som sådan för registreringsändamål. Be- träffande de tåg som består av separata vagnar där vagnarna sitter på boggier som är lätt avtagbara och utbytbara, ska däremot varje vagn anses vara en distinkt registrerbar enhet. 
  
 Artikel I.2e omfattar även olika komponenter, utrustningsdetaljer och delar som är installerade på eller integrerade i fordonen. De olika komponenterna kan vara framdrivningssystem som är ett sys- tem för leverans av drivkraft till ett tåg; en motor som ger kraft till ett lok, en ledad uppsättning vagnar eller en motorvagn. Som kom- ponent räknas även broms, en axel (till vilken roterande hjul är bundna), en strömavtagare som är en släpkontakt som överför driv- ström från en kontaktledning till en trådbuss eller till ett eldrivet järn-  
 vägs-, 
  spårvägs- eller tunnelbanefordon. Strömavtagarna utgörs dels av en kontaktskena som glider mot kontaktledningen och tar upp strömmen dels av en tryckmekanism som pressar kontaktskenan mot kontaktledningen under den dynamiska miljön där fordonet rör sig.10 
  
 8Trådbussen är tekniskt sett i princip en vanlig buss, där förbränningsmotorn har ersatts av en elmotor. 
  
 9Goode, a a s. 166. 
  
 10A a s. 167. 
  
 67 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 Rättigheter i komponenter (inklusive motor) före installation eller efter borttagning är utanför ramen för konventionen eftersom de inte utgör ”objekt” som avses i artikel 1u i konventionen, utan styrs i stället av tillämplig nationell lag.11 
  
 5.3.3Försäljning 
  
 Enligt konventionen finns ingen möjlighet till registrering av van- liga försäljningar i det internationella registret. Konventionens be- stämmelser gäller rullande järnvägsmateriel såsom de angetts i järn- vägsprotokollet artikel II.1. Luftfartsprotokollet och protokollet av- seende rymdegendom utvidgar tillämpningsområdet för registrerings- och prioritetsbestämmelserna i konventionen till att också avse för- säljningar och kommande försäljningar. Till skillnad från dessa proto- koll tillåter artikel XVII i järnvägsprotokollet endast registrering av meddelande om försäljning i upplysningssyfte. Frågor om prioritet mellan olika säkerhetsrätter och dess tillhörande rättigheter påverkas inte av registrering av ett sådant meddelande om försäljning. I vissa stater kan förekomsten av meddelanden om försäljning i det inter- nationella registret ha betydelse vid frågor om prioritering mellan olika säkerhetsrätter enligt nationell lagstiftning. I praktiken kan borgenärer komma att söka bland dessa registreringar för att kon- trollera om det finns några andra fodringsägare.12 
  
 5.3.4Frågor om representation (artikel IV) 
  
 Artikel IV ger ett ombud, en förvaltare eller en annan form av före- trädare möjlighet att träffa avtal om säkerhetsrätt, registrera den internationella säkerhetsrätten på det sätt som anges i artikel 16.3 i konventionen och åberopa de rättigheter och säkerhetsrätter som följer av konventionen i egenskap av ombud, förvaltare eller annan företrädare. Denna artikel återspeglar den viktiga roll som en repre- sentant har vid finansiering med många parter involverade. 
  
 Frågan om en representant har rätt att vidta åtgärder enligt protokollet å borgenärens vägnar regleras av avtalet dem emellan. 
  
 11A st. 
  
 12A a s. 190. 
  
 68 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 Artikel IV ska förenkla administration vid förvärv och finansiering där flera parter är involverade.13 
  
 5.3.5Identifiering av rullande järnvägsmateriel i avtalet (artikel V) 
  
 Kraven på identifiering av rullande järnvägsmateriel i ett avtal om internationella säkerhetsrätter är inte lika stränga som vid registre- ring i det internationella registret (artikel V.1; jfr artikel XIV). Det- samma gäller vid dispensklausuler om immunitet. 
  
 I ett avtal där en internationell säkerhetsrätt skapas räcker det för identifiering av det rullande järnvägsmaterielet att det beskrivs på ett av följande fyra alternativa sätt: 
  
 –en beskrivning av den rullande järnvägsmaterielen som enhet, 
  
 –en beskrivning där den rullande järnvägsmaterielen kan identi- fieras efter typ, 
  
 –en förklaring om att avtalet omfattar all befintlig och framtida järnvägsmateriel eller 
  
 –en förklaring om att avtalet omfattar all befintlig och framtida järnvägsmateriel, med undantag för särskilt angivna delar eller typer.14 
  
 Enligt artikel Wallace ska vid tillämpning av artikel 7 i konventionen (som avser formkrav) en säkerhetsrätt i ett framtida förvärv av rull- ande järnvägsmateriel som identifierats enligt artikel V.1 anses ut- göra en internationell säkerhetsrätt. Någon ny överlåtelsehandling be- hövs inte om pantsättaren, säljaren med äganderättsförbehåll eller leasegivaren förvärvar rätten att förfoga över den rullande järnvägs- materielen som redan identifierats enligt artikel V.1. Detta för att underlätta planerade framtida förvärv av rullande järnvägsmateriel. 
  
 Artikel Wallace åsidosätter därmed artikel 2.2 i konventionen där det stadgas att det ska vara fråga om ett individuellt objekt som kan identifieras.15 
  
 13A a s. 399. 
  
 14A a s. 400. 
  
 15A a s. 401. 
  
 69 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 5.3.6Lagval (artikel VI) 
  
 I konventionen finns ingen bestämmelse om lagval, utan tillämplig lag bestäms av internationella privaträttsliga regler i den stat som har jurisdiktion. Protokollet hänvisar i ett antal frågor till tillämplig lag, såsom artiklarna VI, IX och XI. 
  
 Protokollet ger dock parterna möjlighet att avtala vilken lag som, helt eller delvis, ska tillämpas på deras respektive rättigheter och skyldigheter (artikel VI). Denna möjlighet ökar förutsägbarheten för parterna och ger dem också möjlighet att avtala bort tvingande lag- stiftning i domstolens land genom att välja lagen i en annan stat.16 Artikeln är bara tillämplig om en fördragsslutande stat har lämnat en förklaring enligt artikel XXVII om att den ska vara det; det är med andra ord fråga om en så kallad opt in bestämmelse. Parternas val av lag måste sedan respekteras av alla stater som har lämnat en förklaring enligt artikel XXVII.1.17 
  
 I Sverige liksom i övriga av EU:s medlemsstater ska lagvalsfrågan normalt avgöras enligt bestämmelserna i den så kallade Rom  
 I-förord- 
  ningen (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser), som tillämpas på civil- och handelsrättsliga avtalsförpliktelser i händelse av lagkonflikter. Frågan om lagval faller således inom EU:s kompe- tens. EU tillträdde konventionen år 2009 och protokollet år 2014 och lämnade då ingen förklaring enligt artikel XXX.1 om att artikel VI skulle tillämpas.  
 EU-länderna 
  är därmed förhindrade att lämna en sådan förklaring.18 EU:s kompetens och konsekvensen av den ut- vecklas vidare i kapitel 6.4. 
  
 16A a s. 402 f där det också ges ett exempel på nationella bestämmelser som inte kan avtalas bort. 
  
 17A a s. 401. 
  
 18Rådets beslut av den 4 december 2014 om godkännande, på Europeiska unionens vägnar, av protokollet om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel till konventionen om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom som antogs i Luxembourg den 23 februari 2007 (2014/888/EU). Unidroit, Declarations lodged by the European Union under the Luxembourg protocol at the time of the deposit of its instrument of approval. 
  
 70 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 5.4Åtgärder vid avtalsbrott, m.m. (kapitel II) 
  
 5.4.1Inledning 
  
 Bestämmelser om åtgärder vid avtalsbrott finns i kapitel III i kon- ventionen. Dessa kompletteras och modifieras av artiklarna  
 VII–XI 
  i järnvägsprotokollet. Därför följer först, i varje delavsnitt, en sam- manfattning av konventionens regler vid avtalsbrott för att därefter beskriva hur järnvägsprotokollet kompletterar och modifierar dessa bestämmelser. 
  
 5.4.2Åtgärder vid avtalsbrott som följer av konventionen 
  
 Åtgärder vid avtalsbrott i konventionen finns i artiklarna  
 8–10, 
  12, 14 och 15. När väl ett avtalsbrott (se artikel 11 i konventionen) är konstaterat har borgenären möjlighet att vidta någon av de åtgärder som anges i artiklarna  
 8–10. 
  För säkerhetsrätter som kommit i säker- hetsrättshavarens besittning för reparation, förvaring etc. är bestäm- melserna om åtgärder vid avtalsbrott i konventionen inte tillämp- liga. Vilka åtgärder som kan vidtas beror på vilken typ av avtal som grundar den internationella säkerhetsrätten, något som avgörs av nationell rätt. Olika sanktioner kan alltså bli aktuella beroende på vilket lands lag som ska tillämpas. 
  
 En leasegivare och en säljare med äganderättsförbehåll har, till skillnad från en annan säkerhetsrättshavare, en äganderätt till objek- tet. Tillämpliga åtgärder vid avtalsbrott regleras därför separat för de båda grupperna borgenärer. 
  
 En säkerhetsrättshavare (som inte är leasegivare eller säljare med äganderättsförbehåll) har i huvudsak tre möjliga åtgärder att vidta vid säkerhetsrättsställarens avtalsbrott: 
  
 •säkerhetsrättshavaren kan ta det pantsatta objektet i besittning eller på annat sätt ta kontroll över det, 
  
 •säkerhetsrättshavaren har rätt att sälja eller leasa ut det pantsatta objektet, och 
  
 •säkerhetsrättshavaren kan tillgodogöra sig all form av inkomst eller avkastning som följer av förvaltningen eller nyttjandet av objektet (artikel 8). 
  
 71 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 Huruvida en tillämpning av artikel 8 kräver beslut från domstol eller inte är beroende av vilken förklaring till artikel 54.2 som den för- dragsslutande staten har lämnat (se avsnitt 6.3 för de förklaringar Sverige lämnat vid tillträde till konventionen). 
  
 För att säkerhetsrättshavaren ska kunna vidta någon av åtgärd- erna krävs att den som ställt säkerhet vid något tillfälle har sam- tyckt till det, t.ex. i ett pantavtal. I annat fall kan säkerhetsrätts- havaren begära att en domstol ska besluta att någon av åtgärderna får vidtas. 
  
 Till skydd för gäldenären föreskrivs i konventionen att åtgärder ska vidtas på ett affärsmässigt skäligt sätt (artikel 8.3, jfr artikel VII i protokollet). Artikel 8 innehåller också andra skydd för gäldenä- ren som inte kan avtalats bort (jfr artikel 15). Bland annat före- skrivs att ett eventuellt överskott som en följd av åtgärder som säkerhetsrättshavaren vidtar enligt konventionen, ska tillfalla gälde- nären (s.k. förbud mot förverkande av pant, lex commissoria). 
  
 Ytterligare en åtgärd som en säkerhetsrättshavare kan använda är inlösen, dvs. att äganderätten till den pantsatta egendomen över- går till säkerhetsrättshavaren (artikel 9). Detta kräver en överens- kommelse med den som ställt säkerhet och andra berörda eller ett beslut av domstol. I de flesta fall har den som ställt säkerhet även efter ett avtalsbrott rätt att få tillbaka panten om det säkerställda beloppet betalats (artikel 9.4). Även denna bestämmelse är tving- ande till skydd för gäldenären. 
  
 När det är fråga om brott mot ett leasingavtal eller ett avtal om köp med äganderättsförbehåll har borgenären rätt att säga upp av- talet och återta besittningen till objektet (artikel 10). Borgenären kan välja mellan att vända sig till domstol med en framställan om att domstolen ska besluta om dessa åtgärder eller att vidta dem på egen hand efter gäldenärens samtycke. 
  
 Vid inledandet av ett insolvensförfarande kan emellertid möjlig- heterna för en leasegivare eller säljare med äganderättsförbehåll att återta sin egendom på grund av avtalsbrott, påverkas av den natio- nella rätten. Det blir då av avgörande betydelse om den stat där gäldenären uppehåller sig har lämnat en förklaring om att tillämpa alternativ A i artikel IX i protokollet eller inte. Om en sådan för- klaring har lämnats, kan inte nationell insolvensrätt hindra att egen- domen tas ur boet (se kapitel 6). 
  
 72 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 Utöver de åtgärder som anges ovan kan parterna avtala om andra åtgärder som borgenären ska få vidta och som är möjliga enligt den tillämpliga lagen (artikel 12). Den enda begränsningen är de tving- ande bestämmelser som anges i artikel 15. 
  
 Som huvudregel ska de åtgärder som anges i konventionen vid- tas i enlighet med de processuella bestämmelser som gäller i den stat där åtgärderna ska vidtas (artikel 14). 
  
 5.4.3Åtgärder vid avtalsbrott som följer av järnvägsprotokollet (artiklarna  
 VII–XI) 
  
 Tillämpningen av bestämmelserna i kapitel II i protokollet är i hög grad beroende av vilka förklaringar den enskilda fördragsslutande staten har lämnat. Möjligheten för borgenären att vidta åtgärder vid gäldenärens avtalsbrott är, som tidigare nämnts, av stor betydelse för att konventionen och protokollet ska få den effekt som eftersträvas, nämligen att öka förutsägbarheten och minska borgenärens risktag- ande. 
  
 Artiklarna  
 VII–IX 
  bör enligt den officiella kommentaren läsas till- sammans. 
  
 Export 
  
 Av artikel VII.1 följer att en borgenär, utöver de åtgärder som anges i kapitel III i konventionen, kan låta exportera och föra ut den rull- ande järnvägsmaterielen ur det territorium där den finns. Alla for- mer av borgenärer enligt konventionen, dvs. säkerhetsrättshavare, säljare med äganderättsförbehåll och leasegivare kan vidta de båda åtgärderna. Enligt artikel 13 i konventionen kan borgenären expor- tera och föra ut den rullande järnvägsmaterielen ur landet innan det finns ett slutligt avgörande i saken. 
  
 Åtgärderna i protokollet är dock endast tillgängliga om den av- talsslutande stat där den rullande järnvägsmaterielen finns har läm- nat en förklaring om att tillämpa artikel VIII – eller i vart fall sjätte punkten i artikeln. För att borgenären ska kunna låta exportera järnvägsfordonet krävs, förutom en förklaring enligt ovan, även följ- ande. 
  
 – att gäldenären vid något tillfälle har samtyckt till det, 
  
 73 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 –att det verkligen föreligger ett avtalsbrott från gäldenärens sida enligt artikel 11 i konventionen, och 
  
 –att samtliga innehavare av registrerade säkerhetsrätter med bättre prioritet än borgenären skriftligen har samtyckt till att åtgärden vidtas (artikel VII.2). Däremot krävs inte att borgenären erhåller samtycke från innehavare till icke registreringsbara legala rättig- heter och säkerhetsrätter som omfattas av artikel 39 i konven- tionen. 
  
 Om villkoren ovan är uppfyllda finns det två sätt för borgenären att genomföra de åtgärder som protokollet tillhandahåller. Ovan nämnda krav gäller oavsett vilket av nedanstående alternativ borgenären väl- jer för att exportera och förflytta den rullande järnvägsmaterielen. 
  
 Det första sättet är genom ett interimistiskt beslut från domstol enligt artikel VIII.6. Händelsekedjan ser då ut som framgår av figur 5.1.19 
  
 Figur 5.1 Export med beslut från domstol (artikel VIII(6)) 
  
 De berörda 
  
 myndigheterna 
  
 Interimistiskt 
  
 Borgenären 
  
 måste inom sju 
  
 kalenderdagar från 
  
 beslut enligt artikel 
  
 framställer 
  
 begäran göra den 
  
 13 i konventionen 
  
 begäran om export 
  
 rullande 
  
 om export av en 
  
 till de berörda 
  
 järnvägsmaterielen 
  
 behörig domstol. 
  
 myndigheterna. 
  
 tillgänglig för 
  
 export ur 
  
 territoriet. 
  
 Lagar och förordningar som avser frågor om säkerhet på järnväg får inte åsidosättas på grund av ett förfarande enligt artikel VIII.2 och 6, (se artikel VIII.7). 
  
 Det andra sättet som borgenären kan välja är export utan beslut från en domstol. 
  
 19 Jfr Goode, a a s. 174 f. 
  
 74 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 Export utan beslut från domstol (artikel VII.6) 
  
 En säkerhetsrättshavare som avser att exportera rullande järnvägs- materiel utan ett domstolsavgörande, ska inom skälig tid skriftligen informera gäldenären och andra berörda personer (se artikel 1m i konventionen). 
  
 Dessa krav åläggs inte en borgenär som väljer domstolsvägen efter- som domstolen enligt artikel 13.3 får kräva att berörda personer underrättas om framställan. 
  
 Artikel VII.6 gäller endast säkerhetsrättshavare och liknar bestäm- melsen i artikel 8.4 i konventionen som avser en säkerhetsrätts- havare som ska sälja eller leasa ut objektet. En leasegivare och en säljare med äganderättsförbehåll påverkas inte av dessa krav, liksom de inte heller påverkas av villkoren i artikel 8.3 i konventionen (att åtgärder ska vidtas på ett affärsmässigt skäligt sätt). Skälet till detta är att en leasegivare och en säljare med äganderättsförbehåll till skill- nad från andra säkerhetsrättshavare, har en äganderätt till objektet. Därmed kan de hävda rätten att kontrollera sin egen egendom. 
  
 Bestämmelsen i artikel 8.3 i konventionen om att de åtgärder som anges där, ska vidtas på ett affärsmässigt skäligt sätt, ersätts när det är fråga om rullande järnvägsmateriel av artikel VII.3 och utökas också till att avse alla de åtgärder som finns att tillgå.20 Denna bestämmelse är tvingande för parterna. 
  
 5.4.4Ändring av bestämmelserna om interimistiska åtgärder (artikel VIII) 
  
 Utöver tillägget om ett interimistiskt förfarande med export och förflyttning av rullande järnvägsmateriel, innehåller artikel VIII andra modifieringar av konventionens bestämmelser i artikel 13 om interimistiska åtgärder. Som tidigare angetts är bestämmelserna i artikel VIII endast tillämpliga om en fördragsslutande stat har läm- nat en förklaring härom, se avsnitt 6.4.3 om utredningens förslag i denna del. I en sådan förklaring anger staten hur många arbetsdagar som avses med uttrycket ”skyndsamt” i artikel 13.1 i konventionen. Till de interimistiska åtgärder som räknas upp i artikel 13.1 i konven- tionen, ska enligt artikel VIII.3 läggas till en punkt e om försäljning 
  
 20 A a s. 177. 
  
 75 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 och fördelning av inkomsterna från försäljningen. Men ett interimis- tiskt beslut med den innebörden kräver att gäldenären och borge- nären uttryckligen kommit överens om att domstolen ska kunna besluta om försäljning och fördelning av inkomsterna från denna. En sådan överenskommelse kan göras när som helst. 
  
 Parterna kan också enligt artikel VIII.5 avtala om att domstolen inte ska få förelägga borgenären att ställa säkerhet för sitt interimis- tiska yrkande enligt artikel 13.2 i konventionen. Denna bestäm- melse om ställande av säkerhet är annars tvingande enligt artikel 15 i konventionen. En överenskommelse om att borgenären inte ska behöva ställa någon säkerhet fråntar inte gäldenären möjligheten att kräva borgenären på ersättning om denne inte uppfyller sina skyldig- heter.21 
  
 5.4.5Åtgärder vid insolvens 
  
 Behandlingen av den internationella säkerhetsrätten vid gäldenärens insolvens enligt konventionen (artikel 30) 
  
 En internationell säkerhetsrätt ska som huvudregel kunna göras gäll- ande i ett insolvensförfarande mot gäldenären, förutsatt att säker- hetsrätten var registrerad i enlighet med konventionen innan insol- vensförfarandet inleddes (artikel 30.1). Enligt konventionen avses med insolvensförfarande såväl konkurs, likvidation som andra rätts- liga eller administrativa förfaranden, då gäldenärens tillgångar och rörelse kontrolleras eller övervakas av en domstol för rekonstruk- tion eller likvidation. Även interimistiska förfaranden omfattas. 
  
 Den separationsrätt eller förmånsrätt som finns för en inter- nationell säkerhetsrätt som är registrerad i det internationella regis- tret kan inte sättas åt sidan genom nationell lagstiftning. Om en fördragsslutande stat exempelvis har som krav att en säkerhetsrätt av en viss typ måste registreras i ett nationellt register för att erkän- nas i ett insolvensförfarande, får en sådan bestämmelse ingen ver- kan om konventionen är tillämplig. Detta förutsätter emellertid att den internationella säkerhetsrätten var registrerad i det internatio- nella registret innan insolvensförfarandet inleddes. Tidpunkten för när insolvensförfarandet anses inlett avgörs av tillämplig lag. Om 
  
 21 A a s. 409. 
  
 76 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 den fördragsslutande staten har lämnat förklaringar till artiklarna 40 och 50.2, kan även andra typer av registrerade säkerhetsrätter än de internationella vara skyddade i gäldenärens konkurs.22 
  
 Om en internationell säkerhetsrätt medför förmånsrätt eller sepa- rationsrätt enligt den nationella lagen (som ska tillämpas enligt inter- nationellt privaträttsliga bestämmelser), är den skyddad i gäldenärens konkurs även om den inte har registrerats i det internationella registret (artikel 30.2). Artikel 30 påverkar alltså inte möjligheten att göra gällande en internationell säkerhetsrätt om den kan göras gällande enligt den tillämpliga nationella lagen utan att vara regi- strerad. 
  
 Konventionens bestämmelser om insolvens påverkar inte tillämp- ningen av nationella bestämmelser om återvinning i konkurs eller av processuella regler om bättre rätt till sådan egendom som konkurs- förvaltaren (eller motsvarande) kontrollerar eller utövar tillsyn över (artikel 30.3). Ett exempel på det sistnämnda torde vara huvud- regeln om att utmätning inte får ske sedan ett beslut om konkurs respektive inledande av företagsrekonstruktion meddelats (se 3 kap. 7 § konkurslagen [1987:672] och 2 kap. 17 § lagen om företagsrekon- struktion). 
  
 Åtgärder vid insolvens enligt järnvägsprotokollet (artikel IX) 
  
 För egendom som omfattas av järnvägsprotokollet finns vid insol- vens särskilda bestämmelser. 
  
 Artikel IX om borgenärens rättigheter vid gäldenärens insolvens är central för tillämpningen av protokollet och är den enskilda artikel med störst ekonomisk betydelse. De insolvensrättsliga bestäm- melserna skiljer sig åt i de olika fördragsslutande staterna, men genom denna artikel skapas en särskild reglering av insolvensfrågor för rullande järnvägsmateriel. 
  
 Bestämmelserna om åtgärder vid insolvens överensstämmer med artikel XI i luftfartsprotokollet men med ett tredje alternativ, be- nämnt C. Detta alternativ innehåller de grundläggande rättigheterna för borgenären men ger insolvensförvaltaren/gäldenären rätt att vända 
  
 22 Sverige har lämnat en förklaring till artikel 40 i konventionen vilket innebär att även ut- mätning omfattas av de säkerhetsrätter om registrerats i det internationella registret ska vara skyddad i gäldenärens konkurs. 
  
 77 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 sig till domstol och begära anstånd med borgenärens möjligheter att återta besittningen av den rullande järnvägsmaterielen, se nedan. 
  
 När artikel XI i luftfartsprotokollet skulle tas fram ansågs det så viktigt att en särskild grupp, Insolvency Working Group, bestående av experter i insolvensrätt från olika rättssystem ombesörjde detta. Vid framtagandet av artikel IX i järnvägsprotokollet var insolvens- bestämmelserna i luftfartsprotokollet förebild. Syftet med bestäm- melserna i artikel IX är att på ett effektivt och förutsägbart sätt till- varata borgenärens rättigheter när gäldenären blir föremål för insol- vensförfaranden (insolvency proceedings) eller om det uppstår en insol- venssituation  
 (insolvency-related 
  event). 
  
 Artikel IX i järnvägsprotokollet modifierar artikel 30.3 i konven- tionen. Termen insolvensförfaranden har samma innebörd som i kon- ventionen, nämligen konkurs, likvidation eller andra rättsliga eller administrativa förfaranden, även interimistiska sådana, då gäldenä- rens tillgångar och rörelse kontrolleras eller övervakas av en domstol för rekonstruktion eller likvidation (artikel 1.l i konventionen). 
  
 Artikel IX gäller enbart för den stat med primär jurisdiktion över ett insolvensförfarande som har lämnat en förklaring enligt arti- kel XXVII.3 (se avsnitt 6.4.3 för utredningens förslag i denna del). Med stat med primär behörighet för insolvensförfaranden avses den fördragsslutande stat där gäldenären har sina huvudsakliga in- tressen och har sin registrerade adress eller säte, eller, om sådant saknas, den stat där bolaget är bildat (se artikel I.2). 
  
 Om denna stat inte har lämnat en förklaring om att artikel IX ska tillämpas kommer den nationella insolvensrätten att tillämpas. En stat kan också i sin förklaring välja att artikel IX endast ska tilläm- pas på vissa typer av insolvensförfaranden. 
  
 Det skydd som borgenären erhåller enligt insolvensbestämmel- serna i artikel IX innebär att borgenären inom en viss tid måste bli kompenserad av gäldenären eller insolvensförvaltaren vid äventyr att objektet i vilken säkerhetsrätten finns annars överförs till borgenären. 
  
 Tre olika alternativ redovisas i artikel IX, och en förklaring om att artikeln ska tillämpas ska också innehålla en uppgift om vilket av de tre alternativen som ska tillämpas: A, B eller C. Alternativ A uppställer tydliga regler om tidsfrister och överföring av järnvägs- fordonet till borgenären. Alternativen B och C bygger i högre grad på flexibilitet och handlingsfrihet. En stat kan också välja att ett av 
  
 78 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 alternativen ska tillämpas på vissa typer av insolvensförfaranden och det andra alternativet på andra typer.23 
  
 Bestämmelserna i artikel IX har tillkommit främst i borgenärens intresse och om parterna är överens kan de, trots att staten lämnat en förklaring om att artikelen ska tillämpas, avtala bort dess tillämp- lighet. Att avtala bort (exclude) innebär att parterna kan välja att artikeln inte alls ska tillämpas. De kan således inte bestämma att artikeln ska tillämpas på ett annat sätt eller att det andra alternativet ska väljas, utan det är antingen eller som gäller.24 
  
 Alternativ A 
  
 Alternativ A föreskriver att när en insolvenssituation uppstår ska insolvensförvaltaren eller gäldenären överlämna den rullande järn- vägsmaterielen till borgenären, antingen när den väntetid som staten har angett i sin förklaring har löpt ut eller vid den tidpunkt då borgenären skulle haft rätt att ta den rullande järnvägsmaterielen i besittning om denna artikel inte var tillämplig (artikel IX.A.3). Alter- nativ A förutsätter att borgenären har en internationell säkerhets- rätt som kan göras gällande i insolvensförfarandena, antingen för att den registrerats i det internationella registret innan insolvens- förfarandena inleddes, eller för att den på annat sätt har förmåns- rätt enligt nationell lag (se artikel 30.1 och 2 i konventionen). 
  
 Så länge borgenären inte har haft möjlighet att ta objektet i be- sittning enligt punkten 3, ska insolvensförvaltaren eller gäldenären vidta åtgärder i avsikt att bevara den rullande järnvägsmaterielen och upprätthålla dess värde i enlighet med avtalet (artikel IX.A.5a). En sådan vårdplikt kan innebära att den rullande järnvägsmaterielen nyttjas enligt träffade avtal i syfte att bevara och upprätthålla dess värde (artikel IX.A.6). Vårdplikten upphör så snart borgenären har fått möjlighet att överta den rullande järnvägsmaterielen. I väntan på att få ta objektet i besittning kan borgenären också begära att få använda sig av andra interimistiska åtgärder som är tillgängliga en- ligt tillämplig lag (artikel IX.A.5b). Den tillämpliga lagen är som huvudregel domstolslandets lag, såvida inte parterna avtalat annat. 
  
 23Goode, a a s. 416. 
  
 24A a s. 417. 
  
 79 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 Om gäldenären senast vid den tidpunkt som anges i artikel IX.A.3 har läkt alla andra avtalsbrott än de som har lett till att insolvens- förfarande inletts och förbundit sig att uppfylla alla framtida för- pliktelser i enlighet med avtalet, får gäldenären eller insolvensför- valtaren behålla besittningen till den rullande järnvägsmaterielen (arti- kel IX.A.7). 
  
 De svenska reglerna om inverkan av ett beslut om företags- rekonstruktion på avtal som gäldenären har ingått återfinns i 2 kap. 20 § lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion. Där anges bland annat att om gäldenärens motpart före beslutet om företagsrekon- struktion fått rätt att häva ett avtal på grund av inträffat eller befarat dröjsmål med betalning eller annan prestation men inte gör så, försvinner rätten till hävning, om gäldenären med rekonstruk- törens samtycke inom skälig tid begär att avtalet ska fullföljas. Om ett avtal ska fullföljas och tiden för motpartens fullgörelse är inne, ska gäldenären på motpartens begäran fullgöra sina motsvarande prestationer eller, om anstånd har medgetts beträffande vissa presta- tioner, ställa säkerhet för dem. Är tiden för motpartens fullgörelse inte inne, har motparten rätt att erhålla säkerhet för gäldenärens framtida prestationer i den mån det av särskild anledning är nöd- vändigt för att skydda honom mot förlust. Någon motsvarighet till protokollets bestämmelse om att gäldenären både ska läka avtals- brottet och förbinda sig att uppfylla alla framtida förpliktelser i enlig- het med avtalet saknas således i svensk rätt. 
  
 Samtliga de åtgärder som avses i artikel IX om åtgärder vid av- talsbrott, dvs. åtgärder enligt konventionens tredje kapitel samt möjligheten till export, ska göras tillgängliga av de behöriga admini- strativa myndigheterna inom sju kalenderdagar från den dag då borge- nären har meddelat myndigheten att borgenären har rätt att vidta åtgärderna. De behöriga myndigheterna ska skyndsamt erbjuda borge- nären samarbete och bistånd med att genomföra åtgärderna i enlig- het med de lagar och andra författningar som är tillämpliga när det gäller säkerhet på järnväg (artikel IX.A.8). 
  
 Alternativ A begränsar tillämpligheten av nationell insolvenslag- stiftning genom att inga åtgärder som föreskrivs enligt konventionen eller protokollet får förhindras eller försenas efter den tidpunkt som fastställs i punkten 3 (se artikel IX.A.9). Inte heller får någon av gäldenärens förpliktelser enligt avtalet ändras utan borgenärens sam- tycke (artikel IX.A.10). 
  
 80 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 Avsikten med alternativ A är att skapa en klar och förutsägbar reglering som inte ska kunna påverkas av nationella bestämmelser. Om en fördragsslutande stat har förklarat att alternativ A ska tilläm- pas och förutsättningarna för det är uppfyllda kan inte en domstol i den fördragsslutande staten förhindra åtgärder enligt protokollet av en säkerhetsrätt i rullande järnvägsmateriel eller ändra villkoren i avtalet utan borgenärens samtycke. På samma sätt gäller att even- tuella nationella bestämmelser om att inga åtgärder får vidtas under t.ex. en rekonstruktion av bolaget, inte blir giltiga sedan väntetiden har löpt ut.25 Bestämmelsen i artikel 30.3b i konventionen om att nationella processuella regler om bättre rätt till objektet ska gälla, blir således inte tillämplig. 
  
 Alternativ B 
  
 När en insolvenssituation uppstår ska, enligt alternativ B, insolvens- förvaltaren eller gäldenären efter begäran från borgenären, inom en viss tid meddela borgenären om gäldenären tänker läka alla avtals- brott och förbinda sig att uppfylla alla framtida förpliktelser i enlig- het med avtalet som grundar säkerhetsrätten. Alternativt ska insol- vensförvaltaren eller gäldenären, under samma förutsättningar, med- dela borgenären om denne får ta över den rullande järnvägsmate- rielen (artikel IX.B.3). Ett sådant övertagande ska då ske enligt reg- lerna i tillämplig nationell lag, vilket kan vara domstolslandets lag eller den lag som parterna avtalat om. Den tidsfrist som gäldenären har på sig innan besked måste lämnas till borgenären, ska anges i statens förklaring om att alternativ B ska tillämpas. Till skillnad från vad som gäller under alternativ A, är inte gäldenären eller insolvens- förvaltaren tvungen att lämna besked förrän borgenären begär det. Den tidsfrist som staten har angett i sin förklaring börjar inte heller gälla förrän gäldenären eller insolvensförvaltaren fått en begäran från borgenären. 
  
 Alternativ B hindrar inte att domstolen enligt tillämplig lag kräver att kompletterande åtgärder vidtas eller att ytterligare säkerhetsrätt ställs (artikel IX.B.4). 
  
 25 A a s. 419. 
  
 81 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 Tillämpning av alternativ B kräver, till skillnad från alternativ A, att borgenären kan styrka sin fordran och visa att den internatio- nella säkerhetsrätten har registrerats (artikel IX.B.5). Anledningen till att en liknande bestämmelse saknas i alternativ A är att alter- nativ B involverar den nationella domstolen, och det är för denna som bevisen måste presenteras. Kravet på att borgenären ska visa att den internationella säkerhetsrätten är registrerad innebär att en borge- när inte kan åberopa bestämmelserna i alternativ B utan att regi- strera sin internationella säkerhetsrätt i det internationella registret. 
  
 Om gäldenären eller insolvensförvaltaren inte underrättar borge- nären på det sätt som föreskrivs i punkten 3 eller om borgenären inte får möjlighet att återta den rullande järnvägsmaterielen trots att gäldenären eller insolvensförvaltaren har utlovat att så ska ske, får nationell domstol ge borgenären tillstånd att överta den rullande järnvägsmaterielen och då även förena övertagandet med villkor som domstolen anser är nödvändiga. Samma möjlighet till åtgärder får den nationella domstolen antas ha, om gäldenären eller insolvens- förvaltaren har åtagit sig att läka alla avtalsbrott och uppfylla alla framtida förpliktelser i enlighet med avtalet, men misslyckas med detta. Detta innebär att utan ett domstolsbeslut eller samtycke från gäldenären får borgenären inte överta den rullande järnvägsmate- rielen.26 
  
 Så länge ett mål pågår i nationell domstol om en fordran knuten till en internationell säkerhetsrätt får den rullande järnvägsmate- rielen inte säljas (artikel IX.B.7). 
  
 Alternativ C 
  
 Alternativ C kräver i likhet med alternativ A att när en insolvens- situation uppstår ska insolvensförvaltaren eller gäldenären, inom åtgärdsperioden27, läka alla avtalsbrott under avtalet som grundar säkerhetsrätten. Gäldenären kan i stället erbjuda borgenären att ta över den rullande järnvägsmaterielen (artikel IX.C.2). 
  
 Skillnaden mellan dessa två alternativ är bl.a. när åtgärdsperio- den/tidsfristen ska börja löpa. Enligt artikel IX.C.15 ska åtgärds- 
  
 26A a s. 420. 
  
 27Se artikel IX.C.15 för vad som avses med en åtgärdsperiod. I alternativ A artikel IX.A.4 kallar man denna åtgärdsperiod för tidsfrist. 
  
 82 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 perioden för alternativ C börja löpa den dag som insolvenssitua- tionen uppstod och gälla under den tid som staten angett i sin för- klaring. Tidsfristen i alternativ A börjar däremot löpa när gäldenä- ren eller insolvensförvaltaren fått en begäran från borgenären och gäller under den tid som staten har angett i sin förklaring. 
  
 Gäldenären ska under åtgärdsperioden fortsätta att fullgöra sina förpliktelser mot borgenären, såsom t.ex. betalningar enligt avtalet.28 
  
 Skillnaden mellan alternativ B och C är att innan åtgärdsperioden har löpt ut, får insolvensförvaltaren eller, allt efter omständigheterna, gäldenären vända sig till domstol för att utverka anstånd med skyl- dighet att ge borgenären möjlighet att ta den rullande järnvägs- materielen i besittning. Anståndsperioden inleds när åtgärdsperioden löper ut och upphör senast när avtalet eller en förlängning av detta löper ut. Anstånd ges på de villkor som domstolen anser skäliga (IX.C.4). I stället för att borgenären ska ha möjligheten att ansöka om återtagande av den rullande järnvägsmaterielen som anges i arti- kel IX.B.5, kan insolvensförvaltaren själv eller allt efter omständig- heterna gäldenären, vända sig till domstol för anstånd med skyldig- het att ge borgenären möjlighet att ta den rullande järnvägsmate- rielen i besittning.29 
  
 Om anstånd begärs måste ansökan om detta ske under åtgärds- perioden eller därefter. Anstånd får ges under en period som inleds när åtgärdsperioden löper ut, och som upphör senast när avtalet eller en eventuell förlängning av detta löper ut.30 Om domstolen ger insolvensförvaltaren/gäldenären anstånd ska alla belopp som tillfaller borgenären under anståndsperioden utbetalas från konkursboet eller av gäldenären när de förfaller till betalning. Borgenären har rätt till utbetalning av dessa belopp före andra borgenärer. Insolvensförval- taren eller gäldenären ska fullgöra alla förpliktelser som uppstår under anståndsperioden. 
  
 Domstolen som inte är tvungen att ge ett beslut i fråga om de belopp som tillfaller borgenären (som gäldenären alltjämt är skyl- dig denne) före anståndsperioden, har möjlighet att fatta ett sådant beslut som en förutsättning för att anstånd ska beviljas. I själva verket verkar det inte finnas något hinder för domstolen att kräva 
  
 28Goode, a a s. 421. 
  
 29A st. 
  
 30Art. IX.C.4. 
  
 83 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 att alla avtalsbrott läks (förutom det som består i att insolvens- förfarandet har inletts) som villkor för att anstånd ska medges. 
  
 5.4.6Bistånd vid insolvens (artikel X) 
  
 Artikel X ställer krav på de nationella domstolarna att vid ett insol- vensförfarande i största möjliga mån samarbeta med utländska dom- stolar och insolvensförvaltare. 
  
 Artikeln är en opt in bestämmelse och kräver att den fördrags- slutande staten har lämnat en förklaring enligt artikel XXVII.1 om att bestämmelsen ska tillämpas. När så har skett kan utländska dom- stolar och insolvensförvaltare som tillämpar artikel IX kräva största möjliga samarbete av domstolarna i den fördragsslutande stat som har lämnat förklaringen. 
  
 5.4.7Bestämmelser om gäldenären (artikel XI) 
  
 I artikel XI regleras gentemot vilka personer gäldenären har rätt till faktisk rådighet och användning av den rullande järnvägsmaterielen. Såvida det inte föreligger något avtalsbrott enligt artikel 11 i kon- ventionen, är gäldenären skyddad mot ingrepp från borgenären och innehavare av samtliga säkerhetsrätter i objektet som gäldenären är fri från enligt artikel 29.4 i konventionen. 
  
 5.5Jurisdiktion (kapitel IV) 
  
 Som huvudregel gäller att parterna själva kan avtala om vilken stats domstolar som ska ha behörighet att pröva framställningar som grundas på konventionen (artikel 42). Med ”domstol” avses i kon- ventionen en nationell domstol eller en administrativ tribunal eller skiljenämnd som har skapats av en fördragsslutande stat. Däremot omfattas inte privat tillsatta skiljenämnder. 
  
 Konventionen är inte avsedd att påverka konventionsstaternas nationella processrättsliga regler, om inte något annat följer av kon- ventionen. En konsekvens av detta är att parterna inte kan frångå grundläggande principer för instansordningen. Parterna kan således 
  
 84 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 inte avtala att talan ska väckas i hovrätt när tingsrätten är första instans (jfr 10 kap. 16 § rättegångsbalken). 
  
 Den stat som parterna avtalar om måste vara en stat som har tillträtt konventionen. Om inte annat har avtalats, ska sådan inter- nationell behörighet vara exklusiv, dvs. utesluta andra staters dom- stolar. Det som avtalas i fråga om jurisdiktion reglerar förhållandet mellan parterna och påverkar inte en domstols behörighet vid pröv- ning av en tvist mellan en avtalspart och tredje man. Bestämmel- serna gäller även om nationell lag säger något annat. 
  
 En allmän formulering om att alla frågor med anledning av avta- let ska prövas av ett visst lands domstolar är tillräcklig. Men en förutsättning är att överenskommelsen om jurisdiktion är skriftlig och uppfyller de formkrav som eventuellt ställs i den nationella rätten i den stat där parterna getts behörighet (artikel 42.2). 
  
 Om parterna inte har avtalat om jurisdiktion, ska frågan om vilken domstol som har behörighet besvaras med hjälp av internationella privaträttsliga bestämmelser. 
  
 Huvudregeln om att parternas val av jurisdiktion ska respekteras har två undantag då även domstolarna i andra fördragsslutande stater har behörighet. 
  
 Det första undantaget gäller vid prövning av en framställan om interimistiska åtgärder (se artikel 13). Vid en sådan framställan har även domstolarna i den fördragsslutande stat där objektet finns be- hörighet (artikel 43). Om den interimistiska framställan avser en begäran av borgenären att få leasa ut objektet, har domstolarna i den stat där gäldenären befinner sig behörighet. Det andra undan- taget avser anspråk riktade mot registreringsorganet. Endast dom- stolar som är belägna där detta organ har sitt huvudkontor är be- höriga att pröva en skadeståndstalan eller besluta om åtgärder mot organet (artikel 44). 
  
 Artikel XVIII i protokollet utvidgar jurisdiktionen till att avse rullande järnvägsmateriel. I de fallen har även domstolarna i den fördragsslutande stat där objektet finns jurisdiktion och rätt att med- dela interimistiska beslut enligt artikel 13 i konventionen. 
  
 En betydande andel av rullande järnvägsmateriel är statligt ägd och i en del länder är det förenligt med reglerna om statssuveränitet att sådana bolag kan åberopa immunitet. Denna kan gälla juris- diktion och/eller åtgärder enligt konventionen och protokollet. I artikel XVIII föreskrivs att en avsägelse om rätten till immunitet 
  
 85 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 gäller, förutsatt att avtalet är skriftlig och klart identifierar den rull- ande järnvägsmaterielen i enlighet med artikel V.1.31 
  
 5.6Förhållande till andra konventioner (kapitel V) 
  
 5.6.1Leasingkonventionen (artikel XIX) 
  
 1988 års konvention angående internationell finansiell leasing (i fort- sättningen leasingkonventionen) reglerar relationen mellan parterna i ett avtal om internationell finansiell leasing, såsom leasegivare, lease- tagare och tillverkare. Till viss del regleras även vad som ska gälla i leasetagarens konkurs. Artikel XIX ger Kapstadskonventionen före- träde framför leasingkonventionen i den mån den blir tillämplig på rullande järnvägsmateriel. 
  
 Sverige har inte tillträtt leasingkonventionen. 
  
 5.6.2COTIF (artikel XX) 
  
 Fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) reglerar den internationella järnvägstrafiken. COTIF har tillträtts av såväl EU som av det stora flertalet europeiska stater. Sverige har tillträtt den genom 1999 års protokoll reviderade fördraget om internationell järn- vägstrafik (COTIF 1999) den 12 juni 2015. COTIF 1999 utarbet- ades av Stevens som är den mellanstatliga organisationen för inter- nationell järnvägstrafik som i huvudsak styr regleringen av den inter- nationella järnvägstrafiken för passagerare och gods i Europa, Nord- afrika och Mellanöstern. 
  
 Stevens, som sekretariat för tillsynsmyndigheten, är ansvarig för att bistå tillsynsmyndigheten (artikel XII.6) och för att intyga att det internationella registret är i full drift och deponera ett intyg som bekräftar detta (detta är ett villkor för att protokollet ska kunna träda i kraft, se artikel XXIII).32 I den mån utövandet av dessa funk- tioner skulle vara oförenligt med COTIF ger artikel XX Kapstads- konventionen företräde framför COTIF. 
  
 31Goode, a a s. 205. 
  
 32Se även avsnitt 7.2.1. 
  
 86 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 5.7Slutbestämmelser (kapitel VI) 
  
 Det sista kapitlet i protokollet innehåller olika formella bestämmel- ser om tillträde respektive uppsägning. Här återfinns också den grundläggande bestämmelsen om att en stat inte får tillträda proto- kollet utan att först ha tillträtt konventionen (artikel XXI.5). Där framgår även i anslutning till vilka artiklar i protokollet som för- klaringar kan lämnas och i vad mån förklaringar gjorda i förhållande till konventionen också ska avse protokollet (artikel Snow och James). Dessa bestämmelser redogörs närmare för i kapitel 6. 
  
 Artikel XXVI modifierar artikel 60 i konventionen när det gäller dess tillämpning på rullande järnvägsmateriel, en fördragsslutande stat kan välja den lösning som står i artikel XXVI.b i protokollet genom att lämna en förklaring enligt artikel 60.1 i konventionen, se närmare avsnitt 5.7.1 nedan. 
  
 Unidroit är depositarie också beträffande protokollet och där ska samtliga instrument knutna till ratifikation, godtagande, god- kännande och anslutning deponeras (artikel XXXIV). Depositarien har ett ansvar att delge de fördragsslutande staterna viss informa- tion (punkten 2) och förse tillsynsmyndigheten och registratorn med kopior av alla  
 ratifikations-, 
  
 godtagande-, 
  godkännande- eller anslut- ningsinstrument, underrätta dem om dagen för deponering av dessa, om alla förklaringar, återkallanden och ändringar av förklaringar samt om alla anmälningar om uppsägning med uppgift om datum för dessa anmälningar. 
  
 5.7.1Artikel XXVI – Begränsning av tillämpligheten av övergångsbestämmelser 
  
 I konventionen finns övergångsbestämmelser som reglerar hur befint- liga säkerhetsrätter ska hanteras när en stat tillträder konventionen och protokollet (artikel 60). Huvudregeln är att säkerhetsrätterna vid ett tillträde behåller den prioritet de hade enligt den nationella rätten. De behöver alltså inte registreras i det internationella regis- tret för att behålla prioriteten. Konsekvensen av detta är att en borge- när kommer att behöva kontrollera om det finns andra säkerhets- rätter i objektet än de registrerade i det internationella registret. Detta gäller bara de säkerhetsrätter som finns när konventionen träder i kraft i förhållande till staten. Säkerhetsrätter som uppkommer efter 
  
 87 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 SOU 2016:43 
  
 tillträdet och som inte omfattas av någon förklaring enligt artikel 39 måste registreras i det internationella registret för att få prioritet. 
  
 Konventionen träder i kraft vad avser rullande järnvägsmateriel när järnvägsprotokollet träder i kraft, se artikel XXIII. 
  
 Vid tillträdet till konventionen är huvudregeln att konventionen inte ska tillämpas på redan befintliga rättigheter eller säkerhetsrätter, som behåller den prioritet de hade enligt nationell lag innan kon- ventionen trädde i kraft i förhållande till staten (artikel 60.1). En säkerhetshavare behöver således inte registrera sin internationella säkerhetsrätt enligt konventionens bestämmelser vid tillträdet. Detta gäller även om rättigheten eller säkerhetsrätten i och för sig skulle kunna registreras i det internationella registret och även om den enligt konventionen skulle ha sämre prioritet än en tidigare regi- strerad rättighet. 
  
 Bara de rättigheter eller säkerhetsrätter som tillkommit före regi- streringen av en internationell säkerhetsrätt har prioritet enligt arti- kel 60. En innehavare av en internationell säkerhetsrätt som regi- strerats i det internationella registret är således skyddad mot senare uppkomna rättigheter eller säkerhetsrätter. 
  
 En fördragsslutande stat kan dock välja en annan lösning genom att lämna en förklaring till artikel 60.3 i konventionen som har modi- fierats genom artikel XXVI.b i protokollet. 
  
 En sådan förklaring innebär att innehavare av en befintlig säker- hetsrätt inom viss tid som staten bestämmer måste registrera den i det internationella registret för att den ska behålla sin prioritet en- ligt nationell lag. Möjligheten att lämna en sådan förklaring har in- förts för att en stat ska kunna begränsa borgenärernas behov av vidare kontroll av befintliga säkerhetsrätter i samma objekt som inte har registrerats i det internationella registret. En förklaring till artikel 60.3 måste lämnas vid tillträdet och kan sedan inte återtas eller ändras genom en ny förklaring (artiklarna 57 och 58). Vid till- trädet till konventionen och luftfartsprotokollet valde Sverige att inte lämna någon sådan förklaring. 
  
 Utredningen bedömer att det inte heller finns något intresse för Sverige att lämna en sådan förklaring vad avser rullande järnvägs- materiel. Enligt utredningen är det tvärtom positivt att de säker- hetsrätter som redan existerar behåller sin prioritet även efter ett tillträde utan att det ställs krav på någon ytterligare åtgärd. Efter- som det inte finns några nationella register för rullande järnvägs- 
  
 88 
  
 SOU 2016:43 
  
 Järnvägsprotokollets materiella bestämmelser 
  
 materiel i syfte att registrera säkerhetsrätter torde detta inte heller vara någon stor praktisk fråga. 
  
 89 
  
 6 Förklaringar till protokollet 
  
 6.1Disposition 
  
 I detta kapitel redogör utredningen för innebörden av de enskilda förklaringar till protokollet som en fördragsslutande stat kan lämna. EU:s tillträde till konventionen år 2009 och protokollet år 2014 samt de förklaringar som Sverige lämnat vid tillträdet till Kapstadskonven- tionen, får betydelse för vilka förklaringar Sverige kan lämna till järn- vägsprotokollet. Dessa frågor behandlas därför också i detta kapitel. 
  
 Flera av förklaringarna har redan berörts i det föregående kapit- let om protokollets materiella bestämmelser. Men för att på bästa sätt åskådliggöra systemet med förklaringar, har vi valt att samla alla här, även om detta oundvikligen medför vissa upprepningar. 
  
 Utredningens uppfattning är att innan frågan om Sveriges even- tuella tillträde kan besvaras, måste vi ta ställning till vilka förkla- ringar Sverige bör lämna vid ett tillträde, eftersom valet av förkla- ringar är avgörande för vilka konsekvenser ett tillträde får. 
  
 I prop. 2015/16:12 konstateras att vissa av de förklaringar som Sverige kan lämna till luftfartsprotokollet är nödvändiga för att Sverige ska kunna sättas upp på OECD:s så kallade Kapstadslista och därmed kvalificera sig för rabatter på exportkrediter. Främst är det fråga om förklaringar som reglerar förfaranden vid gäldenärens insolvens, men även frågor om lagval, avregistrering och export samt interimistiska åtgärder. Beträffande järnvägsprotokollet, har någon liknande lista ännu inte tagits fram eftersom protokollet inte trätt i kraft. 
  
 RWG har en förteckning över de förklaringar som finns i kon- ventionen och protokollet med rekommendationer till fördrags- slutande stater om vilka förklaringar som bör lämnas eller inte läm- nas för att uppnå bästa ekonomiska resultat av järnvägsprotokollets 
  
 91 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 bestämmelser.1 Även om det för järnvägsprotokollet ännu inte finns några utvalda förklaringar som kan medföra rabatt på exportkrediter, så finns det andra ekonomiska skäl för Sverige att lämna vissa för- klaringar. 
  
 6.2Inledning 
  
 Som nämnts tidigare följer järnvägsprotokollet till stor del bestäm- melserna i luftfartsprotokollet och vid framtagandet av järnvägs- protokollet eftersträvades, så långt det var möjligt, att inte avvika från luftfartsprotokollets disposition. 
  
 Under arbetet med att ta fram Kapstadskonventionen och de tillhörande protokollen framkom att en del av bestämmelserna kunde strida mot olika rättsliga principer i vissa staters rättssystem. För att så många stater som möjligt skulle kunna tillträda konventionen och de tillhörande protokollen, trots de olikheter som kunde finnas i de nationella rättssystemen, infördes möjligheten för stater att be- träffande vissa av konventionens och protokollens artiklar, välja om dessa skulle tillämpas eller ej. Valet sker i form av förklaringar som lämnas skriftligt och deponeras hos Unidroit. 
  
 Enligt artikel James i protokollet ska alla förklaringar som har lämnats enligt konventionen också anses lämnade till protokollet, om inte annat anges. 
  
 Förklaringar lämnas normalt vid tillträde till protokollet, men det är även möjligt för en fördragsslutande stat att när som helst efter protokollets ikraftträdande i förhållande till den aktuella staten, lämna en förklaring genom en anmälan till depositarien (artikel XXX). Förutom förklaringar till artikel XXII.2 och XXVII.2 i protokollet är övriga förklaringar frivilliga.2 Förklaringen får då verkan sex månader efter det att depositarien har tagit emot anmälan och blir inte verksam i förhållande till rättigheter och säkerhetsrätter som har uppkommit dessförinnan. 
  
 1Rail Working Group, Declarations Matrix and  
 Economically-Based 
  Recommendations,  
 28-05-15. 
  
 2Goode, R. – Official Commentary on the Convention on International Interests in Mobile Equipment (Cape Town, 2001) and Protocol thereto on Matters specific to Railway Rolling Stock (Luxembourg, 2007). (Second Edition), s. 208. 
  
 92 
  
 SOU 2016:43 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 Samtliga förklaringar får när som helst återkallas av den fördrags- slutande staten. Återkallelse får verkan först sedan sex månader för- flutit sedan anmälan kommit depositarien tillhanda (se artikel XXXI). 
  
 6.2.1Bestämmelser och information om lämnande av förklaringar 
  
 Unidroit har i egenskap av depositarie gett ut en promemoria vari anges till vilka bestämmelser i konventionen och protokollet för- klaringar kan lämnas.3 Bifogade till promemorian finns blanketter för lämnande av de olika förklaringarna. De fördragsslutande staterna är inte skyldiga att använda sig av dessa blanketter när de lämnar en förklaring, men det rekommenderas av Unidroit. För vissa av för- klaringarna finns alternativa blanketter för de olika val som den fördragsslutande staten kan göra inom förklaringen. Med hänsyn till den stora betydelse som lämnande av förklaringar får och de språkliga nyanser som kan finnas, har Unidroit Governing Council beslutat att rekommendera de fördragsslutande staterna att lämna sina förklaringar på något av Unidroits arbetsspråk; engelska eller franska. 
  
 Depositarien har bland annat till uppgift att informera alla andra fördragsslutande stater, tillsynsmyndigheten och registreringsmyndig- heten om vilka förklaringar en fördragsslutande stat har lämnat res- pektive återkallat. Information om avgivna förklaringar finns också på Unidroits hemsida.4 Unidroit tar också gärna emot information från de fördragsslutande staterna om nationell lagstiftning och hur denna samverkar med konventionens och protokollets bestämmel- ser. Informationen anslås därefter på Unidroits hemsida i syfte att öka förståelsen länderna emellan om tillämpningen av konventionen och protokollet. 
  
 3UNIDROIT 2009, DC10/DEP Doc. 1, The system of declaration under the Convention of International Interests in Mobile Equipment as applied to Railway Rolling Stock, an explanatory memorandum for the assistance of states and regional economic integration organisations in the completing of declarations. 
  
 4 
 http://www.unidroit.org/depositary-2007-luxembourg 
  
 93 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 6.2.2Olika typer av förklaringar 
  
 De olika förklaringar som kan lämnas till protokollet kan delas in i fem olika grupper: 
  
 1.tvingande förklaringar, 
  
 2.opt in förklaringar (nödvändiga för att en viss bestämmelse ska bli tillämplig), 
  
 3.opt out förklaringar (nödvändiga för att en viss bestämmelse inte ska vara tillämplig), 
  
 4.förklaringar rörande den fördragsslutande statens egna lagar, och 
  
 5.förklaringar rörande territoriella områden. 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 Bestämmelserna om de förklaringar som kan lämnas enligt protokollet är samlade i artiklarna  
 XXVII–XXXI. 
  
 Tabell 6.1 Förklaringar till protokollet 
  
 Typ av förklaring 
  
 Artikel i protokollet 
  
 Tvingande5 
  
 Art. XXII.2, XXVII.2 
  
 Opt in 
  
 Art. VI, VIII, IX och X 
  
 Opt out 
  
 Art. XXV.46 
  
 Rörande nationella lagar 
  
 Art. XIII, XIV, XXIV och XXV 
  
 Rörande territoriella områden 
  
 Art. XXIV 
  
 5Förklaring enligt artikel XXVII.2 är endast möjlig att lämna för regionala organisationer för ekonomisk integration. 
  
 6Enligt promemorian från Unidroit innehåller inte järnvägsprotokollet opt out förklaring men detta motsägs av artikel XXV.4 lydelse och Goode s. 207. 
  
 94 
  
 SOU 2016:43 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 6.3Förklaringar som Sverige lämnat vid tillträdet till Kapstadskonventionen 
  
 Som nämnts tidigare ska alla förklaringar som har lämnats till kon- ventionen också anses lämnade till protokollet, om inte annat anges (artikel James). 
  
 Det ingår enligt utredningens direktiv inte i vårt uppdrag att ana- lysera innebörden av de förklaringar som Sverige lämnat till Kap- stadskonventionen i förhållande till järnvägsprotokollet vid ett even- tuellt tillträde till järnvägsprotokollet. Däremot ska konventionen och protokollet, enligt artikel 6.1 i konventionen, läsas tillsammans och tolkas som ett gemensamt instrument. För tillämpning av proto- kollet är det därför av stor betydelse vilka förklaringar Sverige läm- nat till konventionen. Nedan följer en beskrivning av dessa förkla- ringar. 
  
 6.3.1Förklaringar till artiklarna 39.1 och 39.4 i Kapstadskonventionen 
  
 Kapstadskonventionens bestämmelser om prioritetsordning innebär att registrerade internationella säkerhetsrätter har bättre prioritet i ett objekt än oregistrerade säkerhetsrätter. Konsekvensen av ett till- träde till konventionen skulle då bli att säkerhetsrätter som upp- kommit till följd av en bestämmelse i den nationella rätten och inte genom avtal, s.k. legala säkerhetsrätter, alltid skulle få sämre priori- tet eftersom dessa inte kan registreras i det internationella registret. För att skydda legala säkerhetsrätter som enligt den nationella lagen har bättre prioritet än de typer av säkerhetsrätter som omfattas av konventionen, kan en fördragsslutande stat lämna en förklaring till artikel 39.1a. De legala säkerhetsrätterna som omfattas av förkla- ringen kommer då att ha prioritet framför en registrerad internatio- nell säkerhetsrätt, trots att de inte kan registreras i det internatio- nella registret. 
  
 Sverige har lämnat en generell förklaring till artikel 39.1a som innebär att alla kategorier av legala säkerhetsrätter och rättigheter även efter ett svenskt tillträde har företräde framför en registrerad internationell säkerhetsrätt. De legala säkerhetsrätter som avses är de som enligt nuvarande och framtida bestämmelser i svensk rätt 
  
 95 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 har företräde framför en säkerhetsrätt som är av samma slag som en internationell säkerhetsrätt. 
  
 En förutsättning för de legala säkerhetsrätternas prioritet är en- ligt artikel 39.3 att den internationella säkerhetsrätten inte var regi- strerad i det internationella registret när förklaringen till artikel 39.1a deponerades. För att skydda de legala säkerhetsrätterna även i för- hållande till redan registrerade internationella säkerhetsrätter krävs att den fördragsslutande staten lämnar en förklaring till artikel 39.4. För att undvika eventuella rättsförluster för innehavare av sådana legala säkerhetsrätter som i dag har bästa prioritet, har Sverige läm- nat en förklaring till den artikeln. 
  
 Sverige har även lämnat en förklaring till artikel 39.1b med inne- börden att inget i konventionen ska påverka svenska statens möj- lighet att hålla kvar ett objekt enligt svensk lag för betalning av tjänster. Detsamma gäller i förhållande till statliga myndigheter och till organisationer och andra privata aktörer som tillhandahåller offent- liga tjänster. 
  
 6.3.2Förklaring till artikel 40 i Kapstadskonventionen 
  
 Liksom artikel 39 syftar artikel 40 till att skydda legala säkerhets- rätter. Skillnaden är att de säkerhetsrätter som omfattas av en för- klaring till artikel 40 måste registreras i det internationella registret för att få prioritet och att de, efter registrering, ska behandlas som internationella säkerhetsrätter. En förklaring till artikel 40 kan inte vara generell utan de säkerhetsrätter som omfattas måste anges sär- skilt. 
  
 Sverige har lämnat en förklaring till artikel 40 som innebär att ett avgörande av domstol eller Kronofogdemyndigheten om kvar- stad, betalningssäkring eller utmätning ska kunna registreras i det internationella registret om det avser egendom som omfattas av kon- ventionen. 
  
 6.3.3Förklaring till artikel 54.2 i Kapstadskonventionen 
  
 En stat som tillträder Kapstadskonventionen måste lämna en för- klaring till artikel 54.2. I förklaringen ska det anges om en åtgärd som står till borgenärens förfogande enligt konventionen eller proto- 
  
 96 
  
 SOU 2016:43 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 kollet och vars verkställighet enligt bestämmelserna i överenskom- melserna inte förutsätter en framställan hos domstol, ska få vidtas endast efter beslut av domstol. 
  
 En svensk förklaring om att åtgärder får vidtas utan domstols beslut, utom i fall där det uttryckligen föreskrivs i konventionen eller protokollet, innebär alltså inte att det görs avsteg från kravet på domstolsbeslut i situationer där det enligt svensk rätt krävs ett sådant beslut. Den praktiska betydelsen av en sådan förklaring är närmast att borgenärer med begränsad kännedom om svensk rätt, utan närmare rättsutredning kan förlita sig på det som följer av kon- ventionen och protokollet. 
  
 Sverige har lämnat en förklaring med innebörden att alla åtgär- der som är tillgängliga för borgenären enligt någon av överens- kommelserna och där det inte uttryckligen anges att det krävs ett beslut av domstol, ska få vidtas utan att domstol involveras. 
  
 6.4EU:s tillträde till Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet 
  
 6.4.1EU:s tillträde och frågan om kompetens 
  
 Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet är  
 EU-rättsligt 
  s.k. blandade avtal. Detta innebär att de delvis reglerar rättsområden där  
 EU-medlemsstaterna 
  har överfört sin kompetens till EU. Frågan om huruvida en bestämmelse i ett internationellt avtal omfattas av EU:s exklusiva befogenhet eller inte, har genom  
 EU-domstolens 
  rättspraxis ansetts vara beroende av om den interna  
 EU-rätten 
  kan komma att påverkas av det internationella åtagandet (jfr artikel 3.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,  
 EUF-fördraget). 
  
 Genom EU:s tillträde till konventionen år 2009 och protokollet år 2014 är de delar av konventionen och protokollet där EU har exklusiv befogenhet bindande för medlemsstaterna (jfr artikel 216.2 i  
 EUF-fördraget). 
  De delar av överenskommelserna där EU:s befogen- het inte är exklusiv blir bindande för medlemsstaterna först då de själva tillträder. 
  
 Enligt artikel 48 i Kapstadskonventionen får en regional organi- sation för ekonomisk integration, såsom EU, som utgörs av suve- räna stater och är behörig vad avser vissa frågor som regleras i konventionen, underteckna, godta och godkänna konventionen eller 
  
 97 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 ansluta sig till den. I sådana fall ska den regionala organisationen ha samma rättigheter och skyldigheter som en fördragsslutande stat, i den utsträckning organisationen är behörig i frågor som regleras i konventionen. Motsvarande bestämmelse finns i artikel XXII i järn- vägsprotokollet. Skälet till att regionala organisationer ska kunna tillträda konventionen och järnvägsprotokollet, är att de kan ha över- tagit sina medlemsstaters kompetens att ingå internationella avtal inom vissa områden. Om inte den regionala organisationen tillträder en konvention som reglerar dessa områden, blir medlemsstaterna förhindrade att tillträda på egen hand. 
  
 I rådets beslut (2014/888/EU) om godkännande av järnvägsproto- kollet konstateras att EU har exklusiv behörighet på vissa områden som regleras i detta. Protokollet påverkar Bryssel  
 I-förordningen 
  (Europaparlamentets och rådets förordning [EU] nr 2015/2012 av den 12 december 2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område) samt insolvens- förordningen (förordning (EU) nr 2015/848 av den 20 maj 2015 om insolvensförfaranden) och Rom  
 I-förordningen. 
  Dessutom finns det unionslagstiftning på områden som även regleras i järnvägsproto- kollet, såsom driftskompatibilitetsdirektivet.7 
  
 6.4.2Förklaringar som EU har lämnat 
  
 Regionala organisationer för ekonomisk integration som tillträder Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet är enligt artikel 48.2 respektive XXII.2 tvungna att lämna förklaringar där de ska speci- ficera vilka områden som omfattas av konventionen respektive protokollet och där den regionala organisationen har exklusiv kom- petens, dvs. där medlemsstaternas kompetens har flyttats över till organisationen. 
  
 Vid tillträdet till Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet år 2009 och järnvägsprotokollet år 2014 lämnade EU en allmän för- klaring där det angavs inom vilka områden i Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet som EU har övertagit medlemsstaternas behörighet. Där anges också att medlemsstaterna har delegerat sin behörighet till unionen på vissa områden som rör Bryssel  
 I-förord- 
  
 7 För närmare beskrivning, se avsnitt 3.5. 
  
 98 
  
 SOU 2016:43 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 ningen, insolvensförordningen och Rom  
 I-förordningen. 
  I den all- männa förklaringen anges också att medlemsstaterna behåller sin be- hörighet när det gäller de materiella insolvensrättsliga bestämmelserna. 
  
 Utöver den nämnda förklaringen har EU endast lämnat en annan förklaring till konventionen och förutom artikel XXII inga övriga förklaringar till protokollet. 
  
 I sin förklaring till artikel 55 i Kapstadskonventionen har EU angett att i de fall där gäldenären har sitt hemvist i en medlemsstat och den medlemsstaten är bunden av Bryssel  
 I-förordningen, 
  ska artiklarna 13 och 43 i konventionen om beviljande av interimistiska åtgärder tillämpas i överenstämmelse med artikel 31 i 2000 års Bryssel  
 I-förordning 
  (artikel 35 i 2012 års Bryssel  
 I-förordning). 
  
 I bilagan till rådets beslut (2014/888/EU) om godkännande av järnvägsprotokollet hänvisas till det europeiska numreringssystem för järnvägsfordon som finns inom EU.8 Där anges att rådets be- dömning är att det europeiska numreringssystemet är lämpligt för identifiering av rullande järnvägsmateriel enligt artikel XIV i järn- vägsprotokollet. 
  
 Det ska noteras att Danmark på grund av sitt särskilda avtal med EU inte omfattas av EU:s förklaringar om de väljer att tillträda proto- kollet. 
  
 6.4.3Begränsningar i  
 EU-medlemsstaternas 
  möjlighet att lämna förklaringar 
  
 Eftersom järnvägsprotokollet är ett s.k. blandat avtal måste de medlemsstater som tillträder protokollet beakta  
 EU-rätten 
  när de tar ställning till vilka förklaringar som ska lämnas. Det är således inte tillåtet för medlemsstaterna att lämna förklaringar inom om- råden som faller inom EU:s kompetens. Vid ett möte som hölls av Unidroit efter EU:s tillträde till Kapstadskonventionen och luft- fartsprotokollet enades representanter för ett antal medlemsstater (däribland Sverige) om att medlemsstaterna är förhindrade att lämna 
  
 8 Se kommissionens beslut 2006/920/EG av den 11 augusti 2006 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet drift och trafikledning hos det transeuro- peiska järnvägssystemet för konventionella (EUT L 359, 18.12.2006, s. 1), ändrat genom kommissionens beslut 2012/757/EU av den 14 november 2012 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Drift och trafikledning” i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om ändring av beslut 2007/756/EG (EUT L 345, 15.12.2012, s. 1. 
  
 99 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 förklaringar till artiklarna VIII, X och XI i luftfartsprotokollet. Enligt utredningens mening kan man utgå från att resonemanget är överförbart på motsvarande bestämmelser i järnvägsprotokollet (artiklarna VI, VII och IX). 
  
 Artikel VI 
  
 Förslag: Utredningen föreslår att Sverige inte lämnar någon för- klaring om att tillämpa artikel VI. 
  
 Artikel VI fastställer parternas fria lagval, en bestämmelse som också finns i Rom  
 I-förordningen. 
  Eftersom frågan regleras i  
 EU-rätten 
  faller den inom EU:s exklusiva befogenhet och Sverige är, liksom andra medlemsstater, förhindrat att lämna en förklaring om att tillämpa artikeln. Eftersom  
 EU-rätten 
  har samma innehåll som proto- kollet i detta avseende är det inte heller nödvändigt för medlems- staterna att ändra den nationella lagstiftningen. 
  
 Artikel VIII 
  
 Förslag: Utredningen föreslår att Sverige inte lämnar någon för- klaring om att tillämpa artikel VIII. 
  
 I artikel VIII finns bestämmelser om ändring av de interimistiska bestämmelserna i konventionen som vi redogjort för i avsnitt 5.4.4. Artikel VIII är endast tillämplig om den fördragsslutande staten har lämnat en förklaring till artikel XXVII.2 om att tillämpa den. För Sverige och andra  
 EU-medlemsstater 
  regleras frågor om be- hörig domstol och verkställighet även i Bryssel  
 I-förordningen. 
  Med hänsyn till EU:s behörighet i dessa frågor enades de deltag- ande medlemsstaterna vid det nämnda  
 Unidroit-mötet 
  om att med- lemsstaterna ska anses förhindrade att lämna en förklaring om att tillämpa de interimistiska bestämmelserna i konventionen. Som har utvecklats närmare i avsnitt 5.4.3 och i figuren 5.1, kräver detta dels beslut från domstol dels att ett sådant beslut erkänns i den för- dragsslutande staten. Erkännande av domstols beslut regleras i Bryssel  
 I-förordningen, 
  vilket innebär att frågan omfattas av EU:s 
  
 100 
  
 SOU 2016:43 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 kompetens. Däremot ansågs det inte finnas något hinder mot att ändra den nationella lagstiftningen så att resultatet blir detsamma som om en förklaring hade lämnats. 
  
 En förklaring om att tillämpa artikel VIII innebär alltså att hand- läggningstiden för såväl nationell domstol som registreringsmyndig- het regleras. Det är svårt, för att inte säga omöjligt, att förutse vad detta krav skulle innebära för svenska domstolar. Det finns därför anledning att ifrågasätta om det finns något behov av att kunna vända sig till domstol. 
  
 Artikel IX 
  
 Förslag: Utredningen föreslår att Sverige, som liksom övriga av EU:s medlemsstater är förhindrat att lämna en förklaring om att tillämpa artikel IX, ska anpassa sin nationella lagstiftning så att den överensstämmer med bestämmelserna i artikel IX alternativ A samt för tillämpningen av artikel IX bestämma den maximala väntetiden till 60 dagar. Hur en anpassning av den nationella lag- stiftningen ska se ut beror på hur protokollet införlivas i svensk rätt, vilket behandlas i kapitel 9 i betänkandet. 
  
 Artikel IX som behandlar åtgärder vid insolvens är central i järn- vägsprotokollet. De medlemsstater som väljer att lämna en förkla- ring om att tillämpa artikel IX, ska också ange vilket av de tre alter- nativen A, B eller C, som ska tillämpas. 
  
 Den så kallade insolvensförordningen innehåller olika regler hän- förliga till insolvensförfaranden. I förordningen fastställs gemen- samma regler om vilken domstol som har behörighet att inleda ett insolvensförfarande, vilken lag som är tillämplig och hur beslut erkänns. Syftet med förordningen är att hindra gäldenären från att överföra sina tillgångar eller jurisdiktion från ett land till ett annat i avsikt att på så sätt erhålla en förmånligare rättslig ställning. 
  
 Även i fråga om de insolvensrättsliga bestämmelserna gjorde de deltagande medlemsstaterna vid Unidroits möte bedömningen att EU:s reglering medför att medlemsstaterna är förhindrade att lämna en förklaring om att tillämpa artikel XI i luftfartsprotokollet; mot- svarande artikel IX i järnvägsprotokollet. Men det finns inget som hindrar Sverige från att ändra sin nationella lagstiftning så att 
  
 101 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 tillämpningen av denna leder till samma resultat som om en för- klaring om att tillämpa ett av de tre alternativen hade lämnats; jäm- för vad som gäller för artikel VIII. 
  
 Frågan är då vilket alternativ som Sverige bör anpassa sin lag- stiftning efter. I samband med Sveriges tillträde till luftfartsproto- kollet gjordes en anpassning av svensk lagstiftning som motsvarar villkoren i artikel XI, alternativ A i luftfartsprotokollet. Syftena bakom det ställningstagandet var delvis att detta var ett krav för att kunna sättas upp på OECD:s Kapstadslista och delvis för att säker- hetshavaren genom alternativ A snabbt kan hämta sin säkerhet utan hinder av nationell rätt. 
  
 Till skillnad från luftfartssektorn finansieras rullande järnvägs- materiel till stor del med hjälp av offentliga garantier och andra offentliga åtaganden. Detta beror på att järnvägen, inklusive spår- väg och tunnelbana, utgör viktiga delar av samhällets totala infra- struktur och garanterar nödvändig transportkapacitet. Om vi änd- rar vår lagstiftning efter artikel IX bör man fundera på om det valda alternativet innebär en risk för ökad samhällsstörning vid eko- nomiska bekymmer för aktörerna inom denna sektor. Skulle en viktig aktör gå i konkurs skulle det kunna innebära att väsentlig utrustning (lok, vagnar Pittman.) kan återtas av borgenären utan hän- syn till samhällets behov av transportmedel. 
  
 Enligt artikel XXV kan en fördragsslutande stat i en förklaring begränsa utövandet av åtgärder enligt kapitel III i konventionen och artiklarna  
 VII–IX 
  i protokollet gällande järnvägsfordon som används för offentligt ändamål i syfte att undvika störningar av tjänster av allmänt intresse. En förklaring till artikel XXV kan lämnas enbart om staten i fråga har särskilda regler som utesluter, förhindrar eller reglerar genomförandet av någon av de åtgärder som anges i kapi- Torres i konventionen och artiklarna  
 VII–IX 
  i protokollet, se av- snitt 6.5.5. Denna artikel var en av de mest omdiskuterade under den diplomatiska konferensen i Luxemburg. Resultatet av dis- kussionerna blev en kompromiss mellan staternas intresse av att undvika störningar i de allmänna kommunikationerna och borge- närernas intresse av att upprätthålla det ekonomiska värdet av deras investering. 
  
 I gällande rätt finns inte några särskilda restriktioner för åter- tagande av järnvägsmateriel för det fall ett återtagande skulle kunna orsaka störningar i viktiga samhällsfunktioner. Det kan givetvis 
  
 102 
  
 SOU 2016:43 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 diskuteras om det borde finnas en särskild hantering, men utred- ningen bedömer att risken för samhällsstörningar inte är särskilt stor. Tunnelbanetåg torde exempelvis knappast komma att avlägs- nas från tunnelbanesystemet i händelse av konkurs hos gäldenären. Borgenären kommer snarare se till så att fordonen blir kvar och att trafiken drivs vidare tillfälligt av en konkursförvaltare och därefter av en ny operatör. Jämfört med flygplan är järnvägsfordon inte helt lätta att flytta och de är ofta anpassade till just den trafik de är anskaffade för. En borgenär som i en sådan situation vill flytta for- donet till annan plats för att där bedriva annan trafik, ställs inför stora transaktionskostnader. Om den ursprungliga gäldenären ham- nar i obestånd torde det ur borgenärssynpunkt i stället vara mer lätthanterligt att låta en ny operatör fortsätta trafiken. Mot denna bakgrund anser utredningen att risken för samhällsstörning inte blir större på grund av en anpassning till artikel IX vilket alternativ utredningen än väljer. 
  
 Enligt alternativ A ska den fördragsslutande staten i sin förkla- ring ange en väntetid. Efter denna – eller en tidpunkt dessförinnan, då borgenären enligt tillämplig lag skulle få tillgång till objektet – måste enligt alternativ A insolvensförvaltaren eller gäldenären själv välja mellan följande. 
  
 •att överlämna den rullande järnvägsmaterielen till borgenären, eller 
  
 •att läka alla tidigare avtalsbrott och åta sig att uppfylla alla fram- tida förpliktelser enligt avtalet; det avtalsbrott som har lett till ett insolvensförfarande är däremot inte möjligt att läka. 
  
 Till skillnad från alternativ A är ett återtagande enligt alternativ B beroende av nationell domstol. I enlighet med den tillämpliga natio- nella lagen kan domstolen begära att gäldenären ska vidta ytterligare åtgärder eller ställa kompletterande säkerhet. Alternativ B saknar dessutom en yttersta tidsgräns inom vilken gäldenären måste över- lämna den rullande järnvägsmaterielen. 
  
 Alternativ C saknar en tydlig tidsgräns för både gäldenären och borgenären under vilken de kan förhandla om huruvida egendomen ska återlämnas eller bli kvar hos gäldenären. Detta alternativ saknar den trygghet för borgenären som protokollet kan ge för att bidra till en ökad möjlighet för järnvägsföretag med sämre ekonomi – men med potential – att få finansiering och möjlighet att utveckla sin 
  
 103 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 verksamhet, för närmare beskrivning av de olika alternativen i arti- kel IX se avsnitt 5.4.5. 
  
 Utredningen delar regeringens bedömning i prop. 2015/16:12 om att alternativ A erbjuder det mest förmånliga alternativet för borge- närerna, eftersom de vid ett insolvensförfarande kan vara säkra på att snabbt få tillbaka sin egendom eller bli kompenserade av gälde- nären eller insolvensförvaltaren. Gäldenären har dessutom vårdplikt avseende objektet under väntetiden, något som minskar risken för värdeförlust. 
  
 Regleringen innebär vissa begränsade skillnader i förhållande till det som gäller enligt svensk rätt i insolvensförfaranden. I ett kon- kursbo ingår endast gäldenärens egendom. När det gäller egendom som inte ägs av gäldenären finns redan i dag enligt svensk rätt separationsrätt i en konkurs, dvs. en rätt för ägaren att hämta ut sin egendom utan konkurrens av andra borgenärer. Även borgenärer med panträtt har enligt svensk rätt en ställning i konkursen som till stor del motsvarar den som anges i protokollet. Skillnaden visar sig främst i den ovillkorliga rätten att inom viss tid – 60 kalenderdagar 
  
 – kunna göra sin rätt gällande. 
  
 Skillnaden mellan svensk rätt och järnvägsprotokollets bestäm- melser blir större vid en företagsrekonstruktion. Borgenären ges då enligt järnvägsprotokollet samma rätt som vid en konkurs att ta sin egendom ur gäldenärens bo. 
  
 Det finns varken i konkurslagen eller i lagen om företagsrekon- struktion någon motsvarighet till protokollets uttryckliga bestäm- melse om att gäldenären både ska läka ett avtalsbrott och förbinda sig att uppfylla alla framtida förpliktelser i enlighet med avtalet (arti- kel IX, alternativ A, p. 7, jfr 2 kap. 20 § lagen om företagsrekon- struktion). 
  
 Vid en företagsrekonstruktion innebär en tillämpning av arti- kel IX, alternativ A, även att egendom som är av avgörande bety- delse för bolagets verksamhet kan tas ur boet, något som annars inte är möjligt enligt lagen om företagsrekonstruktion (jfr 2 kap. 
  
 15§ första stycket 3). 
  
 Regeringen har i prop. 2014/2015:12 konstaterat att insolvens- 
  
 förfarande enligt Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet om- fattar såväl konkursförfarande som företagsrekonstruktion. Insolvens- förfarande har precis samma innebörd enligt järnvägsprotokollet. I en företagsrekonstruktion innebär detta att säkerhetshavarna eller 
  
 104 
  
 SOU 2016:43 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 leasegivarna efter ett beslut om att inleda rekonstruktion, kan hämta hem sin säkerhet. Förutsättningarna för att fortsätta bedriva verk- samhet i bolaget försämras då givetvis, och det kan även ifrågasättas om företagsrekonstruktioner i järnvägsföretag alls blir möjliga. Reger- ingen konstaterade i prop. 2014/2015:12 att risken var begränsad att en sådan bestämmelse, artikel XI, alternativ A i luftfartsprotokollet (motsvarande artikel IX alternativ A i järnvägsprotokollet) skulle hämma rekonstruktioner. 
  
 6.5Övriga förklaringar till järnvägsprotokollet 
  
 6.5.1Artikel X 
  
 Förslag: Utredningen föreslår att Sverige lämnar en förklaring om att tillämpa artikel X. 
  
 Artikel X gäller samarbetet mellan olika staters domstolar vid insol- vensförfaranden. I artikel X.2 åläggs domstolarna i en fördragsslut- ande stat där den rullande järnvägsmaterielen finns att i överens- stämmelse med den fördragsslutande statens lag, så långt det är möj- ligt, samarbeta med utländska domstolar och insolvensförvaltare vid tillämpningen av bestämmelser i artikel IX. Denna bestämmelse om samarbete är endast tillämplig om den fördragsslutande staten har avgett en förklaring om det. 
  
 I fördragsslutande stater som har lämnat en förklaring om att tillämpa artikel X i järnvägsprotokollet ska nationella domstolar, så långt det är möjligt och i överensstämmelse med nationell lag, samarbeta med utländska domstolar och konkursförvaltare (eller motsvarande behöriga personer) vid tillämpningen av protokollets insolvensrättsliga bestämmelser. 
  
 Enligt utredningens uppfattning är det viktigt för att uppnå ett effektivt och rättssäkert förfarande, att de nationella domstolarna samarbetar över landgränserna och även med insolvensförvaltare. Utredningen menar därför att Sverige, i likhet med dess ståndpunkt vid ratifikationen av luftfartsprotokollet, ska lämna en förklaring om att artikel X ska vara tillämplig. 
  
 105 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 6.5.2Artikel XIII 
  
 Enligt artikel XIII kan en fördragsslutande stat när som helst, genom en förklaring, inom sitt territorium utse ett eller flera organ till kon- taktpunkter (entry points) vilken eller vilka ska ha till uppgift att översända information till det internationella registret för registre- ring. 
  
 En närmare redogörelse för konventionens och protokollets be- stämmelser om det internationella registret finns i kapitel 7. Mot bakgrund härav samt då det i kommittédirektiven särskilt anges att utredningen ska ta ställning till om Sverige bör ha så kallade kon- taktpunkter, avser utredningen att i det kapitlet återkomma till frågan om Sverige bör lämna en förklaring till artikel XIII. 
  
 6.5.3Artikel XIV 
  
 Enligt artikel XIV.1 ska vid tillämpningen av artikel 18.1a i konven- tionen (som avser villkor och kriterier för registrering) regelverket innehålla villkor för registratorns tilldelning av identifikationsnummer som möjliggör en unik identifiering av rullande järnvägsmateriel. Artikel Ho ger tre möjliga alternativ för en unik identifiering. Detta identifikationsnummer ska 
  
 a)anbringas på den berörda delen av rullande järnvägsmateriel, 
  
 b)i det internationella registret kopplas samman med tillverkarens namn och identifikationsnummer för den berörda delen, eller 
  
 c)i det internationella registret kopplas samman med ett nationellt eller regionalt identifikationsnummer för den berörda delen. 
  
 Det första alternativet är till för de fall där det inte finns något som identifierar visst rullande järnvägsmateriel, det andra, där det finns ett identifikationsnummer från tillverkaren, och det tredje, där det finns ett nationellt eller regionalt identifikationsnummer, med eller utan en tillverkares identifikationsnummer. 
  
 Om ett objekt har en tillverkares identifikationsnummer är det detta nummer som kommer att skickas till det internationella regis- tret av den som vill registrera en säkerhetsrätt. 
  
 I de fall där objektet inte är kopplat till någon tillverkares namn och identifikationsnummer (utom när alternativ C tillämpas) ska det 
  
 106 
  
 SOU 2016:43 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 internationella registret fördela ett nummer som ska fästas på objek- tet.9 Även i detta fall ska den som vill registrera säkerhetsrätten förse det internationella registret med tillverkarens namn och identi- fikationsnummer. Det interna numret hos det internationella regis- tret kopplas då vid registreringen samman med tillverkarens namn och identifikationsnummer. 
  
 Enligt det tredje alternativet förses registratorn med ett natio- nellt eller regionalt identifikationsnummer för objektet som i sin tur ska tilldela objektet ett nummer som är kopplat till det natio- nella eller regionala numret. Det finns inget som hindrar använd- ningen av alfanumeriska nummer; ett centralt syfte kommer att vara att se till att alla identifieringsnummer är och förblir unika och inte kan återanvändas. 
  
 Enligt artikel XIV.2 får en fördragsslutande stat, vid tillämp- ningen av artikel XIV.1 lämna en förklaring om vilket system med nationella eller regionala identifikationsnummer som ska tillämpas på delar av den rullande järnvägsmateriel som belastas med en inter- nationell säkerhetsrätt. Ett sådant nationellt eller regionalt identifika- tionssystem ska möjliggöra en unik identifiering av varje del av den rullande järnvägsmateriel som systemet omfattar.10 Med andra ord ska en förklaring endast lämnas om det finns ett nationellt eller regionalt identifikationssystem som möjliggör en unik identifiering av säkerhetsrätten som Sverige vill använda i detta syfte. 
  
 Som tidigare nämnts i avsnitt 6.4.2 har i rådets beslut om god- kännande av protokollet refererats till det numreringssystemet för fordon som tillskapats inom unionen genom kommissionens beslut 2006/920/EG (ändrat  
 2012-11-14, 
  2012/757/EU). Där anges att det europeiska numreringssystem (som finns i det s.k. nationella for- donsregistret) är lämpligt för identifiering av rullande järnvägsmate- riel enligt artikel XIV i järnvägsprotokollet. 
  
 Det numreringssystem som tillskapats inom unionen, som även gäller i Sverige har tillkommit för andra ändamål än säkerhetsrätter, se avsnitt 3.5.1. Systemet möjliggör inte en unik identifiering av säkerhetsrätten, bl.a. för att siffrorna kan ändras. Detta sker t.ex. varje gång en vagn uppgraderas. Det nummer som erhålls från det nationella fordonsregistret fästs inte alltid på säkerheten i fråga. 
  
 9Enligt RWG pågår arbetet med att ta fram ett  
 20-siffrigt 
  chip system för detta ändamål. 
  
 10Goode, a a s. 186 ff. 
  
 107 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 Vidare kan det nationella fordonsregistret endast nyttjas om gälde- nären befinner sig i den relevanta fördragsslutande staten vid den tidpunkt då det internationella intresset uppkommer. Det europeiska numreringssystemet gäller inte heller allt rullande järnvägsmateriel som omfattas av protokollet.11 På grund av dessa omständigheter kommer det europeiska numreringssystemet inte att uppfylla kraven i artikel XIV.2. 
  
 Det internationella registret och systemet med unika identifika- tionsnummer får anses vara kärnan i järnvägsprotokollet. De flesta europeiska länder saknar ett heltäckande identifieringssystem för rullande järnvägsmateriel, som borgenärer kan använda vid säker- hetsrätter i järnvägsmateriel. Om medlemsstaterna skulle lämna opt  
 in-förklaring 
  enligt artikel XIV.2 och därmed använda det euro- peiska numreringssystemet, kan hela syftet med protokollet urvatt- nas på grund av de brister som beskrivits ovan. Sverige bör därför inte lämna någon förklaring enligt artikel XIV.2. 
  
 6.5.4Artikel XXIV 
  
 Förslag: Utredningen föreslår att Sverige inte lämnar någon för- klaring till artikel XXIV. 
  
 Artikel XXIV i protokollet gäller i förhållandet till territoriella om- råden. Endast de stater berörs som består av olika territoriella om- råden med olika rättssystem beträffande de områden som regleras i konventionen och protokollet. Eftersom Sverige inte har några så- dana territoriella områden kan vi inte heller lämna någon förklaring enligt artikel XXIV. 
  
 11 Rail Working Group, Declaration Matrix and  
 Economically-Based 
  Recommendations, 28 May 2015. 
  
 108 
  
 SOU 2016:43 
  
 Förklaringar till protokollet 
  
 6.5.5Artikel XXV 
  
 Förslag: Utredningen föreslår att Sverige inte lämnar någon för- klaring till artikel XXV. 
  
 Artikel XXV innehåller undantag från kapitel III i konventionen och artiklarna  
 VII–IX 
  i protokollet. Syftet är att kunna behålla gäll- ande lagstiftning som begränsar åtgärder avseende järnvägsfordon som används för offentligt ändamål för att därigenom undvika stör- ningar av tjänster av allmänt intresse, se även avsnitt 6.4.3. 
  
 Enligt artikel XXV.1 får en fördragsslutande stat när som helst förklara att den, i enlighet med vad den angett i sin förklaring, kommer att fortsätta att tillämpa gällande nationell lagstiftning som utesluter, förhindrar eller reglerar genomförandet av någon av de åtgärder som anges i kapitel III i konventionen och artiklarna VII– IX i protokollet på sitt territorium när det gäller rullande järnvägs- materiel för offentliga ändamål. Med ”gällande nationell lagstift- ning” avses den förklarande statens nationella lagstiftning. Vad som utgör ”gällande lagstiftning” avgörs av den förklarande statens lag- regler och kan innefatta administrativa regler och förfaranden lika väl som lagstadgade bestämmelser och rättsliga beslut. Den fördrags- slutande staten får endast åberopa lagstiftning som gällde vid den tidpunkt då staten lämnade förklaringen. 
  
 I Sverige finns inte någon nationell lagstiftning som utesluter, förhindrar eller reglerar genomförandet av någon av de åtgärder som anges i kapitel III i konventionen och artiklarna  
 VII–IX 
  i proto- kollet. Därför har vi inte möjlighet att lämna någon förklaring till artikel XXV. 
  
 Det finns däremot inget som hindrar att en stat inför ny lagstift- ning och därefter lämnar en förklaring som omfattar den nya lag- stiftningen. Men en förklaring kan aldrig negativt påverka de rättig- heter och säkerhetsrätter som borgenärer har enligt ett avtal som ingåtts före den dag då depositarien mottagit förklaringen (arti- kel XXV.5). Borgenärer är därför skyddade mot retroaktiva verk- ningar av ny lagstiftning. 
  
 109 
  
 7Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 7.1Inledning 
  
 Möjligheten att registrera internationella säkerhetsrätter i ett gemen- samt internationellt register är avgörande för Kapstadskonven- tionens och de olika protokollens tillämpning. Som tidigare har angetts finns det i dag tre protokoll knutna till Kapstadskonven- tionen och det pågår diskussioner om att lägga till ytterligare proto- koll. Varje protokoll reglerar en typ av egendom och har ett eget register. Användningen av det internationella registret regleras både i konventionen och i det aktuella protokollet. För en utförligare beskrivning av konventionens regler om det internationella registret se prop. 2015/16:12. 
  
 Det internationella registret för sådan egendom som omfattas av järnvägsprotokollet (International Rail Registry) kommer att ligga i Luxemburg och föras av Moore SA; ett dotterbolag till företaget SITA som bildades i Luxemburg år 2014 med det enda syftet att utveckla och driva det internationella registret. Uppdraget löper på tio år. För närvarande pågår arbetet med att bygga upp ett regi- streringssystem som är stabilt, pålitligt och säkert samt vara klart att tas i bruk när protokollet träder i kraft. Det internationella registret för luftfartsobjekt, som drivs av företaget Aviareto Ltd på Irland, är förebild för det internationella registret för rullande järn- vägsmateriel.1 
  
 1 The International Rail Registry and The Luxembourg Rail Protocol to The Cape Town Convention – Global Registration of Mobile Assets, Moore Hirst och Gillespie. 
  
 111 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 SOU 2016:43 
  
 Det internationella registret kommer att vara helt automatiserat och tillgängligt dygnet runt. Såväl privatpersoner som nationella myndigheter kommer att kunna ta del av uppgifter som är hänför- liga till en registrering i det internationella registret. 
  
 Syftet med registrering i det internationella registret är att ge upplysningar om att ett visst objekt är belastat med en internatio- nell säkerhetsrätt och att avgöra prioriteten mellan konkurrerande intressen i viss egendom 
  
 Det internationella registret kommer att övervakas av en tillsyns- myndighet. Registret kommer att vara självfinansierat och avgift- erna för olika tjänster kommer att fastställas så att de täcker kost- naderna. 
  
 Enligt konventionen finns det ingen möjlighet att registrera van- liga försäljningar i registret. Däremot ger järnvägsprotokollet möj- lighet till sådan registrering men då endast i upplysningssyfte, se avsnitt 5.3.3. 
  
 Det internationella registrets verksamhet kommer att styras av ett antal regler och föreskrifter som sammanställs och godkänns av tillsynsmyndigheten. RWG har varit med och sammanställt ett ut- kast till dessa föreskrifter som ännu inte har offentliggjorts. Så länge föreskrifterna för registret inte är klara, kan detta endast beskrivas i stora drag; detaljerna kommer att återfinnas i föreskrifterna. 
  
 7.2Det internationella registret (konventionen kapitel  
 IV–VII 
  och protokollet kapitel III) 
  
 7.2.1Tillsynsmyndighetens uppgifter 
  
 Enligt konventionen ska det internationella registret skapas av en tillsynsmyndighet som utses i enlighet med protokollet.2 Tillsyns- myndigheten etableras genom representanter, varav några är ut- sedda av stater som är parter till konventionen och andra av stater som utses av Unidroit och OTIF.3 Som sekretariat ska Stevens bistå tillsynsmyndigheten i utövandet av dess funktioner.4 Tillsynsmyndig- 
  
 2Konventionen artikel 17.1 och 2a. 
  
 3Se protokollet artikel XII.1. Varje stat som är part till konventionen ska utse en represen- tant. Därutöver utser Unidroit och Stevens högst tre andra stater, som i sin tur utser varsin representant. 
  
 4Artikel XII.6. 
  
 112 
  
 SOU 2016:43 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 heten ska utse och övervaka en registrator som ska säkerställa en effektiv drift av registret.5 
  
 Tillsynsmyndigheten för det internationella registret har en mängd olika ansvarsområden, vilka framgår av artikel 17.2 i konventionen. En av tillsynsmyndighetens uppgifter är att utse respektive avsätta registratorn. Därefter ska registratorns mandat förlängas eller en ny registrator utnämnas för en mandatperiod på högst tio år.6 
  
 Tillsynsmyndigheten ska löpande utöva tillsyn över registratorns verksamhet och driften av det internationella registret. Den ska också i viss mån fungera som ett extra stöd för registratorn. Till- synsmyndigheten ska även fastställa och regelbundet se över avgifts- strukturen för registrets tjänster, vilket ska finansieras genom de avgifter som tas ut vid en registrering och sökning. Enligt arti- kel XVI.2 ska avgifterna fastställas så att de täcker skäliga kost- nader för inrättande, drift och genomförande av registret och skä- liga kostnader för sekretariatets verksamhet. Registratorn får bedriva sin verksamhet med en skälig vinst. 
  
 Tillsynsmyndigheten har således ett övergripande ansvar för att det internationella registret fungerar som det är avsett. Men myn- digheten kan inte avgöra frågor och tvister som hänför sig till en viss registrering i registret; sådana frågor kan bara avgöras av dom- stol. Tillsynsmyndighetens uppgifter har delegerats till en förbered- ande kommission, som består av en representant från Finland och en representant från USA. 
  
 7.2.2Tillsynsmyndighetens privilegier 
  
 Artikel 27.2 i konventionen föreskriver att tillsynsmyndigheten ska åtnjuta immunitet mot rättsliga och administrativa åtgärder som framgår av det aktuella protokollets bestämmelser. I järnvägsproto- kollet anges inget i denna fråga. Trots avsaknaden av bestämmelser i protokollet vilar tillsynsmyndighetens immunitet, inom internatio- nell rätt, på sin status som en organisation som etablerats i enlighet med en internationell konvention av företrädare för suveräna stater 
  
 5Konvention artikel 17.2b, 2f och 5. 
  
 6Artikel XII.11. 
  
 113 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 SOU 2016:43 
  
 och därmed har en internationell juridisk persons status enligt arti- kel 27.1 i konventionen.7 
  
 7.3Hur fungerar det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel? 
  
 7.3.1Syftet 
  
 Det huvudsakliga syftet med registrering i registret är att avgöra prioriteten mellan konkurrerande intressen i rullande järnvägsmate- riel. Utgångspunkten är att den säkerhetsrätt som registreras först också har bäst prioritet. Endast prioriteten mellan registrerade säker- hetsrätter samt mellan registrerade och oregistrerade säkerhetsrätter kan avgöras med hjälp av registret; prioriteten mellan oregistrerade säkerhetsrätter regleras inte.8 
  
 Det internationella registret är  
 ”notice-based” 
  och inte ”docu- mentary”, vilket innebär att det ska ge upplysningar om att ett visst objekt är belastat med en internationell säkerhetsrätt. Däremot framgår inte av registret vilken kategori av internationella säker- hetsrätter som en registrering avser, dvs. om det är ett pantavtal, köp med äganderättsförbehåll eller ett leasingavtal. 
  
 Den information som finns tillgänglig i registret begränsas till ett minimum. Det är i stället upp till den som söker i registret att själv vidta ytterligare undersökningar hos parterna för att få mer upplysningar om säkerhetsrättens beskaffenhet. Det framgår inte heller av registreringsuppgifterna i vilken utsträckning säkerhets- rätten belastar objektet i fråga. För att få reda på hur mycket viss rullande järnvägsmateriel är intecknad för, måste användaren vända sig till parterna. 
  
 Det är viktigt att notera att registrering i det internationella registret inte är nödvändig för att skapa en internationell säker- hetsrätt eller för att bevisa att en sådan existerar. Registrering av en internationell säkerhetsrätt är inte heller någon garanti för att säkerhetsrätten är giltig; bara för att en registrering finns betyder 
  
 7Goode, R. – Official Commentary on the Convention on International Interests in Mobile Equipment (Cape Town, 2001) and Protocol thereto on Matters specific to Railway Rolling Stock (Luxembourg, 2007). (Second Edition), s. 428. 
  
 8The International Rail Registry, Davis, Boyd. Riddle. unif. 2007, s. 533 f. 
  
 114 
  
 SOU 2016:43 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 det inte nödvändigtvis att den internationella säkerhetsrätten fort- farande existerar. Om köparen i ett avtal med äganderättsförbehåll betalar av sin skuld upphör säljarens säkerhetsrätt i egendomen och det saknar då betydelse om den internationella säkerhetsrätten som säljaren haft har avregistrerats i det internationella registret eller inte. 
  
 Prioriteten mellan säkerhetsrätter avgörs inte heller alltid av registreringen i det internationella registret. Så är t.ex. fallet vid legala rättigheter och säkerhetsrätter som omfattas av en förklaring till artikel 39, vilka behåller den prioritet som de har enligt nationell lag.9 Sverige har lämnat förklaring till artikel 39.1 och 39.4. Sverige har inte lämnat någon förklaring till artikel 60.3, vilket innebär att befintliga rättigheter och säkerhetsrätter kommer att behålla sin prioritet, oavsett om de hade kunnat registreras i det internationella registret eller ej. 
  
 7.3.2Vad kan registreras i det internationella registret? 
  
 Systemet med registreringar i det internationella registret baseras på att säkerhetsrätter kan knytas till ett visst identifierbart objekt. Registret utgår således inte från namnet på gäldenären eller borge- nären. Primärt är registret avsett för internationella säkerhetsrätter som faller under konventionens bestämmelser, men även andra rättig- heter och säkerhetsrätter kan skrivas in. 
  
 Av artikel 16 i konventionen framgår att följande uppgifter kan registreras i det internationella registret 
  
 1.internationella säkerhetsrätter, framtida internationella säkerhets- rätter samt registreringsbara legala rättigheter och säkerhetsrätter, 
  
 2.överlåtelser och framtida överlåtelser av internationella säkerhets- rätter, 
  
 3.förvärv av internationella säkerhetsrätter till följd av lag- eller avtalsenlig subrogation, 
  
 4.meddelanden (notices) om nationella rättigheter och säkerhets- rätter, och 
  
 9 Goode a a s. 541. 
  
 115 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 SOU 2016:43 
  
 5.efterställning10 (subordinations) av sådana säkerhetsrätter som avses i någon av punkterna ovan. 
  
 Om en stat har lämnat en förklaring till artikel 60.3 (vars lydelse har modifierats genom artikel XXVI vad avser rullande järnvägs- materiel) måste också befintliga rättigheter och säkerhetsrätter regi- streras i registret. Även företrädesordningen mellan icke registrerings- bara säkerhetsrätter som omfattas av artikel 29.1 kan registreras. När det gäller egendom som omfattas av järnvägsprotokollet ska även försäljningsmeddelanden kunna registreras (artikel XVII i proto- kollet). 
  
 Det anges också i artikel 16.2 att skilda internationella register får inrättas för de olika kategorierna av objekt och för anknytande rättigheter som t.ex. internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel för säkerhetsrätter i rullande järnvägs- materiel. 
  
 7.3.3Kontaktpunkter 
  
 Förslag: Utredningen föreslår att Sverige inte lämnar en förkla- ring till artikel XIII om kontaktpunkter. 
  
 Artikel 18.5 i konventionen ger en möjlighet för en fördragsslut- ande stat att på sitt territorium utse ett eller flera organ till kon- taktpunkter (entry points), vilka ska ha till uppgift att översända de uppgifter som krävs för registrering till det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel. En fördragsslutande stat som utser en kontaktpunkt får ange vilka villkor som ska vara uppfyllda innan uppgifterna sänds över till det internationella registret. Reglerna för kontaktpunkter i järnvägsprotokollet finns i artikel XIII. Där anges även att registrering av meddelanden om nationell säker- hetsrätt eller meddelanden om en rättighet eller säkerhetsrätt enligt artikel 40 på grundval av lagen i en annan stat inte omfattas av 
  
 10 Innehavare av konkurrerande säkerhetsrätter eller rättigheter har möjlighet att avtala om en annan prioritetsordning än den som nu redogjorts för (artikel 29.5). Ett sådant avtal om s.k. efterställning, dvs. att en säkerhetsrätt ska ha sämre prioritet än vad som föreskrivs i artikel 29, måste registreras i det internationella registret för att det ska vara bindande för en förvärvare av den efterställda säkerhetsrätten (jfr artikel 16.1e). 
  
 116 
  
 SOU 2016:43 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 kontaktpunkternas uppgifter. Vid utseende av en kontaktpunkt är det tillåtet, men inte obligatorsikt, att utse en eller flera kontaktpunkter för uppgifter avseende registrering av försäljningsmeddelanden. 
  
 Sverige har vid tillträdet till luftfartsprotokollet valt att inte anamma systemet med kontaktpunkter. Som skäl för detta angav regeringen bl.a. att det inte klart framgår vilka uppgifter de natio- nella kontaktpunkterna ska ha, men att det torde vara uteslutet att de ska göra någon kontroll av de uppgifter som sedan ska skickas vidare till registret. Vidare angav regeringen att det internationella registret för luftfartsobjekt är avsett att användas av enskilda per- soner sedan de har registrerat sig och blivit godkända användare och att alla åtgärder i samband med registreringen sker elektroniskt över internet.11 
  
 Utredningen ansluter sig till vad regeringen anfört beträffande behovet av kontaktpunkter och anser att samma argument är rele- vanta i förhållande till det internationella registret för egendom som omfattas av järnvägsprotokollet. Användarna av det internatio- nella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel är tro- ligtvis personer som i sitt arbete ofta får anledning att använda sig av det internationella registret för registreringar eller sökningar, såsom t.ex. jurister vid advokatbyråer. Enligt utredningen finns det inte något behov av att nationellt samordna registreringarna vid en nationell myndighet eller annat organ. I den mån svenska myn- digheter önskar information om en registrering kan de, liksom alla andra, göra en sökning i registret. Om en registrering måste ske genom en nationell kontaktpunkt kommer inte heller fördelarna med registrets  
 24-timmars 
  tillgänglighet att fullt ut kunna utnytt- Powers. 
  
 Mot bakgrund av vad som nu sagt är det utredningens uppfatt- ning att Sverige inte heller i detta sammanhang bör ha ett system med nationella kontaktpunkter. Någon förklaring härom bör därför inte lämnas. 
  
 11 Prop. 2015/16:12 s. 54. 
  
 117 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 SOU 2016:43 
  
 7.3.4Registrering 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägs- materiel har två huvudfunktioner, nämligen registrering av en säker- hetsrätt eller rättighet i rullande järnvägsmateriel och sökning på rullande järnvägsmateriel. Sökning kan ske för att få information om det finns några befintliga säkerhetsrätter som belastar objektet och för att avgöra säkerhetsrätternas inbördes prioritet. 
  
 Vilka som kan göra en registrering kommer att regleras i före- skrifterna som ännu inte är färdigställda. Men av de arbetsversioner som utredningen tagit del av framgår att man avser att följa samma regler som det internationella registret för luftfartsobjekt; fysiska och juridiska personer som vill registrera säkerhetsrätter i det inter- nationella registret måste först ansöka för att bli godkända användare (approved administrator user). Ansökningarna behandlas av det inter- nationella registret. Där kontrolleras att den person som har gjort en ansökan verkligen har rätt att företräda en viss enhet (entity), t.ex. ett bolag, och att den enheten verkligen existerar. Vem som helst kan söka, efter att ha registrerat sig som användare, i det internationella registrets hemsida. Endast personer som underlåter att följa villkoren såsom de anges i kapitel V i konventionen, får vägras tillgång till registrets registrerings- eller söktjänster (artikel 26). 
  
 För registrering krävs att båda parter till den transaktion som grundar säkerhetsrätten samtycker till registreringen (artikel 20). Även detta sker elektroniskt. Sedan en säkerhetsrätt har registrerats är det möjligt att få fram den genom en sökning i registret. 
  
 Vem som helst kan begära ett intyg från det internationella registret av vilket ska framgå all den information som finns regi- strerad beträffande ett visst objekt eller att det inte finns någon information registrerad överhuvudtaget (artikel 22). Förutsatt att intyget uppfyller kraven i regelverket för det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel, utgör detta bevis för de uppgifter som fanns i registret inklusive datum och tidpunkt för registreringen av uppgifterna (artikel 24). 
  
 118 
  
 SOU 2016:43 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 7.3.5Registratorns ansvar 
  
 Registratorn har ett visst ansvar för felaktigheter i de uppgifter som finns i det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel. Av artikel 28 framgår att registratorn ska utge ersättning för skada som en person har åsamkats, om skadan är en direkt följd av fel eller försummelse som registratorn, dess ledning eller anställda orsakar. Registratorn är också ansvarig för brister i det internationella registret, såvida dessa inte uppkommit genom en oundviklig händelse som det inte går att skydda sig emot och som inte kunnat förebyggas genom bästa allmänt tillämpade praxis. Enligt artikel 28.1 ska registratorn ersätta skadan upp till ett belopp som motsvarar värdet av den rullande järnvägsmaterielen. Men detta skadeståndsansvar har i artikel XV.5 i protokollet begränsats till att under ett år uppgå till högst 5 miljoner särskilda dragnings- rätter (SDR) eller till det högre belopp som tillsynsmyndigheten bestämmer. Detta kan jämföras med det internationella registret för luftfartsobjekt där skadeståndsansvaret är obegränsat. Den be- gränsning som stadgats i artikel XV.5 gäller emellertid inte skador som orsakats av registratorns anställda genom grov oaktsamhet eller uppsåt (artikel XV.6). 
  
 Som tidigare angetts ska inte registratorn bära ansvaret för sak- fel i de registreringsuppgifter som tagits emot. Registratorn ska inte heller bära ansvar för åtgärder eller omständigheter som varken den, dess ledning eller anställda orsakar och som förelåg redan innan uppgifterna om registrering i det internationella registret för säker- hetsrätter i rullande järnvägsmateriel togs emot.12 
  
 7.3.6Fel i det internationella registret 
  
 Det internationella registret är helt automatiserat och öppet dygnet runt (artikel XV.4). Det görs ingen kontroll av de uppgifter som lämnas vid en registrering, utan det är parterna som genom att lämna sina samtycken kontrollerar att uppgifterna är korrekta. En konsekvens av detta är att det internationella registret aldrig kan garantera att uppgifter i registret är korrekta. Enligt den officiella 
  
 12 Goode a a s. 80 och 190. 
  
 119 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 SOU 2016:43 
  
 kommentaren13 är det inte ovanligt att personer ”för säkerhets skull” registrerar rättigheter och säkerhetsrätter vilka inte omfattas av vare sig konventionen eller protokollet. Om parterna är överens finns det ingen spärr mot detta. Men det är viktigt att de som använder registret är medvetna om att alla registrerade säkerhetsrätter måste kontrolleras för att kunna vara säker på att de verkligen existerar. Det internationella registret tillhandahåller inte någon hjälp med detta och inte heller vare sig juridisk rådgivning eller medling mellan parter som är oense om uppgifter i registret. 
  
 Vissa felaktigheter i en registrering kan godtas och behöver inte leda till att registreringen blir ogiltig. Frågan om en registrerings giltighet får avgöras i det enskilda fallet beroende på hur allvarligt felet är.14 Felaktigheter kan också rättas till om båda parter sam- tycker till detta (artikel 20.1). Om det rör sig om grundläggande fel, såsom att avtalet som grundar säkerhetsrätten inte har ingåtts på rätt sätt eller att samtycke inte har lämnats, kan den berörda parten skriftligen begära att motparten ska låta avregistrera eller ändra registreringen (artikel 25.4). Om en sådan begäran inte hör- sammas, kan den berörda personen hos domstol med behörighet ansöka om att förelägga motparten att låta avregistrera säkerhets- rätten.15 Vidtar inte motparten åtgärder för att låta avregistrera säkerhetsrätten kan samtliga åtgärder för ohörsamhet mot dom- stolen som står till buds i den domstolen vidtas. Det borde exem- pelvis vara möjligt att förelägga motparten vid vite att vidta en avregistrering. Den berörda parten kan också ansöka, direkt eller genom den nationella domstolen, hos en domstol inom registratorns jurisdiktion (dvs. en behörig domstol i Luxembourg) att förelägga registratorn att ta bort registreringen (artikel 44.3). 
  
 7.3.7Upphävande av registrering 
  
 En registrering är giltig till dess den har upphävts eller den giltig- hetstid som anges i registreringen har löpt ut (artikel 21). Enligt artikel 25 ska en registrering upphävas när förpliktelserna som säker- ställts genom säkerhetsrätten är uppfyllda. Samma sak gäller när 
  
 13A a s. 79. 
  
 14A a s. 80. 
  
 15A a s. 80. 
  
 120 
  
 SOU 2016:43 
  
 Det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 villkoren för äganderättens övergång enligt ett avtal med ägande- rättsförehåll uppfyllts. Innehavaren av säkerhetsrätten ska på gälde- närens skriftliga begäran, utan dröjsmål, vidta åtgärder för att upp- häva registreringen. Även en framtida säkerhetsrätt eller överlåtelse samt en nationell rättighet eller säkerhetsrätt ska upphävas enligt artikel XV.2, som modifierar artikel 25.2. Enligt Artikel XV.2 ska en framtida säkerhetsrätt eller överlåtelse samt en nationell rättighet eller säkerhetsrätt upphävas, under de omständigheter som anges i artikel 25.2, senast tio kalenderdagar från mottagandet av en begäran enligt artikel 25.2. 
  
 Om ett avtal om efterställning har registrerats och gäldenären har fullgjort sina förpliktelser gentemot förmånstagaren ska denne senast tio kalenderdagar efter en skriftlig begäran enligt artikel XV.3, vidta åtgärder för att upphäva registreringen. 
  
 121 
  
 8Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 8.1Inledning 
  
 Utifrån analysen av järnvägsprotokollets bestämmelser ska utred- ningen ta ställning till om Sverige bör tillträda instrumentet eller inte. I detta kapitel presenteras en analys av vad ett tillträde skulle innebära för Sverige och för olika svenska aktörer, främst inom järnvägssektorn. Utredningens förslag i frågan om Sverige bör till- träda protokollet eller ej, förutsätter att Sverige vid ett tillträde läm- nar de förklaringar som utredningen har föreslagit i tidigare kapitel. 
  
 I maj 2016 hade Luxemburg och EU tillträtt järnvägsprotokollet. Gabon, Italien, Schweiz, Storbritannien och Tyskland har under- tecknat protokollet.1 I bl.a. Storbritannien pågår en process om tillträde. Även i Finland har frågan om tillträde aktualiserats. 
  
 I detta kapitel redogör vi även för de kontakter utredningen har haft med det brittiska departement som utreder frågan om Stor- britanniens tillträde. Utredningen har haft kontakt med Justitie- departementet i Danmark som förklarat att man där ännu inte har några planer på att tillträda protokollet. Finland som planerat en större översyn över den insolvensrättsliga lagstiftningen, har med- delat att i samband med det kommer även arbetet med att tillträda järnvägsprotokollet att påbörjas. 
  
 1 Aktuell status för konventionen och protokollet, se Unidroits hemsida http://www.unidroit.org 
  
 123 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 SOU 2016:43 
  
 8.2Storbritannien och järnvägsprotokollet 
  
 Storbritannien tillträdde Kapstadskonventionen och luftfartsproto- kollet i juli 2015. Intresset för järnvägsprotokollet har varit stort i Storbritannien som undertecknade protokollet den 26 februari 2016. Utredningen har haft löpande kontakt med ansvarig på det brittiska departementet för transport i syfte att följa Storbritanniens process mot ratificering. 
  
 Ratificeringsprocessen för Storbritannien beräknas ta  
 1–1 
  ½ år. Sedan protokollet undertecknades pågår en konsultation där syn- punkter från branschen samt från övriga berörda departement ska hämtas in och sammanställas. Konsultationen beräknas vara klar i slutet av juli 2016. 
  
 Frågan om vilka förklaringar Storbritannien ska lämna vid ett tillträde har ännu inte utretts av departementet. Vid tillträdet till Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet hade Sverige och Storbritannien en gemensam syn på frågan om förklaringar och lämnade i stort sett samma förklaringar till de båda instrumenten. Bl.a. delade Sverige och Storbritannien uppfattningen att det finns oklarheter beträffande gränsen för EU:s kompetens inom insolvens- rätten. I likhet med Sverige valde Storbritannien därför att inte läm- na någon förklaring till artikel XI i luftfartsprotokollet som reg- lerar vad som ska ske vid en insolvenssituation. I stället anpassa den nationella lagstiftningen så att den överensstämmer med bestäm- melserna i luftfartsprotokollet. Nu nämnda artikel i luftfartsproto- kollet har varit förebild för insolvensbestämmelsen i järnvägsproto- kollet (artikel IX). Det finns därför anledning att anta att Stor- britannien inte heller kommer att lämna någon förklaring till arti- kel IX i järnvägsprotokollet. 
  
 Som anges i avsnitt 6.5.5 ges i artikel XXV en möjlighet för stater att undanta järnvägsfordon som används för offentligt ändamål från järnvägsprotokollets insolvensrättsliga bestämmelser; staten lämnar då en förklaring till artikel XXV. Syftet med en sådan förklaring är att undvika störningar av tjänster av allmänintresse. I Storbritannien finns det, till skillnad från i Sverige, en möjlighet för staten att gå in och ta över verksamheten om ett företag som kör tåg som används för offentliga ändamål går i konkurs. Det är troligt att Storbritannien önskar behålla denna möjlighet, och det kan därför på goda grunder 
  
 124 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 antas att Storbritannien kommer att lämna en förklaring till arti- kel XXV. 
  
 8.3Ekonomiska argument för ett tillträde 
  
 8.3.1Inledning 
  
 Inom järnvägssektorn är infrastrukturen, tillgången till fordon och finansiering faktorer som påverkar etableringen. Tillgången och priset på fordon är ett problem för nya och mindre företag som vill etablera sig på marknaden, något som även påverkar företag som vill utvidga sin verksamhet. För att överhuvudtaget kunna bedriva verksamhet behöver företag tillgång till infrastruktur och fordon.2 Det är fråga om kapitalkrävande verksamhet med betydande investe- ringsbehov. Behovet av stora finansiella resurser innan verksam- heten startar har utgjort ett av hindren för en effektiv konkurrens inom järnvägssektorn. Genom en förbättrad tillgång till privat kapi- tal kan en del av dessa svårigheter lösas. 
  
 8.3.2Förbättrad tillgång till privat kapital 
  
 Operatörer bör kunna vända sig till långivare som tillhandahåller medel på den privata kapitalmarknaden, vilket skulle generera en sund marknadsmässig finansiering utan vare sig statliga garantier eller stöd. Detta är ofta bara möjligt om långivarna har säkerhets- rätt i de tillgångar som finansieras genom krediterna. Inom flyg- industrin har leasing och andra i huvudsak privata finansierings- lösningar under de senaste 20 åren lett till väsentligt ökade inve- steringar. Förklaringen är bl.a. att långivaren är säkerställd genom registrering av sin säkerhetsrätt eller inteckning. En jämförelse kan göras med järnvägssektorn där investeringarna har stagnerat. Här finns heller inga nationella offentliga register där långivare kan regi- strera sina säkerhetsrätter i finansierade tillgångar. 
  
 Som tidigare nämnts, är kostnaderna för införskaffande av rullande järnvägsmateriel betydande. För långivarna innebär konventionens och protokollets reglering en större trygghet genom att säkerhets- 
  
 2 Transportstyrelsen, rapport, Dnr TSJ  
 2013-2417, 
  september 2014, s. 9 ff. 
  
 125 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 SOU 2016:43 
  
 rätter i rullande järnvägsmateriel kommer att kunna registreras med de möjligheter detta innebär för kreditgivarens säkerhetsrätt. 
  
 Konventionen och järnvägsprotokollet skapar förutsättningar för ökad privat finansiering genom att det blir lättare för långivarna att bevaka sin investering. På detta sätt skapas förutsättningar för en balans mellan offentlig och privat finansiering, som kommer att medföra fördelar för alla parter.3 
  
 Genom järnvägsprotokollet harmoniseras och internationaliseras regler om säkerhetsrätter som används vid finansiering av rullande järnvägsmateriel. Detta gör det enklare och mindre riskfyllt för banker och andra finansiärer, däribland leasegivare, att bistå med finansiering. Regelverket är uppbyggt för att öka förutsägbarheten och för att säkerhetshavaren – borgenären – på ett effektivt sätt ska kunna ta tillvara sina rättigheter vid gäldenärens avtalsbrott och insolvens. Det är utredningens uppfattning att ett förenklat och enhetligt system för säkerhetsrätter vid finansiering av rullande järnvägsmateriel är positivt för hela järnvägssektorn och därmed ekonomiskt fördelaktigt för järnvägsföretagen. 
  
 EU-kommissionen 
  konstaterade i sitt förslag till rådets beslut om att tillträda järnvägsprotokollet4, att regleringen troligen kommer att vara till stor nytta för EU:s järnvägsindustri, men även för banker och myndigheter; det skulle uppmuntra kapitalinvesteringar i järnvägssektorn och bidra till upprättandet av en verklig leasingmarknad. Detta kommer i sin tur att förbättra möjligheterna för företagen att ge bättre service till kunden och är ett viktigt instrument för att återvinna marknadsandelar från väg- och luftsektorer i gods- och passagerartransport. 
  
 För att svenska järnvägsföretag ska kunna konkurrera på samma villkor som sina utländska motsvarigheter, är det viktigt att de har tillgång till de mest kostnadseffektiva finansieringsmodellerna. En annan viktig fördel är att Sverige blir ett ”Kapstadsland”, med ett känt och förutsägbart rättssystem vid transaktioner som avser säker- hetsrätter i rullande järnvägsmateriel. Betydelsen av detta ska inte 
  
 3I SOU 2008:92 s. 148 f. 
  
 4Förslag till Rådets beslut om godkännande på Europeiska unionens vägnar av Luxemburg- protokollet om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel till konventionen om inter- nationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom som antogs i Luxemburg den 23 februari 2007, Bryssel den 11.6.2013, COM(2013) 349 final. 
  
 126 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 underskattas, eftersom finansiering i ett ”Kapstadsland” kommer att betraktas som mindre riskfyllt av internationella investerare. 
  
 8.3.3Fördelar för järnvägsoperatörer 
  
 För privata aktörer är tillgång till kapitalmarknaden, direkt eller genom banker och leasingföretag, avgörande för deras inträde i järn- vägssektorn, och detta i sin tur kommer med största sannolikhet att kunna bli en nyckelfaktor i utbyggnaden av järnvägsnätet och tillgången till nya och väl underhållna rullande järnvägsmateriel. 
  
 Enligt representanter från järnvägssektorn finns det ett intresse från utländska banker och  
 finans-/leasingbolag 
  att finansiera järn- vägsmateriel, som generellt har lång ekonomisk livslängd och ett högt värde. Ett tillträde till järnvägsprotokollet och ett internatio- nellt register med en förteckning över säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel förbättrar möjligheterna att ta säkerhet i sådan egendom. Det skulle framför allt vara till fördel för mindre och pri- vata bolag genom att de enklare får tillgång till finansiering, vilket är gynnsamt för konkurrensen mellan olika järnvägsoperatörer. 
  
 Ju mer kapital som finns tillgänglig från privata sektorn och ju lägre risker finansiärer förväntas ta, desto billigare kommer kapi- talet att bli. En färsk undersökning från RWG avseende Västeuropa visar till exempel att ett tillträde till protokollet bör, minska kost- naden för att låna upp till 0,35 procent på räntan, som är en rabatt på över 3 procent på försäljningspriset för en typisk  
 10-års 
  finan- siering.5 
  
 Även för statliga järnvägsoperatörer kommer ett tillträde att med- föra betydande fördelar genom att öka tillgängliga kapitalkällor för investeringar i ny rullande järnvägsmateriel utan behov av direkt statligt stöd, indirekt stöd eller garantier. 
  
 Protokollet kommer att främja utvecklingen av både finansiell och operationell leasing (på grund av det nya skyddet för borge- nären) och en andrahandsmarknad, vilket avsevärt minskar kapital- åtaganden som annars skulle krävas av operatören. 
  
 5 Publicerad den 27 januari 2016 av Castillo för Rail Working Group. Bradley Turner är en schweizisk organisation som arbetar med ratificering av järnvägsprotokollet. 
  
 127 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 SOU 2016:43 
  
 Finansiering av rullande järnvägsmateriel innebär för närvarande omfattande dokumentation, särskilt när det gäller frågor om säker- hetsrätt samt omfattande rättsutlåtanden och fortsatt rättslig osäker- het för alla parter. Genom att avsevärt minska osäkerheten och genom att utveckla ett universellt system, för att täcka tillgångar som används i olika jurisdiktioner, bör protokollet också resultera i mycket enklare dokumentation. Vi kan också räkna med begränsat behov av olika former av rättsutlåtanden. Därtill ska adderas betyd- ligt lägre transaktionskostnader. 
  
 8.4Möjligheten att registrera säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 Till skillnad från luftfartssektorn finns det i allmänhet inga heltäck- ande nationella register för registrering av ägande eller säkerhets- intressen i rullande järnvägsmateriel. Det finns inte ens ett gemen- samt system för en unik identifiering av sådan materiel. 
  
 Sakrättsligt skydd med registrering enligt lösöreköplagen är i Sverige den möjlighet som står till buds i de fall tradition inte äger rum. Den lagen tillhandahåller förhållandevis utförliga föreskrifter, vilka är både omständliga och otidsenliga. Därför äger praktiskt taget heller ingen registrering rum. Enligt Kronofogdemyndigheten har cirka tio köp av rullande järnvägsmateriel registrerats under de senaste fem åren. På grund av kungörelsereglerna blir registrering enligt lösöreköplagen inte heller aktuell i de fall säljaren har ut- ländskt säte.6 
  
 Visserligen tillhandahåller Transportstyrelsen ett nationellt for- donsregister för järnvägsfordon. Men som beskrivits i avsnitten 3.5.1 och 6.5.3 är detta register varken heltäckande eller användbart för att registrera säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel eller möjlig- göra en unik identifiering av denna egendom. 
  
 Sale and lease back av rullande järnvägsmateriel används redan i dag av svenska järnvägsföretag. Men sådana transaktioner är för- enade med vissa risker, eftersom ägaren inte får något sakrättsligt skydd till egendomen om inte tradition eller registrering enligt 
  
 6 Föreskriften om att köpet inom en vecka ska kungöras i ortstidning på säljarens bostadsort, något som inte är möjligt med en säljare som har utländskt säte. 
  
 128 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 lösöreköpslagen har ägt rum. Järnvägsprotokollet, till skillnad från luftfartsprotokollet, möjliggör inte registrering av vanliga försälj- ningar, annat än i upplysningssyfte. Ett registrerat leasingavtal i det internationella registret utgör i sig en internationell säkerhetsrätt. Men det kan uppkomma en oönskad situation och rättsförluster i den mån leasegivarens förvärv av egendomen från leasetagaren (det första ledet i transaktionen) skulle sakna sakrättslig verkan mot lease- tagarens/säljarens borgenärer. Då kan registreringen av leasing- avtalet vara utan verkan. Utredningen har därför föreslagit en ny bestämmelse i lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker (9 §) för att lösa detta problem. Bestämmelsen innebär att den som förvärvar rullande järnvägsmateriel erhåller sakrättsligt skydd gente- mot överlåtarens borgenärer, om det i anslutning till köpet görs en ansökan om registrering av en säkerhetsrätt i objektet i det inter- nationella registret. Det sakrättsliga skyddet för förvärvaren knyts till registreringen och inträder från den dag då registrering beviljas. Bestämmelsen innebär därmed att det sakrättsliga skyddet för för- värvaren inte är beroende av att denne fått den rullande järnvägs- materielen i sin besittning eller förfarande enligt lösöreköpslagen iakttagits. Förvärvaren är skyddad även om den rullande järnvägs- materielen finns kvar i överlåtarens besittning. 
  
 Genom järnvägsprotokollet kommer det för första gången att införas ett offentligt internationellt register som gäller för såväl in- hemska som internationella transaktioner och ett universellt system för identifiering av rullande järnvägsmateriel. Det kommer också att ha positiva sidoeffekter; det handlar om att underlätta realtidsöver- vakning av den rullande järnvägsmaterielen och att möjliggöra spår- ning av denna, något som är särskilt användbart i samband med underhåll och då det är fråga om försäkringsfrågor. 
  
 8.5Övriga argument för ett tillträde 
  
 8.5.1Inledning 
  
 Utöver de ekonomiska argument som har angetts ovan, har utred- ningen identifierat ett antal andra skäl som talar för att Sverige bör tillträda järnvägsprotokollet. 
  
 129 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 SOU 2016:43 
  
 8.5.2Tydligare reglering av säkerhetsrätter 
  
 Som har konstaterats tidigare i betänkandet är den svenska reg- leringen av säkerhetsrätter i lös egendom i många delar otydlig och till viss del obsolet. Järnvägsprotokollet ställer upp tydliga och moderna regler som är framtagna utifrån hur den internationella finansiella marknaden ser ut i dag och hur den här typen av egendom finan- sieras. Genom de insolvensrättsliga bestämmelserna i artikel IX i protokollet blir det förutsägbart och tydligt vilka rättigheter en säkerhetshavare har när rullande järnvägsmateriel blir föremål för insolvensförfaranden. En klar och tydlig reglering på området är enligt utredningens mening önskvärd. 
  
 Järnvägsprotokollet är ett av tre tillhörande protokoll till Kap- stadskonventionen från Unidroit för enhetliga regler avseende säkerhetsrätter i lösa saker. Sverige har den 1 april 2016 tillträtt kon- ventionen och luftfartsprotokollet. Ett svenskt tillträde medför att även regleringen för järnvägssektorn moderniseras. Att även järn- vägssektorn får ett heltäckande internationellt register medför en- ligt utredningens uppfattning en positiv utveckling inom svensk rätt. 
  
 8.5.3Sveriges roll i det internationella samarbetet 
  
 Framtagandet av järnvägsprotokollet är ett ambitiöst exempel på hur internationellt samarbete kan förenkla och förbättra villkoren för en avgränsad sektor. På en internationell marknad, som finans- marknaden, krävs internationellt harmoniserade regler. Alla former av samarbete som gynnar svenska företags möjligheter att konkurrera på den internationella marknaden bör enligt utredningen främjas. Utredningen menar därför att det är angeläget att Sverige är en del av arbetet på den internationella finansmarknaden och att vi kan bidra till och påverka det internationella samarbetet. 
  
 En tidig svensk anslutning skulle kunna få en positiv påverkan på andra länders ambitioner i frågan. 
  
 130 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 8.6Finns det något som talar emot ett tillträde? 
  
 Utredningen har pekat på ett antal fördelar med ett svenskt till- träde till järnvägsprotokollet. Frågan är då om det finns något som talar emot, om det finns några nackdelar eller problem med ett till- träde. 
  
 Det viktigaste skälet emot ett införlivande av järnvägsproto- kollet är att, till skillnad från flyget, både järnvägsräls (infrastruk- tur) och rullande järnvägsmateriel till stor del finansieras med stöd av offentliga garantier och andra offentliga åtaganden. Detta beror på att järnvägen, inklusive spårväg och tunnelbana, utgör viktiga delar av samhällets totala infrastruktur som ska garantera nödvän- dig transportkapacitet. Om denna till stor del skulle bli privatfinan- sierad, uppkommer en särskild fråga om den omständigheten kan öka risken för samhällsstörning vid ekonomiska bekymmer för aktörerna inom denna sektor. 
  
 I gällande rätt finns inte några särskilda restriktioner för åter- tagande av järnvägsmateriel för det fall ett sådant skulle kunna or- saka störningar i viktiga samhällsfunktioner. Det kan givetvis disku- teras om det borde finnas en särskild hantering, men utredningen bedömer att risken för samhällsstörningar inte är särskilt stor. Tunnelbanetåg torde exempelvis knappast komma att avlägsnas från tunnelbanesystemet i händelse av konkurs hos gäldenären. Borge- nären kommer snarare se till så att fordonen blir kvar och att tra- fiken drivs vidare, tillfälligt av en konkursförvaltare och därefter av en ny operatör. Jämfört med flygplan är järnvägsfordon inte helt lätta att flytta, och de är ofta anpassade till just den trafik de är anskaffade för. En borgenär som i en sådan situation vill ta for- donen i besittning och flytta dem till annan plats för att där bedriva annan trafik, ställs inför stora transaktionskostnader. Om den ur- sprungliga gäldenären hamnar i obestånd torde det ur borgenärs- synpunkt i stället vara mer lätthanterligt att ta fordonen i besitt- ning och låta en ny operatör fortsätta trafiken. Mot denna bak- grund anser utredningen att risken för samhällsstörning inte blir större på grund av en anpassning till artikel IX, alternativ A, i proto- kollet. 
  
 Det har tidigare i betänkandet slagits fast att insolvensförfarande enligt Kapstadskonventionen och järnvägsprotokollet omfattar såväl konkursförfarande som företagsrekonstruktion. I en företagsrekon- 
  
 131 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 SOU 2016:43 
  
 struktion innebär detta att säkerhetshavarna eller leasegivarna efter ett beslut om att inleda rekonstruktion, kan hämta hem sin säker- het. Förutsättningarna för att fortsätta bedriva verksamhet i bolaget försämras då givetvis, och det kan även ifrågasättas om företags- rekonstruktioner i järnvägsföretag alls blir möjliga. Denna problema- tik togs upp i prop. 2015/16:12 där regeringen konstaterade att risken för att en sådan bestämmelse som motsvarar artikel XI, alternativ A, i luftfartsprotokollet, motsvarande artikel IX alternativ A i järnvägsprotokollet, skulle hämma rekonstruktioner fick anses som begränsad. Regeringen konstaterade vidare att borgenärens möjlighet att snabbt återta säkerheten kan leda till att kreditgivare vågar ge krediter, eller utöka befintliga sådana, även till bolag med tillfälliga ekonomiska svårigheter. Det skulle i sin tur kunna få till följd att konkurs kan undvikas. Den trygghet som tillskapas för kreditgivare kan leda till att företag med tillfälligt sämre ekonomi – men med potential – lättare kan få finansiering och därigenom ges möjlighet att utveckla sin verksamhet.7 
  
 Utredningen har i kapitel 5 och 6 redogjort för de enskilda be- stämmelserna i protokollet och i förekommande fall jämfört med befintlig svensk rätt och relevant  
 EU-rätt. 
  Järnvägsprotokollet är tillskapat för att fungera i olika rättssystem, såväl när det gäller civil- som common law och islamiska rättssystem. Såvitt utredningen har kunnat se, finns det inga hinder i svensk rätt mot att tillämpa ett system med internationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmate- riel. 
  
 Det går naturligtvis inte att med säkerhet förutsäga vilken bety- delse konventionens och protokollets bestämmelser kommer att få för svenska järnvägsföretag. Utredningens slutsats är dock att de förändringar som ett tillträde i enlighet med utredningens förslag skulle medföra för järnvägssektorn, är positiva och att det inte finns några bärande skäl för Sverige att avvakta med ett tillträde. 
  
 7 Prop. 2015/16:12, s. 59 f. 
  
 132 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 8.7Sverige bör tillträda järnvägsprotokollet 
  
 Förslag: Sverige bör tillträda järnvägsprotokollet och lämna de förklaringar som utredningen har föreslagit. 
  
 Järnvägsprotokollet har tillkommit för att genom enhetliga mate- riella regler göra finansiering av rullande järnvägsmateriel enklare och säkrare. Detta gynnar både finansiärer och järnvägsföretag. Det system för registrering av internationella säkerhetsrätter som till- skapats genom konventionen har, inom flygbranschen visat sig vara mycket framgångsrikt. Ett internationellt register är betydelsefullt särskilt för järnvägssektorn eftersom det i Sverige saknas ett full- ständigt register. Utredningen har i sin analys inte kunnat se några avgörande nackdelar med ett svenskt tillträde. I stället kan det kon- stateras att det finns starka ekonomiska skäl som talar för att Sverige bör tillträda protokollet 
  
 Genom ett tillträde skulle svenska järnvägsföretag få: 
  
 •tillgång till en bredare finansmarknad, 
  
 •möjlighet att registrera rättigheter och säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel. 
  
 Sammanfattningsvis är det utredningens uppfattning att Sverige bör tillträda järnvägsprotokollet. För att de ekonomiska fördelar som har angetts ovan ska uppnås, bör den förklaring lämnas som utredningen har föreslagit samt svensk lagstiftning anpassas så att resultatet blir detsamma som om en förklaring att tillämpa arti- kel IX alternativ A med en maximal väntetid om 60 kalenderdagar hade valts. 
  
 8.8Sammanställning över förklaringar som Sverige bör lämna respektive avstå från att lämna 
  
 8.8.1Inledning 
  
 Nedan följer en kronologisk sammanfattning över vilka förklaringar som utredningen föreslår att Sverige ska lämna respektive avstå från att lämna vid ett tillträde. 
  
 133 
  
 Bör Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 SOU 2016:43 
  
 8.8.2Förklaringar till järnvägsprotokollet 
  
 Förklaringar som Sverige bör lämna 
  
 En förklaring till artikel XXVII.1 om att artikel X ska vara tillämp- lig. 
  
 Förklaringar som Sverige inte bör lämna 
  
 Utredningen föreslår att Sverige inte lämnar några förklaringar till artikel XXVII avseende artiklarna VI, VIII och artiklarna XIII, XIV, XXIV, XXV. 
  
 Sverige bör inte heller lämna en förklaring till artikel XXVII.3 avseende artikel IX, utan i stället anpassa den nationella lagen så att resultatet blir detsamma som om Sverige hade lämnat sagda förkla- ring och valt alternativ A med en maximal väntetid på 60 kalender- dagar. 
  
 134 
  
 9Införlivande av järnvägsprotokollet 
  
 9.1Metod för järnvägsprotokollets införlivande med svensk rätt 
  
 Förslag: Järnvägsprotokollet bör införlivas med svensk rätt genom inkorporering. 
  
 9.1.1De olika metoderna för införlivande1 
  
 Bestämmelser i internationella överenskommelser som berör myn- digheters eller enskildas handlande måste införlivas med den svenska rättsordningen för att gälla här. Det finns två olika metoder för att införliva internationella överenskommelser: transformering eller inkorporering. Transformering innebär att bestämmelserna i en överenskommelse omvandlas till svensk lag, medan inkorporering innebär att överenskommelsen i sig görs direkt tillämplig genom en särskild bestämmelse. Valet av metod har bl.a. att göra med hur den överenskommelse som ska införlivas är utformad och får göras utifrån vad som är lämpligt i det enskilda fallet. 
  
 Transformering är det vanligaste sättet att införliva internatio- nella överenskommelser med svensk rätt. En fördel med den meto- den är att bestämmelserna i överenskommelsen kan överföras till svenskt författningsspråk, vilket normalt gör dem lättare att tillämpa. Men det finns en risk att överenskommelsens innebörd till viss del går förlorad i översättningen. Ju mer omfattande och detaljerade 
  
 1 Detta avsnitt grundar sig i huvudsak på prop. 2014/15:12. 
  
 135 
  
 Införlivande av järnvägsprotokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 bestämmelserna i överenskommelsen är, desto större är risken för detta. 
  
 För mer detaljerade överenskommelser, vars bestämmelser är avsedda att tillämpas direkt av domstolar och andra myndigheter, är därför inkorporering ofta att föredra. Den autentiska texten i över- enskommelsen blir då gällande som svensk lag och bifogas lagen. Om det inte finns någon svensk autentisk version av överens- kommelsen, brukar en svensk översättning publiceras vid sidan av originaltexten. Den svenska texten blir då bara ett hjälpmedel för läsaren och får inte status som lag. Om det finns alternativa lös- ningar i överenskommelsen kan i inkorporeringslagen även anges vilka eventuella val som görs. 
  
 Inom transporträtten är det relativt vanligt med inkorporering. När Sverige tillträdde Kapstadskonventionen och luftfartsproto- kollet valdes inkorporering som metod för införlivande. De båda instrumenten inkorporerades genom lagen om internationella säker- hetsrätter i lösa saker. 1999 års Montrealkonvention inkorporerades genom lagen (2010:510) om lufttransporter. Även vid Sveriges till- träde till internationella järnvägsfördrag har denna metod varit vanlig. 
  
 9.1.2Järnvägsprotokollet bör i relevanta delar gälla som svensk lag 
  
 Järnvägsprotokollet är avsett att läsas tillsammans med Kapstads- konventionen och de båda instrumenten ska tolkas i ljuset av var- andra. Utgångspunkten bör därför vara att järnvägsprotokollet ska införlivas med svensk rätt på samma sätt som Kapstadskonven- tionen och luftfartsprotokollet, dvs. genom inkorporering. Att välja olika metoder för införlivande av två protokoll som hör till samma konvention bör endast vara ett alternativ om starka skäl talar för det. Några sådana skäl har enligt utredningen inte framkommit. Däremot finns det flera skäl som talar för att välja inkorporering som metod vid införlivandet av järnvägsprotokollet. Precis som Kap- stadskonventionen och luftfartsprotokollet är det fråga om omfatt- ande och detaljerade bestämmelser som dessutom berör ett flertal rättsområden. Risken för att något i järnvägsprotokollet går för- lorat vid en transformering är betydande. 
  
 Sammanfattningsvis föreslår utredningen att järnvägsprotokollet ska införlivas med svensk rätt genom inkorporering. 
  
 136 
  
 SOU 2016:43 
  
 Införlivande av järnvägsprotokollet 
  
 Återstår då att ta ställning till i vilken utsträckning protokollet ska inkorporeras i svensk rätt. Utgångspunkten är att de bestäm- melser som riktar sig till domstolar och andra myndigheter och till enskilda görs till svensk lag, medan de bestämmelser som riktar sig till staterna eller till något internationellt organ inte inkorporeras. 
  
 Slutbestämmelserna i protokollet handlar bl.a. om förfarandet för ratificering och uppsägning av överenskommelsen samt om läm- nande av förklaringar och riktar sig till de fördragsslutande staterna (artiklarna  
 XXI–XXXIV 
  i protokollet). Bestämmelserna är med ett undantag sådana att det saknas skäl att göra dem till lag. 
  
 Protokollet innehåller bl.a. en artikel som gäller registrerings- organets respektive tillsynsmyndighetens uppgifter och ansvar (arti- kel XII i protokollet); den behöver inte inkorporeras. Vissa av artik- larna innehåller emellertid bestämmelser som utöver registrerings- organet berör enskilda och svenska myndigheter. En delvis inkorpo- rering av dessa artiklar skulle innebära att regleringen blir svåröver- skådlig. Det är därför lämpligare att inkorporera dessa artiklar i sin helhet. 
  
 Övriga bestämmelser i protokollet bör gälla som svensk lag, i den mån Sverige inte avstår från att tillämpa dem. Som framgår av avsnitt 6.4.3 görs bedömningen att Sverige som medlem i EU är förhindrat att lämna förklaringar till artiklarna VI, VIII och Thomas i järnvägsprotokollet. De artiklarna ska alltså inte inkorporeras. Arti- kel XIII ger den fördragsslutande staten möjlighet att utse särskilda kontaktpunkter, som ska förmedla nödvändig information för regi- strering till det internationella registret. Mot bakgrund av att utred- ningen föreslår att Sverige inte ska använda sig av denna möjlighet bör inte heller denna artikel inkorporeras. 
  
 Utredningen föreslår sammanfattningsvis att artiklarna  
 I–V, 
  VII, X och XI samt  
 XIV–XX 
  i järnvägsprotokollet ska gälla som svensk lag. Detta bör ske genom ändringar i lagen om internationella säker- hetsrätter i lösa saker. 
  
 Järnvägsprotokollet ska bifogas lagtexten. Överenskommelsen är skriven på sex originalspråk: arabiska, engelska, franska, kinesiska, ryska och spanska. Ingen av originaltexterna har företräde framför övriga. Det är tillräckligt att bifoga den engelska texten jämte en svensk översättning till lagen. 
  
 137 
  
 Införlivande av järnvägsprotokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 9.2Stockholms tingsrätt bör vara reservforum vid svensk domsrätt 
  
 Om parterna har avtalat att svenska domstolar ska ha behörighet att pröva frågor som grundas på protokollets bestämmelser men inte har pekat ut någon särskild domstol, ska frågan om domstols behörighet avgöras med tillämpning av antingen rättegångsbalken eller i vissa fall Bryssel  
 I-förordningen. 
  I den mån det av dessa bestämmelser inte framgår vilken domstol som har behörighet krävs att det förs in en bestämmelse om reservforum. 
  
 Stockholms tingsrätt är reservforum vid prövning av frågor hän- förliga till Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet, se lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker, 7 §. Utredningen före- slår därför att Stockholms tingsrätt även bör vara reservforum vid prövning av frågor hänförliga till järnvägsprotokollet. 
  
 9.3Författningsändringar med anledning av Sveriges tillträde till järnvägsprotokollet 
  
 9.3.1Järnvägsprotokollets insolvensbestämmelser bör gälla 
  
 Huruvida de insolvensrättsliga bestämmelserna i järnvägsprotokollet kan tillämpas är avgörande för vilka ekonomiska fördelar ett till- träde kommer att medföra för järnvägsföretagen. 
  
 Artikel IX alternativ A innebär något förenklat att säkerhets- havaren vid ett insolvensförfarande snabbt kan hämta sin säkerhet utan hinder av nationell rätt. Regleringen speglar syftet med proto- kollet, att samma bestämmelser ska gälla oavsett vilket lands lag som tillämpas och att förfarandet ska vara förutsebart. 
  
 Regleringen innebär smärre skillnader i förhållande till det som gäller enligt svensk rätt i insolvensförfaranden. I ett konkursbo in- går endast gäldenärens egendom. När det gäller egendom som inte ägs av gäldenären finns redan i dag enligt svensk rätt separationsrätt i en konkurs, dvs. en rätt för ägaren att hämta ut sin egendom utan konkurrens av andra borgenärer. Även borgenärer med panträtt har enligt svensk rätt en ställning i konkursen som till stor del mot- svarar den som anges i protokollet. Skillnaden visar sig främst i den 
  
 138 
  
 SOU 2016:43 
  
 Införlivande av järnvägsprotokollet 
  
 ovillkorliga rätten att inom viss tid – 60 kalenderdagar – kunna göra sin rätt gällande. 
  
 Skillnaden mellan svensk rätt och järnvägsprotokollets bestäm- melser blir större vid en företagsrekonstruktion. Regeringen har i prop. 2014/2015:12 konstaterat att insolvensförfarande enligt Kap- stadskonventionen och luftfartsprotokollet omfattar såväl konkurs- förfarande som företagsrekonstruktion. Insolvensförfarande har precis samma innebörd enligt järnvägsprotokollet. Borgenären ges då enligt järnvägsprotokollet samma rätt som vid en konkurs att ta sin egendom ur gäldenärens bo. Dessutom finns det varken i kon- kurslagen eller i lagen om företagsrekonstruktion någon motsvarig- het till protokollets uttryckliga bestämmelse om att gäldenären både ska läka ett avtalsbrott och förbinda sig att uppfylla alla framtida förpliktelser i enlighet med avtalet (artikel IX, alternativ A, p. 7, jfr 2 kap. 20 § lagen om företagsrekonstruktion). 
  
 Vid en företagsrekonstruktion innebär en tillämpning av arti- kel IX, alternativ A, även att egendom som är av avgörande bety- delse för bolagets verksamhet kan tas ur boet, något som annars inte är möjligt enligt lagen om företagsrekonstruktion (jfr 2 kap. 15 § första stycket 3). Förutsättningarna att fortsätta bedriva verk- samhet i bolaget försämras givetvis då, och det kan även ifrågasättas om företagsrekonstruktioner i järnvägsföretag alls blir möjliga. 
  
 Denna problematik togs upp i prop. 2015/16:12. Regeringen konstaterade att risken var begränsad att en sådan bestämmelse, artikel XI, alternativ A i luftfartsprotokollet (motsvarande artikel IX alternativ A i järnvägsprotokollet) skulle hämma rekonstruktioner.2 
  
 Vid ett svenskt tillträde till järnvägsprotokollet är det mot denna bakgrund utredningens bedömning att en anpassning av svensk lagstiftning fordras som motsvarar villkoren i artikel IX, alternativ A. Det är angeläget att anpassningen görs på ett sådant sätt att det tydligt framgår att den angivna bestämmelsen i protokollet har företräde framför andra svenska bestämmelser på området. I 8 § lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker finns en lik- nande bestämmelse avseende luftfartsprotokollet. Den nu nämnda lagen bör kompletteras med att gälla även artikel IX alternativ A i järnvägsprotokollet. 
  
 2 Prop. 2015/16:12, s. 59 f. 
  
 139 
  
 Införlivande av järnvägsprotokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 9.3.2Upplysningar om protokollets företräde 
  
 För att Sverige ska leva upp till sina förpliktelser som fördragsslut- ande stat är det angeläget att inget i svensk rätt begränsar tillämp- ningen av protokollets bestämmelser. 
  
 Eftersom det är fråga om konventionsbaserad lagstiftning måste den ges företräde framför annan lagstiftning på området. Svenska allmänt tillämpliga bestämmelser bör därför göras subsidiära i för- hållande till det som följer av det inkorporerade protokollet. Ut- tryckliga bestämmelser om detta bör tas in i de svenska författ- ningar som reglerar områden som berörs av protokollet, förutsatt att det inte redan finns en generell reglering med denna innebörd. 
  
 Utsökningsbalken (UB) 1 kap. 2 § stadgar att om det i annan lag har meddelats en bestämmelse som avviker från balken, gäller den bestämmelsen. Det saknas därför anledning att där föra in någon hänvisning till att särskilda bestämmelser finns i lagen om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker. I den utsträckning de inkorpo- rerade bestämmelserna i protokollet inte reglerar viss fråga är det nationell rätt som ska tillämpas. 
  
 I konkurslagen motsvaras den ovan nämnda bestämmelsen i UB av 1 kap. 6 §. Inte heller i konkurslagen finns det skäl att göra någon hänvisning. De insolvensrättsliga bestämmelser som införlivas med svensk rätt och bestämmelsen om att artikel IX alternativ A ska tillämpas får generellt företräde. 
  
 I lagen om företagsrekonstruktion fördes en bestämmelse in vid tillträdet till Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet, vilken ger upplysning om att lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker har företräde. Denna bestämmelse täcker därmed de kompletteringar som utredningen föreslår i lagen om internatio- nella säkerhetsrätter i lösa saker. 
  
 Lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. reglerar avtal om köp med äganderättsförbehåll då minst en avbetal- ningspost ska betalas sedan varan kommit i köparens besittning. Om dessa krav är uppfyllda kan även avtal som kallas uthyrning eller leasing omfattas av lagen, i de fall avsikten är att äganderätten till varan ska övergå till hyrestagaren respektive leasetagaren. Det kan också vara fråga om ett pantavtal. Oavsett hur avtalet klassi- ficeras enligt svensk rätt, är det klart att den här typen av avtal kan grunda en internationell säkerhetsrätt enligt konventionen. Även 
  
 140 
  
 SOU 2016:43 
  
 Införlivande av järnvägsprotokollet 
  
 den nu nämnda lagen kompletterades vid tillträdet till Kapstads- konventionen och luftfartsprotokollet med en bestämmelse; den anger att bestämmelserna i den sist nämnda lagen ska gälla för det fall den rätt säljaren erhåller enligt avtalet omfattas av lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker. 
  
 Transportstyrelsen bör på ett lämpligt sätt informera om vad Sveriges anslutning till järnvägsprotokollet innebär. 
  
 9.3.3Internationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel bör ges särskild förmånsrätt 
  
 Kapstadskonventionen föreskriver att internationella säkerhetsrätter som är registrerade i det internationella registret, ska ha prioritet framför senare registrerade internationella säkerhetsrätter och oregi- strerade sådana. I svensk rätt regleras borgenärers inbördes rätt till betalning vid konkurs och utmätning i förmånsrättslagen (1970:979), FRL. För att säkerställa prioriteten för registrerade internationella säkerhetsrätter gjordes i samband med Sveriges tillträde till Kap- stadskonventionen och luftfartsprotokollet, ett tillägg till 4 § FRL. Som innebär att dessa ges särskild förmånsrätt. Vid ett tillträde till järnvägsprotokollet bör 4 § ändras på så sätt att även egendom som omfattas av järnvägsprotokollet avses. 
  
 Den inbördes prioriteten mellan registrerade internationella säker- hetsrätter följer av bestämmelserna i lagen om internationella säker- hetsrätter i lösa saker, som i sin tur hänvisar till både konventionen och de olika protokollen. 
  
 Innehavare av rättigheter enligt järnvägsprotokollet bör vid exe- kutiv försäljning behandlas som andra borgenärer. De bestämmel- ser i järnvägsprotokollet som utredningen föreslår ska gälla som svensk lag, är så fullständiga att de, med ett par undantag, kan tillämpas utan kompletterande bestämmelser. 
  
 9.3.4Sakrättsligt skydd vid köp av rullande järnvägsmateriel 
  
 För att den som köper lös egendom (lösöre) ska vara skyddad mot att egendomen tas i anspråk av överlåtarens borgenärer, krävs det som huvudregel enligt svensk rätt att besittningen till egendomen har övergått från säljaren till köparen. När besittningsövergång har 
  
 141 
  
 Införlivande av järnvägsprotokollet 
  
 SOU 2016:43 
  
 skett sägs köparen ha erhållit sakrättsligt skydd eller borgenärs- skydd. 
  
 Syftet med kravet på besittningsövergång för att en köpare ska vara skyddad mot överlåtarens borgenärer är främst avsett att motverka vad som brukar betecknas som skenöverlåtelser, dvs. osanna och konstruerade påståenden om att egendom har överlåtits. 
  
 I vissa fall är det inte praktiskt möjligt att få till stånd en besitt- ningsövergång vid köp, t.ex. om avsikten är att egendomen ska vara kvar hos säljaren och användas av denne även i fortsättningen, vilket är fallet vid sale and lease back. I dessa och andra liknande fall utgör traditionsprincipen hinder för en köpare att erhålla skydd för sitt förvärv mot säljarens borgenärer. Vad som då står till buds för en presumtiv köpare är att tillämpa lösöreköpslagen. Bestämmel- serna i den lagen är emellertid till stor del omoderna och tillämp- ningen av lagen blir därför begränsad. 
  
 Sedan den 1 juli 2002 gäller avtalsprincipen vid köp enligt kon- sumentköplagen (1990:932). I det lagstiftningsärende som föregick denna lagändring behandlade regeringen även frågan om en generell övergång till avtalsprincipen vid överlåtelse av lösa saker, dvs. även vid kommersiella köp. Men regeringen ansåg då att det inte var motiverat att överväga en sådan reform (prop. 2001/02:134 s. 77). Denna fråga har även utretts av Lösöreköpskommittén som före- slår att lösöreköpslagen ska upphävas och att det ska införas nya regler om registerpant (SOU 2015:18). Betänkandet har remitterats. 
  
 Järnvägsprotokollet, till skillnad från luftfartsprotokollet, möjlig- gör inte registrering av vanliga försäljningar, annat än i upplys- ningssyfte. För säkerhetsöverlåtelser (och pantavtal) kommer en registrering av panträtt eller säkerhetsrätt i det internationella registret att ge sakrättsligt skydd mot upplåtarens borgenärer – för säkerhets- överlåtelse utan att förfarande enligt lösöreköplagen iakttas. Samma sak bör gälla den omsättningsöverlåtelse som sker vid en sale and lease back transaktion där leasingavtalet registreras i det internatio- nella registret. Ett registrerat leasingavtal i det internationella regis- tret utgör i sig en internationell säkerhetsrätt. Men det kan upp- komma en oönskad situation och rättsförluster i den mån lease- givarens förvärv av egendomen från leasetagaren (det första ledet i transaktionen) skulle sakna sakrättslig verkan mot leasetagarens/sälj- arens borgenärer. Då kan registreringen av leasingavtalet vara utan 
  
 142 
  
 SOU 2016:43 
  
 Införlivande av järnvägsprotokollet 
  
 verkan (eftersom giltigheten av förvärvet ska avgöras av det natio- nella rättsordningen). 
  
 Utredningen har övervägt två möjliga förslag för att lösa denna problematik. Ett förslag är att köparen erhåller sakrättsligt skydd redan genom avtalet om köp av egendom som omfattas av järn- vägsprotokollet. Men utredningen anser att det saknas tillräcklig analys av ett sådant förslag. Därför bör beredningsarbetet avseende Lösöreköpskommitténs förslag i denna del avvaktas. 
  
 Utredningen föreslår i stället, att den som förvärvar rullande järnvägsmateriel och i anslutning till köpet ansöker om registrering av en säkerhetsrätt i objektet i det internationella registret, bör erhålla sakrättsligt skydd gentemot överlåtarens borgenärer i och med registreringen. Det sakrättsliga skyddet för förvärvaren bör inträda från den dag då registrering beviljas. En sådan bestämmelse innebär att det sakrättsliga skyddet för förvärvaren inte är beroende av att denne fått den rullande järnvägsmaterielen i sin besittning eller förfarande enligt lösöreköpslagen iakttagits. Förvärvaren är skyddad även om den rullande järnvägsmaterielen finns kvar i över- låtarens besittning. 
  
 Bestämmelsen som lämpligen bör införas i lagen om internatio- nella säkerhetsrätter i lösa saker, bör även innebära att egendomen är preciserad till sådan som omfattas av järnvägsprotokollet. Vidare förutsätts att säljaren anges som gäldenär och köparen som borge- när i registreringen och då som dessa begrepp definierats i Kap- stadskonventionen. 
  
 Med denna ordning finns det inget behov av att utröna om det är fråga om omsättnings- eller säkerhetsöverlåtelse. 
  
 Å andra sidan saknas behov av en sådan bestämmelse vid en övergång till avtalsprincipen, något som Lösöreköpskommitténs före- slagit (SOU 2015:18). 
  
 Det bör i lösöreköpslagen upplysas om att det i lagen om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker finns en bestämmelse som av- viker från lösöreköpslagen och därtill har företräde framför denna lag. 
  
 143 
  
 10 Ikraftträdande 
  
 Järnvägsprotokollet kommer att träda i kraft den senare av följande dagar (artikel XXIII.1): 
  
 a)den första dagen i den månad som följer efter det att tre måna- der förflutit efter den dag, då det fjärde  
 ratifikations-, 
  godtag-  
 ande-, 
  godkännande- eller anslutningsinstrumentet deponerats. 
  
 b)Den dag då sekretariatet hos depositarien deponerar ett intyg som bekräftar att det internationella registret är i full drift. 
  
 Luxembourg ratificerade protokollet år 2007. För protokollets ikraft- trädande krävs att ytterligare tre stater ratificerar protokollet samt att det internationella registret är i full drift. 
  
 Inget nytt svenskt system behöver inrättas eller ändras till följd av ett svenskt tillträde. 
  
 Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestäm- mer. 
  
 Det finns redan en övergångsbestämmelse till lagen om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker där det framgår att bestäm- melserna i 8 § inte tillämpas i insolvenssituationer som har uppkom- mit före ikraftträdandet. Bestämmelsen täcker även den av utred- ningen föreslagna nationella bestämmelsen, i 8 § andra stycket samma lag, om att artikel IX, alternativ A, i järnvägsprotokollet ska tillämpas i vissa situationer. Några andra övergångsbestämmelser har inte an- setts nödvändiga. 
  
 Information om det kommande svenska tillträdet till järnvägs- protokollet bör ske i god tid före det formella tillträdet, förslagsvis genom information på tågoperatörernas, och Transportstyrelsens hemsidor. 
  
 145 
  
 11 Konsekvensbeskrivning 
  
 11.1Inledning 
  
 Inom järnvägssektorn är infrastrukturen, tillgången till fordon och finansiering faktorer som påverkar etableringen. Tillgången och priset på fordon skapar problem för nya och mindre företag som vill etablera sig på marknaden, men även för företag som vill utvidga sin verksamhet. Det är fråga om kapitalkrävande verksamhet med betydande investeringsbehov. Behovet av stora finansiella resurser innan verksamheten startar, kopplat till begränsade finansierings- lösningar, har utgjort ett av hindren för en effektiv konkurrens inom järnvägssektorn. Genom en förbättrad tillgång till privat kapi- tal kan en del av dessa svårigheter lösas. 
  
 De huvudsakliga sätten att finansiera rullande järnvägsmateriel – lån eller leasing – innebär att kreditgivaren får en säkerhetsrätt i den rullande järnvägsmaterielen. Skyddet för säkerhetsrätten vid gäldenärens konkurs eller avtalsbrott ser olika ut i olika rättssystem. Detta skapar osäkerhet hos kreditgivarna. Det faktum att objekten rör sig över landsgränser ökar osäkerheten. Järnvägsprotokollet har tillkommit för att minska denna osäkerhet och skapa gemensamma materiella regler vid den här typen av finansiering. Utredningens huvudsakliga uppdrag har varit att ta ställning till om Sverige bör tillträda protokollet och i så fall på vilket sätt. Det huvudsakliga skälet till utredningens förslag är att det finns ekonomiska fördelar för svenska järnvägsföretag med ett svenskt tillträde. Dessa ekono- miska fördelar är viktiga för att de svenska järnvägsföretagen ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. Utredningen har inte heller kunnat se något skäl mot att Sverige tillträder proto- kollet. 
  
 147 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2016:43 
  
 11.2Konsekvenser för företag 
  
 Den grupp som framför allt kommer att beröras av ett svenskt till- träde är svenska tågoperatörer och banker. Hur många företag som berörs är svårt att fastslå. Men här kan nämnas att branschfören- ingen Tågoperatörerna i dag har totalt 35 ordinarie medlemmar inom gods- och persontrafik på järnvägen som berörs av ett svenskt till- träde. Därtill kommer banker och andra företag (inkl. statliga) som är engagerade i finansiering av järnvägsmateriel. 
  
 Järnvägsprotokollet skapar förutsättningar för ökad privat finan- siering genom att det dels blir lättare för långivarna att bevaka sin investering, dels genom harmonisering av regler om säkerhetsrätter som används vid finansiering av rullande järnvägsmateriel. Det blir härigenom enklare och mindre riskfyllt för banker och andra finan- siärer, däribland leasegivare, att bistå med finansiering. 
  
 Bevakning av säkerhetsrätterna kommer att bli möjlig genom det internationella registret. Det blir då fråga om ett register för så- väl inhemska som internationella transaktioner och ett universellt system för identifiering av rullande järnvägsmateriel. 
  
 Avsikten är att detta register även kommer att underlätta real- tidsövervakning av den rullande järnvägsmaterielen och möjliggöra spårning av denna, något som är särskilt användbart i samband med underhåll och då det är fråga om försäkringsfrågor. 
  
 För företag som önskar göra registreringar eller sökningar i det internationella registret, är det öppet att registrera sig som brukare och därmed få tillgång till registret. Avgifterna för att använda sig av registret kommer att vara blygsamma och kommer att anges i föreskrifterna till registret. Om man jämför med avgifternas storlek på luftfartsobjekt är t.ex. registreringsavgiften 100 USD per regi- strering.1 Enligt de diskussioner som pågår om avgifternas storlek och utformning för rullande järnvägsmateriel kommer avgifterna för registrering av denna typ av egendom att vara lägre än på luft- fartsobjekten eftersom det är många fler objekt som ska registreras. 
  
 Ett tillträde till protokollet medför inga skyldigheter för svenska järnvägsföretag. Det internationella registret är självfinansierat genom avgifter, och registrering av en internationell säkerhetsrätt där är 
  
 1  
 https://www.internationalregistry.aero/ir-web/faq 
  
 148 
  
 SOU 2016:43 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 dessutom frivillig. Det är upp till varje säkerhetshavare att i det en- skilda fallet bedöma om en registrering i registret ska göras. 
  
 Utredningen bedömer att ovan nämnda omständigheter kommer att leda till billigare och fler finansieringsmöjligheter från privata sektorn för svenska tågoperatörer. Ju mer kapital som finns till- gängligt från den privata sektorn och ju lägre risker finansiärer be- höver ta, desto förmånligare kommer finansieringen att bli. Enligt en färsk undersökning från RWG skulle ett tillträde till protokollet minska lånekostnaden i Västeuropa med upp till 0,35 procent, vilket alltså skulle innebära en rabatt på över tre procent på försäljnings- priset för en typisk tioårig finansiering. 
  
 11.2.1Konsekvenser för mindre företag 
  
 Genom att ge långivare större trygghet i att ta säkerhet i de tillgångar som finansieras och därtill registrering av dessa säkerhetsrätter, kommer protokollet öppna upp fler möjligheter för mindre företag att klara av att investera i rullande järnvägsmateriel. 
  
 Rullande järnvägsmateriel finansieras i dag till stor del med hjälp av offentliga garantier och andra offentliga åtaganden. Detta beror på att järnvägen, inklusive spårväg och tunnelbana, utgör viktiga delar av samhällets totala infrastruktur och garanterar nödvändig transport- kapacitet. De privata aktörerna kan på grund av olika hinder (infra- struktur, spårkapacitet, tillgång till fordon och finansiering av dessa) inte etablera sig på marknaden i den utsträckning som är önskvärd. Svårigheterna står att finna i de makrolösningar som till viss del existerar för statligt ägda bolag, t.ex. genom att staten går in med borgensåtagande m.m. Ökade finansieringsmöjligheter från den privata sektorn kommer sannolikt att minska behovet av dessa makro- lösningar. Detta leder i sin tur, på sikt, till en jämnare konkurrens mellan de statlig ägda bolagen och de privata företagen. 
  
 11.3Konsekvenser för staten 
  
 Ett tillträde till järnvägsprotokollet kommer inte att medföra några direkta kostnader för Sverige. Det finns för närvarande inte något register över rullande järnvägsmateriel här i landet som skulle kunna nyttjas för de syften järnvägsprotokollet har. Transportstyrelsen 
  
 149 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2016:43 
  
 för visserligen ett nationellt register över järnvägsfordon, se 8 kap. 8 a § i järnvägslagen. Detta register grundar sig dock på artikel 33 i driftskompatibilitetsdirektivet och ska innehålla järnvägsfordon som är godkända att brukas inom statens territorium. Det nationella registret över järnvägsfordon fyller inte de syften järnvägsprotokollet har (se avsnitt 3.5.1 och 6.5.3). Vidare kommer det internationella registret att vara självfinansierat genom avgifter, och dessutom är en registrering av en internationell säkerhetsrätt frivillig. Ett till- träde till protokollet medför således inte heller vare sig några in- direkta kostnader eller minskade intäkter. 
  
 Ett tillträde till järnvägsprotokollet påverkar Kronofogdemyndig- heten på så sätt att myndigheten kommer att behöva kontrollera det internationella registret vid handläggning av rullande järnvägs- materiel samt registrera säkerhetsrätter i allmänna mål. Det admini- strativa arbete och de registreringsavgifter som ett tillträde kan komma att medföra för Kronofogdemyndigheten är så pass begrän- sat att det ryms inom befintliga anslag. Möjligen skulle det kunna bli visst administrativt arbete även för Transportstyrelsen att infor- mera om järnvägsprotokollet och det internationella järnvägsregistret, något som ryms inom befintliga anslag. 
  
 Om parterna har avtalat att svenska domstolar ska ha behörighet att pröva frågor som grundas på protokollets bestämmelser men inte har pekat ut någon särskild domstol, ska frågan om domstols behörighet avgöras genom bestämmelserna i rättegångsbalken eller i vissa fall Bryssel  
 I-förordningen. 
  I den mån det av dessa bestäm- melser inte framgår vilken domstol som ska ha behörighet bör Stockholms tingsrätt vara reservforum. Hanteringen av de mål som följer av utredningens förslag bedöms inte leda till någon väsentlig ökad belastning för Stockholms tingsrätt. Enligt utredningens be- dömning får därmed förslaget inte några ekonomiska konsekvenser för Sveriges domstolar som måste finansieras i särskild ordning. 
  
 EKN ställer ut statsgarantier för svenska exportaffärer. Det kan handla om rullande järnvägsmateriel från Lee på export eller underleverantörers leverans till Lee (som i sin tur expor- terar). Ett tillträde till järnvägsprotokollet leder till bättre förut- sättningar för finansiering av sådana förvärv. Detta underlättar för EKN som normalt sett tar säkerhet i tillgångarna när garanti ställls ut till finansieären. En förstärkt möjlighet att bevaka och genom- driva säkerheter i rullande järnvägsmaterial är därmed positivt inte 
  
 150 
  
 SOU 2016:43 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 bara för köpare genom förbättrade möjligheter att finansiera sina affärer utan också för EKN genom en förbättrad riskprofil på export- kreditgarantier utställda till förmån för exportörer och finansiärer av exportaffärer. 
  
 Det är utredningens bedömning att ett tillträde till protokollet innebär att såväl stora som mindre företag med verksamhet i Sverige, varav vissa ägs av svenska staten/landstingen, kommer att kunna göra ekonomiska besparingar. Detta kan i sin tur leda till andra samhällsekonomiska konsekvenser såsom positiva effekter på syssel- sättningen. Exakt vilka och hur stora dessa konsekvenser kommer att bli är emellertid enligt utredningens mening inte möjligt att förut- säga. 
  
 11.4Övriga konsekvenser 
  
 Som har konstaterats i kapitel 6 har EU kompetens inom vissa om- råden som regleras i protokollet, bland annat frågan om lagval. Detta innebär att Sverige, liksom övriga av EU:s medlemsstater, har varit förhindrat att tillträda överenskommelserna innan EU tillträtt, något som skedde år 2009 respektive 2014 varefter det stått Sverige fritt att tillträda. Men med hänsyn till EU:s kompetens kan Sverige inte lämna samtliga möjliga förklaringar till konventionen och proto- kollet. Detta har beaktats i utredningens förslag i fråga om vilka förklaringar som Sverige bör lämna vid ett tillträde och utredningens förslag överensstämmer således med  
 EU-rätten. 
  
 De avtalstyper som kan grunda en internationell säkerhetsrätt – pantavtal, leasingavtal och köpavtal där säljaren har ett äganderätts- förbehåll – är väl kända i svensk rätt. Ett tillträde till protokollet innebär att separata bestämmelser kommer att tillämpas på inter- nationella säkerhetsrätter. De största skillnaderna i förhållande till svensk rätt blir vad som ska gälla i en insolvenssituation; järnvägs- protokollet ger borgenären större möjlighet att i en sådan situation snabbt återta egendomen i vilken säkerhetsrätten finns. Den trygg- het som det innebär för kreditgivarna kommer järnvägsföretagen tillgodo. 
  
 Svensk kreditsäkerhetsrätt är i viss mån osäker till innehållet och delvis föråldrad. Detta medför bl.a. att både svenska och utländska kreditgivare kan uppleva osäkerhet över stabiliteten avseende kredit- 
  
 151 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2016:43 
  
 säkerhet i lösöre, däribland rullande järnvägsmateriel. Ett svenskt tillträde till och implementering av Kapstadskonventionens järnvägs- protokoll kommer att medföra en tydlig förbättring av kreditsäker- hetsrätten på de områden protokollet täcker. Som borgenär med en registrerad internationell säkerhetsrätt blir positionen väsentligt mera förutsägbar och pålitlig i ett insolvensförfarande avseende en svensk gäldenär, jämfört med om Sverige inte ansluter sig till järn- vägsprotokollet. 
  
 Järnvägsprotokollet är ett av tre tillhörande protokoll till Kap- stadskonventionen från Unidroit för enhetliga regler avseende säker- hetsrätter i lösa saker. Sverige har den 1 april 2016 tillträtt konven- tionen och luftfartsprotokollet. Ett svenskt tillträde medför att även regleringen för finansiering av järnvägssektorn moderniseras; att även järnvägssektorn får ett heltäckande internationellt register med- för enligt utredningens uppfattning en positiv utveckling inom svensk rätt. 
  
 Sammantaget är utredningens bedömning att ett tillträde skulle medföra ekonomiska fördelar för svenska järnvägsföretag, vilket sannolikt kommer att medföra andra positiva samhällsekonomiska effekter. 
  
 11.5Alternativa lösningar 
  
 Lösöreköpskommittén har övervägt bl.a. om det är lämpligt att till- skapa någon form av registerpant som ersättning för dagens lösöre- köp, se SOU 2015:18. Kommittén har kommit fram till i huvudsak följande reglering, som tas in i en lag om panträtt i lösöre genom registrering. Möjligheten att pantsätta lösöre genom registrering ska gälla för näringsidkare, däremot inte för privatpersoner. Endast skepp, skeppsbygge och luftfartyg faller utanför. Andelar i lösöre ska också kunna bli föremål för panträtt genom registrering. När registrering har skett ska registreringsmyndigheten ombesörja att kungörelse sker i Post- och Inrikes Tidningar, som publiceras på Bolagsverkets webbplats och därmed är lätt tillgänglig för var och en. Där finns olika sökmöjligheter, och på webbplatsen ska kun- görelsen ligga kvar till dess avregistrering av panträtten sker. 
  
 Detta förslag är alltjämt under beredning hos Justitiedeparte- mentet. 
  
 152 
  
 SOU 2016:43 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 Ett tillträde till järnvägsprotokollet innebär, som nämnts ovan, registrering av säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel i ett inter- nationellt register, vilket enligt utredningen inte går att jämföra med ett nationellt register för panträtter. Vidare erbjuder Kapstads- konventionen tillsammans med järnvägsprotokollet harmonisering och internationalisering av de insolvensrättsliga regler som gäller vid köp av rullande järnvägsmateriel. 
  
 Det alternativ som i teorin står till buds är att Sverige genomför en större modernisering av svensk kreditsäkerhetsrätt och på egen hand inför regelsystem som bl.a. motsvarar och speglar järnvägs- protokollet. Men utredningen bedömer att en sådan större lagstift- ningsomgång inte kan nå upp till en konventionsbaserad internatio- nell reglering av den typ som Kapstadssystemet erbjuder. 
  
 153 
  
 12 Författningskommentar 
  
 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker 
  
 Huvuddelarna av järnvägssprotokollet inkorporeras i svensk rätt genom ändringar i lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker. 
  
 Tre typer av avtal kan ge upphov till en internationell säker- hetsrätt: pantavtal (inklusive säkerhetsöverlåtelser), leasingavtal och köpeavtal där säljaren har ett äganderättsförbehåll. För att omfattas av Kapstadskonventionens järnvägsprotokoll måste säkerhetsrätten vara knuten till en typ av egendom som anges i konventionen, så- som rullande järnvägsmateriel. 
  
 Avgörande för om protokollet är tillämpligt är om gäldenären (dvs. pant- eller säkerhetsställaren, leasingtagaren eller köparen) hör hemma i en stat som har tillträtt Kapsstadskonventionen och järn- vägsprotokollet. Sverige har, den 1 april 2016, tillträtt Kapstads- konventionen. 
  
 Protokollet utgör ett komplement till konventionen där konven- tionens bestämmelser anpassas för att passa rullande järnvägsmate- riel. Konventionen och protokollet ska läsas tillsammans och tolkas i ljuset av varandra. Om de är oförenliga, har protokollet företräde. 
  
 I protokollet regleras framför allt hur internationella säkerhets- rätter ska behandlas i olika situationer, bl.a. vilka åtgärder borge- nären kan vidta om gäldenären inte uppfyller sina skyldigheter en- ligt avtalet. Det finns även bestämmelser om överlåtelse av inter- nationella säkerhetsrätter och av rättigheter som följer med säker- hetsrätten, t.ex. avbetalningar och leasingavgifter. Frågor som inte behandlas i protokollet regleras av tillämplig nationell rätt. 
  
 Vid tillämpningen av protokollets bestämmelser ska hänsyn tas till de förklaringar som respektive fördragsslutande stat har lämnat. 
  
 155 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2016:43 
  
 Vilka förklaringar en stat har lämnat och innehållet i dessa anges på Unidroits hemsida. Sveriges förklaringar finns också i Sveriges överenskommelser med främmande makter. 
  
 Protokollet är främst utformat för att tillämpas vid gränsöver- skridande transaktioner men dess bestämmelser är inte begränsade till dessa fall. Exempelvis kan ett pantavtal mellan två parter i samma fördragsslutande stat ge upphov till en internationell säkerhetsrätt på vilken protokollet är tillämpligt. 
  
 Registering i det internationella registret är avgörande för vissa frågor, bl.a. om prioritet, men är inte nödvändigt för att en säker- hetsrätt ska omfattas av protokollet. Om en säkerhetsrätt uppfyller protokollets krav i övrigt, utgör den en internationell säkerhetsrätt och får verkan mellan avtalsparterna oavsett om den registreras i det internationella registret eller inte. 
  
 De olika avtalstyperna som kan grunda en internationell säker- hetsrätt är etablerade inom svensk rätt. Det finns emellertid hittills ingen svensk lag som gemensamt reglerar de olika typerna av säker- hetsrätter. Bestämmelserna i protokollet avser olika rättsområden och motsvarar i stora drag det som gäller enligt svensk rätt. En skillnad mellan bestämmelserna i protokollet och rent nationell rätt är hur olika säkerhetsrätter behandlas vid ett insolvensförfarande. Detta påverkar främst tillämpligheten av utsökningsbalken, konkurs- lagen (1987:672), lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion och förmånsrättslagen (1970:979). 
  
 Genom ändringar i lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker införs i svensk rätt en särskild reglering för vissa säker- hetsrätter i rullande järnvägsmateriel. I den utsträckning som lagen är tillämplig och reglerar samma frågor som andra lagar, ska den tillämpas i stället för de andra lagarna. I konkurslagen och utsök- ningsbalken finns bestämmelser som anger att särskild reglering i annan lag ska ha företräde framför konkurslagens respektive utsök- ningsbalkens bestämmelser (1 kap. 6 § konkurslagen och 1 kap. 2 § utsökningsbalken). I andra relevanta lagar införs bestämmelser som upplyser om förevarande lag. 
  
 I protokollet regleras vissa frågor som också regleras i  
 EU-rätts- 
  akter, nämligen insolvensförordningen (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/848 av den 20 maj 2015 om insol- vensförfaranden), Bryssel  
 I-förordningen 
  (Europaparlamentets och rådets förordning [EU] nr 1215/2012 av den 12 december 2012 om 
  
 156 
  
 SOU 2016:43 
  
 Författningskommentar 
  
 domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område) och Rom  
 I-förordningen 
  (Europaparla- mentets och rådets förordning [EG] nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser). 
  
 Genom att EU tillträtt de båda överenskommelserna utgör delar av konventionen och protokollet en del av  
 EU-rätten. 
  Vid tillämp- ningen av bestämmelser i konventionen och protokollet som rör lagval, domstols behörighet, erkännande av domstols beslut och in- solvensrätt ska därmed hänsyn tas till EU:s förklaringar i samband med tillträdet. 
  
 1 § Denna lag tillämpas på sådana säkerhetsrätter och andra rättig- heter som regleras i konventionen om internationella säkerhets- rätter i lösa saker av den 16 november 2001 (Kapstadskonventionen) och protokollen till konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker, om särskilda frågor rörande luftfartsobjekt (luftfarts- protokollet) och om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmate- riel (järnvägsprotokollet). 
  
 Lagen tillämpas också, i den utsträckning som följer av konven- tionen, på sådana säkerhetsrätter och andra rättigheter som har uppkommit enligt annan lag och som omfattas av Sveriges förkla- ringar till artiklarna 39 och 40 i konventionen. Förklaringarna finns, tillsammans med förklaringar som avser artikel 54.2 i konventio- nen, artiklarna XII och XIII i luftfartsprotokollet och artikel X i järn- vägsprotokollet, i Sveriges överenskommelser med främmande makter (SÖ). 
  
 Tillägget i första stycket är en hänvisning till järnvägsprotokollet vilket innebär att lagen också är tillämplig på internationella säkerhets- rätter och s.k. tillhörande rättigheter som regleras i järnvägsproto- kollet. 
  
 Tillägget till andra stycket avser den förklaring som Sverige läm- nar till järnvägsprotokollet. 
  
 3 § Artiklarna  
 I–VII, 
  IX,  
 XII–XVI 
  och  
 XX–XXV 
  i luftfartsproto- kollet samt artiklarna  
 I–V, 
  VII, X, XI och  
 XIV–XX 
  i järnvägsproto- kollet ska i originaltexternas lydelse gälla som lag här i landet. 
  
 Protokollens engelska originaltexter finns tillsammans med en svensk översättning som bilaga 2 respektive 3 till denna lag. Texterna 
  
 157 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2016:43 
  
 på övriga originalspråk – arabiska, franska, kinesiska, ryska och spanska – finns i SÖ. Originaltexterna har samma giltighet. 
  
 Genom ändringen i första stycket inkorporeras huvuddelen av be- stämmelserna i järnvägsprotokollet. Övervägandena finns i kapi- tel 9. I första stycket anges vilka artiklar i järnvägsprotokollet som ska gälla som svensk lag. 
  
 Artiklarna  
 I–V 
  innehåller definitioner och anger när protokollet är tillämpligt. 
  
 Genom artikel VII kompletteras konventionens bestämmelser om åtgärder som en borgenär kan vidta vid gäldenärens avtalsbrott. I denna artikel blir det tydligt att järnvägsprotokollet är en sär- reglering i förhållande till konventionen och specialanpassat för att gälla järnvägssektorn. I artikel VII.3 anges, att artikel 8.3 i konven- tionen om vilka åtgärder en borgenär kan vidta, inte ska tillämpas; i stället ska protokollets bestämmelser i detta avseende gälla. 
  
 Artiklarna X och XI innehåller bestämmelser om bistånd vid insolvens och bestämmelser om gäldenären. 
  
 Artiklarna  
 XIV–XX, 
  som också inkorporeras, innehåller bl.a. bestämmelser om identifiering av rullande järnvägsmateriel för regi- streringsändamål, om det internationella registret för säkerhets- rätter i rullande järnvägsmateriel, immunitet och förhållandet till andra konventioner. 
  
 Artiklarna VI, VIII och IX gäller endast om den fördragsslut- ande staten har lämnat en förklaring om att tillämpa dem. Utred- ningens förslag är att Sverige inte lämnar några sådana förklaringar, och artiklarna ska därför inte gälla som svensk lag. Artikel XII hand- lar om registreringsorganets och tillsynsmyndighetens uppgifter och ska, enligt utredningen, inte gälla som svensk lag. Inte heller inkorporeras artikel XIII som avser kontaktpunkter. Artiklarna XXI– XXXIV är slutbestämmelser om ratifikationsförfarandet och depo- nering av dokument och bör inte heller införlivas med svensk rätt. 
  
 Järnvägsprotokollet finns i originaltext på arabiska, engelska, franska, kinesiska, ryska och spanska. Genom inkorporeringen blir dessa språkversioner gällande som svensk lag. Enligt tillägget i andra stycket finns den engelska språkversionen och en svensk översätt- ning intagna som en bilaga till lagen. Den svenska översättningen bifogas endast som hjälp för läsningen och har inte någon rättslig betydelse. Ingen av originaltexterna har företräde framför övriga. 
  
 158 
  
 SOU 2016:43 
  
 Författningskommentar 
  
 7 § Om det finns svensk domsrätt enligt någon av de bestämmelser i Kapstadskonventionen, luftfartsprotokollet eller järnvägsprotokollet som anges i 2 och 3 §§ och någon annan behörig domstol saknas, är Stockholms tingsrätt behörig. 
  
 Om parterna har avtalat att svenska domstolar ska ha behörighet att pröva frågor som grundas på konventionens och protokollens bestämmelser men inte har pekat ut någon särskild domstol, ska frågan om domstols behörighet avgöras med stöd av antingen rätte- gångsbalken eller Bryssel  
 I-förordningen. 
  
 Av paragrafen framgår att Stockholms tingsrätt är behörig dom- stol när det enligt en bestämmelse i konventionen eller protokollen som gäller som svensk lag finns svensk domsrätt, men svenska nationella forumregler eller  
 EU-rättsliga 
  regler inte anvisar någon behörig domstol. Tillägget innebär att Stockholms tingsrätt också blir reservforum vid svensk domsrätt enligt bestämmelserna i järn- vägsprotokollet. Övervägandena finns i kapitel 9. 
  
 8 § I en insolvenssituation enligt artikel I.2m i luftfartsprotokollet tillämpas, om gäldenären har sina huvudsakliga intressen i Sverige på så sätt som anges i artikel I.2n, artikel XI alternativ A i luftfarts- protokollet. Vid tillämpningen får den väntetid som anges i artikeln inte överstiga 60 kalenderdagar. 
  
 I en insolvenssituation enligt artikel I.2c i järnvägsprotokollet tilläm- pas, om gäldenären har sina huvudsakliga intressen i Sverige på så sätt som anges i artikel I.2d, artikel IX alternativ A i järnvägsprotokollet. Vid tillämpningen får den väntetid som anges i artikeln inte överstiga 60 kalenderdagar. 
  
 Avtalsparterna kan genom skriftligt avtal bestämma att första eller andra stycket inte ska tillämpas. 
  
 Tillägget i andra stycket reglerar tillämpligheten av järnvägsproto- kollets insolvensrättsliga bestämmelser i artikel IX i järnvägsproto- kollet. Övervägandena finns i kapitel 6 och 9. Tillägget i första stycket om luftfartsprotokollet görs för att tydliggöra vilken bestämmelse det är som avses. 
  
 Insolvensbestämmelserna i artikel IX i järnvägsprotokollet är centrala för avtal som grundar sig på Kapstadskonventionen och protokollet. Enligt artikeln är dess bestämmelser bara tillämpliga 
  
 159 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2016:43 
  
 om en fördragsslutande stat lämnar en förklaring om att tillämpa artikeln. När luftfartsprotokollet skulle ratificeras lämnade Sverige inte någon sådan förklaring med hänsyn till den oklarhet som råder om kompetensfördelningen mellan EU och dess medlemsstater i insolvensrättsliga frågor. Utredningen har kommit fram till samma slutsats. Artikel IX inkorporeras därmed inte i svensk rätt (jfr 3 §). 
  
 Det finns däremot inget hinder mot att anpassa svensk rätt så att den motsvarar en tillämpning av artikeln, vilket sker genom förevarande paragraf. Resultatet är alltså detsamma som om Sverige skulle ha lämnat en förklaring. Även om det är fråga om en rent nationell bestämmelse, är avsikten att den ska tolkas och tillämpas i ljuset av konventionen och protokollet. Av detta följer att det som anges om artikel IX i den officiella kommentaren till konventionen och protokollet får beaktas. 
  
 I 1 kap. 6 § konkurslagen (1987:672) finns en generell bestäm- melse som anger att om det i någon annan lag har meddelats någon bestämmelse som avviker från konkurslagen, gäller den bestämmel- sen. Vid en konkurs där det i boet finns egendom som är belastad med en internationell säkerhetsrätt eller annan rättighet som om- fattas av konventionen och protokollet, har bestämmelserna i före- varande paragraf alltså företräde framför konkurslagens bestämmel- ser. Bestämmelserna har också företräde framför bestämmelser i utsökningsbalken (UB) och lagen (1996:764) om företagsrekonstruk- tion. Vid tillämpning av paragrafen måste hänsyn däremot tas till tillämplig  
 EU-rätt. 
  
 Enligt första meningen i andra stycket tar paragrafen sikte på ett sådant fall som anges i artikel I.2c i järnvägsprotokollet. I artikeln definieras en insolvenssituation. Med detta avses att ett insolvens- förfarande inleds. Enligt Kapstadskonventionen avses med insolvens- förfarande konkurs, likvidation och andra rättsliga eller administra- tiva förfaranden, varvid gäldenärens tillgångar och rörelse kontrolleras eller övervakas av en domstol för rekonstruktion eller likvidation (artikel 1.l i konventionen). Rekonstruktioner enligt lagen om före- tagsrekonstruktion faller in under definitionen. Även interimistiska förfaranden omfattas. En borgenär kan inte med stöd av denna paragraf vidta åtgärder i andra fall än vid insolvensförfaranden, t.ex. vid tvångsåtgärder enligt utsökningsbalken. 
  
 Alla insolvenssituationer omfattas dock inte av paragrafen. Den gäller bara de insolvenssituationer där gäldenären i enlighet med 
  
 160 
  
 SOU 2016:43 
  
 Författningskommentar 
  
 artikel I.2d har sina huvudsakliga intressen i Sverige. Den är alltså tillämplig om gäldenären enbart har sitt säte i Sverige eller, för det fall det inte finns något registrerat säte, bolaget endast är bildat i Sverige men i övrigt inte har några intressen här i landet. 
  
 I en insolvenssituation där det i konkursboet eller dylikt finns rullande järnvägsmateriel som är belastad med en internationell säker- hetsrätt eller annan rättighet som omfattas av konventionen och protokollet, ska bestämmelserna i artikel IX, alternativ A, tillämpas. 
  
 Artikeln ålägger gäldenären eller den som annars är behörig i insolvensförfarandet, dvs. en konkursförvaltare eller rekonstruk- tören i en företagsrekonstruktion, vissa skyldigheter. Inom en viss väntetid från det att insolvensförfarandet inleds måste enligt arti- kel IX en av två saker ske: antingen måste alla avtalsbrott läkas och gäldenären (eller den som annars är behörig) förbinda sig att upp- fylla alla framtida förpliktelser i enlighet med avtalet eller måste borgenären återfå besittningen till den rullande järnvägsmaterielen. Exempelvis måste eventuellt uteblivna avbetalningar eller betal- ningar av leasingavgifter betalas. Dessutom måste gäldenären (eller den som annars är behörig) åta sig att uppfylla alla framtida förplik- telser enligt avtalet. 
  
 Om gäldenären inte gör det som krävs, kan borgenären ansöka hos domstol om att återfå besittningen till den rullande järnvägs- materielen. Domstolen ska då skyndsamt meddela ett sådant beslut och får inte medge något anstånd utöver de tidsramar som anges i artikel IX, alternativ A. 
  
 I avvaktan på att borgenären övertar besittningen av den rullande järnvägsmaterielen ska gäldenären (eller den som annars är behörig) vidta åtgärder för att bevara objektet och bibehålla dess värde i enlig- het med avtalet. Borgenären har under denna tid rätt att ansöka om andra intermistiska åtgärder som är tillgängliga enligt tillämplig lag. 
  
 Vid tillämpningen av artikel IX framgår av andra meningen i andra stycket att den väntetid som anges i artikeln inte får överstiga 60 kalenderdagar. Avsikten med bestämmelsen är att ge borgenären vissa ovillkorliga rättigheter och inte att försämra den rätt borge- nären har enligt annan lag. Egendom som inte tillhör gäldenären ingår inte i dennes konkursbo och ägaren har separationsrätt till egendomen. Exempelvis kan leasegivare därför ha möjlighet att redan före  
 60-dagarsfristens 
  utgång få ut sin egendom. Efter de 60 kalender- 
  
 161 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2016:43 
  
 dagarna måste den rullande järnvägsmaterielen ställas till borgenärens förfogande. 
  
 Enligt tredje stycket kan avtalsparterna avtala bort tillämpligheten av första stycket. Tillägget innebär att även det nya andra stycket omfattas av tredje stycket. Bestämmelsen är en direkt motsvarighet till artikel III i protokollet enligt vilken parterna skriftligen kan avtala bort tillämpligheten av artikel IX. I den engelska original- texten används ”exclude” för att klargöra att parterna antingen måste avtala bort tillämpligheten av artikel IX i sin helhet eller fullt ut tillämpa det alternativ som den fördragsslutande staten har valt. Avsikten är att bestämmelsen i andra stycket ska tillämpas på samma sätt. Om parterna avtalar bort tillämpligheten av första stycket och därmed artikel IX, alternativ A, eller om borgenären av någon an- ledning väljer att inte använda sig av de möjligheter som finns en- ligt bestämmelserna i första stycket, kommer säkerhetsrätten under insolvensförfarandet att behandlas enligt konkurslagen eller lagen om företagsrekonstruktion. 
  
 Verkningar av registrering i internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel 
  
 9 § Köp av rullande järnvägsmateriel gäller mot säljarens borgenärer i och med avtalet, om en säkerhetsrätt i köpeobjektet registreras i det internationella registret i anslutning till köpet. Detta förutsätter att säljaren angivits som gäldenär och köparen som borgenär i registreringen. 
  
 I denna paragraf, som är ny, behandlas det s.k. borgenärsskyddet vid överlåtelse av rullande järnvägsmateriel. Övervägandena finns i kap. 9. 
  
 Järnvägsprotokollet, till skillnad från luftfartsprotokollet, möjlig- gör inte registrering av vanliga försäljningar, annat än i upplys- ningssyfte. För säkerhetsöverlåtelser (och pantavtal) kommer en registrering av panträtt eller säkerhetsrätt i det internationella registret att ge sakrättsligt skydd mot upplåtarens borgenärer utan att förfarande enligt lösöreköplagen iakttas. Samma sak bör gälla den omsättningsöverlåtelse som sker i en sale  lease back trans- aktion där leasingavtalet registreras i det internationella registret. Det skulle annars kunna uppkomma en oönskad situation och rätts- förluster, där det i det internationella registret registrerade leasing- avtalet i sig ger upphov till en internationell säkerhetsrätt. Den 
  
 162 
  
 SOU 2016:43 
  
 Författningskommentar 
  
 skulle i princip åtnjuta erkännande men vara utan verkan i den mån leasegivarens förvärv av egendomen från leasetagaren (det första ledet i transaktionen) skulle sakna sakrättslig verkan mot lease- tagarens/säljarens borgenärer (vilket ska avgöras av den nationella rättsordningen). 
  
 Paragrafen innebär att den som förvärvar en rullande järnvägs- materiel erhåller sakrättsligt skydd gentemot överlåtarens borge- närer, om det i anslutning till köpet görs en ansökan om registre- ring av en säkerhetsrätt i objektet i det internationella registret. Det sakrättsliga skyddet för förvärvaren knyts till registreringen och inträder från den dag då registrering beviljas. Bestämmelsen innebär därmed att det sakrättsliga skyddet för förvärvaren inte är beroende av att denne fått den rullande järnvägsmaterielen i sin besittning eller att lösöreköpslagen använts. Förvärvaren är skyddad även om den rullande järnvägsmaterielen finns kvar i överlåtarens besittning. 
  
 Omvänt innebär detta att så länge registrering inte har gjorts för ett förvärv gäller traditionsprincipen och lösöreköplagen i vanlig ordning. 
  
 Bestämmelsen innebär även att egendomen är preciserad till sådan egendom som omfattas av järnvägsprotokollet. Men det förut- sätter att säljaren angivits som gäldenär och köparen som borgenär i registreringen och då såsom dessa begrepp definierats i Kapstads- konventionen. 
  
 Med denna ordning finns det inget behov av att ta ställning till om en transaktion egentligen rör sig om en omsättningsöverlåtelse eller om det är en säkerhetsöverlåtelse som avses. 
  
 Det noteras att bestämmelsen inte behövs för det fall en över- gång sker till avtalsprincipen i enlighet med Lösöreköpskommitténs betänkande (SOU 2015:18). 
  
 12.2Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) 
  
 4 § Förmånsrätt följer med 
  
 1.sjöpanträtt och luftpanträtt, 
  
 2.internationell säkerhetsrätt i luftfartyg, flygmotorer och rullande järnvägsmateriel som registrerats enligt lagen (2015:860) om inter- nationella säkerhetsrätter i lösa saker, 
  
 163 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2016:43 
  
 3.handpanträtt och rätt att kvarhålla lös egendom till säkerhet för fordran (retentionsrätt), panträtt på grund av registrering eller underrättelse enligt lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument samt panträtt på grund av registrering enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat, 
  
 4.panträtt på grund av inteckning i skepp eller skeppsbygge eller i luftfartyg och reservdelar till luftfartyg, 
  
 5.registrering av båtbyggnadsförskott enligt lagen (1975:605) om registrering av båtbyggnadsförskott. 
  
 I paragrafen anges olika särskilda förmånsrätter. Övervägandena finns i kapitel 9. 
  
 Andra punkten har kompletterats med internationella säkerhets- rätter i rullande järnvägsmateriel, vilket innebär att internationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel får särskild förmånsrätt om de har registerats i det internationella registret för säkerhets- rätter i rullande järnvägsmateriel enligt lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker. 
  
 Genom tillägget i andra punkten säkerställs den prioritet som internationella säkerhetsrätter i rullande järnvägsprotokoll har enligt artikel 29 i Kapstadskonventionen, vilken gäller som svensk lag (2 § lagen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker). Artikeln före- skriver att en registrerad internationell säkerhetsrätt har företräde framför en oregistrerad säkerhetsrätt. 
  
 Med att säkerhetsrätten är registrerad avses att den är regi- strerad i det internationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel. Prioriteten gäller således endast för internationella säkerhetsrätter som är registrerade i det internationella registret. 
  
 Även legala säkerhetsrätter som omfattas av en stats förklaring till artikel 40 och som har registrerats i det internationella registret omfattas av den andra punkten. När de har registrerats ska de be- handlas som internationella säkerhetsrätter. Detta innebär att även en säkerhetsrätt som uppkommit till följd av ett utmätningsbeslut kan få särskild förmånsrätt oavsett i vilken stat beslutet meddelats. Men det förutsätter att säkerhetsrätten omfattas av statens för- klaring till artikel 40 och att den därtill har registrerats i det inter- nationella registret för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel. 
  
 Säkerhetsrätter som i och för sig utgör internationella säker- hetsrätter, men som inte är registrerade i det internationella registret 
  
 164 
  
 SOU 2016:43 
  
 Författningskommentar 
  
 för säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel, omfattas inte av den särskilda förmånsrätten. Borgenärers inbördes rätt till betalning för sådana oregistrerade säkerhetsrätter i rullande järnvägsmateriel får bedömas enligt övriga bestämmelser. 
  
 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1845:50 s.1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva 
  
 5 § I lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker finns bestämmelse som avviker från denna lag, och som har företräde framför denna lag. 
  
 I paragrafen, som är ny, upplyses om att det i lagen om internatio- nella säkerhetsrätter i lösa saker finns en bestämmelse som avviker från Lösöreköplagen och har företräde framför denna lag. Över- vägandena finns i avsnitt 9. 
  
 165 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2015:66 
  
 Tillträde till järnvägsprotokollet 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 17 juni 2015 
  
 Sammanfattning 
  
 Sverige står inför stora investeringar på järnvägsområdet. Upprust- ning och utbyggnad av järnvägsnätet, genom bl.a. aviserade sats- ningar på nya stambanor för höghastighetståg, kommer att ha hög prioritet under kommande år. En förstärkt och utbyggd järnvägs- sektor medför även ökade investeringar i nya tåg för järnvägsbolagen. Mot den bakgrunden ska det utredas om Sverige bör tillträda ett internationellt instrument, järnvägsprotokollet, som tagits fram i syfte att göra det enklare och billigare att finansiera anskaffandet av nya järnvägsfordon. 
  
 Järnvägsprotokollet hör samman med konventionen om inter- nationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom (Kapstadskonventionen). Genom protokollet och konventionen har det införts en ordning för internationella säkerhetsrätter vid överlåtelser och upplåtelser av järnvägsfordon som ska öka förutsebarheten och minska riskerna för finansiärerna. Det ger förutsättningar för lägre finansierings- kostnader vid anskaffandet av sådan egendom. 
  
 En tidigare utredning (Kapstadsutredningen) föreslår att Sverige snarast tillträder konventionen och ett motsvarande protokoll på luftfartsområdet. 
  
 En särskild utredare ska analysera och ta ställning till om Sverige också bör tillträda järnvägsprotokollet, föreslå de författningsänd- ringar som är nödvändiga eller som i övrigt bedöms lämpliga vid ett tillträde samt ta ställning till vilka förklaringar till protokollet som Sverige bör avge i sådant fall. 
  
 167 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2016:43 
  
 Uppdraget ska redovisas senast den 20 juni 2016. 
  
 Järnvägsprotokollet till Kapstadskonventionen 
  
 Järnvägsfordon representerar mycket höga ekonomiska värden. Finansieringen av sådan egendom kan ske på olika sätt, t.ex. genom sedvanligt lån eller genom olika former av leasingavtal eller köp med äganderättsförbehåll. En förutsättning är vanligtvis att borge- nären får en säkerhetsrätt i egendomen. Den rättsliga regleringen av säkerhetsrätterna, deras prioritet och skyddet mot tredje man, t.ex. vid gäldenärens konkurs, ser emellertid olika ut i olika länder. Det leder till osäkerhet hos finansiärerna och därmed högre finansierings- kostnader. Vid finansiering av rullande järnvägsmateriel genom leasing tillämpas många gånger ordningen i lagen (1845:50 s. 1) om handel med lösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva (lösöreköpslagen). För att åstadkomma separationsrätt i egendom för borgenären uppställs i lagen krav på kungörelse i ortstidning och registrering hos Kronofogdemyndigheten. Ordningen framstår som omständlig och har dessutom en stark nationell prägel, vilket kan verka avhållande för framför allt utländska finansiärer. Lösöre- köpskommittén föreslår att lösöreköpslagen ska upphävas och att det ska införas nya regler om registerpant (SOU 2015:18). 
  
 Kapstadskonventionen har tillkommit i syfte att ge större förut- sebarhet och trygghet för finansiärer, vilket i sin tur ska leda till lägre finansieringskostnader vid förvärv av värdefull flyttbar egen- dom. Konventionen har förhandlats fram inom det mellanstatliga privaträttsliga institutet Unidroit (International institute for the unification of private law). Det regelverk som konventionen ställer upp är tillämpligt för tre typer av lös egendom: luftfartsutrustning, rullande järnvägsmateriel och tillgångar avsedda för rymden. För varje typ av egendom finns ett tillhörande protokoll. Konventionen tillsammans med respektive protokoll ska läsas som ett instrument. Konventionen och luftfartsprotokollet antogs år 2001 och EU till- trädde dessa år 2009. 
  
 Järnvägsprotokollet antogs i Luxemburg år 2007. Systematiken och innehållet överensstämmer i stora delar med luftfartsproto- kollet. Liksom luftfartsprotokollet innehåller järnvägsprotokollet regler om leasing, panträtter och äganderättsförbehåll men med 
  
 168 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 1 
  
 avseende på rullande järnvägsmateriel, dvs. järnvägsfordon som lok och vagnar med tillhörande utrustning. Vidare innehåller proto- kollet prioritetsregler och regler om borgenärens och gäldenärens rättigheter och skyldigheter, bl.a. vid dröjsmål och annan försum- melse. 
  
 Förutom materiella bestämmelser om säkerhetsrätterna, t.ex. hur de ska behandlas vid gäldenärens insolvens, innehåller proto- kollet bestämmelser om ett internationellt register som säkerhets- rätterna ska kunna registreras i. Bestämmelserna reglerar även hur identifieringen av det rullande järnvägsmateriel som belastas av säkerheter ska göras i registret. Det internationella registret kom- mer att finnas i Luxemburg. 
  
 Järnvägsprotokollet har ännu inte trätt i kraft utan gör det när fyra länder har godkänt eller ratificerat det. Hittills har endast Luxemburg ratificerat protokollet. EU undertecknade protokollet år 2009 och den 4 december 2014 beslutade EU att tillträda proto- kollet (Rådets beslut om godkännande, på Europeiska unionens vägnar, av protokollet om särskilda frågor rörande rullande järn- vägsmateriel till konventionen om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom som antogs i Luxemburg den 23 februari 2007). EU har exklusiv kompetens inom vissa områden som regleras i protokollet (frågor om domstols behörighet, gränsöverskridande insolvensförfaranden inom unionen och lagval i vissa fall) medan medlemstaterna har kompetens inom andra (bl.a. materiell insolvens- rätt). 
  
 Ett svenskt tillträde till protokollet förutsätter, förutom EU:s tillträde, att Sverige även ansluter sig till Kapstadskonventionen. 
  
 Kapstadsutredningen 
  
 En särskild utredare har haft i uppdrag att utreda om Sverige bör tillträda Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet (Kapstads- utredningen – internationella säkerheter i luftfartyg m.m., Ju2013:16). Utredningen överlämnade sitt betänkande Internationella säker- heter i flygplan m.m. – Kapstadskonventionen och luftfartsproto- kollet (SOU 2014:79) den 3 december 2014. I betänkandet föreslås att Sverige snarast tillträder de båda instrumenten, främst mot bakgrund av de ekonomiska fördelarna vid finansiering av nya luft- 
  
 169 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2016:43 
  
 fartyg och flygmotorer som finns att vinna för svenska lufttrafik- företag. Vidare föreslås att instrumenten inkorporeras i svensk rätt genom en lag om internationella säkerheter i mobilt lösöre samt att vissa författningsändringar görs i bl.a. konkurslagen (1987:672) och utsökningsbalken. 
  
 Utredningsuppdraget 
  
 Ska Sverige tillträda järnvägsprotokollet? 
  
 Liksom i fråga om Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet finns det mycket som talar för att det finns ekonomiska fördelar med ett svenskt tillträde till järnvägsprotokollet. På bl.a. flyg- och fartygsområdet sker finansiering i stor utsträckning genom pant- sättning av transportmedlet. Järnvägsprotokollet skapar den rätts- liga basen för sådan pantbaserad finansiering även inom järnvägs- sektorn. När frågan om antagande av järnvägsprotokollet remitterades ställde sig bl.a. remissinstanser inom järnvägssektorn, som SJ AB, Tågoperatörerna och dåvarande Järnvägsstyrelsen, positiva till en internationell reglering av kreditsäkerheter i rullande järnvägsmate- riel. Det framhölls bl.a. att avregleringen av den europeiska järn- vägsmarknaden och etableringen av nya privata aktörer ställer ökade krav på ett modernt internationellt regelverk om kreditsäkerheter. Ett stärkt borgenärsskydd genom ett harmoniserat regelverk ansågs kunna leda till sänkta kreditkostnader och i förlängningen till lägre biljettpriser för resenärerna. 
  
 Enligt uppgift är leasing en vanlig finansieringsform på järnvägs- området. I Sverige finns det inte något inskrivningsregister för säkerheter i järnvägsmateriel motsvarande det som finns för t.ex. luftfartyg. En borgenär kan alltså inte via inskrivning få sakrättsligt skydd för en säkerhet i sådan egendom. I många fall åstadkommer man separationsrätt för borgenären vid leasing genom att parterna tillämpar formkraven i lösöreköpslagen om kungörelse i ortstid- ning och registrering hos Kronofogdemyndigheten. Järnvägsproto- kollet innehåller ett mer utvecklat och anpassat system för sakrätts- ligt skydd i järnvägsfordon. Det bör i sin tur kunna stimulera till finansieringsformer med dessa som säkerhet. Den ökade förutse- barheten som den internationella regleringen innebär bör dessutom kunna attrahera utländska finansiärer, vilket är angeläget i en tid 
  
 170 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 1 
  
 när Sverige står inför stora investeringar på järnvägsområdet bl.a. i form av de första etapperna av nya stambanor för höghastighetståg. 
  
 Mot de fördelar som ett tillträde till järnvägsprotokollet innebär ska vägas att det långtgående borgenärsskydd som protokollet är avsett att ge kan vara till nackdel för såväl gäldenärer som det all- männa i en obeståndssituation eller i en tvist mellan bolag och finan- siär. En viktig fråga är också vilken ställning finansiären ges i för- hållande till övriga borgenärer i en obeståndssituation. 
  
 Utredaren ska därför analysera bestämmelserna i järnvägsproto- kollet och jämföra regleringen med gällande svensk rätt, med be- aktande av tillämplig  
 EU-rätt. 
  I analysen ska det beaktas att Sverige redan överfört kompetens till EU avseende vissa av de frågor som behandlas i protokollet. Utredaren ska mot bakgrund av analysen redogöra för de konsekvenser en svensk anslutning skulle få, såväl fördelar som nackdelar. 
  
 I uppdraget ingår dessutom att klarlägga vad systemet med det internationella registret innebär för olika användare. 
  
 Utifrån resultatet av analysen ska utredaren ta ställning till om Sverige bör tillträda järnvägsprotokollet. 
  
 Vilka förklaringar bör Sverige avge? 
  
 På motsvarande sätt som i Kapstadskonventionen och luftfarts- protokollet ges i järnvägsprotokollet möjligheter för den fördrags- slutande staten att begränsa eller utöka tillämpligheten av vissa bestämmelser genom att avge förklaringar till enskilda artiklar (se bl.a. artiklarna XIII, XXIV och XXV). En förklaring kan innebära att en viss bestämmelse, som annars inte skulle vara tillämplig, helt eller delvis ska tillämpas eller att den öppnar för den fördragsslut- ande staten att helt eller delvis avstå från att tillämpa en viss be- stämmelse som annars skulle gälla. 
  
 Utredaren ska därför analysera innebörden av samtliga möjliga förklaringar och utifrån sin analys föreslå vilka förklaringar Sverige bör avge respektive avstå från att avge vid ett tillträde till järnvägs- protokollet. 
  
 Enligt rådsbeslutet om EU:s tillträde har EU exklusiv behörig- het beträffande förklaringar som omfattas av artikel XXVII. EU avser att avstå från att göra dessa förklaringar, vilket innebär att 
  
 171 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2016:43 
  
 aktuella artiklar inte ska tillämpas för EU eller dess medlemsstater. Det understryks i beslutet att medlemsstaterna behåller sin be- hörighet beträffande materiella rättsregler om insolvens. Däremot kommer EU att göra en förklaring om att man antagit ett num- reringssystem som är lämpligt för identifiering av rullande järn- vägsmateriel enligt artikel XIV. 
  
 Utredarens förslag på vilka förklaringar Sverige bör avge ska utformas på ett sätt som gör att de inte står i strid med Sveriges åtaganden gentemot EU och inte inkräktar på EU:s exklusiva be- hörighet. I sitt ställningstagande ska utredaren även eftersträva för- slag som ligger i linje med de förslag på förklaringar som lämnas i Kapstadsutredningens betänkande eller, om regeringen beslutat om lagrådsremiss eller proposition med anledning av utredningens för- slag, de förslag på förklaringar som lämnas i de produkterna. 
  
 Hur bör järnvägsprotokollet införlivas med svensk rätt? 
  
 För att järnvägsprotokollet ska få rättslig giltighet i Sverige krävs att det införlivas med svensk rätt. Införlivandet kan ske antingen genom transformering (som innebär att protokollet omarbetas till svensk författningstext i den utsträckning nya bestämmelser krävs) eller genom inkorporering (som innebär att det föreskrivs i lag att bestämmelserna i protokollet ska gälla som lag i Sverige). 
  
 Utredaren ska därför ta ställning till på vilket av dessa sätt som protokollet bör införlivas med svensk rätt. I bedömningen ska be- aktas att protokollet omfattas av delad kompetens. 
  
 Utgångspunkten ska vara att använda samma metod för införliv- ande som Kapstadsutredningen föreslår, dvs. inkorporering. Det står emellertid utredaren fritt att föreslå en transformering om det be- döms som lämpligare. 
  
 Finns det behov av kontaktpunkter? 
  
 Vid ett tillträde till järnvägsprotokollet har Sverige möjlighet att utse ett eller flera organ till kontaktpunkter med uppgift att föra över uppgifter som krävs för registrering till det internationella registret (se artikel XIII i protokollet). 
  
 172 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 1 
  
 Utredaren ska därför analysera och ta ställning till om det vid ett tillträde finns behov av att utse en eller flera kontaktpunkter och i sådant fall föreslå vilken eller vilka organisationer som bör få uppdraget. I analysen ska utredaren väga in att Kapstadsutredningen anser att det inte finns något sådant behov i förhållande till Kap- stadskonventionen och luftfartsprotokollet. 
  
 Författningsändringar 
  
 Oavsett sitt ställningstagande i frågan om huruvida Sverige bör till- träda järnvägsprotokollet ska utredaren föreslå de författningsänd- ringar som ett svenskt tillträde kräver eller som i övrigt bedöms lämpliga för att protokollets bestämmelser ska kunna tillämpas fullt ut. Eftersom järnvägs- och luftfartsprotokollen överensstämmer i stor utsträckning och därför aktualiserar i princip samma frågeställ- ningar, ska utredaren i sitt arbete utgå från förslagen i Kapstads- utredningens betänkande och eftersträva lösningar som ligger i linje med dessa, såvida det inte finns bärande skäl som talar för mot- satsen. Om regeringen har beslutat om lagrådsremiss eller proposi- tion med anledning av Kapstadsutredningens förslag, ska utredaren i stället utgå från förslagen i de produkterna. 
  
 Utredaren ska även ta hänsyn till de reformer som är på väg att genomföras i den civilrättsliga lagstiftningen för järnvägstranspor- ter. Vissa ändringar har nyligen beslutats (se prop. 2014/15:58, bet. 2014/15:CU15, rskr. 2014/15:185). Inom Justitiedepartementet pågår arbete med Järnvägstrafikutredningens slutbetänkande (SOU 2015:9). Utredaren ska även beakta det fortsatta arbetet inom Justitiedepartementet med Lösöreköpskommitténs betänkande till den del som det kan ha betydelse för utredarens övervägande. 
  
 Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget 
  
 Utredaren ska inhämta synpunkter från berörda branscher, myndig- heter och organisationer i den utsträckning som utredaren finner lämpligt. Om det är möjligt och bedöms lämpligt, ska utredaren undersöka vilka lösningar andra stater har valt eller avser att välja vid sitt tillträde till järnvägsprotokollet. 
  
 173 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2016:43 
  
 Utredaren ska redovisa ekonomiska konsekvenser och andra effekter av sina förslag för såväl företag som det allmänna enligt  
 14–15 
  a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Vid konsekvens- analysen ska utredaren inhämta synpunkter från Näringslivets Regelnämnd (NNR). Om förslagen kan förväntas leda till intäkts- minskningar eller kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. 
  
 Uppdraget ska redovisas senast den 20 juni 2016. 
  
 (Justitiedepartementet) 
  
 174 
  
 Bilaga 2 
  
 Konvention om internationella säkerhetsrätter i lösa saker 
  
 THE 
  
 STATES 
  
 PARTIES 
  
 TO 
  
 DE STATER SOM ÄR PARTER 
  
 THIS CONVENTION, 
  
 I DENNA KONVENTION, 
  
 AWARE of the need to acquire 
  
 ÄR MEDVETNA om att förvärv 
  
 and use mobile equipment of high 
  
 och nyttjande av lösa saker av 
  
 value 
  
 or 
  
 particular 
  
 economic 
  
 stort värde eller av särskild 
  
 significance and to facilitate the 
  
 ekonomisk 
  
 betydelse 
  
 bör kunna 
  
 financing of the acquisition and 
  
 finansieras på ett effektivt sätt, 
  
 use of such equipment in an 
  
 efficient manner, 
  
 RECOGNISING 
  
 the 
  
 advantages 
  
 INSER fördelarna med leasing och 
  
 of  
 asset-based 
  financing and 
  
 finansiering mot säkerhet i de 
  
 leasing for this purpose and 
  
 aktuella tillgångarna och är ange- 
  
 desiring to facilitate these types of 
  
 lägna om att underlätta denna typ 
  
 transaction by establishing 
  
 clear 
  
 av transaktioner genom att fast- 
  
 rules to govern them, 
  
 ställa tydliga regler för desamma, 
  
 MINDFUL of the need to ensure 
  
 ÄR MEDVETNA OM behovet av 
  
 that interests in such equipment 
  
 att se till att säkerhetsrätten i 
  
 are recognised 
  
 and 
  
 protected 
  
 sådana lösa saker erkänns och 
  
 universally, 
  
 skyddas globalt, 
  
 DESIRING to provide broad and 
  
 VILL se till att alla berörda parter 
  
 mutual economic benefits for all 
  
 åtnjuter 
  
 ömsesidig 
  
 ekonomisk 
  
 interested parties, 
  
 nytta, 
  
 BELIEVING that such rules must 
  
 ÄR ÖVERTYGADE om att det är 
  
 reflect 
  
 the 
  
 principles 
  
 underlying 
  
 nödvändigt att det i reglerna tas 
  
 asset-based 
  financing and leasing 
  
 hänsyn till de principer som ligger 
  
 and promote the autonomy of the 
  
 till grund för leasing och 
  
 parties 
  
 necessary 
  
 in 
  
 Good 
  
 finansiering 
  
 med 
  
 de aktuella 
  
 transactions, 
  
 tillgångarna som säkerhet, och att 
  
 principen 
  
 gällande 
  
 parternas 
  
 oberoende respekteras, 
  
 CONSCIOUS of the need to 
  
 ÄR MEDVETNA OM att ett 
  
 establish a legal framework for 
  
 särskilt 
  
 juridiskt 
  
 ramverk bör 
  
 international 
  
 interests 
  
 in 
  
 such 
  
 fastställas 
  
 för 
  
 internationella 
  
 equipment and for that purpose to 
  
 säkerhetsrätter i sådana lösa saker 
  
 create an international registration 
  
 och att ett internationellt registre- 
  
 system for their protection, 
  
 ringssystem bör bildas för att 
  
 skydda dessa säkerhetsrätter, 
  
 175 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 TAKING INTO CON- SIDERATION the objectives and principles enunciated in existing Conventions relating to such equipment, 
  
 HAVE AGREED upon the following provisions: 
  
 Chapter I 
  
 Sphere of application and gene- ral provisions 
  
 Article 1 
  
 Definitions 
  
 HAR MED HÄNSYN TILL syftena och principerna i de gällande konventionerna om flyttbara objekt, 
  
 ENATS om följande bestämm- elser: 
  
 Kapitel I 
  
 Tillämpningsområde och all- männa bestämmelser 
  
 Artikel 1 
  
 Definitioner 
  
 In this Convention, except where the context otherwise requires, the following terms are employed with the meanings set out below: 
  
 1.“agreement” means a security agreement, a title reservation agreement or a leasing agre- ement; 
  
 2.“assignment” means a contract which, Fuentes way of security or otherwise, confers on the assignee asso- ciated rights with or without a transfer of the related inter- national interest; 
  
 3.“associated rights” means all rights to payment or other performance by a debtor un- der an agreement which are secured by or associated with the object; 
  
 4.“commencement of the insol- vency proceedings” means the time at which the insolvency proceedings are deemed to commence under the appli- cable insolvency law; 
  
 Om inte annat framgår av sam- manhanget avses i denna kon- vention (Konventionen) med: 
  
 a)avtal: pantavtal, avtal med äganderättsförbehåll eller lea- singavtal; 
  
 b)överlåtelse: en överenskom- melse som innebär att förvär- varen, antingen som en säker- het för en förpliktelse eller i annat fall, erhåller tillhörande rättigheter, med eller utan överföring av den internation- ella säkerhetsrätten; 
  
 c)tillhörande rättigheter: rätt till betalning eller till annan pre- station av en gäldenär enligt ett avtal säkerställt med eller som avser objektet; 
  
 d)inledande av insolvensför- faranden: den tidpunkt då in- solvensförfaranden ska anses ha inletts enligt tillämplig in- solvenslagstiftning; 
  
 176 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 5.“conditional buyer” means a buyer under a title reservation agreement; 
  
 6.“conditional seller” means a seller under a title reservation agreement; 
  
 7.“contract of sale” means a contract for the sale of an object by a seller to a buyer which is not an agreement as defined in (a) Leon; 
  
 8.“court” means a court of law or an administrative or ar- bitral tribunal established by a Contracting State; 
  
 9.“creditor” means a chargee under a security agreement, a conditional seller under a title reservation agreement or a lessor under a leasing agree- ment; 
  
 10.“debtor” means a chargor under a security agreement, a conditional buyer under a title reservation agreement, a les- see under a leasing agreement or a person whose interest in an object is burdened by a re- gistrable  
 Petersen 
  Burgess; 
  
 11.“insolvency administrator” means a person Kelley to administer the reorganisation or liquidation, including one authorised on an interim ba- sis, and includes a debtor in possession if permitted by the applicable insolvency law; 
  
 e)köpare med förbehåll: köpare enligt ett avtal med ägande- rättsförbehåll; 
  
 f)säljare med förbehåll: säljare enligt ett avtal med ägande- rättsförbehåll; 
  
 g)försäljningsavtal: annan över- enskommelse om försäljning av objekt, av en säljare till en köpare, än ett sådant avtal som avses i a ovan; 
  
 h)domstol: en domstol i, eller en skiljenämnd som tillsatts av, en fördragsslutande stat; 
  
 i)borgenär: en säkerhetshavare enligt ett pantavtal, en säljare med äganderättsförbehåll eller en leasegivare enligt ett lea- singavtal; 
  
 j)gäldenär: säkerhetsställare enligt ett pantavtal, en köpare enligt ett avtal med ägande- rättsförbehåll, en leasetagare enligt ett leasingavtal, eller en person vars rätt till visst ob- jekt är belastad av en registre- ringsbar legal rättighet eller säkerhetsrätt; 
  
 k)insolvensförvaltare: person med bemyndigande att hand- lägga rekonstruktion eller lik- vidation, även om vederbö- rande är utsedd interimistiskt, omfattande även en gäldenär som är i besittning av det ak- tuella objektet, förutsatt att detta är förenligt med den til- lämpliga insolvenslagstift- ningen; 
  
 12. “insolvency 
  
 proceedings” 
  
 l) 
  
 insolvensförfaranden: 
  
 kon- 
  
 means bankruptcy, liquidation 
  
 kurs, likvidation eller 
  
 andra 
  
 or other collective judicial or 
  
 rättsliga eller administrativa 
  
 177 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 administrative proceedings, including interim procee- dings, in which the assets and affairs of the debtor are subject to control or super- vision by a court for the pur- poses of reorganisation or liquidation; 
  
 13.“interested persons” means: 
  
 (i)the debtor; 
  
 (ii)any person who, for the purpose of assuring per- formance of any of the obligations in favour of the creditor, gives or is- sues a suretyship or de- mand guarantee or a standby letter of credit or any other form of credit insurance; 
  
 förfaranden, innefattande även interimistiska förfaran- den, varvid gäldenärens till- gångar och rörelse kontrolle- ras eller övervakas av en domstol för rekonstruktion eller likvidation; 
  
 m)berörda personer: 
  
 (i)gäldenären; 
  
 (ii)envar som för att säker- ställa rätta fullgörandet av förpliktelse gentemot borgenären gått i borgen, ställt eller låtit utfärda en garanti, ett letter of cre- dit, eller varje annan form av kreditförsäkring; 
  
 (iii)Jones other person having rights in or over the object; 
  
 14.“internal transaction” means a transaction of a type listed in Article 2(2)(a) to (c) where the centre of the main inte- rests of all parties to such transaction is situated, and the relevant object located (as specified in the Protocol), in the same Contracting State at the time of the conclusion of the contract and where the interest created by the trans- action has Gomez registered in a national registry in that Contracting State which has made a declaration under Ar- ticle 50(1); 
  
 15.“international interest” means an interest held by a creditor to which Article 2 applies; 
  
 (iii)varje annan person med någon form av rätt i ob- jektet; 
  
 n)intern transaktion: transaktion av sådan typ som avses i arti- kel 2(2)(a) till (c), förutsatt att centrum för de huvudsakliga intressena för samtliga parter i transaktionen finns i samma fördragsslutande stat när av- talets ingås, samt att även ob- jektet (som ska anses finnas i den stat som följer av proto- kollets bestämmelser) finns i staten vid nämnda tillfälle, och den säkerhetsrätt som uppkommer genom transak- tionen har skrivits in i ett nationellt register i staten, och staten har avgett en förklaring enligt artikel 50(1); 
  
 o)internationell säkerhetsrätt: en säkerhetsrätt som omfattas av artikel 2 och som innehas av en borgenär; 
  
 178 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 16. 
  
 “International 
  
 Registry” 
  
 p) 
  
 internationellt 
  
 register: 
  
 det 
  
 means the international re- 
  
 internationella 
  
 register 
  
 som 
  
 gistration facilities established 
  
 inrättas 
  
 för tillämpning 
  
 av 
  
 for the purposes of this Con- 
  
 Konventionen eller för proto- 
  
 vention or the Protocol; 
  
 kollet; 
  
 17. 
  
 “leasing agreement” means an 
  
 q) 
  
 leasingavtal: avtal 
  
 som 
  
 inne- 
  
 agreement by which one per- 
  
 bär att en person (leasegiva- 
  
 son (the lessor) grants a right 
  
 ren) upplåter besittnings- eller 
  
 to possession or control of an 
  
 nyttjanderätt till objektet (med 
  
 object (with or without an 
  
 eller utan köpoption) till en 
  
 option to purchase) to another 
  
 annan 
  
 person 
  
 (leasetagaren) 
  
 person (the lessee) in return 
  
 mot erläggande av hyra eller 
  
 for a rental or other payment; 
  
 annan form av ersättning; 
  
 18. “national 
  
 interest” 
  
 means 
  
 an 
  
 r) 
  
 nationell 
  
 säkerhetsrätt: 
  
 en 
  
 interest held by a creditor in 
  
 säkerhetsrätt 
  
 avseende 
  
 an object and created by an 
  
 objektet, 
  
 vilken 
  
 uppkommit 
  
 internal 
  
 transaction covered 
  
 genom 
  
 en 
  
 intern 
  
 transaktion 
  
 by a declaration under Article 
  
 som omfattas av en förklaring 
  
 50(1); 
  
 enligt artikel 50(1); 
  
 19. 
  
 “non-consensual 
  
 Quinn 
  
 or 
  
 s) 
  
 legal 
  
 rättighet 
  
 eller 
  
 interest” means a right or inte- 
  
 säkerhetsrätt: 
  
 rättighet 
  
 eller 
  
 rest conferred under the law 
  
 säkerhetsrätt som följer direkt 
  
 of a Contracting State which 
  
 av lag i en fördragsslutande 
  
 Martinez made a declaration under 
  
 stat som 
  
 avgett 
  
 förklaring 
  
 Article 39 to secure the per- 
  
 enligt artikel 39, till säkerhet 
  
 formance of an obligation, in- 
  
 för rätta fullgörandet av en 
  
 cluding an obligation to a 
  
 förpliktelse, 
  
 innefattande 
  
 State, State entity or an inter- 
  
 förpliktelser gentemot en stat, 
  
 governmental or private orga- 
  
 ett statligt organ eller en 
  
 nisation; 
  
 mellanstatlig 
  
 eller 
  
 privat 
  
 organisation; 
  
 20.“notice of a national interest” t) means notice registered or to 
  
 be registered in the Internat- ional Registry that a national interest has Allen; 
  
 meddelande om nationell säkerhetsrätt: meddelande om att en nationell säkerhetsrätt har bildats, vilket har registre- rats eller ska registreras i det internationella registret; 
  
 21. 
  
 “object” means an object of a 
  
 u) objekt: objekt som tillhör en 
  
 category to which Article 2 
  
 av de kategorier som omfattas 
  
 applies; 
  
 av bestämmelserna i artikel 2; 
  
 22. 
  
 “pre-existing 
  Camacho interest” 
  
 v) redan befintlig rättighet eller 
  
 means a right or interest of 
  
 säkerhetsrätt: en rättighet eller 
  
 any kind in or over an object 
  
 säkerhetsrätt, oavsett typ, till 
  
 179 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 created or arising before the effective date of this Con- vention as defined by Article 60(2)(a); 
  
 23.“proceeds” means money or  
 Page 
  proceeds of an object arising from the total or partial loss or physical de- struction of the object or its total or partial confiscation, condemnation or requisition; 
  
 24.“prospective assignment” means an assignment that is intended to be made in the future, upon the occurrence of a stated event, Frank not the occurrence of the event is certain; 
  
 25.“prospective international interest” means an interest that is intended to be created or provided for in an object as an international interest in the future, upon the occurrence of 
  
 a stated event (which may in- clude the debtor’s acquisition of an interest in the object), Frank not the occurrence of the event is certain; 
  
 26.“prospective sale” means a sale which is intended to be made in the future, upon the occurrence of a stated event, Frank not the occurrence of the event is certain; 
  
 aa)“Protocol” means, in respect of any category of object and associated rights to which this Convention applies, the Pro- tocol in respect of that cate- gory of object and associated rights; 
  
 objektet vilken bildats eller uppkommit före den dag då Konventionen träder ikraft enligt artikel 60(2)(a); 
  
 w)ersättning: gottgörelse i form av pengar, eller i annan form, för visst objekt, till följd av att denna helt eller delvis förlo- rats eller förstörts, helt eller delvis förverkats, beslagtagits, eller exproprierats; 
  
 x)framtida överlåtelse: över- låtelse som ska genomföras först efter det att en viss åt- gärd vidtagits eller viss hän- delse inträffat, oavsett om det är klart att åtgärden kommer att vidtas eller händelse kom- mer att inträffa; 
  
 y)framtida internationell säkerhetsrätt: internationell säkerhetsrätt som ska upplåtas i visst objekt först efter det att en viss åtgärd vidtagits eller viss händelse inträffat (vilket kan innefatta en borgenärs förvärv av objektet), oavsett om det är klart att åtgärden kommer att vidtas eller händelse kommer att inträffa; 
  
 z)framtida försäljning: försälj- ning som ska genomföras först efter det att en åtgärd vidtagits eller viss händelse inträffat, oavsett om det är klart att åtgärden kommer att vidtas eller händelse kommer 
  
 att inträffa; 
  
 aa)protokoll: protokollet för respektive kategori av till- gångar och tillhörande rättig- heter, som omfattas av Kon- ventionen; 
  
 180 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 bb)“registered” means registered in the International Registry pursuant to Chapter V; 
  
 cc)“registered interest” means an international interest, a regi- strable  
 Petersen 
  Burgess or a national inte- rest specified in a notice of a national interest registered pursuant to Chapter V; 
  
 Wilson  
 Petersen 
  Camacho interest” means a non- consensual right or interest registrable pursuant to a declaration deposited under Article 40; 
  
 ee)“Registrar” means, in respect of the Protocol, the person or body designated by that Pro- tocol or appointed under Ar- ticle 17(2)(b); 
  
 ff)“regulations” means regula- tions made or approved by the Supervisory Authority pur- suant to the Protocol; 
  
 gg)“sale” means a transfer of ownership of an object pur- suant to a contract of sale; 
  
 hh)“secured obligation” means an obligation secured by a security interest; 
  
 ii)“security agreement” means an agreement by which a chargor grants or agrees to grant to a chargee an interest (including an ownership inte- rest) in or over an object to secure the performance of any existing or future obligation of the chargor or a third per- son; 
  
 bb)registrerat: registrerat i det internationella registret enligt kapitel V; 
  
 cc)registrerad säkerhetsrätt: en internationell säkerhetsrätt, en registreringsbar legal rätt eller säkerhetsrätt eller en nationell säkerhetsrätt som angivits i ett meddelande om nationell säkerhetsrätt och registrerats enligt kapitel V; 
  
 dd)registreringsbar legal rätt eller säkerhetsrätt: legal rätt eller säkerhetsrätt som kan registreras enligt en förklaring som deponerats i enlighet med artikel 40; 
  
 ee)registrator: gällande proto- kollet, den person eller det or- gan som avses i respektive protokoll, eller utses med stöd av artikel 17(2)(b); 
  
 ff)regelverk: det regelverk som tillsynsmyndigheten faststäl- ler eller godkänner enligt re- spektive protokoll; 
  
 gg)försäljning: övergång av äganderätten till objektet en- ligt ett försäljningsavtal; 
  
 hh)säkerställd förpliktelse: för- pliktelse för vilken säkerhetsrätt ställts; 
  
 ii)pantavtal: avtal enligt vilket en gäldenär upplåter eller för- binder sig att upplåta en rätt (innefattande även äganderätt) till visst objekt till en borge- när för att säkerställa rätta fullgörandet av gäldenärens, eller annan persons, existe- rande eller framtida förplikt- elser; 
  
 181 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 jj)“security interest” means an interest created by a security agreement; 
  
 kk)“Supervisory Authority” means, in respect of the Pro- tocol, the Supervisory Autho- rity referred to in Article 17(1); 
  
 ll)“title reservation agreement” means an agreement for the sale of an object on terms that ownership does not pass until fulfilment of the condition or conditions stated in the agre- ement; 
  
 mm)“unregistered interest” means 
  
 aconsensual interest or non- consensual right or interest (other than an interest to which Article 39 applies) which has not Gomez registered, Frank not it is registrable under this Convention; and 
  
 nn)“writing” means a record of information (including infor- mation communicated by te- letransmission) which is in tangible or other form and is capable of being reproduced in tangible form on a sub- sequent occasion and which indicates by reasonable means 
  
 aperson’s approval of the re- 
  
 cord. 
  
 jj)panträtt: en säkerhetsrätt som uppkommit genom ett pan- tavtal; 
  
 kk)tillsynsmyndighet: gällande respektive protokoll, den till- synsmyndighet som avses i artikel 17(1); 
  
 ll)avtal med äganderättsförbe- håll: försäljningsavtal som rör visst objekt och innebär att äganderätten inte övergår för- rän villkoren i avtalet upp- fyllts; 
  
 mm)icke registrerad säkerhetsrätt: konventionell säkerhetsrätt eller legal rätt eller säkerhetsrätt (med undantag av säkerhetsrätt eller rätt som avses i artikel 39) vilken inte registrerats, oavsett om detta är möjligt eller inte enligt Konvention; och 
  
 nn)skriftligt: uppgifter (inklusive uppgifter som meddelats ge- nom teletransmission) som presenteras i skriftlig form eller i en annan form som kan omvandlas till skriftlig form vid senare tillfälle, av vilka skäligen framgår att en person godkänt uppgifterna. 
  
 Article 2 
  
 The international interest 
  
 1.This Convention provides for the constitution and effects of an international interest in certain categories of mobile equipment and associated rights. 
  
 Artikel 2 
  
 Den internationella säkerhetsrätten 
  
 1.Genom Konventionen inrättas en ordning för uppkomsten av en internationell säkerhetsrätt i vissa kategorier av lösa saker och tillhörande rättig- heter, och regleras rättsverk- ningarna av dessa säkerhetsrätter. 
  
 182 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 2.For the purposes of this Con- 2. I Konventionen avses med en 
  
 vention, an international inte- 
  
 internationell 
  
 säkerhetsrätt i 
  
 rest in mobile equipment is an 
  
 lösa 
  
 saker, 
  
 en 
  
 säkerhetsrätt 
  
 interest, constituted under 
  
 som uppkommit enligt artikel 
  
 Article 7, in a uniquely identi- 
  
 7, i en viss identifierbar 
  
 fiable object of a category of 
  
 tillgång av sådant slag som 
  
 such objects listed in para- 
  
 nämns i punkt 3 och omfattas 
  
 graph 3 and designated in the 
  
 av 
  
 det aktuella 
  
 protokollet 
  
 Protocol: 
  
 förutsatt att säkerheten: 
  
 a)granted by the chargor under a security agree- ment; 
  
 b)vested in a person who is the conditional seller under a title reservation agreement; or 
  
 c)vested in a person who is the lessor under a leasing agreement. 
  
 a)ställts av en säkerhets- ställare enligt ett pant- avtal, 
  
 b)innehas av en person som är säljare enligt ett avtal med äganderättsförbehåll, eller 
  
 c)innehas av en person som är leasegivare enligt ett leasingavtal. 
  
 An interest falling within sub- 
  
 En säkerhetsrätt som omfattas av 
  
 paragraph (a) does not also fall 
  
 led (a) i denna punkt kan inte sam- 
  
 Johnson  
 Dean 
  (b) or (c) 
  
 tidigt omfattas av led (b) eller led 
  
 (c). 
  
 3. The 
  
 categories referred to in 
  
 3. De kategorier som avses i de 
  
 the preceding paragraphs are: 
  
 föregående styckena är: 
  
 a) 
  
 airframes, aircraft 
  
 engin- 
  
 a) 
  
 luftfartygsskrov, 
  
 flyg- 
  
 es and helicopters; 
  
 motorer och helikoptrar; 
  
 b) 
  
 Carey stock; and 
  
 b) 
  
 rullande 
  
 järnvägsmate- 
  
 riel;och 
  
 c) 
  
 space assets. 
  
 c) 
  
 rymdobjekt. 
  
 4. The applicable law deter- 
  
 4. Frågan om 
  
 en säkerhetsrätt 
  
 Petersen interest to 
  
 enligt punkten 2 omfattas av 
  
 which paragraph 2 
  
 applies 
  
 led (a), (b) eller (c) ska 
  
 falls within subparagraph (a), 
  
 fastställas enligt tillämplig 
  
 (b) or (c) of that paragraph. 
  
 lag. 
  
 5.An international interest in an object extends to proceeds of that object. 
  
 5.En internationell säkerhetsrätt avseende objektet omfattar även avkastning av detta ob- jekt. 
  
 183 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 Article 3 
  
 Artikel 3 
  
 Sphere of application 
  
 Tillämpningsområde 
  
 1.This Convention applies when, at the time of the con- clusion of the agreement Dudley for the in- ternational interest, the debtor is situated in a Contracting State. 
  
 2.The fact that the creditor is situated in a  
 non-Contracting 
  State does not affect the ap- plicability of this Convention. 
  
 1.Konventionen är tillämplig när gäldenären befinner sig i en fördragsslutande stat vid tidpunkten för ingåendet av det avtal varigenom den inter- nationella säkerhetsrätten uppkommer. 
  
 2.Konventionen är tillämplig även om borgenären befinner sig i en icke fördragsslutande stat. 
  
 Article 4 
  
 Artikel 4 
  
 Where debtor is situated 
  
 Gäldenärens uppehållsort 
  
 1.For the purposes of Article 3(1), the debtor is situated in any Contracting State: 
  
 a)under the law of which it is incorporated or formed; 
  
 b)where it has its registe- red office or statutory seat; 
  
 c)where it has its centre of administration; or 
  
 d)where it has its place of business. 
  
 2.A reference in  
 sub-paragraph 
  
 (d)of the preceding paragraph 
  
 to the debtor’s place of busi- ness shall, if it has more than one place of business, mean its principal place of business or, if it has no place of busi- ness, its habitual residence. 
  
 1.I fråga om artikel 3 (1) ska gäldenären anses befinna sig i den fördragsslutande stat 
  
 a)i vilken gäldenären har bildats, 
  
 b)i vilken gäldenären har sin registrerade adress eller sitt säte, 
  
 c)i vilken gäldenärens huvudkontor ligger, eller 
  
 d)i vilken gäldenärens drift- ställe ligger. 
  
 2.Med driftställe enligt led (d) i föregående stycke avses, i det fall gäldenären har mer än ett driftställe, dennes huvudsak- liga driftställe, eller, om drift- ställe saknas, dennes hemvist. 
  
 Article 5 
  
 Artikel 5 
  
 Interpretation and applicable 
  
 Tolkning och tillämplig lag 
  
 law 
  
 1. In the interpretation of this 
  
 1. Vid tolkning av Konventionen 
  
 184 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 Convention, regard is to be had to its purposes as set forth in the preamble, to its international character and to the need to promote uniformity and predictability in its application. 
  
 2.Questions concerning matters governed by this Convention which are not expressly settled in it are to be settled in conformity with the general principles on which it is based or, in the absence of such principles, in conformity with the applicable law. 
  
 3.References to the applicable law are to the domestic rules of the law applicable by virtue of the rules of private international law of the forum State. 
  
 4.Where a State comprises several territorial units, each of which has its own rules of law in respect of the matter to be decided, and where there is no indication of the relevant territorial unit, the law of that State decides which is the ter- ritorial unit whose rules shall govern. In the absence of any such rule, the law of the territorial unit with which the case is most closely Edwards apply. 
  
 Article 6 
  
 Relationship between the Con- vention and the Protocol 
  
 ska hänsyn tas till dess syften såsom dessa kommer till ut- tryck i ingressen, dess inter- nationella karaktär och nöd- vändigheten av att främja enhetlighet och förutsägbarhet vid tillämpningen. 
  
 2.Frågor inom det område som regleras i Konventionen, vilka inte uttryckligen avgörs enligt texten, ska regleras enligt de allmänna principer som ligger till grund för Konventionen eller, i annat fall, i enlighet med tillämplig lag. 
  
 3.Med hänvisning till tillämplig lag avses den nationella lag som ska tillämpas enligt den internationella privaträtten i den stat där talan väckts (of the forum state). 
  
 4.Om en stat omfattar flera territoriella områden, vilka har egna regelverk för den fråga som ska prövas, och om det saknas uppgift om rele- vant territoriellt område, ska rätten i den aktuella staten tillämpas för att avgöra vilket territoriellt områdes bestämmelser som ska tillämpas. Om sådana bestämmelser saknas, ska rätten i det territoriella område som har närmast anknytning till ärendet tillämpas. 
  
 Artikel 6 
  
 Förhållandet mellan Konvent- ionen och protokollet 
  
 1.This Convention and the Protocol shall be read and interpreted together as a single instrument. 
  
 1.Konventionen och protokollet ska läsas och tolkas som ett instrument. 
  
 185 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 2.To the extent of any incon- 2. sistency between this Conven- tion and the Protocol, the Protocol shall prevail. 
  
 I fall där Konventionen och protokollet är inbördes oför- enliga ska protokollet äga företräde. 
  
 Chapter II 
  
 Kapitel II 
  
 Constitution of an international 
  
 Den 
  
 internationella 
  
 interest 
  
 säkerhetsrättens beskaffenhet 
  
 Article 7 
  
 Artikel 7 
  
 Formal requirements 
  
 Formkrav 
  
 An interest is constituted as an 
  
 En säkerhetsrätt utgör en intern- 
  
 international 
  
 interest 
  
 under this 
  
 ationell säkerhetsrätt enligt Kon- 
  
 Convention 
  
 where the 
  
 agreement 
  
 ventionen, om det avtal av vilket 
  
 creating or providing for the 
  
 säkerhetsrätten följer, eller i vilket 
  
 interest: 
  
 säkerhetsrätten föreskrivs, 
  
 a)is in writing; 
  
 b)relates to an object of which the chargor, conditional seller or lessor has power to dispose; 
  
 c)enables the object to be identified in conformity with the Protocol; and 
  
 d)in the case of a security agreement, enables the secured obligations to be determined, but without the need to state a sum or maximum sum secured. 
  
 a)ingås skriftligen; 
  
 b)avser objekt över vilken säkerhetsställaren, sälj- aren med äganderättsför- behåll eller leasegivaren har möjlighet att förfoga över; 
  
 c)identifierar objektet, i en- lighet med protokollets bestämmelser; och 
  
 d)om avtalet är ett pant- avtal, gör det möjligt att fastställa de säkerställda förpliktelserna utan att det är nödvändigt att fastställa ett visst belopp, eller det högsta belopp som säkerställts. 
  
 Chapter III 
  
 Kapitel III 
  
 Default remedies 
  
 Åtgärder vid avtalsbrott 
  
 Article 8 
  
 Artikel 8 
  
 Remedies of chargee 
  
 Åtgärder som säkerhetshavare 
  
 får vidta 
  
 1.In the event of default as 1. Vid avtalsbrott enligt artikel 
  
 provided in Article 11, the 
  
 11, får säkerhetshavaren, för- 
  
 186 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 chargee may, to the extent that the chargor has at any time so agreed and subject to any declaration that may be made by a Contracting State under Article 54, exercise any one or more of the following remedies: 
  
 a)take possession or control of any object charged to it; 
  
 b)sell or grant a lease of any such object; 
  
 c)collect or receive any income or profits arising from the management or use of any such object. 
  
 2.The chargee may alternatively apply for a court order autho- rising or directing any of the acts referred to in the prece- ding paragraph. 
  
 3.Any remedy set out in sub- paragraph (a), (b) or (c) of pa- ragraph 1 or by Article 13 shall be exercised in a com- mercially reasonable manner. A remedy shall be deemed to be exercised in a commer- cially reasonable manner where it is exercised in con- formity with a provision of the security agreement except where such a provision is ma- nifestly unreasonable. 
  
 utsatt att säkerhetsställaren lämnat samtycke, och med förbehåll för förklaring som en fördragsslutande stat får avge enligt artikel 54, vidta en eller flera av följande åtgär- der: 
  
 a)ta pantsatt objekt i besitt- ning eller ta kontroll över det; 
  
 b)sälja eller leasa ut sådant objekt; 
  
 c)tillgodogöra sig all form av inkomst eller avkast- ning som följer av för- valtningen eller nyttjan- det av objektet. 
  
 2.Alternativt kan säkerhetshav- aren begära att en domstol ska tillåta eller besluta att någon av åtgärderna enligt föregå- ende punkt får eller ska vid- tas. 
  
 3.Alla åtgärder som föreskrivs i punkt 1 (a) (b) och (c) eller i artikel 13 ska vidtas på ett affärsmässigt skäligt sätt. En åtgärd ska anses ha vidtagits på ett affärsmässigt skäligt sätt om åtgärden har vidtagits 
  
 ienlighet med bestämmels- erna i säkerhetsavtalet, såvida inte bestämmelsen är uppen- bart oskälig. 
  
 4.A chargee proposing to sell or grant a lease of an object un- der paragraph 1 shall give re- asonable prior notice in wri- ting of the proposed sale or lease to: 
  
 4.Säkerhetshavare som avser att sälja eller leasa ut objektet enligt punkt 1, ska i skälig tid skriftligen meddela detta till: 
  
 187 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 a)interested persons speci- fied in Article 1(m)(i) and (ii); and 
  
 b)interested persons speci- fied in Article 1(m)(iii) who have given notice of their rights to the chargee within a reasonable time prior to the sale or lease. 
  
 5.Any sum collected or received by the chargee as a result of exercise of any of the reme- dies set out in paragraph 1 or 2 shall be applied towards di- scharge of the amount of the secured obligations. 
  
 6.Where the sums collected or received by the chargee as a result of the exercise of any remedy set out in paragraph 1 or 2 exceed the amount secured by the security inte- rest and any reasonable costs incurred in the exercise of any such remedy, then unless ot- herwise ordered by the court the chargee shall distribute the surplus among holders of sub- sequently ranking interests which have been registered or of which the chargee has Gomez given notice, in order of prio- rity, and pay any remaining balance to the chargor. 
  
 Article 9 
  
 Vesting of object in satisfaction; redemption 
  
 a)berörda personer enligt artikel 1(m) (i) och (ii); och 
  
 b)berörda personer enligt artikel 1(m)(iii) vilka i skälig tid före försälj- ningen eller leasingen har underrättat säkerhetshav- aren om sina rättigheter. 
  
 5.De belopp säkerhetshavaren erhåller genom någon åtgärd som föreskrivs i punkterna 1 eller 2, ska användas för att täcka de säkerställda förplik- telserna. 
  
 6.Om de belopp som säker- hetshavaren erhåller till följd av någon åtgärd som före- skrivs i punkterna 1 eller 2 överstiger det belopp som säkerställts och de skäliga kostnader som någon av dessa åtgärder skäligen medför, och om inte domstolen föreskriver annat, ska säkerhetshavaren fördela överskottet i före- trädesordning bland innehav- are av säkerhetsrätter med sämre prioritet som antingen har registrerats, eller som säkerhetshavaren har underrättats om, och betala eventuell återstod till säkerhetsställaren. 
  
 Artikel 9 
  
 Övergång av äganderätt som gottgörelse; inlösen 
  
 1.At any time after default as provided in Article 11, the chargee and all the interested persons may agree that ownership of (or any other interest of the chargor in) any object covered by the security interest shall vest in the 
  
 1.Säkerhetshavaren och samt- liga berörda personer får när som helst efter det att avtals- brott enligt artikel 11 har in- träffat, avtala om att ägande- rätten till säkerställt objekt (eller annan rätt som säker- hetsställaren har till objektet) 
  
 188 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 chargee in or towards satis- faction of the secured obligations. 
  
 2.The court may on the application of the chargee order that ownership of (or any other interest of the chargor in) any object covered by the security interest shall vest in the chargee in or towards satisfaction of the secured obligations. 
  
 3.The court shall grant an application under the pre- ceding paragraph only if the amount of the secured obligations to be satisfied by such vesting is commensurate with the value of the object after taking account of any payment to be made by the chargee to any of the interested persons. 
  
 4.At Jones time after default as provided in Article 11 and before sale of the charged object or the making of an order under paragraph 2, the chargor or any interested person may discharge the security interest by paying in full the amount secured, subject to any lease granted by the chargee under Article 8(1)(b) or ordered under Article 8(2). Levine, after such default, the payment of the amount secured is made in full by an interested person other than the debtor, that person is subrogated to the rights of the chargee. 
  
 ska övergå till säkerhets- havaren som gottgörelse, helt eller delvis, för de säker- ställda förpliktelserna. 
  
 2.Domstolen får, efter fram- ställan från säkerhetshavaren, besluta att äganderätten till säkerställt objekt (eller annan rätt som säkerhetsställaren har till objektet) ska övergå till säkerhetshavaren som gott- görelse, helt eller delvis, för de säkerställda förpliktels- erna. 
  
 3.Domstolen ska bifalla säker- hetshavarens framställan enligt föregående punkt endast om storleken av de säkerställda förpliktelserna står i proportion till objektets värde, varvid hänsyn ska tas även till betalning som säkerhetshavaren ska göra till någon av de berörda person- erna. 
  
 4.Säkerhetsställaren jämte varje berörd person äger rätt att, när som helst efter det att avtals- brott inträffat enligt artikel 11, men före försäljning av den säkerställda tillgången och innan beslut enligt punkt 2 meddelats, få säkerheten frisläppt genom att betala de säkerställda beloppen. Detta gäller inte när säkerhets- havaren träffat leasingavtal enligt artikel 8(1)(b), eller när domstol beslutat om säker- hetshavarens rätt att leasa ut objektet enligt artikel 8(2). Om annan berörd person än säkerhetsställaren efter avtals- brottet erlägger det säker- ställda beloppet i dess helhet, inträder denne i säkerhets- havarens rätt. 
  
 189 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 5.Ownership or any other interest of the chargor passing on a sale under Article 8(1)(b) or passing under paragraph 1 or 2 of this Article is free 
  
 from any other interest over which the chargee’s security interest has priority under the provisions of Article 29. 
  
 5.Äganderätt eller annan rättig- het eller säkerhetsrätt som säkerhetsställaren har som övergår genom försäljning enligt artikel 8(1)(b), eller i enlighet med punkterna 1 eller 2 i denna artikel, ska inte vara belastad med andra rättigheter eller säkerhetsrätter än de som säkerhetshavarens säkerhetsrätt hade prioritet över enligt bestämmelserna i artikel 29. 
  
 Article 10 
  
 Remedies of conditional seller or lessor 
  
 Artikel 10 
  
 Åtgärder som får vidtas av sälj- are med äganderättsförbehåll eller leasegivare 
  
 1.In the event of default under a 1. Vid avtalsbrott enligt artikel 
  
 title reservation agreement or 
  
 11 rörande avtal med ägande- 
  
 under a leasing agreement as 
  
 rättsförbehåll 
  
 eller 
  
 leasing- 
  
 provided in Article 11, the 
  
 avtal, får 
  
 säljaren med 
  
 conditional seller or the 
  
 äganderättsförbehåll, 
  
 respekt- 
  
 lessor, as the case may be, 
  
 ive leasegivaren: 
  
 may: 
  
 a)subject to any declaration that may be made by a Contracting State under Article 54, terminate the agreement and take possession or control of any object to which the agreement relates; or 
  
 b)apply for a court order authorising or directing either of these acts. 
  
 a)med förbehåll för even- tuell förklaring som en fördragsslutande stat kan avge enligt artikel 54, häva avtalet och ta objektet i besittning eller fritt förfoga över objektet; eller 
  
 b)begära att en domstol ska tillåta eller besluta om någon av ovanstående åtgärder. 
  
 Article 11 
  
 Artikel 11 
  
 Meaning of default 
  
 Begreppet avtalsbrott 
  
 1. The debtor and the creditor 
  
 1. Borgenären 
  
 och gäldenären 
  
 may at any time agree in 
  
 får när som helst skriftligen 
  
 writing as to the events that 
  
 komma överens om omstän- 
  
 constitute a default or other- 
  
 digheter som innebär avtals- 
  
 wise give rise to the rights and 
  
 brott, eller om annan om- 
  
 remedies specified in Payne 
  
 ständighet vid vilken rättig- 
  
 8 to 10 and 13. 
  
 heterna och 
  
 åtgärderna i 
  
 190 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 2.Where the debtor and the 
  
 creditor have not so agreed, 
  
 “default” for the purposes of 
  
 Payne 8 to 10 and 13 means a default which substantially deprives the creditor of what it is entitled to expect under the agreement. 
  
 artiklarna 8 till 10 och artikel 13 ska vara tillämpliga. 
  
 2.Om sådan överenskommelse saknas, ska begreppet avtals- brott i fråga om artiklarna 8 till 10 och artikel 13 avse av- talsbrott varigenom borgen- ären i väsentlig utsträckning berövas det borgenären rätte- ligen kan förvänta att avtalet ger borgenären rätt till. 
  
 Article 12 
  
 Artikel 12 
  
 Additional remedies 
  
 I övrigt tillgängliga åtgärder 
  
 Any additional remedies permitted by the applicable law, including any remedies agreed upon by the parties, may be exercised to the extent that they are not inconsistent with the mandatory provisions of this Chapter as set out in Article 15. 
  
 Article 13 
  
 Relief pending final determina- tion 
  
 Övriga åtgärder som är tillåtna enligt den tillämpliga lagen, inklusive åtgärder som parterna har kommit överens om, får vidtas såvida de inte är oförenliga med kapitlets tvingande bestämmels- erna vilka anges i artikel 15. 
  
 Artikel 13 
  
 Interimistiska åtgärder 
  
 1.Subject to any declaration that it may make under Article 55, a Contracting State shall en- sure that a creditor who adduces evidence of default by the debtor may, pending final determination of its claim and to the extent that the debtor has at any time so agreed, obtain from a court speedy relief in the form of such one or more of the following orders as the creditor requests: 
  
 1.Med förbehåll för eventuella förklaringar som kan avges enligt artikel 55, ska varje fördragsslutande stat sörja för att en borgenär, som kan styrka att gäldenären inte har fullgjort sina skyldigheter, i avvaktan på slutlig prövning av borgenärens krav och förutsatt att gäldenären vid något tillfälle lämnat sitt samtycke härtill, skyndsamt ska kunna utverka beslut från en domstol om en eller flera av följande åtgärder om de begärs av borgenären: 
  
 a)preservation of the object and its value; 
  
 a)åtgärder i avsikt att be- vara objektet och dess värde; 
  
 191 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 b) possession, control or 
  
 b) rätt för borgenären att ta 
  
 custody of the object; 
  
 objektet i besittning, eller 
  
 ta kontroll över, eller låta 
  
 förvara objektet; 
  
 c)immobilisation of the object; and 
  
 d)lease or, except where covered by  
 sub-para- 
  graphs (a) to (c), manage- ment of the object and the income therefrom. 
  
 c)kvarhållande av objektet; 
  
 d)leasing eller, utom i de fall som avses i led (a) till 
  
 (c)ovan, ta kontroll över förvaltningen av, jämte inkomsterna och avkast- ningen från, objektet. 
  
 2. In making any order under the 
  
 2. Domstolen får när beslut 
  
 preceding paragraph, the court 
  
 fattas om åtgärder enligt före- 
  
 may impose such terms as it 
  
 gående punkt, även besluta 
  
 considers necessary to protect 
  
 om villkor som domstolen 
  
 the interested persons in the 
  
 bedömer nödvändiga för att 
  
 event that the creditor: 
  
 skydda de berörda personerna 
  
 för det fall borgenären: 
  
 a)in implementing any order granting such relief, fails to perform any of its obligations to the debtor under this Convention or the Protocol; or 
  
 b)fails to establish its claim, wholly or in part, on the final determination of that claim. 
  
 a)när dessa åtgärder verk- ställs, underlåter att full- göra någon av sina för- pliktelser enligt Konvent- ionen eller protokollet gentemot gäldenären; eller 
  
 b)helt eller delvis inte kan styrka sitt anspråk, när sakfrågan avgörs slutligt. 
  
 3. Before making any order 
  
 3. 
  
 Innan domstolen beslutar om 
  
 under paragraph 1, the court 
  
 åtgärder enligt punkt 1 får 
  
 Lee 
  
 domstolen kräva att berörda 
  
 request to be given to any of 
  
 personer underrättas om fram- 
  
 the interested persons. 
  
 ställan. 
  
 4. Nothing in this Article affects 
  
 4. 
  
 Bestämmelserna i denna arti- 
  
 the application of Article 8(3) 
  
 kel ska inte påverka tillämp- 
  
 or limits the availability of 
  
 ningen av artikel 8(3) eller 
  
 forms of interim relief other 
  
 begränsa domstolens befogen- 
  
 than those set out in 
  
 het att besluta om andra 
  
 paragraph 1. 
  
 interimistiska åtgärder än de 
  
 som anges i punkt 1. 
  
 192 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 Article 14 
  
 Artikel 14 
  
 Procedural requirements 
  
 Förfarandekrav 
  
 Subject to Article 54(2), Hall by this Chapter shall be exercised in conformity with the procedure prescribed by the law of the place where the remedy is to be exercised. 
  
 Med förbehåll för artikel 54(2), ska de åtgärder som föreskrivs i detta kapitel vidtas i enlighet med de processuella bestämmelser som gäller enligt lagen på den plats där åtgärderna ska vidtas. 
  
 Article 15 
  
 Artikel 15 
  
 Derogation 
  
 Undantag 
  
 In their relations with each other, Jones two or more of the parties referred to in this Chapter may at any time, by agreement in writing, derogate from or vary the effect of any of the preceding provisions of this Chapter except Payne 8(3) to (6), 9(3) and (4), 13(2) and 14. 
  
 Två eller flera parter som berörs av bestämmelserna i detta kapitel kan när som helst skriftligen komma överens om undantag från någon av de föregående bestämmelserna eller ändra verkningarna av dessa, med undantag för artiklarna 8(3) till (6), 9(3) och (4), 13(2) samt 14. 
  
 Chapter IV 
  
 Kapitel IV 
  
 The international registration 
  
 Det internationella registrer- 
  
 system 
  
 ingssystemet 
  
 Article 16 
  
 Artikel 16 
  
 The International Registry 
  
 Det internationella registret 
  
 1.An International Registry shall be established for registrations of: 
  
 a)international interests, 
  
 prospective international interests and registrable  
 non-consensual 
  rights and interests; 
  
 b)assignments and pro- spective assignments of international interests; 
  
 c)acquisitions of interna- tional interests by legal or contractual subrogations under the applicable law; 
  
 1.Ett internationellt register ska inrättas för registrering av: 
  
 a)internationella säkerhetsrätter, framtida internationella säkerhetsrätter och registreringsbara legala rättigheter 
  
 b)överlåtelser och framtida överlåtelser av inter- nationella säkerhetsrätter; 
  
 c)förvärv av internationella säkerhetsrätter till följd av lag- eller avtalsenlig subrogation enligt tillämplig lag; 
  
 193 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 d)notices of national interests; and 
  
 e)subordinations of interests referred to in any of the preceding sub- paragraphs. 
  
 2.Different international regist- ries may be established for different categories of object and associated rights. 
  
 3.For the purposes of this 
  
 Chapter and Chapter V, the term “registration” includes, where appropriate, an amendment, extension or discharge of a registration. 
  
 d)meddelanden om nation- ella säkerhetsrätter; och 
  
 e)efterställande av sådana säkerhetsrätter som avses ovan. 
  
 2.Skilda internationella register får inrättas för de olika kate- gorierna av objekt och för tillhörande rättigheter. 
  
 3.I detta kapitel och kapitel V avses med registrering även ändring, utvidgning eller upp- hävande av en registrering, beroende på sammanhanget. 
  
 Article 17 
  
 Artikel 17 
  
 The Supervisory Authority and 
  
 Tillsynsmyndigheten och reg- 
  
 the Registrar 
  
 istratorn 
  
 1.There shall be a Supervisory Authority as provided by the Protocol. 
  
 1.En tillsynsmyndighet ska ut- ses i enlighet med protokollet. 
  
 2. The Supervisory Authority 2. Tillsynsmyndigheten ska: shall: 
  
 a)establish or provide for the establishment of the International Registry; 
  
 b)except as otherwise pro- vided by the Protocol, appoint and dismiss the Registrar; 
  
 c)ensure that any rights required for the con- tinued effective operation of the International Reg- istry in the event of a change of Registrar will vest in or be assignable to the new Registrar; 
  
 d)after consultation with the Contracting States, 
  
 194 
  
 a)upprätta, eller låta upp- rätta, det internationella registret; 
  
 b)med förbehåll för proto- kollets bestämmelser, till- sätta och avsätta registrat- orn; 
  
 c)sörja för att de rättigheter som krävs för en effektiv drift av det internationella registret vid byte av reg- istrator, kan överföras eller överlåtas till den nya registratorn; 
  
 d)efter samråd med de för- dragsslutande staterna 
  
 SOU 2016:43 
  
 make or approve and ensure the publication of regulations pursuant to the Protocol dealing with the operation of the Inter- national Registry; 
  
 e)establish administrative 
  
 procedures 
  
 through 
  
 which 
  
 complaints con- 
  
 cerning 
  
 the 
  
 operation of 
  
 the International Registry can be made to the Supervisory Authority; 
  
 f)supervise the Registrar and the operation of the International Registry; 
  
 g)at the request of the Registrar, provide such guidance to the Registrar as the Supervisory Authority thinks fit; 
  
 h)set and periodically re- view the structure of fees to be charged for the services and facilities of the International Reg- istry; 
  
 i)do all things necessary to ensure that an efficient  
 notice-based 
  electronic registration system exists to implement the object- ives of this Convention and the Protocol; and 
  
 j)report periodically to Contracting States con- cerning the discharge of its obligations under this Convention and the Protocol. 
  
 Bilaga 2 
  
 och med tillämpning av protokollet utarbeta eller godkänna ett regelverk avseende driften av det internationella registret, och sörja för att regel- verket offentliggörs; 
  
 e)fastställa administrativt förfarande vid tillsyns- myndigheten, för hand- läggning av klagomål som rör driften av det internationella registret; 
  
 f)utöva tillsyn över registr- atorns verksamhet och driften av det internation- ella registret; 
  
 g)på begäran av registra- torn, ge registratorn di- rektiv som tillsynsmynd- igheten anser lämpliga; 
  
 h)fastställa och regelbundet se över avgiftsstrukturen för det internationella registrets tjänster; 
  
 i)vidta nödvändiga åtgär- der för att tillse att ett effektivt elektroniskt sys- tem för registrering av säkerhetsrätter existerar, för förverkligande av Konventionens och protokollets syften; och 
  
 j)med jämna mellanrum rapportera till de för- 
  
 dragsslutande 
  
 staterna 
  
 hur 
  
 myndigheten 
  
 fullgör 
  
 sina 
  
 skyldigheter enligt 
  
 Konventionen och proto- kollet. 
  
 195 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 3.The Supervisory Authority may enter into any agreement requisite for the performance of its functions, including any agreement referred to in Article 27(3). 
  
 4.The Supervisory Authority shall own all proprietary rights in the data bases and archives of the International Registry. 
  
 5.The Registrar shall ensure the efficient operation of the International Registry and perform the functions as- signed to it by this Con- vention, the Protocol and the regulations. 
  
 3.Tillsynsmyndigheten får ingå de avtal som krävs för ut- förande av dess uppgifter, bland annat de avtal som av- ses i artikel 27(3). 
  
 4.Tillsynsmyndigheten ska ha full äganderätt till det inter- nationella registrets databaser och arkiv. 
  
 5.Registratorn ska säkerställa en effektiv drift av det inter- nationella registret och utföra de uppgifter som myndig- heten har ålagts i Konven- tionen, protokollet och regel- verket. 
  
 Chapter V 
  
 Kapitel V 
  
 Other matters relating 
  
 to Övriga frågor avseende registr- 
  
 registration 
  
 ering 
  
 Article 18 
  
 Artikel 18 
  
 Registration requirements 
  
 Villkor för registrering 
  
 1.The Protocol and regulations shall specify the requirements, including the criteria for the identification of the object: 
  
 a)for effecting a registra- tion (which shall include provision for prior electronic transmission of any consent from any person whose consent is required under Article; 
  
 b)for making searches and issuing search certifi- cates, and, subject thereto; 
  
 c)for ensuring the con- fidentiality of informa- tion and documents of the International Registry 
  
 1.Protokollet och regelverket ska innehålla villkor, bland annat kriterierna för identi- fiering av objektet, för: 
  
 a)registreringen (innefatt- ande villkor för hur sam- tycke ska kunna lämnas i förtid på elektronisk väg, när så krävs enligt artikel 20); 
  
 b)sökningar och utfärdan- det av sökningsintyg; och, 
  
 c)att säkerställa att upp- gifter och dokument i det internationella registret, med undantag av upp- 
  
 196 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 other than information and documents relating to 
  
 aregistration. 
  
 2.The Registrar shall not be under a duty to enquire whether a consent to registr- ation under Article 20 has in fact Gomez given or is valid. 
  
 3.Where an interest registered as a prospective international interest becomes an inter- national interest, no further registration shall be required provided that the registration information is sufficient for a registration of an international interest. 
  
 4.The Registrar shall arrange for registrations to be entered into the International Registry data base and made searchable in chronological order of receipt, and the file shall record the date and time of receipt. 
  
 5.The Protocol may provide that a Contracting State may designate an entity or entities in its territory as the entry point or entry points through which the information re- quired for registration shall or may be transmitted to the International Registry. A Con- tracting State making such a designation may specify the requirements, if any, to be satisfied before such informa- tion is transmitted to the Inter- national Registry. 
  
 gifter och dokument som rör en registrering, om- fattas av sekretess. 
  
 2.Registratorn är inte skyldig att kontrollera huruvida samtycke till registrering faktiskt har lämnats eller är giltigt enligt artikel 20. 
  
 3.När en framtida internationell säkerhetsrätt övergår till att bli en internationell säkerhetsrätt, krävs ingen annan registrering, förutsatt att uppgifterna om registre- ringen är tillräckliga för att medge registreringen som en internationell säkerhetsrätt. 
  
 4.Registratorn ska sörja för att registreringarna införs i det internationella registrets data- baser och är sökbara i krono- logisk ordning efter mottag- andet, samt att datum och klockslag för mottagandet införs i akten. 
  
 5.I protokollet får föreskrivas att en fördragsslutande stat på sitt territorium får utse ett eller flera organ till kontakt- punkter vilka ska ha till upp- gift att översända de uppgifter som krävs för registrering till det internationella registret. En fördragsslutande stat som utser en kontaktpunkt får ange vilka villkor som ska vara uppfyllda innan uppgifterna översänds till det internatio- nella registret. 
  
 Article 19 
  
 Artikel 19 
  
 Validity and time of registration 
  
 Registreringens giltighet och tid- 
  
 punkt för registrering 
  
 1.A registration shall be valid only if made in conformity 
  
 1.För att en registrering ska vara giltig måste den göras 
  
 197 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 with Article 20. 
  
 enligt bestämmelserna i art- 
  
 ikel 20. 
  
 2.A registration, if valid, shall be Lawson upon entry of the required information into the International Registry data base so as to be Ward. 
  
 2.En registrering, förutsatt att den är giltig, är fullständig när de föreskrivna uppgifterna har förts in i det internationella registrets databaser så att den kan bli sökbar. 
  
 3.A registration shall be search- 3. En registrering är sökbar när: able for the purposes of the 
  
 preceding paragraph at the time when: 
  
 a)the International Registry has assigned to it a sequentially ordered file number; and 
  
 b)the registration informa- tion, including the file number, is stored in Robbins form and may be accessed at the Inter- national Registry. 
  
 4.If an interest first registered as a prospective international interest becomes an inter- national interest, that inter- national interest shall be treated as registered from the time of registration of the prospective international interest provided that the registration was still current immediately before the inter- national interest was consti- tuted as provided by Article 7. 
  
 a)registreringen har till- delats ett aktlöpnummer i det internationella registr- et, och 
  
 b)informationen som har registrerats, innefattande aktlöpnumret, har lagrats i beständig form och är tillgänglig i det inter- nationella registret. 
  
 4.Om en säkerhetsrätt som först har registrerats som en framtida internationell säkerhetsrätt blir en internationell säkerhetsrätt, ska den internationella säkerhetsrätten behandlas som om den registrerades vid tidpunkten för registreringen av den framtida internationella säkerhetsrätten, förutsatt att den registreringen fortfarande var gällande omedelbart innan den internationella säkerhetsrätten bildades enligt artikel 7. 
  
 5. The preceding paragraph 
  
 5. Föregående 
  
 punkt ska till- 
  
 applies with necessary modi- 
  
 lämpas, med 
  
 vederbörliga 
  
 fications to the registration of 
  
 justeringar, 
  
 vid 
  
 registreringen 
  
 a prospective assignment of 
  
 av en framtida överlåtelse av 
  
 an international interest. 
  
 en internationell säkerhetsrätt. 
  
 198 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 6.A registration shall be search- 6. En registrering ska vara sök- 
  
 able 
  
 in 
  
 the 
  
 International 
  
 bar i det internationella reg- 
  
 Registry 
  
 data base according 
  
 istrets databas i enlighet med 
  
 to the criteria prescribed by 
  
 de villkor som anges i proto- 
  
 the Protocol. 
  
 kollet. 
  
 Article 20 
  
 Artikel 20 
  
 Consent to registration 
  
 Samtycke till registrering 
  
 1. 
  
 An 
  
 international 
  
 interest, 
  
 a 
  
 1. 
  
 En 
  
 internationell 
  
 prospective 
  
 international 
  
 säkerhetsrätt, 
  
 en 
  
 framtida 
  
 interest or an assignment or 
  
 internationell 
  
 säkerhetsrätt 
  
 prospective assignment of an 
  
 eller en överlåtelse eller en 
  
 international 
  
 interest 
  
 may 
  
 be 
  
 framtida 
  
 överlåtelse 
  
 av 
  
 en 
  
 registered, 
  
 and 
  
 Jones 
  
 such 
  
 internationell säkerhetsrätt får 
  
 registration 
  
 amended 
  
 or 
  
 registreras, och registreringen 
  
 extended prior to its expiry, 
  
 får 
  
 ändras 
  
 eller 
  
 förlängas 
  
 by either party with the 
  
 innan den har gått ut, av 
  
 consent in writing of the 
  
 endera parten med motpartens 
  
 other. 
  
 skriftliga samtycke. 
  
 2. The subordination of an inter- 
  
 2. 
  
 Efterställandet 
  
 av 
  
 en 
  
 inter- 
  
 national 
  
 interest 
  
 to 
  
 another 
  
 nationell säkerhetsrätt till för- 
  
 international 
  
 interest 
  
 may 
  
 be 
  
 mån för en annan inter- 
  
 registered by or with the 
  
 nationell 
  
 säkerhetsrätt, 
  
 kan 
  
 consent in writing at any time 
  
 registreras av den person vars 
  
 of the person whose interest 
  
 säkerhetsrätt 
  
 har efterställts, 
  
 has been subordinated. 
  
 eller 
  
 med 
  
 dennes 
  
 skriftliga 
  
 samtycke. 
  
 3. 
  
 A registration may 
  
 be 
  
 dis- 
  
 3. 
  
 En 
  
 registrering 
  
 får 
  
 avregi- 
  
 charged by or with the 
  
 streras av den till vars förmån 
  
 consent in writing of the party 
  
 registreringen har gjorts, eller 
  
 in whose favour it was made. 
  
 med dennes skriftliga sam- 
  
 tycke. 
  
 4.The acquisition of an inter- 4. Förvärvet av en internationell 
  
 national interest by legal or 
  
 säkerhetsrätt genom lag- eller 
  
 contractual subrogation may 
  
 avtalsenlig subrogation 
  
 får 
  
 be registered by the subrogee. 
  
 registreras av den som övertar 
  
 säkerhetsrätten eller rätten. 
  
 5. A registrable  
 non-consensual 
  
 5. En 
  
 registreringsbar 
  
 legal 
  
 Camacho interest may be reg- 
  
 rättighet eller säkerhetsrätt får 
  
 istered by the holder thereof. 
  
 registreras av innehavaren. 
  
 6. A notice of a national interest 
  
 6. Ett meddelande om en nation- 
  
 may be registered by the hold- 
  
 ell säkerhetsrätt får registreras 
  
 er thereof. 
  
 av 
  
 innehavaren 
  
 av 
  
 säkerhetsrätten. 
  
 199 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 Article 21 
  
 Artikel 21 
  
 Duration of registration 
  
 Registreringens giltighetstid 
  
 Registration of an international 
  
 Registrering av en internationell 
  
 interest remains effective until dis- 
  
 säkerhetsrätt är giltig till dess den 
  
 charged or until expiry of the 
  
 avregistreras eller tills den giltig- 
  
 period specified in the registration. 
  
 hetstid som anges i registreringen 
  
 har löpt ut. 
  
 Article 22 
  
 Artikel 22 
  
 Searches 
  
 Sökningar 
  
 1.Any person may, in the manner prescribed by the Protocol and regulations, make or request a search of the International Registry by electronic means concerning interests or prospective inter- national interests registered therein. 
  
 1.Var person får på elektronisk väg, enligt de närmare före- skrifterna i protokollet och regelverket, söka eller begära en sökning i det internatio- nella registret avseende säkerhetsrätter eller framtida internationella säkerhetsrätter som finns registrerade där. 
  
 2.Upon receipt of a request 2. När registratorn tar emot en 
  
 therefor, the Registrar, in the 
  
 begäran om sökning avseende 
  
 manner 
  
 prescribed 
  
 by the 
  
 objekt ska den, enligt de 
  
 Protocol and regulations, shall 
  
 närmare föreskrifterna i proto- 
  
 issue 
  
 a 
  
 registry 
  
 search 
  
 kollet och 
  
 regelverket, 
  
 på 
  
 certificate 
  
 by 
  
 electronic 
  
 elektronisk 
  
 väg utfärda 
  
 ett 
  
 means with respect to any 
  
 intyg om sökning i registret; 
  
 object: 
  
 a)stating all registered in- formation relating there- to, together with a state- ment indicating the date and time of registration of such information; or 
  
 b)stating that there is no information in the Inter- national Registry relating thereto. 
  
 3.A search certificate issued under the preceding paragraph shall indicate that the creditor named in the registration information has acquired or intends to acquire an inter- national interest in the object but shall not indicate whether 
  
 a)som ska innehålla samt- liga registrerade uppgifter om objektet samt en upp- gift om datum och klock- slag för registreringen av uppgifterna; eller 
  
 b)som intygar att uppgifter om objektet saknas i det internationella registret. 
  
 3.Ett intyg om sökning som har utfärdats enligt föregående punkt ska ange att den borge- när som anges i registrer- ingsinformationen har för- värvat eller avser att förvärva en internationell säkerhetsrätt 
  
 iobjektet, men ska inte ange 
  
 200 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 what is registered is an inter- national interest or a prospec- tive international interest, even if this is ascertainable from the relevant registration information. 
  
 huruvida registreringen avser en internationell säkerhetsrätt eller en framtida internationell säkerhetsrätt, även om detta kan avgöras med ledning av registrerade uppgifter. 
  
 Article 23 
  
 Artikel 23 
  
 List of declarations and declared 
  
 Förteckning 
  
 över förklaringar 
  
 Petersen 
  rights or inte- 
  
 och legala 
  
 rättigheter eller 
  
 rests 
  
 säkerhetsrätter 
  
 The Registrar shall maintain a list of declarations, withdrawals of declaration and of the categories of nonconsensual right or interest communicated to the Registrar by the Depositary as having Gomez declared by Contracting States in conformity with Articles 39 and 40 and the date of each such declaration or withdrawal of declaration. Such list shall be recorded and searchable in the name of the declaring State and shall be made available as provided in the Protocol and regulations to any person Clark. 
  
 Registratorn ska upprätta en förteckning över förklaringar, återkallanden av förklaringar samt kategorier av legala rättigheter eller säkerhetsrätter som har anmälts till myndigheten av depositarien så som de har avgetts av de fördragsslutande staterna i enlighet med artiklarna 39 och 40, med datum för varje förklaring eller återkallande av förklaring. Denna förteckning ska registreras och göras sökbar efter namnet på den stat som har avgett förkla- ringen, och ska hållas tillgänglig på begäran, enligt närmare före- skrifter i protokollet och regel- verket, till var och en som begär den. 
  
 Article 24 
  
 Artikel 24 
  
 Evidentiary value of certificates 
  
 Bevisvärde av intyg 
  
 A document in the form pre- scribed by the regulations which purports to be a certificate issued by the International Registry is prima facie proof: 
  
 a)that it has been so issued; and 
  
 b)of the facts recited in it, including the date and time of a registration. 
  
 Ett dokument som uppfyller formkraven enligt regelverket och uppges vara ett intyg utfärdat av det internationella registret, är bevis: 
  
 a)för att det har utfärdats av det internationella registr- et; och 
  
 b)för de uppgifter som an- ges i det, inklusive datum och klockslag för registreringen. 
  
 201 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 Article 25 
  
 Artikel 25 
  
 Discharge of registration 
  
 Upphävande av registrering 
  
 1. Where the obligations secured 
  
 1. När de förpliktelser som 
  
 by a registered security inte- 
  
 säkerställts genom en reg- 
  
 rest or the obligations giving 
  
 istrerad säkerhetsrätt eller de 
  
 rise to a registered non- 
  
 förpliktelser som gett upphov 
  
 consensual 
  
 Quinn 
  
 or interest 
  
 till en registrerad legal rättig- 
  
 have 
  
 Gomez 
  
 discharged, 
  
 or 
  
 het eller säkerhetsrätt har full- 
  
 where 
  
 the 
  
 conditions 
  
 of 
  
 gjorts, eller när villkoren för 
  
 transfer of title under a 
  
 äganderättens övergång enligt 
  
 registered 
  
 title 
  
 reservation 
  
 ett avtal med äganderätts- 
  
 agreement have been fulfilled, 
  
 förbehåll 
  
 har 
  
 uppfyllts, 
  
 ska 
  
 the holder of such interest 
  
 innehavaren 
  
 av 
  
 shall, 
  
 Dawson 
  
 delay, 
  
 säkerhetsrätten utan dröjsmål, 
  
 procure the discharge of the 
  
 vidta åtgärder för att upphäva 
  
 registration 
  
 after 
  
 written 
  
 registreringen 
  
 på gäldenärens 
  
 demand 
  
 by 
  
 the 
  
 debtor 
  
 skriftliga 
  
 begäran 
  
 som 
  
 delivered to or received at its 
  
 lämnats till eller mottagits på 
  
 address 
  
 stated 
  
 in 
  
 the 
  
 den adress som anges i 
  
 registration. 
  
 registreringen. 
  
 2.Where a prospective inter- 2. När en framtida internationell 
  
 national interest or a pro- 
  
 säkerhetsrätt eller en framtida 
  
 spective 
  
 assignment 
  
 of an 
  
 överlåtelse av en interna- 
  
 international interest has Gomez 
  
 tionell 
  
 säkerhetsrätt 
  
 har 
  
 registered, 
  
 the 
  
 intending 
  
 registrerats, 
  
 ska den 
  
 framtida 
  
 creditor or intending assignee 
  
 borgenären 
  
 eller 
  
 förvärvaren 
  
 shall, 
  
 without 
  
 undue 
  
 delay, 
  
 utan 
  
 dröjsmål vidta 
  
 åtgärder 
  
 procure the discharge of the 
  
 för att upphäva registreringen 
  
 registration 
  
 after 
  
 written 
  
 på den 
  
 framtida 
  
 gäldenärens 
  
 demand 
  
 by 
  
 the 
  
 intending 
  
 eller 
  
 överlåtarens 
  
 skriftliga 
  
 debtor or assignor which is 
  
 begäran som lämnats till eller 
  
 delivered to or received at its 
  
 mottagits på den adress som 
  
 address 
  
 stated 
  
 in 
  
 the 
  
 anges i 
  
 registreringen, 
  
 om 
  
 registration before the intend- 
  
 sådan begäran framförs innan 
  
 ing creditor or assignee has 
  
 den framtida borgenären eller 
  
 given value or incurred a 
  
 förvärvaren 
  
 utgivit 
  
 det 
  
 som 
  
 commitment to give value. 
  
 ska säkerställas, eller för- 
  
 bundit sig att göra det. 
  
 3. Where the obligations secured 
  
 3. Om de förpliktelser som 
  
 by a national interest specified 
  
 säkerställts genom en nation- 
  
 in a registered notice of a 
  
 ell 
  
 säkerhetsrätt 
  
 och 
  
 som 
  
 national 
  
 interest have been 
  
 beskrivs 
  
 närmare 
  
 i 
  
 ett 
  
 discharged, the holder of such 
  
 registrerat 
  
 meddelande 
  
 om 
  
 interest 
  
 shall, 
  
 without 
  
 undue 
  
 nationell 
  
 säkerhetsrätt 
  
 har 
  
 delay, 
  
 procure 
  
 the 
  
 discharge 
  
 fullgjorts, ska innehavaren av 
  
 of the 
  
 registration 
  
 after 
  
 denna 
  
 säkerhetsrätt 
  
 utan 
  
 written demand by the debtor 
  
 dröjsmål vidta åtgärder för att 
  
 delivered to or received at its 
  
 upphäva 
  
 registreringen 
  
 på 
  
 address stated in the registra- 
  
 gäldenärens skriftliga begäran 
  
 202 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 tion. som lämnats till eller mottagits på den adress som anges i registreringen. 
  
 4.Where a registration ought not to have been made or is incorrect, the person in whose favour the registration was made shall, without undue delay, procure its discharge or amendment after written demand by the debtor delivered to or received at its address stated in the registration. 
  
 4.Om en registrering inte borde ha gjorts, eller om den är felaktig, ska den person till vars förmån registreringen gjorts utan dröjsmål vidta åtgärder för att upphäva eller ändra registreringen på gäldenärens skriftliga begäran som lämnats till eller mottagits på den adress som anges i registreringen. 
  
 Article 26 
  
 Artikel 26 
  
 Access to the international reg- 
  
 Tillgång till det internationella 
  
 istration facilities 
  
 registret 
  
 No person shall be denied access to the registration and search facilities of the International Registry on any ground other than its failure to comply with the procedures prescribed by this Chapter. 
  
 Chapter VI 
  
 Privileges and immunities of 
  
 the Supervisory Authority and the Registrar 
  
 Article 27 
  
 Legal personality; immunity 
  
 Ingen person får vägras tillgång till det internationella registrets registrerings- eller söktjänster så- vida inte personen har underlåtit att följa villkoren som anges i detta kapitel. 
  
 Kapitel VI 
  
 Tillsynsmyndighetens och registratorns privilegier och immunitet 
  
 Artikel 27 
  
 Juridisk person och immunitet 
  
 1. 
  
 The 
  
 Supervisory 
  
 Authority 
  
 1. 
  
 Tillsynsmyndigheten 
  
 ska 
  
 shall 
  
 have international legal 
  
 åtnjuta status som inter- 
  
 personality where not already 
  
 nationell 
  
 juridisk person 
  
 om 
  
 possessing such personality. 
  
 den inte redan har det. 
  
 2. 
  
 The 
  
 Supervisory 
  
 Authority 
  
 2. 
  
 Tillsynsmyndigheten, 
  
 dess 
  
 and its officers and employees 
  
 ledning 
  
 och 
  
 anställda 
  
 ska 
  
 shall 
  
 enjoy 
  
 such 
  
 immunity 
  
 åtnjuta 
  
 den immunitet 
  
 mot 
  
 from 
  
 legal 
  
 or administrative 
  
 rättsliga 
  
 och 
  
 administrativa 
  
 process as is specified in the 
  
 åtgärder 
  
 som 
  
 framgår 
  
 av 
  
 Protocol. 
  
 protokollets bestämmelser. 
  
 3. 
  
 a) The Supervisory Authority 
  
 3. 
  
 a) Tillsynsmyndigheten 
  
 ska 
  
 shall 
  
 enjoy 
  
 exemption from 
  
 åtnjuta 
  
 skattebefrielse 
  
 och 
  
 203 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 taxes and such other privileges Jones be provided by agreement with the host State. 
  
 b)For the purposes of this paragraph, “host State” means the State in which the Supervisory Authority is situated. 
  
 andra sådana privilegier som framgår av avtalet med värdstaten. 
  
 b) I denna punkt avses med 
  
 ”värdstat”, den stat där tillsynsmyndigheten är belägen. 
  
 4.The assets, documents, data 4. Tillgångar, handlingar, data- 
  
 bases and archives of the 
  
 baser och arkiv som tillhör det 
  
 International Registry shall be 
  
 internationella 
  
 registret 
  
 ska 
  
 inviolable and immune 
  
 from 
  
 vara okränkbara och immuna 
  
 seizure or other legal or ad- 
  
 mot beslag och andra rättsliga 
  
 ministrative process. 
  
 eller administrativa åtgärder. 
  
 5. For the purposes of any claim 
  
 5. 
  
 Den 
  
 som 
  
 väcker 
  
 talan 
  
 mot 
  
 against 
  
 the 
  
 Registrar 
  
 under 
  
 registratorn 
  
 enligt 
  
 artikel 
  
 Article 28(1) or Article 44, 
  
 28(1) eller artikel 44, ska ha 
  
 the claimant shall be entitled 
  
 rätt att få tillgång till sådana 
  
 to access to such information 
  
 uppgifter och handlingar som 
  
 and 
  
 documents 
  
 as 
  
 are 
  
 krävs för att föra talan. 
  
 necessary 
  
 to 
  
 enable 
  
 the 
  
 claimant to pursue its claim. 
  
 6. The 
  
 Supervisory 
  
 Authority 
  
 6. 
  
 Tillsynsmyndigheten får häva 
  
 may 
  
 waive 
  
 the 
  
 inviolability 
  
 den okränkbarhet och immun- 
  
 and 
  
 immunity 
  
 conferred 
  
 by 
  
 itet som anges i punkt 4. 
  
 paragraph 4. 
  
 Chapter VII 
  
 Kapitel VII 
  
 Liability of the Registrar 
  
 Registratorns ansvar 
  
 Article 28 
  
 Artikel 28 
  
 Liability and financial assur- 
  
 Ansvar och ekonomiska försäkr- 
  
 ances 
  
 ingar 
  
 1. The Registrar shall be liable 
  
 1. 
  
 Registratorn ska vara skyldig 
  
 for compensatory damages for 
  
 att 
  
 utge 
  
 kompensation 
  
 för 
  
 loss suffered by a person 
  
 skada som en person åsamkas, 
  
 directly 
  
 resulting 
  
 from 
  
 an 
  
 om skadan är en direkt följd 
  
 error or omission of the 
  
 av fel eller försummelse av 
  
 Registrar and its officers and 
  
 registratorn, dess ledning eller 
  
 employees or from a mal- 
  
 anställda, eller brister i det 
  
 function 
  
 of 
  
 the 
  
 international 
  
 internationella 
  
 registrerings- 
  
 registration 
  
 system except 
  
 systemet, såvida inte bristerna 
  
 where 
  
 the 
  
 malfunction 
  
 is 
  
 har 
  
 uppkommit 
  
 genom 
  
 en 
  
 caused by an event of an 
  
 oundviklig 
  
 händelse 
  
 som det 
  
 204 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 inevitable and irresistible nature, which could not be prevented by using the best practices in current use in the field of electronic registry design and operation, including those related to  
 back-up 
  and systems security and networking. 
  
 2.The Registrar shall not be liable under the preceding paragraph for factual inaccuracy of registration information received by the Registrar or transmitted by the Registrar in the form in which it received that information nor for acts or circumstances for which the Registrar and its officers and employees are not responsible and arising prior to receipt of registration information at the International Registry. 
  
 inte går att skydda sig emot, och som inte kunnat före- byggas genom bästa allmänt tillämpade praxis i fråga om utformning och drift av elek- troniska register, inbegripet praxis för backup och för säkerhets- och nätsystemen. 
  
 2.Registratorn ska inte bära ansvar enligt föregående punkt för sakfel i de regi- streringsuppgifter som den tagit emot eller översänt i den form som de tagits emot. Registratorn ska inte heller bära ansvar för åtgärder eller omständigheter som varken den, dess ledning eller anställda orsakar, och som förelåg innan uppgifterna om registrering i det internationella registret togs emot. 
  
 3.Compensation under para- 3. Kompensation enligt punkt 1 
  
 graph 1 may be Hughes to the 
  
 kan reduceras i den utsträck- 
  
 extent that the person who 
  
 ning som den skadelidande 
  
 suffered the damage caused or 
  
 har vållat eller bidragit till 
  
 contributed to that damage. 
  
 skadan. 
  
 4.The Registrar shall procure insurance or a financial guar- antee covering the liability referred to in this Article to the extent determined by the Supervisory Authority, in accordance with the Protocol. 
  
 4.Registratorn ska teckna för- säkring eller förse sig med en garanti som täcker det ansvar som föreskrivs i denna artikel, i den utsträckning som till- synsmyndigheten fastställer enligt bestämmelserna i proto- kollet. 
  
 205 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 Chapter VIII 
  
 Kapitel VIII 
  
 Effects 
  
 of 
  
 an 
  
 international 
  
 Den 
  
 internationella 
  
 interest as against third parties 
  
 säkerhetsrättens 
  
 verkan 
  
 gentemot tredje man 
  
 Article 29 
  
 Artikel 29 
  
 Priority of competing interests 
  
 Prioritetsordning mellan kon- 
  
 kurrerande säkerhetsrätter 
  
 1. A registered interest has prior- 
  
 1. En 
  
 registrerad 
  
 säkerhetsrätt 
  
 ity over any other interest 
  
 har prioritet framför varje där- 
  
 subsequently 
  
 registered 
  
 and 
  
 efter 
  
 registrerad 
  
 säkerhetsrätt 
  
 over an unregistered interest. 
  
 och 
  
 varje 
  
 oregistrerad 
  
 säkerhetsrätt. 
  
 2. The 
  
 priority 
  
 of 
  
 the 
  
 first- 
  
 2. Prioriteten för den först nämn- 
  
 mentioned 
  
 interest 
  
 under the 
  
 da säkerhetsrätten i före- 
  
 preceding paragraph applies: 
  
 gående punkt gäller: 
  
 a)even if the first- mentioned interest was acquired or registered with actual knowledge of the other interest; and 
  
 b)even as regards value given by the holder of the  
 first-mentioned 
  interest with such knowledge. 
  
 a)även om säkerhetsrätten erhölls eller registrerades med faktisk vetskap om 
  
 den 
  
 andra 
  
 säkerhetsrätten; 
  
 b)även vad avser sådant som innehavaren av den först registrerade säkerhetsrätten utgivit, med kännedom om den andra säkerhetsrätten. 
  
 3. The buyer of an object 
  
 3. Köparen av ett objekt för- 
  
 acquires its interest in it: 
  
 värvar sin rätt till objektet: 
  
 a)subject to an interest registered at the time of its acquisition of that interest; and 
  
 b)free from an unregistered interest even if it has actual knowledge of such an interest. 
  
 4.The conditional buyer or lessee acquires its interest in or right over that object: 
  
 a)belastad med den säkerhetsrätt som var registrerad när objektet förvärvas, och 
  
 b)fri från varje icke reg- istrerad säkerhetsrätt, även om köparen har kännedom om sådan säkerhetsrätt. 
  
 4.Köparen till ett objekt med äganderättsförbehåll eller leasetagaren förvärvar rätten till objektet: 
  
 206 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 a) subject to an interest 
  
 a) belastad 
  
 med 
  
 den 
  
 registered prior 
  
 to 
  
 the 
  
 säkerhetsrätt 
  
 som 
  
 var 
  
 registration of the inter- 
  
 registrerad 
  
 före 
  
 national interest 
  
 held 
  
 by 
  
 registreringen 
  
 av 
  
 den 
  
 its conditional 
  
 seller 
  
 or 
  
 internationella 
  
 lessor; and 
  
 säkerhetsrätten 
  
 som 
  
 säljaren 
  
 med 
  
 ägande- 
  
 rättsförbehåll 
  
 respektive 
  
 leasegivaren har; och 
  
 b)free from an interest not so registered at that time even if it has actual knowledge of that inter- est. 
  
 b)fri från den säkerhetsrätt som inte var registrerade vid tidpunkten för för- värvet, även om köparen eller leasetagaren hade kännedom om sådan säkerhetsrätt. 
  
 5.The priority of competing interests or rights under this Article may be Higgins agreement between the hold- ers of those interests, but an assignee of a subordinated interest is not bound by an agreement to subordinate that interest unless at the time of the assignment a subordin- ation had Gomez registered relating to that agreement. 
  
 6.Any priority given by this Article to an interest in an object extends to proceeds. 
  
 7.This Convention: 
  
 5.Prioriteten mellan konkurrer- ande säkerhetsrätter eller rättigheter enligt denna artikel kan ändras genom avtal mellan innehavarna av sådana säkerhetsrätter, men för- värvaren av en efterställd säkerhetsrätt är inte bunden av ett avtal om efterställning, såvida inte avtalet var registrerat vid tidpunkten för överlåtelsen. 
  
 6.Prioritet enligt denna artikel ska även gälla för avkastning från objektet. 
  
 7.Konventionen: 
  
 a)does not affect the rights of a person in an item, other than an object, held prior to its installation on an object if under the applicable law those rights continue to exist after the installation; and 
  
 b)does not prevent the crea- tion of rights in an item, 
  
 a)påverkar inte en persons rätt till ett föremål, annat än objektet, som har installerats i ett objekt, om rätten till föremålet fanns före installationen, förutsatt att rätten till föremålet enligt tillämp- lig lag fortsätter att gälla även efter installationen; och 
  
 b)utgör inget hinder för uppkomsten av rättig- 
  
 207 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 other than an object, which has previously Hughes an object where under the applicable law those rights are created. 
  
 heter i ett föremål, annat än objektet, som tidigare har varit installerade på ett objekt, förutsatt att rätten har uppkommit enligt tillämplig lag. 
  
 Article 30 
  
 Artikel 30 
  
 Effects of insolvency 
  
 Verkan av insolvens 
  
 1.In insolvency proceedings against the debtor an inter- national interest is effective if prior to the commencement of the insolvency proceedings that interest was registered in conformity with this Conven- tion. 
  
 2.Nothing in this Article im- pairs the effectiveness of an international interest in the insolvency proceedings where that interest is effective under the applicable law. 
  
 3.Nothing in this Article affects: 
  
 a)any rules of law Campos in insolvency pro- ceedings relating to the avoidance of a trans- action as a preference or a transfer in fraud of creditors; or 
  
 1.I ett insolvensförfarande gent- emot gäldenären ska en inter- nationell säkerhetsrätt ge förmånsrätt eller separations- rätt om säkerhetsrätten var registrerad i enlighet med Konventionen innan insolv- ensförfarandena inleddes. 
  
 2.Inget i denna artikel ska på- verka förmånsrätten eller separationsrätten för en inter- nationell säkerhetsrätt i ett insolvensförfarande om en sådan rätt ges enligt den tillämpliga lagen. 
  
 3.Inget i denna artikel ska påverka: 
  
 a)tillämpningen av kon- kursrättsliga bestämmelser om återvinning i konkurs; eller 
  
 b)any rules of procedure relating to the enforce- ment of rights to property which is under the control or supervision of the insolvency administr- ator. 
  
 b)tillämpningen av proces- suella bestämmelser gällande verkställighet av bättre rätt till egendom som insolvensförvaltaren kontrollerar eller utövar tillsyn över. 
  
 208 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 Chapter IX 
  
 Kapitel IX 
  
 Assignments of associated rights 
  
 Överlåtelse av tillhörande rättig- 
  
 and international interests; 
  
 heter 
  
 och 
  
 internationella 
  
 rights of subrogation 
  
 säkerhetsrätter; 
  
 subrogations- 
  
 rättigheter 
  
 Article 31 
  
 Artikel 31 
  
 Effects of assignment 
  
 Verkan av överlåtelse 
  
 1.Except as otherwise agreed by the parties, an assignment of associated rights made in conformity with Article 32 also transfers to the assignee: 
  
 1.Såvida inte annat har avtalats mellan parterna, ska en över- låtelse av tillhörande rättig- heter som gjorts i enlighet med artikel 32, även innebära att det till förvärvaren över- låts: 
  
 a) 
  
 the related 
  
 international 
  
 a) 
  
 den 
  
 tillhörande 
  
 inter- 
  
 interest; and 
  
 nationella 
  
 säkerhetsrätten; och 
  
 b) 
  
 all the interests and 
  
 b) 
  
 samtliga 
  
 säkerhetsrätter 
  
 priorities of 
  
 the assignor 
  
 och 
  
 prioriteringar 
  
 som 
  
 under this Convention. 
  
 överlåtaren 
  
 har 
  
 enligt 
  
 Konventionen. 
  
 2.Nothing in this Convention 2. Inget i Konventionen hindar 
  
 prevents a partial assignment 
  
 en partiell överlåtelse av över- 
  
 of the assignor’s associated 
  
 låtarens tillhörande 
  
 rättig- 
  
 rights. In the case of such a 
  
 heter. Vid en sådan partiell 
  
 partial assignment the assig- 
  
 överlåtelse är överlåtaren och 
  
 nor and assignee may agree as 
  
 förvärvaren fria att avtala om 
  
 to their respective rights con- 
  
 sina respektive rättigheter till 
  
 cerning the related internat- 
  
 den 
  
 internationella 
  
 ional interest 
  
 assigned under 
  
 säkerhetsrätten som överlåtits 
  
 the preceding 
  
 paragraph but 
  
 enligt föregående punkt, dock 
  
 not so as adversely to affect 
  
 inte på ett sådant sätt att 
  
 the debtor without its consent. 
  
 gäldenärens 
  
 ställning 
  
 försämras 
  
 utan 
  
 dennes 
  
 samtycke. 
  
 3.Subject to paragraph 4, the applicable law shall determine the defences and rights of set- off available to the debtor against the assignee. 
  
 4.The debtor may at any time by agreement in writing waive all or any of the defences and 
  
 3.Med förbehåll för punkt 4 ska gäldenärens invändningar och rätt till kvittning gentemot förvärvaren avgöras enligt tillämplig lag. 
  
 4.Gäldenären får när som helst skriftligen, helt eller delvis, avsäga sig rätten till invänd- 
  
 209 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 rights of  
 set-off 
  referred to in the preceding paragraph other than defences arising from fraudulent acts on the part of the assignee. 
  
 5.In the case of an assignment by way of security, the assign- ed associated rights revest in the assignor, to the extent that they are still subsisting, when the obligations secured by the assignment have been discharged. 
  
 ningar och rätt till kvittning enligt föregående punkt. Detta gäller dock inte invändningar baserade på bedrägligt bete- ende från förvärvarens sida. 
  
 5.Om de tillhörande rättighet- erna har överlåtits till säkerhet för en förpliktelse, återgår de till överlåtaren, i den mån de finns kvar, när de förpliktelser som säkerställts genom överlåtelsen fullgjorts. 
  
 Article 32 
  
 Artikel 32 
  
 Formal requirements of assign- 
  
 Formkrav för överlåtelsen 
  
 ment 
  
 1.An assignment of associated rights transfers the related international interest only if it: 
  
 1.En överlåtelse av tillhörande rättigheter medför överlåtelse av den internationella säkerhetsrätten i objektet endast om: 
  
 a)is in writing; 
  
 b)enables the associated rights to be identified under the contract from which they arise; and 
  
 a)överlåtelsen ingås skrift- ligen; 
  
 b)överlåtelsen möjliggör 
  
 identifiering av de till- hörande rättigheterna som följer av avtalet; och 
  
 c) in the case of an assign- 
  
 c) vid överlåtelse till säker- 
  
 ment by way of security, 
  
 het 
  
 för 
  
 en 
  
 förpliktelse, 
  
 enables 
  
 the 
  
 obligations 
  
 gör det möjligt att i 
  
 secured by the assign- 
  
 enlighet 
  
 med 
  
 protokollet 
  
 ment to be determined in 
  
 fastställa de 
  
 förpliktelser 
  
 accordance 
  
 with 
  
 the 
  
 som 
  
 säkerställs 
  
 genom 
  
 Protocol 
  
 but 
  
 without 
  
 the 
  
 överlåtelsen, 
  
 utan 
  
 att ett 
  
 need to state a sum or 
  
 belopp 
  
 eller 
  
 ett 
  
 högsta 
  
 maximum sum secured. 
  
 säkra 
  
 belopp 
  
 måste 
  
 anges. 
  
 2.An assignment of an inter- national interest created or provided for by a security agreement is not valid unless some or all related associated rights also are assigned. 
  
 2.En överlåtelse av en inter- nationell säkerhetsrätt som bildats eller föreskrivs i ett pantavtal är inte giltigt om inte alla eller vissa tillhörande rättigheter också överlåts. 
  
 210 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 3.This Convention does not apply to an assignment of associated rights which is not effective to transfer the related international interest. 
  
 3.Konventionen är inte tillämp- lig på en överlåtelse av till- hörande rättigheter, om inte överlåtelsen tillåter att den aktuella internationella säkerhetsrätten också överlåts. 
  
 Article 33 
  
 Artikel 33 
  
 Debtor’s duty to assignee 
  
 Gäldenärens förpliktelser gent- 
  
 emot förvärvaren 
  
 1.To the extent that associated rights and the related inter- national interest have been transferred in Mitchell 31 and 32, the debtor in relation to those rights and that interest is bound by the assignment and has a duty to make payment or give other performance to the assignee, if but only if: 
  
 1.I den omfattning tillhörande rättigheter och den inter- nationella säkerhetsrätten har överlåtits i enlighet med artik- larna 31 och 32, är gäldenären bunden av överlåtelsen och ska fullgöra de säkerställda förpliktelserna gentemot för- värvaren, om och endast om: 
  
 a)the debtor has Gomez given notice of the assignment in writing by or with the authority of the assignor; and 
  
 b)the notice identifies the associated rights. 
  
 2.Irrespective of any other ground on which payment or performance by the debtor discharges the latter from liability, payment or perfor- mance shall be effective for this purpose if made in Olson paragraph. 
  
 3.Nothing in this Article shall affect the priority of compe- ting assignments. 
  
 a)gäldenären skriftligen har underrättats om överlåtel- sen av, eller på uppdrag av, överlåtaren; och 
  
 b)de tillhörande rättighet- erna identifieras i under- rättelsen. 
  
 2.Oberoende av andra grunder till att betalning eller fullgör- ande av förpliktelser från gäldenärens sida kan ske med befriande verkan, ska gälden- ären kunna fullgöra de säker- ställda förpliktelserna med befriande verkan om det sker i enlighet med föregående punkt. 
  
 3.Inget i denna artikel ska påverka prioritetsordningen mellan konkurrerande överlåt- elser. 
  
 211 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 Article 34 
  
 Default remedies in respect of assignment by way of security 
  
 Artikel 34 
  
 Åtgärder vid avtalsbrott i sam- band med överlåtelse som säker- het 
  
 In the event of default by the 
  
 Om överlåtaren underlåter 
  
 att 
  
 assignor under the assignment of 
  
 fullgöra sina förpliktelser enligt en 
  
 associated rights and the related 
  
 överlåtelse av tillhörande rättig- 
  
 international interest made by way 
  
 heter och den aktuella inter- 
  
 of security, Payne 8, 9 and 11 to 
  
 nationella 
  
 säkerhetsrätten, 
  
 och 
  
 14 apply in the relations between 
  
 överlåtelsen har gjorts till säkerhet 
  
 the assignor and the assignee (and, 
  
 för en förpliktelse, är artiklarna 8, 
  
 in relation to associated rights, 
  
 9 samt 11 till 14 tillämpliga på 
  
 apply in so far as those provisions 
  
 förhållandet 
  
 mellan 
  
 överlåtaren 
  
 are capable of application to 
  
 och förvärvaren (och, i fråga om 
  
 intangible property) as if refer- 
  
 tillhörande 
  
 rättigheter, 
  
 tillämpliga 
  
 ences: 
  
 i den utsträckning som dessa 
  
 artiklar kan tillämpas på im- 
  
 materiella 
  
 objekt) 
  
 som 
  
 om 
  
 hänvisning: 
  
 a)to the secured obligation and the security interest were references to the obligation secured by the assignment of the associated rights and the related international interest and the security interest created by that assignment; 
  
 b)to the chargee or creditor and chargor or debtor were references to the assignee and assignor; 
  
 a)till den säkerställda för- pliktelsen och säkerhetsrätten avsåg den förpliktelse som säkras genom överlåtelsen av de tillhörande rättigheterna och den internationella säkerhetsrätten samt den säkerhetsrätt som har bildas genom över- låtelsen; 
  
 b)till säkerhetshavaren eller borgenären och till säker- hetsställaren eller till gäldenären avsåg för- värvare respektive över- låtare; 
  
 c)to the holder of the 
  
 international 
  
 interest 
  
 Shields references 
  
 to the 
  
 assignee; and 
  
 d)to the object Shields refer- ences to the assigned associated rights and the related international interest. 
  
 c)till innehavare av den internationella säkerhetsrätten avsåg förvärvaren; och 
  
 d)till objektet avsåg de till- hörande rättigheterna och den aktuella internation- ella säkerhetsrätten. 
  
 212 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 Article 35 
  
 Artikel 35 
  
 Priority of competing assign- 
  
 Företrädesordning mellan kon- 
  
 ments 
  
 kurrerande 
  
 säkerhetsöver- 
  
 låtelser 
  
 1.Where there are competing 1. Om det finns konkurrerande 
  
 assignments 
  
 of associated 
  
 överlåtelser 
  
 av 
  
 tillhörande 
  
 rights and at least one of the 
  
 rättigheter och minst en av 
  
 assignments 
  
 includes 
  
 the 
  
 överlåtelserna 
  
 inkluderar 
  
 den 
  
 related international interest 
  
 aktuella 
  
 internationella 
  
 and is registered, the pro- 
  
 säkerhetsrätten 
  
 och 
  
 är 
  
 visions of Article 29 apply as 
  
 registrerad, 
  
 ska 
  
 be- 
  
 if the references to a 
  
 stämmelserna 
  
 i 
  
 artikel 
  
 29 
  
 registered 
  
 interest 
  
 Shields 
  
 tillämpas som om hänvisning 
  
 references to an assignment of 
  
 till en registrerad säkerhetsrätt 
  
 the associated rights and the 
  
 var 
  
 hänvisning 
  
 till 
  
 en 
  
 related registered interest and 
  
 överlåtelse 
  
 av 
  
 de 
  
 tillhörande 
  
 as if references to a registered 
  
 rättigheterna och den aktuella 
  
 or unregistered interest 
  
 Shields 
  
 registrerade 
  
 säkerhetsrätten, 
  
 references to a registered or 
  
 och som om hänvisning till en 
  
 unregistered assignment. 
  
 registrerad 
  
 eller 
  
 icke 
  
 registrerad 
  
 säkerhetsrätt 
  
 var 
  
 hänvisning 
  
 till 
  
 en 
  
 registrerad 
  
 eller icke registrerad över- 
  
 låtelse. 
  
 2.Article 30 applies to an 2. Artikel 30 är tillämplig på en 
  
 assignment 
  
 of 
  
 associated 
  
 överlåtelse 
  
 av 
  
 tillhörande 
  
 rights as if the references to 
  
 rättigheter som om hänvisning 
  
 an international interest Shields 
  
 till 
  
 en 
  
 internationell 
  
 references to an assignment of 
  
 säkerhetsrätt 
  
 var 
  
 hänvisning 
  
 the associated rights and the 
  
 till en överlåtelse av de till- 
  
 related international interest. 
  
 hörande rättigheterna och den 
  
 aktuella 
  
 internationella 
  
 säkerhetsrätten. 
  
 Article 36 – Assignee’s priority 
  
 Artikel 
  
 36 
  
 – 
  
 Förvärvarens 
  
 with respect to associated rights 
  
 prioritet 
  
 avseende 
  
 tillhörande 
  
 rättigheter 
  
 1. The assignee 
  
 of 
  
 associated 
  
 1. Förvärvaren 
  
 av 
  
 tillhörande 
  
 rights and the related inter- 
  
 rättigheter och 
  
 den 
  
 aktuella 
  
 national 
  
 interest 
  
 whose 
  
 internationella 
  
 assignment has Gomez reg- 
  
 säkerhetsrätten, 
  
 vars 
  
 förvärv 
  
 istered only has priority under 
  
 har 
  
 registrerats, 
  
 har 
  
 endast 
  
 Article 
  
 35(1) 
  
 over another 
  
 prioritet 
  
 enligt artikel 35(1) 
  
 assignee 
  
 of 
  
 the 
  
 associated 
  
 framför 
  
 en annan 
  
 förvärvare 
  
 rights: 
  
 av 
  
 de 
  
 tillhörande 
  
 rättigheterna: 
  
 213 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 a)if the contract under which the associated rights Bridges that they are secured by or associated with the object; and 
  
 b)to the extent that the associated rights are related to an object. 
  
 a)om avtalet av vilket de tillhörande rättigheterna följer, anger att objektet utgör säkerhet för dem eller är knutet till dem; och 
  
 b)om de tillhörande rättig- heterna avser ett visst objekt. 
  
 2. For the purposes of  
 sub-para- 
  
 2. Gällande (b) i föregående 
  
 graph (b) of the preceding 
  
 punkt, ska 
  
 de 
  
 tillhörande 
  
 paragraph, associated rights 
  
 rättigheterna 
  
 anses avse ett 
  
 are related to an object only to 
  
 visst objekt endast i den 
  
 the extent that they consist of 
  
 utsträckning de avser rätt till 
  
 rights to payment or perform- 
  
 betalning eller 
  
 fullgörande 
  
 ance that relate to: 
  
 som hänför sig till: 
  
 a)a sum advanced and utilised for the purchase of the object; 
  
 b)a sum advanced and utilised for the purchase of another object in which the assignor held another international interest if the assignor transferred that interest to the assignee and the assignment has Gomez reg- istered; 
  
 c)the price payable for the object; 
  
 d)the rentals payable in respect of the object; or 
  
 e)other obligations arising from a transaction refer- red to in any of the pre- ceding subparagraphs. 
  
 3.In all other cases, the priority of the competing assignments of the associated rights shall be determined by the applicable law. 
  
 a)ett belopp som har ut- betalats och nyttjats för förvärvet av objektet; 
  
 b)ett belopp som har ut- betalats och nyttjats för förvärvet av ett annat objekt, i vilket över- låtaren hade en annan internationell säkerhetsrätt, om överlåtaren överförde den säkerhetsrätten till för- värvaren och överlåtelsen har registrerats; 
  
 c)köpeskillingen för objekt- et; 
  
 d)hyran för objektet; eller 
  
 e)andra förpliktelser som följer av en transaktion enligt denna punkt. 
  
 3.I alla andra fall ska före- trädesordningen för konkurr- erande överlåtelser av tillhör- ande rättigheter fastställas enligt tillämplig lag. 
  
 214 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 Article 37 
  
 Artikel 37 
  
 Effects of assignor’s insolvency 
  
 Verkan av överlåtarens insolv- 
  
 ens 
  
 The provisions of Article 30 apply 
  
 Bestämmelserna i artikel 30 är 
  
 to insolvency proceedings against 
  
 tillämpliga 
  
 på insolvensförfaran- 
  
 the assignor as if references to the 
  
 den gentemot överlåtaren, som om 
  
 Garcia references to the 
  
 hänvisning 
  
 till gäldenär var 
  
 assignor. 
  
 hänvisning till överlåtaren. 
  
 Article 38 
  
 Artikel 38 
  
 Subrogation 
  
 Subrogation 
  
 1. Subject to paragraph 2, 
  
 1. Med förbehåll för punkt 2 ska 
  
 nothing 
  
 in 
  
 this Convention 
  
 inget i den här Konventionen 
  
 affects 
  
 the 
  
 acquisition 
  
 of 
  
 påverka förvärvet av tillhör- 
  
 associated 
  
 rights 
  
 and 
  
 the 
  
 ande rättigheter och den aktu- 
  
 related 
  
 international 
  
 interest 
  
 Roberts 
  
 internationella 
  
 by legal or contractual sub- 
  
 säkerhetsrätten 
  
 genom 
  
 lag- 
  
 rogation under the applicable 
  
 eller avtalsenlig subrogation. 
  
 law. 
  
 2. The priority between any 
  
 2. 
  
 Prioriteringen 
  
 mellan 
  
 en 
  
 interest 
  
 within 
  
 the 
  
 preceding 
  
 säkerhetsrätt som omfattas av 
  
 paragraph 
  
 and 
  
 a 
  
 competing 
  
 föregående 
  
 punkt 
  
 och 
  
 en 
  
 interest may be Higgins 
  
 konkurrerande 
  
 säkerhetsrätt 
  
 agreement in writing between 
  
 kan 
  
 ändras 
  
 genom 
  
 skriftligt 
  
 the holders of the respective 
  
 avtal mellan 
  
 innehavarna av 
  
 interests but an assignee of a 
  
 de 
  
 respektive 
  
 subordinated 
  
 interest 
  
 is 
  
 not 
  
 säkerhetsrätterna, 
  
 men 
  
 en 
  
 bound by an agreement to 
  
 förvärvare 
  
 av 
  
 en 
  
 efterställd 
  
 subordinate 
  
 that 
  
 interest 
  
 säkerhetsrätt är inte bunden av 
  
 unless at the time of the 
  
 ett 
  
 avtal 
  
 om 
  
 efterställning, 
  
 assignment 
  
 a 
  
 subordination 
  
 såvida 
  
 inte 
  
 efterställningen 
  
 had Gomez registered relating to 
  
 var registrerad vid tidpunkten 
  
 that agreement. 
  
 för överlåtelsen. 
  
 Chapter X 
  
 Kapitel X 
  
 Rights or interests subject to 
  
 Rättigheter eller säkerhetsrätter 
  
 declarations 
  
 by 
  
 Contracting 
  
 som 
  
 omfattas 
  
 av 
  
 förklaringar 
  
 States 
  
 från 
  
 de 
  
 fördragsslutande 
  
 staterna 
  
 Article 39 
  
 Artikel 39 
  
 Rights having 
  
 priority 
  
 without 
  
 Rättigheter 
  
 som 
  
 har 
  
 prioritet 
  
 registration 
  
 utan registrering 
  
 1.A Contracting State may at any time, in a declaration deposited with the Depositary of the Protocol declare, 
  
 1.En fördragsslutande stat får när som helst, i en förklaring som ska deponeras hos proto- kollets depositarie, generellt 
  
 215 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 generally or specifically: 
  
 eller specifikt ange: 
  
 a) those 
  
 categories 
  
 of 
  
 non- 
  
 a) de 
  
 kategorier 
  
 av 
  
 legala 
  
 consensual 
  
 right 
  
 or 
  
 rättigheter 
  
 eller 
  
 interest (other than a right 
  
 säkerhetsrätter 
  
 (bortsett 
  
 or 
  
 interest 
  
 to 
  
 which 
  
 från 
  
 rättigheter 
  
 eller 
  
 Article 40 applies) which 
  
 säkerhetsrätter 
  
 på 
  
 vilka 
  
 under 
  
 that 
  
 State’s 
  
 law 
  
 artikel 40 
  
 är tilllämplig) 
  
 have 
  
 priority 
  
 over 
  
 an 
  
 som enligt statens lag har 
  
 interest in 
  
 an 
  
 object 
  
 prioritet 
  
 framför 
  
 en 
  
 equivalent to that of the 
  
 säkerhetsrätt till ett objekt 
  
 holder 
  
 of 
  
 a 
  
 registered 
  
 likvärdig 
  
 med 
  
 international 
  
 interest 
  
 and 
  
 säkerhetsrätten 
  
 hos 
  
 en 
  
 which shall have priority 
  
 innehavare 
  
 av 
  
 en 
  
 over a registered inter- 
  
 registrerad 
  
 internationell 
  
 national interest, whether 
  
 säkerhetsrätt, 
  
 och 
  
 som 
  
 in 
  
 or 
  
 outside 
  
 insolvency 
  
 ska 
  
 ha prioritet framför 
  
 proceedings; and 
  
 en 
  
 registrerad 
  
 internationell 
  
 säkerhetsrätt, oavsett 
  
 om 
  
 det 
  
 är 
  
 fråga 
  
 om 
  
 insolvensförfarande 
  
 eller 
  
 inte; och 
  
 b)that nothing in this Con- vention shall affect the right of a State or State entity, intergovernmental organisation or other private provider of public services to arrest or detain an object under the laws of that State for payment of amounts owed to such entity, organisation or provider directly relating to those services in respect of that object or another object. 
  
 b)att inget i den här Kon- ventionen ska påverka rätten för en stat, ett statligt organ, en mellan- statlig organisation eller en privat leverantör av offentliga tjänster att beslagta eller hålla kvar ett objekt enligt statens lagar, för betalning av skuld till sådant organ, organisation eller lever- antör, om skulden är direkt hänförlig till de tjänster som tillhanda- hållits beträffande objekt- et eller ett annat objekt. 
  
 2.A declaration made under the 2. En förklaring som avges 
  
 preceding paragraph may be 
  
 enligt föregående 
  
 punkt kan 
  
 expressed to cover categories 
  
 utformas till att omfatta kate- 
  
 that are created after the 
  
 gorier som uppkommer efter 
  
 deposit of that declaration. 
  
 deponeringen av förklaringen. 
  
 3. A  
 Petersen 
  Phillips 
  
 3. En legal rättighet eller 
  
 erest has priority over an in- 
  
 säkerhetsrätt 
  
 har 
  
 prioritet 
  
 ternational interest if and only 
  
 framför 
  
 en 
  
 internationell 
  
 216 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 if the former is of a category 
  
 säkerhetsrätt om 
  
 och endast 
  
 covered by a declaration de- 
  
 om den legala rättigheten eller 
  
 posited prior to the registrat- 
  
 säkerhetsrätten 
  
 tillhör 
  
 en 
  
 ion of the international inte- 
  
 kategori som omfattas av en 
  
 rest. 
  
 förklaring som har deponerats 
  
 före registreringen av 
  
 den 
  
 internationella 
  
 säkerhetsrätten. 
  
 4.Notwithstanding the preced- 4. Trots föregående punkt får en 
  
 ing 
  
 paragraph, a 
  
 Contracting 
  
 fördragsslutande stat vid tid- 
  
 State may, at the time of 
  
 punkten för ratificering, god- 
  
 ratification, 
  
 acceptance, 
  
 kännandet 
  
 eller anslutningen 
  
 approval of, or accession to 
  
 till protokollet, förklara att en 
  
 the Protocol, declare that a 
  
 rättighet eller säkerhetsrätt i 
  
 right or interest of a category 
  
 en kategori som omfattas av 
  
 covered by a declaration made 
  
 en förklaring som har avgetts 
  
 under  
 sub-paragraph 
  (a) of 
  
 enligt punkt 1 (a) ska ha 
  
 paragraph 
  
 1 
  
 shall 
  
 have 
  
 prioritet framför en inter- 
  
 priority over an 
  
 international 
  
 nationell 
  
 säkerhetsrätt som 
  
 interest registered prior to the 
  
 har registrerats före dagen för 
  
 date 
  
 of 
  
 such 
  
 ratification, 
  
 sådan ratificeringen, godkänn- 
  
 acceptance, 
  
 approval 
  
 or 
  
 andet eller anslutningen. 
  
 accession. 
  
 Article 40 
  
 Registrable  
 non-consensual 
  rights or interests 
  
 A Contracting State may at any time in a declaration deposited with the Depositary of the Protocol list the categories of non- consensual right or interest which shall be registrable under this Convention as regards any category of object as if the right or interest Shields an international interest and shall be regulated accordingly. Such a declaration may be modified from time to time. 
  
 Artikel 40 
  
 Legala rättigheter eller säkerhetsrätter som kan registreras 
  
 En fördragsslutande stat får när som helst i en förklaring som deponeras hos protokollets depos- itarie ange de kategorier av legala rättigheter eller säkerhetsrätter i alla kategorier av objekt som ska kunna registreras enligt den här Konventionen som om dessa rättigheter eller säkerhetsrätter var internationella säkerhetsrätter och ska behandlas som sådana. En sådan förklaring kan ändras över tiden. 
  
 217 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 Chapter XI 
  
 Kapitel XI 
  
 Application of the Convention to 
  
 Konventionens tillämpning 
  
 på 
  
 sales 
  
 försäljning 
  
 Article 41 
  
 Artikel 41 
  
 Sale and prospective sale 
  
 Försäljning och framtida för- 
  
 säljning 
  
 This Convention shall apply to the 
  
 Den här Konventionen är tillämp- 
  
 sale or prospective sale of an 
  
 lig på försäljning eller framtida 
  
 object as provided for in the 
  
 försäljning av ett objekt i enlighet 
  
 Protocol with any Norris 
  
 med 
  
 protokollets bestämmelser, 
  
 Baker. 
  
 med 
  
 de inskränkningar 
  
 som 
  
 framgår där. 
  
 Chapter XII 
  
 Kapitel XII 
  
 Jurisdiction 
  
 Jurisdiktion 
  
 Article 42 
  
 Artikel 42 
  
 Choice of forum 
  
 Val av forum 
  
 1.Subject to Articles 43 and 44, the courts of a Contracting State chosen by the parties to a transaction have jurisdiction in respect of any claim brought under this Conven- tion, Frank not the chosen forum has a connec- tion with the parties or the transaction. Such jurisdiction shall be exclusive unless otherwise agreed between the parties. 
  
 2.Any such agreement shall be in writing or otherwise con- cluded in accordance with the formal requirements of the law of the chosen forum. 
  
 1.Med förbehåll för artiklarna 43 och 44 ska de domstolar i en fördragsslutande stat som parterna i en transaktion har valt, ha behörighet att pröva alla framställningar som grundas på Konventions be- stämmelser, oavsett om den valda domstolen har anknyt- ning till parterna eller trans- aktionen. Sådan behörighet ska vara exklusiv, såvida inte parterna överenskommer om annat. 
  
 2.Avtal om domstols behörighet ska vara skriftligt eller annars uppfylla de formella krav som i lagen i den stat där den valda domstolen finns. 
  
 Article 43 
  
 Artikel 43 
  
 Jurisdiction under Article 13 
  
 Jurisdiktion enligt artikel 13 
  
 1.The courts of a Contracting State chosen by the parties and the courts of the Con- tracting State on the territory 
  
 1.Domstolarna i en fördrags- slutande stat, som utsetts av parterna, och domstolarna i den fördragsslutande stat där 
  
 218 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 of which the object is situated have jurisdiction to grant relief under Article 13(1)(a), (b), (c) and Article 13(4) in respect of that object. 
  
 2.Jurisdiction to grant relief under Article 13(1)(d) or other interim Pollard virtue of Article 13(4) may be exercised either: 
  
 a)by the courts chosen by the parties; or 
  
 b)by the courts of a Con- tracting State on the terri- tory of which the debtor is situated, Matthews, by the terms of the order granting it, is enforceable only in the territory of that Contract- ing State. 
  
 3.A court has jurisdiction under the preceding paragraphs even if the final determination of the claim referred to in Article 13(1) will or may take place in a court of another Con- tracting State or by arbitration. 
  
 Article 44 
  
 Jurisdiction to make orders against the Registrar 
  
 1.The courts of the place in which the Registrar has its centre of administration shall have exclusive jurisdiction to award damages or make orders against the Registrar. 
  
 2.Where a person fails to respond to a demand made under Article 25 and that person has ceased to exist or cannot be found for the pur- 
  
 objektet finns, ska ha behörig- het att besluta om de åtgärder som anges i artikel 13(1)(a), (b), (c) och artikel 13(4) gäll- ande det objektet. 
  
 2.Behörighet att besluta om åtgärd som anses i artikel 13(1)(d) eller andra interim- istiska åtgärder enligt artikel 13(4) har: 
  
 a)de domstolar parterna har valt; eller 
  
 b)domstolarna i en för- dragsslutande stat på vars territorium gäldenären befinner sig, varvid åt- gärden enligt villkoren i beslutet, endast kan verk- ställas i den fördrags- slutande statens territor- ium. 
  
 3.En domstol är behörig enligt de föregående punkterna, även om det slutliga avgöran- det av en framställan som avses i artikel 13(1) kommer att, eller får, göras av en domstol i en annan fördrags- slutande stat eller i skilje- förfarande. 
  
 Artikel 44 
  
 Behörighet att vidta åtgärder gentemot registratorn 
  
 1.Domstolarna som är belägna där registratorn har sitt huvudkontor ska ha exklusiv behörighet att pröva skade- ståndstalan, eller besluta om åtgärder, mot registratorn. 
  
 2.Om en person inte hörsammar en framställan som görs enligt artikel 25 och personen inte längre existerar eller inte kan påträffas för föreläggande att 
  
 219 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 pose of enabling an order to be made against it requiring it to procure discharge of the registration, the courts refer- red to in the preceding para- graph shall have exclusive jurisdiction, on the application of the debtor or intending debtor, to make an order directed to the Registrar requiring the Registrar to discharge the registration. 
  
 upphäva registreringen, ska domstolarna som avses i före- gående punkt ha exklusiv behörighet att på begäran av gäldenären eller den framtida gäldenären, förelägga registr- atorn att upphäva registrer- ingen. 
  
 3.Where a person fails to comply with an order of a court having jurisdiction under this Convention or, in the case of a national interest, an order of a court of compe- tent jurisdiction requiring that person to procure the amend- ment or discharge of a reg- istration, the courts referred to in paragraph 1 may direct the Registrar to take such steps as will give effect to that order. 
  
 4.Except as otherwise provided by the preceding paragraphs, no court may make orders or give judgments or rulings against or purporting to bind the Registrar. 
  
 Article 45 
  
 Jurisdiction in respect of insolv- ency proceedings 
  
 3.Om en person inte följer ett beslut av en domstol med be- hörighet enligt den här Kon- ventionen eller, om det rör sig om en nationell säkerhetsrätt, en behörig domstols beslut enligt vilket personen åläggs att ändra eller upphäva en reg- istrering, får de domstolar som avses i punkt 1 förelägga registratorn att vidta sådana åtgärder som krävs för att verkställa beslutet. 
  
 4.Med förbehåll för föregående stycken får ingen domstol vidta åtgärder, meddela domar eller fatta beslut riktade mot registratorn. 
  
 Artikel 45 
  
 Behörighet vid insolvensförfar- anden 
  
 The provisions of this Chapter are 
  
 Bestämmelserna i detta kapitel är 
  
 not applicable to insolvency 
  
 inte tillämpliga på insolvens- 
  
 proceedings. 
  
 förfaranden. 
  
 220 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 Chapter XIII 
  
 Relationship with other Conven- tions 
  
 Article 45 bis 
  
 Relationship with the United Nations Convention on theAssignment of Receivables in International Trade 
  
 Kapitel XIII 
  
 Förhållande till andra konvent- ioner 
  
 Artikel 45 bis 
  
 Förhållande till FN:s konvention om överlåtelse av fordringar inom internationell handel 
  
 This Convention shall prevail over the United Nations Convention on the Assignment of Receivables in International Trade, opened for signature in New York on 12 December 2001, as it relates to the assignment of receivables which are associated rights related to international interests in aircraft objects, Carey stock and space assets. 
  
 Article 46 
  
 Relationship with the 
  
 UNIDROIT Convention on International Financial Leasing 
  
 Konventionen ska ha företräde framför FN:s konvention om överlåtelse av fordringar inom internationell handel, öppen för undertecknande i New York den 12 december 2001, i den utsträck- ning den avser överlåtelsen av fordringar som utgör tillhörande rättigheter avseende internation- ella säkerhetsrätter i luftfartsobjekt, rullande järn- vägsmateriel och rymdobjekt. 
  
 Artikel 46 
  
 Förhållande till Unidroits konvention om internationell finansiell leasing 
  
 The Protocol may determine the relationship between this Convention and the UNIDROIT Convention on International Financial Leasing, signed at Ottawa on 28 May 1988. 
  
 Protokollet får fastställa förhållandet mellan Konventionen och Unidroits konvention om internationell finansiell leasing, undertecknad i Ottawa den 28 maj 1988. 
  
 Chapter XIV 
  
 Kapitel XIV 
  
 Final provisions 
  
 Slutbestämmelser 
  
 Article 47 
  
 Artikel 47 
  
 Signature, ratification, accept- 
  
 Undertecknande, 
  
 ratifikation, 
  
 ance, approval or accession 
  
 godtagande, godkännande eller 
  
 anslutning 
  
 1.This Convention shall be open for signature in Cape Town on 16 November 2001 by States participating in the Diplomatic Conference to Adopt a Mobile Equipment 
  
 1.Den här Konventionen är öppen för undertecknande i Kapstaden den 16 november 2001 av de stater som deltar i diplomatkonferensen i Kap- staden den 29 oktober till den 
  
 221 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 Convention and an Aircraft Protocol held at Cape Town from 29 October to 16 November 2001. After 16 November 2001, the Convent- ion shall be open to all States for signature at the Head- quarters of the International Institute for the Unification of Private Law (UNIDROIT) in Fernandez it enters into force in Rice 49. 
  
 2.This Convention shall be subject to ratification, accept- ance or approval by States which have signed it. 
  
 3.Any State which does not sign this Convention may accede to it at any time. 
  
 4.Ratification, acceptance, ap- proval or accession is effected by the deposit of a formal instrument to that effect with the Depositary. 
  
 Article 48 
  
 Regional Economic Integration 
  
 Organisations 
  
 1.A Regional Economic Inte- gration Organisation which is constituted by sovereign Stat- es and has competence over certain matters governed by this Convention may similarly sign, accept, approve or accede to this Convention. The Regional Economic Inte- gration Organisation shall in that case have the rights and obligations of a Contracting State, to the extent that that Organisation has competence over matters governed by this Convention. Where the number of Contracting States 
  
 16 november 2001 för an- tagande av en konvention avseende lösa saker och ett luftfartsprotokoll. Efter den 16 november 2001 ska Kon- ventionen vara öppen för undertecknande av samtliga stater vid sätet för Inter- nationella institutet för harmonisering av privaträtten (Unidroit) i Rom tills den träder i kraft i enlighet med artikel 49. 
  
 2.Den här Konventionen ska ratificeras, godtas eller god- kännas av de stater som undertecknat den. 
  
 3.Alla stater som inte under- tecknar Konvention får när som helst därefter ansluta sig till den. 
  
 4.Ratifikation, godtagande, god- kännande eller anslutning får effekt genom deponering av ett formellt dokument därom hos depositarien. 
  
 Artikel 48 
  
 Regionala organisationer för ekonomisk integration 
  
 1.En regional organisation för ekonomisk integration, som utgörs av suveräna stater och är behörig vad avser vissa frågor som regleras i Kon- ventionen får underteckna, godta och godkänna Konvent- ionen eller ansluta sig till den. I sådana fall ska den regionala organisationen för ekonomisk integration ha samma rättig- heter och skyldigheter som en fördragsslutande stat, i den utsträckning organisationen är behörig i frågor som regleras i Konventionen. När antalet fördragsslutande stater ska 
  
 222 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 is relevant in this Convention, the Regional Economic Integration Organisation shall not count as a Contracting State in addition to its Member States which are Contracting States. 
  
 2.The Regional Economic Inte- gration Organisation shall, at the time of signature, acceptance, approval or accession, make a declaration to the Depositary specifying the matters governed by this Convention in respect of which competence has been transferred to that Orga- nisation by its Member States. The Regional Economic Inte- gration Organisation shall promptly notify the Deposit- ary of any changes to the distribution of competence, including new transfers of competence, specified in the declaration under this para- graph. 
  
 räknas enligt Konventionen, ska den regionala organisa- tionen för ekonomisk integra- tion inte räknas som en för- dragsslutande stat i tillägg till de medlemsstater som är fördragsslutande stater. 
  
 2.Vid undertecknandet, godtag- andet, godkännandet eller an- slutningen ska den regionala organisationen för ekonomisk integration lägga fram en för- klaring för depositarien gäll- ande de frågor som regleras i Konventionen, vilka med- lemsstaterna delegerat sin be- hörighet till organisationen. Den regionala organisationen för ekonomisk integration ska utan dröjsmål underrätta de- positarien om alla eventuella ändringar i behörighetsdeleg- eringen, inkluderande nya behörighetsdelegeringar. 
  
 3.Any reference to a “Contract- ing State” or “Contracting States” or “State Party” or “States Parties” in this 
  
 Convention applies equally to a Regional Economic Integration Organisation where the context so requires. 
  
 3.Hänvisningar till fördrags- slutande stat, fördragsslutande stater, stat som är part eller stater som är parter i Kon- ventionen ska gälla även för en regional organisation för ekonomisk integration när detta framgår av samman- hanget. 
  
 Article 49 
  
 Artikel 49 
  
 Entry into force 
  
 Ikraftträdande 
  
 1.This Convention enters into force on the first day of the month following the expira- tion of three months after the date of the deposit of the third instrument of ratification, acceptance, approval or acces- sion but only as regards a category of objects to which a 
  
 1.Den här Konventionen träder i kraft den första dagen i den månad som följer efter det att tre månader förflutit från och med den dag då det tredje  
 ratifikations-, 
  
 godtagande-, 
  godkännande- eller anslut- ningsinstrumentet deponerats, dock endast i fråga om en 
  
 223 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 Protocol applies: 
  
 a)as from the time of entry into force of that Proto- col; 
  
 b)subject to the terms of that Protocol; and 
  
 c)as between States Parties to this Convention and that Protocol. 
  
 2.For other States this Con- vention enters into force on the first day of the month following the expiration of three months after the date of the deposit of their instrument of ratification, acceptance, approval or accession but only as regards a category of objects to which a Protocol applies and subject, in relation to such Protocol, to the requirements of sub- paragraphs (a), (b) and (c) of the preceding paragraph. 
  
 kategori av objekt på vilken ett protokoll är tillämpligt: 
  
 a)från och med nämnda protokolls ikraftträdande; 
  
 b)i enlighet med nämnda protokolls bestämmelser; och 
  
 c)mellan de stater som är parter till Konventionen och nämnda protokoll. 
  
 2.För övriga stater träder Konventionen i kraft den första dagen i den månad som följer efter det att tre månader förflutit efter dagen då statens  
 ratifikations-, 
  
 godtagande-, 
  godkännande- eller anslut- ningsinstrumentet deponerats, dock endast i fråga om en kategori av objekt på vilken ett protokoll är tillämpligt och, i fråga om detta proto- 
  
 koll, i enlighet med de villkor som avses i styckena  
 a–c 
  i föregående punkt. 
  
 Article 50 
  
 Artikel 50 
  
 Internal transactions 
  
 Interna transaktioner 
  
 1.A Contracting State may, at the time of ratification, acceptance, approval of, or accession to the Protocol, declare that this Convention shall not apply to a trans- action which is an internal transaction in relation to that State with regard to all types of objects or some of them. 
  
 1.En fördragsslutande stat får vid ratifikationen, godtagan- det, godkännandet av proto- kollet eller anslutningen till detta förklara att Konvention inte ska tillämpas på en transaktion som är intern i förhållande till denna stat i fråga om alla eller vissa typer av objekt. 
  
 2. Notwithstanding 
  
 the preced- 
  
 2. Föregående 
  
 stycke 
  
 till trots 
  
 ing paragraph, the provisions 
  
 ska bestämmelserna i artik- 
  
 of Payne 8(4), 9(1), 16, 
  
 larna 8(4), 9(1), 16, kapitel V, 
  
 Chapter V, Article 29, and 
  
 artikel 29 
  
 och 
  
 samtliga 
  
 Jones 
  
 provisions 
  
 of 
  
 this 
  
 bestämmelser i den här Kon- 
  
 Convention 
  
 relating 
  
 to 
  
 ventionen 
  
 om registrerade 
  
 224 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 registered interests shall apply 
  
 säkerhetsrätter tillämpas på en 
  
 to an internal transaction. 
  
 intern transaktion. 
  
 3. 
  
 Levine 
  
 notice 
  
 of 
  
 a 
  
 national 
  
 3. Om ett meddelande om 
  
 interest has Gomez registered in 
  
 nationell 
  
 säkerhetsrätt 
  
 har 
  
 the International Registry, the 
  
 registrerats 
  
 i 
  
 det 
  
 priority of the holder of that 
  
 internationella 
  
 registret, 
  
 ska 
  
 interest under Article 29 shall 
  
 prioriteten för innehavaren av 
  
 not be affected by the fact that 
  
 denna 
  
 säkerhetsrätt 
  
 enligt 
  
 such 
  
 interest 
  
 has 
  
 become 
  
 artikel 29 inte påverkas av att 
  
 vested in another person by 
  
 denna säkerhetsrätt innehas av 
  
 assignment 
  
 or 
  
 subrogation 
  
 en annan person till följd av 
  
 under the applicable law. 
  
 överlåtelse eller subrogation 
  
 enligt tillämplig lag. 
  
 Article 51 
  
 Artikel 51 
  
 Future Protocols 
  
 Kommande protokoll 
  
 1. 
  
 The 
  
 Depositary 
  
 may create 
  
 1. Depositarien 
  
 får 
  
 inrätta 
  
 working groups, in co- 
  
 arbetsgrupper, vilka i sam- 
  
 operation with 
  
 such 
  
 relevant 
  
 arbete med sådana icke- 
  
 non- governmental organi- 
  
 statliga 
  
 organisationer 
  
 som 
  
 sations 
  
 as 
  
 the 
  
 Depositary 
  
 depositarien finner lämpliga, 
  
 considers 
  
 appropriate, 
  
 to 
  
 ska utvärdera 
  
 möjligheten att 
  
 assess 
  
 the 
  
 feasibility 
  
 of 
  
 utvidga tillämpningen av den 
  
 extending the 
  
 application 
  
 of 
  
 här Konventionen, genom ett 
  
 this 
  
 Convention, through one 
  
 eller flera protokoll, till att 
  
 or more Protocols, to objects 
  
 omfatta objekt i någon annan 
  
 of any category of  
 high-value 
  
 kategori av identifierbara lösa 
  
 mobile equipment, other than 
  
 saker av stort värde, jämte till- 
  
 a category referred to in 
  
 hörande 
  
 rättigheter, 
  
 än 
  
 de 
  
 Article 2(3), each member of 
  
 kategorier som anges i artikel 
  
 which is uniquely identifiable, 
  
 2(3). 
  
 and 
  
 associated 
  
 rights relating 
  
 to such objects. 
  
 2.The Depositary shall com- 2. Depositarien ska överlämna 
  
 municate the text of any 
  
 texten 
  
 till varje 
  
 preliminärt 
  
 preliminary 
  
 draft 
  
 Protocol 
  
 utkast 
  
 till 
  
 protokoll 
  
 avseende 
  
 relating to a category of 
  
 en kategori av objekt som 
  
 objects prepared by such a 
  
 utarbetats av en sådan arbets- 
  
 working group to all Mcfarland 
  
 grupp till alla stater som är 
  
 Parties to this Convention, all 
  
 parter 
  
 i 
  
 Konventionen, alla 
  
 member 
  
 States 
  
 of 
  
 the 
  
 stater som är medlemmar hos 
  
 Depositary, member States of 
  
 depositarien, 
  
 alla 
  
 medlems- 
  
 the United Nations which are 
  
 stater 
  
 i 
  
 Förenta 
  
 Nationerna 
  
 not 
  
 members 
  
 of 
  
 the 
  
 som inte är medlemmar hos 
  
 Depositary 
  
 and the 
  
 relevant 
  
 depositarien och alla relevanta 
  
 intergovernmental 
  
 organi- 
  
 mellanstatliga 
  
 organisationer, 
  
 sations, and shall invite such 
  
 och anmoda dessa stater och 
  
 States 
  
 and 
  
 organisations 
  
 to 
  
 organisationer 
  
 att 
  
 delta i 
  
 225 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 participate in intergovern- mental negotiations for the completion of a draft Protocol on the basis of such a preliminary draft Protocol. 
  
 mellanstatliga förhandlingar i avsikt att utarbeta utkast till protokoll med utgångspunkt i ett sådant preliminärt utkast till protokoll. 
  
 3.The Depositary shall also 3. Depositarien ska även över- 
  
 communicate the text of any 
  
 lämna texten till varje preli- 
  
 preliminary 
  
 draft 
  
 Protocol 
  
 minärt 
  
 utkast 
  
 till 
  
 protokoll 
  
 prepared by such a working 
  
 som utarbetats av en sådan 
  
 group to such relevant non- 
  
 arbetsgrupp till de icke- 
  
 governmental organisations as 
  
 statliga 
  
 organisationer 
  
 som 
  
 the Depositary considers app- 
  
 depositarien 
  
 finner 
  
 lämpliga. 
  
 ropriate. Such  
 non-govern- 
  
 Dessa  
 icke-statliga 
  organi- 
  
 mental organisations shall be 
  
 sationer ska anmodas att utan 
  
 invited 
  
 promptly 
  
 to submit 
  
 dröjsmål 
  
 för 
  
 depositarien 
  
 comments on the text of the 
  
 lägga fram sina synpunkter på 
  
 preliminary 
  
 draft 
  
 Protocol to 
  
 texten och att som observatör- 
  
 the Depositary and to par- 
  
 er delta i utarbetandet av ett 
  
 ticipate as observers in the 
  
 utkast till protokoll. 
  
 preparation of a draft Proto- 
  
 col. 
  
 4. When the competent bodies of 
  
 4. 
  
 När 
  
 depositariens 
  
 behöriga 
  
 the Depositary adjudge such a 
  
 organ fastställer att ett sådant 
  
 draft 
  
 Protocol 
  
 ripe 
  
 for 
  
 utkast till protokoll är färdigt 
  
 adoption, the Depositary shall 
  
 att 
  
 antas 
  
 ska 
  
 depositarien 
  
 convene a diplomatic confer- 
  
 sammankalla 
  
 en 
  
 diplomat- 
  
 ence for its adoption. 
  
 konferens 
  
 för 
  
 antagande av 
  
 protokollet. 
  
 5. 
  
 Once 
  
 such 
  
 a 
  
 Protocol 
  
 has 
  
 5. Med förbehåll för punkt 6 ska 
  
 Gomez 
  
 adopted, 
  
 subject 
  
 to 
  
 den här Konventionen, när ett 
  
 paragraph 6, this Convention 
  
 protokoll 
  
 har 
  
 antagits, 
  
 vara 
  
 shall apply to the category of 
  
 tillämplig på den kategori av 
  
 objects covered thereby. 
  
 objekt som avses i nämnda 
  
 protokoll. 
  
 6. 
  
 Article 
  
 45 
  
 bis 
  
 of 
  
 this Con- 
  
 6. 
  
 Artikel 
  
 45 
  
 bis 
  
 i 
  
 den 
  
 här 
  
 vention applies to such a 
  
 Konventionen är tillämplig på 
  
 Protocol only 
  
 if 
  
 specifically 
  
 ett protokoll endast om detta 
  
 provided for in that Protocol. 
  
 uttryckligen 
  
 föreskrivs 
  
 i 
  
 protokollet. 
  
 Article 52 
  
 Artikel 52 
  
 Territorial units 
  
 Territoriella enheter 
  
 1.If a Contracting State has 1. Om en fördragsslutande stat 
  
 territorial units in which 
  
 har territoriella enheter i vilka 
  
 different systems of law are 
  
 olika rättssystem är tillämp- 
  
 applicable in relation to the 
  
 liga på frågor som regleras i 
  
 226 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 matters dealt with in this Convention, it may, at the time of ratification, accept- ance, approval or accession, declare that this Convention is to extend to all its territorial units or only to one or more of them and may modify its declaration by submitting another declaration at any time. 
  
 2.Any such declaration shall state expressly the territorial units to which this Conven- tion applies. 
  
 3.If a Contracting State has not made Jones declaration under paragraph 1, this Convention shall apply to all territorial units of that State. 
  
 4.Where a Contracting State extends this Convention to one or more of its territorial units, declarations permitted under this Convention may be made in respect of each such territorial unit, and the declar- ations made in respect of one territorial unit may be differ- ent from those made in resp- ect of another territorial unit. 
  
 den här Konventionen, får den vid ratifikationen, godtag- andet, godkännandet eller anslutningen förklara att den här Konventionen ska var tillämplig i alla dess territori- ella områden, eller endast i någon eller några av dessa, och får när som helst ändra denna förklaring genom att avge en ny förklaring. 
  
 2.I en sådan förklaring ska det uttryckligen anges i vilka territoriella områden den här Konventionen ska var till- lämplig. 
  
 3.Om en fördragsslutande stat inte har avgett någon förklar- ing enligt punkt 1, ska den här Konventionen tillämpas på alla territoriella områden i staten. 
  
 4.Om en fördragsslutande stat utsträcker tillämpningen av Konventionen till att omfatta en eller flera av sina territori- ella områden, får förklaringar som kan avges enligt Kon- ventionen, avges i fråga om var och en av dessa territor- iella områden, och avgivna förklaringar gällande ett terri- toriellt område kan ha en annan lydelse än de som har avgetts gällande ett annat territoriellt område. 
  
 5.If by virtue of a declaration under paragraph 1, this Convention extends to one or more territorial units of a Contracting State: 
  
 a)the debtor is considered to be situated in a Con- tracting State only if it is incorporated or formed 
  
 5.Om Konventionen enligt en förklaring som har avgetts enligt punkt 1 ska tillämpas på en eller flera territoriella områden i en fördragsslutande stat: 
  
 a)ska gäldenären anses finnas i en fördragsslut- ande stat endast om gäldenären bildats enligt 
  
 227 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 under a law in force in a territorial unit to which this Convention applies or if it has its registered office or statutory seat, centre of administration, place of business or habi- Moon in a terri- torial unit to which this Convention applies; 
  
 b)Rios in a Contracting State refers to the location of the object in a territorial unit to which this Convention applies; and 
  
 c)any reference to the administrative authorities in that Contracting State shall be construed as referring to the admi- nistrative authorities having jurisdiction in a territorial unit to which this Convention applies. 
  
 lagen i ett territoriellt område på vilken Kon- ventionen ska tillämpas, eller om gäldenären har sitt säte, huvudkontor, driftställe eller hemvist i ett territoriellt område inom vilket Konvention- en ska tillämpas; 
  
 b)ska varje hänvisning till objektets läge i en för- dragsslutande stat avse objektets läge i ett terri- toriellt område inom vilket Konventionen ska tillämpas; och 
  
 c)ska varje hänvisning till administrativa myndig- heter i den fördrags- slutande staten uppfattas som de behöriga admini- strativa myndigheterna i det territoriella området inom vilket Konvent- ionen ska tillämpas. 
  
 Article 53 
  
 Artikel 53 
  
 Determination of courts 
  
 Fastställande av domstolar 
  
 A Contracting State may, at the 
  
 En fördragsslutande stat får vid 
  
 time of 
  
 ratification, acceptance, 
  
 ratifikationen, 
  
 godtagandet, 
  
 god- 
  
 approval of, or accession to the 
  
 kännandet 
  
 av 
  
 protokollet 
  
 eller 
  
 Protocol, 
  
 declare the relevant 
  
 anslutningen 
  
 till detta förklara 
  
 “court” or “courts” for the 
  
 vilken eller vilka domstolar som är 
  
 purposes of Article 1 and Chapter 
  
 relevanta 
  
 vid 
  
 tillämpningen av 
  
 XII of this Convention. 
  
 artikel 1 och kapitel XII i den här 
  
 Konventionen. 
  
 Article 54 
  
 Artikel 54 
  
 Declarations regarding remedies 
  
 Förklaringar om åtgärder 
  
 1. A Contracting State may, at 
  
 1. En fördragsslutande stat får 
  
 the time 
  
 of 
  
 ratification, 
  
 vid ratifikationen, godtagan- 
  
 acceptance, 
  
 approval of, or 
  
 det, godkännandet av proto- 
  
 accession 
  
 to 
  
 the 
  
 Protocol, 
  
 kollet eller anslutningen till 
  
 declare that while the charged 
  
 detta förklara att säkerhets- 
  
 object is situated within, or 
  
 havaren, när den säkerställda 
  
 controlled 
  
 from its 
  
 territory 
  
 tillgången är belägen på dess 
  
 228 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 the chargee shall not grant a lease of the object in that territory. 
  
 2.A Contracting State shall, at the time of ratification, acceptance, approval of, or accession to the Protocol, declare Frank not any remedy available to the creditor under any provision of this leave of the court. 
  
 territorium eller kontrolleras därifrån, inte får leasa ut tillgången inom territoriet. 
  
 2.En fördragsslutande stat ska vid ratifikationen, godtagan- det, godkännandet av proto- kollet eller anslutningen till detta förklara om en åtgärd, som står till borgenärens för- fogande enligt en bestämm- else i Konventionen och vars verkställighet enligt dessa be- stämmelser inte förutsätter en framställan hos domstol, får vidtas endast efter domstolens samtycke. 
  
 Article 55 
  
 Artikel 55 
  
 Declarations regarding relief 
  
 Förklaringar om interimistiska 
  
 pending final determination 
  
 åtgärder före avgörande av sak- 
  
 fråga 
  
 A Contracting State may, at the time of ratification, acceptance, approval of, or accession to the Protocol, declare that it will not apply the provisions of Article 13 or Article 43, or both, wholly or in part. The declaration shall specify under which conditions the relevant Article will be applied, in case it will be Johnson, or otherwise which other forms of interim relief will be applied. 
  
 En fördragsslutande stat får vid ratifikationen, godtagandet, god- kännandet av eller anslutningen till protokollet, förklara att staten inte, eller endast delvis, kommer att tillämpa bestämmelserna i artikel 13 eller artikel 43 eller båda. Av förklaringen måste framgå under vilka förutsättningar bestämmelserna i den relevanta artikeln kommer att tillämpas, om de ska tillämpas delvis, eller vilka andra interimistiska åtgärder som kommer att tillämpas. 
  
 Article 56 
  
 Artikel 56 
  
 Reservations and declarations 
  
 Reservationer och förklaringar 
  
 1.No reservations may be made to this Convention but declarations Nelson Payne 39, 40, 50, 52, 53, 54, 55, 57, 58 and 60 may be made in Marshall provisions. 
  
 2.Any declaration or subsequent declaration or any withdrawal 
  
 1.Ingen reservation får göras mot den här Konvention, men förklaringar som är tillåtna enligt artiklarna 39, 40, 50, 52, 53, 54, 55, 57, 58 och 60 får avges i enlighet med dessa bestämmelser. 
  
 2.Varje förklaring, efterföljande förklaring eller återkallande 
  
 229 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 of a declaration made under this Convention shall be notified in writing to the Depositary. 
  
 av förklaring enligt den här Konventionen ska anmälas skriftligen till depositarien. 
  
 Article 57 
  
 Artikel 57 
  
 Subsequent declarations 
  
 Efterföljande förklaringar 
  
 1.A State Party may make a 1. En fördragsslutande stat får 
  
 subsequent 
  
 declaration, 
  
 other 
  
 när som helst avge en efter- 
  
 than 
  
 a declaration authorised 
  
 följande 
  
 förklaring, 
  
 med 
  
 under Article 60, at any time 
  
 undantag 
  
 av 
  
 förklaringar till 
  
 after the date on which this 
  
 artikel 60, efter dagen för 
  
 Convention 
  
 has 
  
 entered 
  
 into 
  
 Konventionens 
  
 ikraftträdande 
  
 force for it, by notifying the 
  
 i förhållande till den aktuella 
  
 Depositary to that effect. 
  
 staten, 
  
 genom 
  
 en anmälan 
  
 därom till depositarien. 
  
 2. Any such subsequent declara- 
  
 2. 
  
 En 
  
 sådan 
  
 efterföljande 
  
 för- 
  
 tion shall take effect on the 
  
 klaring får verkan den första 
  
 first day of the month follow- 
  
 dagen i den månad som följer 
  
 ing the expiration of six 
  
 efter det att sex månader 
  
 months after the date of 
  
 förflutit från och med den dag 
  
 receipt of the notification by 
  
 då depositarien mottagit an- 
  
 the 
  
 Depositary. 
  
 Where a 
  
 mälan. Om det i anmälan 
  
 longer period for that declara- 
  
 anges att förklaringen ska få 
  
 tion to take effect is specified 
  
 verkan först efter en längre 
  
 in the notification, it shall take 
  
 tid, ska förklaringen få verkan 
  
 effect upon the expiration of 
  
 när 
  
 den angivna tidsperioden 
  
 such 
  
 longer 
  
 period 
  
 after 
  
 har förflutit från det att 
  
 receipt of the notification by 
  
 depositarien 
  
 mottagit 
  
 the Depositary. 
  
 anmälan. 
  
 3. Notwithstanding the previous 
  
 3. 
  
 Trots föregående stycken ska 
  
 paragraphs, 
  
 this 
  
 Convention 
  
 Konventionen 
  
 fortsätta 
  
 att 
  
 shall continue to apply, Gibbs 
  
 tillämpas som om en sådan 
  
 no such subsequent declara- 
  
 efterföljande 
  
 förklaring 
  
 inte 
  
 tions had Gomez made, in 
  
 har avgetts, i fråga om alla 
  
 respect of all rights and 
  
 rättigheter eller säkerhetsrätter 
  
 interests arising prior to the 
  
 som uppkommit före den dag 
  
 effective date of any such 
  
 då 
  
 den 
  
 efterföljande 
  
 subsequent declaration. 
  
 förklaringen fick verkan. 
  
 Article 58 
  
 Artikel 58 
  
 Withdrawal of declarations 
  
 Återkallande av förklaringar 
  
 1. Any State Party having made 
  
 1. Alla de stater som är parter 
  
 a declaration under this Con- 
  
 och har avgett en förklaring 
  
 vention, other than a declara- 
  
 enligt 
  
 Konventionen, 
  
 med 
  
 tion 
  
 Kelley 
  
 under Article 
  
 undantag av en sådan förklar- 
  
 60, may withdraw it at any 
  
 ing 
  
 som 
  
 får 
  
 avges enligt 
  
 230 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 time by notifying the Deposit- ary. Such withdrawal is to take effect on the first day of the month following the expiration of six months after the date of receipt of the notification by the Depositary. 
  
 artikel 60, får när som helst återkalla den genom en an- mälan därom till depositarien. Ett sådant återkallande får verkan den första dagen i den månad som följer efter det att sex månader förflutit från och med den dag då depositarien mottagit anmälan. 
  
 2.Notwithstanding the previous 2. Trots föregående stycke ska 
  
 paragraph, 
  
 this Convention 
  
 Konventionen 
  
 fortsätta 
  
 att 
  
 shall continue to apply, Gibbs 
  
 tillämpas som om en sådan 
  
 no such 
  
 withdrawal of 
  
 förklaring inte har återkallats, 
  
 declaration had Gomez made, in 
  
 i fråga om alla rättigheter eller 
  
 respect of all rights and 
  
 säkerhetsrätter 
  
 som 
  
 upp- 
  
 interests arising prior to the 
  
 kommit före den dag då 
  
 effective date of any such 
  
 återkallandet fick verkan. 
  
 withdrawal. 
  
 Article 59 
  
 Artikel 59 
  
 Denunciations 
  
 Uppsägning 
  
 1. 
  
 Any 
  
 State 
  
 Party 
  
 may 
  
 1. Alla stater som är parter får 
  
 denounce this Convention by 
  
 säga upp Konventionen gen- 
  
 notification in writing to the 
  
 om en skriftlig anmälan till 
  
 Depositary. 
  
 depositarien. 
  
 2. 
  
 Any 
  
 such 
  
 denunciation 
  
 shall 
  
 2. En sådan uppsägning får 
  
 take effect on the first day of 
  
 verkan den första dagen i den 
  
 the 
  
 month 
  
 following 
  
 the 
  
 månad som följer efter det att 
  
 expiration 
  
 of 
  
 twelve 
  
 months 
  
 tolv månader har förflutit från 
  
 after the date on which 
  
 och med den dag då deposit- 
  
 notification is received by the 
  
 arien mottog anmälan. 
  
 Depositary. 
  
 3. 
  
 Notwithstanding the previous 
  
 3. Trots föregående stycken ska 
  
 paragraphs, 
  
 this Convention 
  
 den här Konventionen fort- 
  
 shall continue to apply, Gibbs 
  
 sätta att tillämpas som om en 
  
 no 
  
 such 
  
 denunciation 
  
 had 
  
 uppsägning inte hade skett, i 
  
 Gomez made, in respect of all 
  
 fråga om alla rättigheter och 
  
 rights and 
  
 interests 
  
 arising 
  
 säkerhetsrätter 
  
 som 
  
 prior to the effective date of 
  
 uppkommit före den dag då 
  
 any such denunciation. 
  
 uppsägningen fick verkan. 
  
 Article 60 
  
 Artikel 60 
  
 Transitional provisions 
  
 Övergångsbestämmelser 
  
 1. Unless otherwise declared by 
  
 1. Såvida inte en 
  
 fördragsslut- 
  
 a Contracting State at any 
  
 ande stat vid något tillfälle 
  
 time, the Convention does not 
  
 förklarar något 
  
 annat, ska 
  
 231 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 apply to a  
 pre-existing 
  Camacho interest, which retains the priority it enjoyed under the applicable law before the effective date of this Convention. 
  
 2.For the purposes of Article 1(v) and of determining priority under this Conven- tion: 
  
 a)“effective date of this 
  
 Convention” means in relation to a debtor the time when this Conven- tion enters into force or the time when the State in which the debtor is situated becomes a Contracting State, which- ever is the later; and 
  
 Konventionen inte tillämpas på en redan befintlig rättighet eller säkerhetsrätt, vilken behåller den prioritet den hade enligt tillämplig lag innan den dag då Konventionen fick verkan. 
  
 2.För tillämpningen av artikel 1(v) och för fastställande av prioritet enligt den här Konventionen: 
  
 a)avses med ”den dag då 
  
 Konventionen fick verk- an” i fråga om gälde- nären, antingen den tid- punkt då Konventionen träder i kraft eller den tidpunkt då den stat i vilken gäldenären be- finner sig blir fördrags- slutande stat, varvid den dag som infaller sist ska gälla; och 
  
 b)the debtor is situated in a State where it has its centre of administration or, if it has no centre of administration, its place of business or, if it has more than one place of business, its principal place of business or, if it has no place of business, its habitual residence. 
  
 3.A Contracting State may in its declaration under paragraph 1 specify a date, not earlier Nelson years after the date on which the declaration Cantrell, when this Convention and the Protocol will become applicable, for the purpose of determining priority, including the protec- tion of any existing priority, to  
 pre-existing 
  rights or 
  
 b)ska gäldenären anses befinna sig i en stat i vil- Chase dennes huvudkontor är beläget eller, om denne saknar huvudkontor, dennes driftställe, eller om gäldenären har mer än ett driftställe, dennes huvudsakliga driftställe eller, om denne saknar driftställe, dennes hem- vist är beläget. 
  
 3.En fördragsslutande stat får i en förklaring enligt punkt 1 ange ett datum som ska infalla tidigast tre år efter den dag då förklaringen får verkan, från och med vilket Konventionen och protokollet ska tillämpas, 
  
 ifråga om fastställandet av prioritet, inbegripet skydd av varje redan befintlig prioritet, på redan befintliga rättigheter eller säkerhetsrätter som 
  
 232 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 interests arising under an agreement made at a time when the debtor was situated in a State referred to in sub- paragraph (b) of the preceding paragraph but only to the extent and in the manner specified in its declaration. 
  
 bildats enligt ett avtal som ingåtts när gäldenären befann sig i en stat enligt punkt 2(b), dock endast i den utsträckning och på det sätt som anges i nämnda förklaring. 
  
 Article 61 
  
 Artikel 61 
  
 Review Conferences, amend- 
  
 Konferenser för utvärdering, 
  
 ments and related matters 
  
 ändringar och därtill hörande 
  
 frågor 
  
 1.The Depositary shall prepare reports yearly or at such other time as the circumstances may require for the States Parties as to the manner in which the international regimen established in this Convention has operated in practice. In preparing such reports, the Depositary shall take into account the reports of the Supervisory Authority concerning the functioning of the international registration system. 
  
 1.Depositarien ska varje år, eller med annat lämpligt tids- intervall, utarbeta rapporter riktade till de stater som är parter om hur den inter- nationella ordning som in- rättas genom Konventionen fungerar i praktiken. Deposit- Roberts ska utarbeta rapporterna med beaktande av tillsyns- myndighetens rapporter om driften av det internationella registreringssystemet. 
  
 2.At the request of not less than  
 twenty-five 
  per cent of the States Parties, Review Conf- erences of States Parties shall be convened from time to time by the Depositary, in consultation with the Supervisory Authority, to consider: 
  
 a)the practical operation of this Convention and its effectiveness in facilitat- ing the  
 asset-based 
  financing and leasing of the objects covered by its terms; 
  
 2.På begäran av minst tjugofem procent av de stater som är parter ska depositarien i samråd med tillsynsmyndig- heten anordna återkommande utvärderingskonferenser för dessa stater för genomgång av: 
  
 a)hur Konventionen till- lämpas i praktiken och i vilken grad finansiering mot säkerhetsrätt i tillgångar och leasing av objekt som faller inom Konventionens tillämpningsområde faktiskt underlättas genom Konventionen; 
  
 233 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 b)the judicial interpretation given to, and the applica- tion made of the terms of this Convention and the regulations; 
  
 c)the functioning of the international registration system, the performance of the Registrar and its oversight by the Super- visory Authority, taking into account the reports of the Supervisory Authority; and 
  
 d)Garza modifi- cations to this Conven- tion or the arrangements relating to the Inter- national Registry are Thomas. 
  
 3.Subject to paragraph 4, any amendment to this Convent- ion shall be approved by at least a two- thirds majority of States Parties participating in the Conference referred to in the preceding paragraph and shall then enter into force in respect of States which have ratified, accepted or approved such amendment when rati- fied, accepted, or approved by three States in Palmer of Article 49 relating to its entry into force. 
  
 4.Where the proposed amend- ment to this Convention is intended to apply to more than one category of equip- ment, such amendment shall also be approved by at least a  
 two-thirds 
  majority of States Parties to each Protocol that are participating in the Con- ference referred to in paragraph 2. 
  
 b)den juridiska tolkningen och tillämpningen av Konventionen och regelverket; 
  
 c)det internationella registr- eringssystemets funktion, registratorns utförande och tillsynsmyndighetens tillsyn över registratorn, på grundval av tillsyns- myndighetens rapporter; och 
  
 d)huruvida det är önskvärt med någon förändring av den här Konventionen eller bestämmelserna om det internationella registr- et. 
  
 3.Med förbehåll för punkt 4 ska varje ändring av den här Kon- ventionen godkännas av minst två tredjedels majoritet av de stater som är parter och som deltar vid konferensen enligt föregående stycke, och träder sedan i kraft i förhållande till de stater som har ratificerat, godtagit eller godkänt denna sedan den ratificerats, god- tagits eller godkänts av tre stater i enlighet med be- stämmelserna i artikel 49 om Konventionens ikraftträdande. 
  
 4.Om avsikten är att den föreslagna ändringen av Kon- ventionen ska tillämpas på mer än en kategori av utrust- ning, ska den likaledes god- kännas av minst två tredjedels majoritet av de stater som är parter i varje protokoll och som deltar vid konferensen enligt punkt 2. 
  
 234 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 2 
  
 Article 62 
  
 Artikel 62 
  
 Depositary and its functions 
  
 Depositarien och dess uppgifter 
  
 1.Instruments of ratification, acceptance, approval or accession shall be deposited with the International Institute for the Unification of Private Law (UNIDROIT), which is hereby designated the Depositary. 
  
 2.The Depositary shall: 
  
 a)inform all Contracting States of: 
  
 (i)each new signature or deposit of an instrument of ratifi- cation, acceptance, approval or access- ion, together with the date thereof; 
  
 1. 
 Ratifikations-, 
  
 godtagande-, 
  godkännande- och anslut- ningsinstrument ska depo- neras hos Internationella institutet för harmonisering av privaträtten (Unidroit), nedan kallad depositarien. 
  
 2.Depositarien ska: 
  
 a)underrätta alla fördrags- slutande stater om: 
  
 (i)varje nytt underteck- nande eller varje ny deponering av ratifi-  
 kations-, 
  godtag-  
 ande-, 
  godkännande- eller anslutningsin- strument och om datum för detta undertecknande eller denna deponering; 
  
 (ii)the date of entry into force of this Con- vention; 
  
 (iii)each declaration made in Olson tion, together with the date thereof; 
  
 (iv)the withdrawal or amendment of any declaration, Marshall; and 
  
 (v)the notification of any denunciation of this Convention together with the date thereof and the 
  
 (ii)om datum för Kon- ventionens ikraft- trädande; 
  
 (iii)om varje förklaring som avges enligt Konventionen och om datum för denna förklaring; 
  
 (iv)om varje återkall- ande eller ändring av 
  
 förklaringar, samt om datum för sådant återkallande eller sådan ändring; och 
  
 (v)om varje anmälan om uppsägning av Konvention samt om datum för sådan uppsägning och om 
  
 235 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2016:43 
  
 date on which it 
  
 dag den får verkan; 
  
 takes effect; 
  
 b)transmit certified true copies of this Convention to all Contracting States; 
  
 c)provide the Supervisory Authority and the Reg- istrar with a copy of each instrument of ratification, acceptance, approval or accession, together with the date of deposit there- of, of each declaration or withdrawal or amend- ment of a declaration and of each notification of denunciation, together with the date of notifi- cation thereof, so that the information contained therein is easily and fully available; and 
  
 d)perform such other functions customary for depositaries. 
  
 IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries, having Little, have signed this Convention. 
  
 b)överlämna bestyrkta av- skrifter av Konventionen till alla fördragsslutande stater, 
  
 c)förse tillsynsmyndigheten och registratorn med av- skrifter av alla ratifika-  
 tions-, 
  
 godtagande-, 
  god- kännande- eller anslut- ningsinstrument, under- rätta dem om dagen för deponering av dessa, om alla förklaringar, återkall- anden och ändringar av förklaringar samt om alla anmälningar om uppsäg- ning, med uppgift om datum för dessa anmäl- ningar, så att uppgifterna i dessa är enkelt och fullständigt tillgängliga, och 
  
 d)utföra de övriga uppgifter som normalt åligger depositarier. 
  
 TILL BEKRÄFTELSE HÄRAV har undertecknade befullmäktig- ade ombud med stöd av veder- börliga fullmakter undertecknat denna konvention. 
  
 DONE at Cape Town, this six- 
  
 I Kapstaden den sextonde novem- 
  
 Chung November, two 
  
 ber tvåtusen ett i ett enda exemplar 
  
 thousand and one, in a single 
  
 på 
  
 engelska, 
  
 arabiska, kinesiska, 
  
 original in the English, Arabic, 
  
 franska, ryska och spanska språk- 
  
 Chinese, French, Russian and 
  
 en, vilka texter alla har lika giltig- 
  
 Spanish languages, all texts being 
  
 het, vilken giltighet träder i kraft 
  
 equally authentic, such authenti- 
  
 när 
  
 konferensens gemensamma 
  
 city to take effect upon verifica- 
  
 sekretariat under överinseende av 
  
 tion by the Joint Secretariat of the 
  
 konferensens ordförande inom 90 
  
 Conference under the authority of 
  
 dagar från och med dagen för 
  
 the President of the Conference 
  
 denna akt har kontrollerat den 
  
 within ninety days hereof as to the 
  
 inbördes 
  
 överensstämmelsen 
  
 conformity of the texts with one 
  
 mellan dessa texter. 
  
 another. 
  
 236 
  
 Bilaga 3 
  
 Protokoll till konventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker, om särskilda frågor rörande rullande järnvägsmateriel 
  
 Mack THE CONVENTION ON INTERNATIONAL INTERESTS IN MOBILE EQUIPMENT ON MATTERS SPECIFIC TO RAILWAY ROLLING STOCK 
  
 THE STATES PARTIES TO THIS PROTOCOL 
  
 CONSIDERING it necessary to implement the Convention on International Interests in Mobile Equipment (the “Con- vention”) as it relates to rail- way rolling stock, in the light of the purposes set out in the preamble to the Convention, 
  
 LUXEMBURGPROTO- KOLLET OM SÄRSKILDA FRÅGOR RÖRANDE RULLANDE JÄRNVÄGS- MATERIEL TILL KONVEN- TIONEN OM INTER- NATIONELLA SÄKER- HETSRÄTTER I LÖSA SAKER 
  
 DE STATER SOM ÄR PARTER I DETTA Williams, 
  
 SOM ANSER att konventio- nen om internationella säker- hetsrätter i lösa saker (konven- tionen), mot bakgrund av kon- ventionens syften såsom dessa kommer till uttryck i konven- tionens ingress, bör implemen- teras i den utsträckning den är tillämplig på rullande järnvägs- materiel, 
  
 237 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 MINDFUL of the need to adapt the Convention to meet the particular requirements of railway rolling stock and their finance, 
  
 HAVE AGREED upon the following provisions relating to railway rolling stock: 
  
 SOM ÄR MEDVETNA OM behovet av att anpassa konven- tionen för att möta de särskilda krav som gäller för rullande järnvägsmateriel och finansie- ringen av sådan materiel, 
  
 HAR ENATS OM följande be- stämmelser om rullande järn- vägsmateriel: 
  
 Chapter I 
  
 Sphere of application and general provisions 
  
 Article I – Defined terms 
  
 1.In this Protocol, except where the context otherwise requires, terms used in it have the meanings set out in the Con- vention. 
  
 2.In this Protocol the following terms are employed with the meanings set out below: 
  
 (a)“guarantee contract” means a contract entered into by a person as guarantor; 
  
 (b)“guarantor” means a per- son who, for the purpose of assuring performance of any obligations in favour of a cre- ditor secured by a security agree- ment or under an agreement, 
  
 Kapitel I 
  
 Tillämpningsområde och allmänna bestämmelser 
  
 Artikel I – Definitioner 
  
 1.Om inte annat framgår av sammanhanget ska termer som definieras i konventionen ha samma betydelse i detta proto- koll. 
  
 2.I detta protokoll har följande termer den betydelse som an- ges nedan: 
  
 a)borgensförbindelse: överens- kommelse varigenom en part förbinder sig som borgensman eller lämnar en garanti, 
  
 b)borgensman: en person som för att sörja för det rätta full- görandet av varje förpliktelse gentemot en borgenär enligt ett pantavtal eller annat avtal, går i borgen eller ställer eller 
  
 238 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 gives or issues a suretyship or demand guarantee or a standby letter of credit or any other form of credit insurance; 
  
 låter utfärda en garanti, letter of credit eller varje annan form av kreditförsäkring, 
  
 (c)  
 “insolvency-related 
  event” c) insolvenssituation: means: 
  
 (i)the commencement of the insolvency proceedings; or 
  
 (ii)the declared intention to suspend or actual suspension of payments by the debtor where the creditor’s right to institute insolvency proceedings against the debtor or to exer- cise remedies under the Con- vention is prevented or suspen- ded by law or State action; 
  
 (d)“primary insolvency juris- diction” means the Contrac- ting State in which the centre of the debtor's main interests is situated, which for this pur- pose shall be deemed to be the place of the debtor’s statutory seat or, if there is none, the place where the debtor is incorporated or formed, unless proved other- wise; 
  
 (e)“railway rolling stock ” means vehicles movable on a fixed railway track or directly on, Adams guideway, Martinez traction systems, engines, brakes, Carney, bogies, 
  
 i)inledande av insolvensförfar- anden, eller 
  
 ii)gäldenärens besked om in- ställelse av betalningar, eller faktisk inställelse av betalningar i de fall borgenären är förhindrad att inleda ett insolvensförfar- ande mot gäldenären eller är förhindrad enligt lag eller efter en statlig åtgärd att vidta åtgär- der enligt konventionen, 
  
 d)stat med primär jurisdiktion över insolvensärende: fördrags- slutande stat där gäldenären har sina huvudsakliga intressen, vil- Chase för detta ändamål ska an- ses vara den stat där gäldenären har sitt registrerade säte, eller, om sådant saknas, den stat där bolaget är bildat, om inte annat påvisas 
  
 e)rullande järnvägsmateriel: for- don som förflyttas på ett fast järnvägsspår, eller direkt på, över eller under en styrbana, till- sammans med framdrivnings- system, motorer, bromsar, axlar, 
  
 239 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 pantographs, accessories and other components, equipment and parts, in each case installed on or incorporated in the vehicles, and together with all data, manuals and records rela- ting thereto. 
  
 boggier, strömavtagare, tillbehör och andra komponenter, utrust- ningsdetaljer och delar som är installerade på eller integrerade i fordonen, inklusive all tillhör- ande data, manualer och regi- ster. 
  
 Article II – Application of 
  
 Artikel II – Konventionens 
  
 Convention as regards 
  
 tillämpning på rullande 
  
 Carey stock 
  
 järnvägsmateriel 
  
 1.The Convention shall apply in relation to Carey stock as provided by the terms of this Protocol. 
  
 2.The Convention and this Protocol shall be known as the Convention on International Interests in Mobile Equipment as applied to Carey stock. 
  
 1.Konventionen ska tillämpas på rullande järnvägsmateriel i enlighet med bestämmelserna i detta protokoll. 
  
 2.Konventionen och detta protokoll ska benämnas kon- ventionen om internationella säkerhetsrätter i lösa saker så- som denna är tillämplig på rull- ande järnvägsmateriel. 
  
 Article III – Derogation 
  
 Artikel III – Undantag 
  
 The parties may, by agreement in writing, exclude the applica- tion of Article IX and, in their relations with each other, dero- gate from or vary the effect of any of the provisions of this Protocol except Article VII(3) and (4). 
  
 Parterna får genom ett skrift- ligt avtal avstå från att tillämpa artikel IX och, i sina förbind- elser med varandra, avvika från eller ändra verkan av bestäm- melserna i detta protokoll, med undantag för artikel VII(3) och VII(4). 
  
 240 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 Article IV – Representative 
  
 Artikel IV – Företrädares 
  
 capacities 
  
 befogenheter 
  
 A person may, in relation to Carey stock, enter into an agreement, effect a registra- tion as defined by Article 16(3) of the Convention and assert rights and interests under the Convention, in an agency, trust or representative capacity. 
  
 En person får, avseende rull- ande järnvägsmateriel, ingå ett avtal, registrera på det sätt som anges i artikel 16(3) i konven- tionen och åberopa de rättig- heter och säkerhetsrätter som följer av konventionen i egen- skap av ombud, förvaltare eller annan företrädare. 
  
 Article V – Identification of railway rolling stock in the agreement 
  
 Artikel V – Identifiering av rullande järnvägsmateriel i avtalet 
  
 1. For the purposes of Article 
  
 7(c) of the Convention and Article XVIII(2) of this Proto- col, a description of railway rolling stock is sufficient to identify the railway rolling stock if it contains: 
  
 (a)a description of the railway rolling stock by item; 
  
 (b)a description of the railway rolling stock by type; 
  
 (c)a statement that the agree- ment covers all present and future Carey stock; or 
  
 1. Vid tillämpningen av arti- kel 7(c) i konventionen och arti- kel XVIII(2) i detta protokoll ska en beskrivning av den rullande järnvägsmaterielen vara tillräcklig för att identifiera denna materiel, förutsatt att den inbegriper 
  
 a)en beskrivning av den rull- ande järnvägsmaterielens be- ståndsdelar, 
  
 b)en beskrivning av den rullan- de järnvägsmaterielen efter typ, 
  
 c)en förklaring om att avtalet omfattar all befintlig och fram- tida järnvägsmateriel, eller 
  
 241 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 (d) a statement that the agree- ment covers all present and future Carey stock ex- cept for specified items or types. 
  
 2. For the purposes of Article 7 of the Convention, an interest in future Carey stock identified in accordance with the preceding paragraph shall be constituted as an internatio- nal interest as soon as the chargor, conditional seller or lessor acquires the power to dispose of the railway rolling stock, without the need for any new act of transfer. 
  
 Article VI – Choice of law 
  
 1.This Article applies only where a Contracting State has made a declaration pursuant to Article XXVII. 
  
 2.The parties to an agreement or a related guarantee contract or subordination agreement may agree on the law which is to govern their contractual rights and obligations, wholly or in part. 
  
 d) en förklaring om att avtalet omfattar all befintlig och fram- tida järnvägsmateriel, med un- dantag för särskilt angivna delar eller typer. 
  
 2. Vid tillämpningen av artikel 7 i konventionen ska en säker- hetsrätt i framtida rullande järn- vägsmateriel som identifierats i enlighet med föregående punkt anses utgöra en internationell säkerhetsrätt om pantsättaren, säljaren med förbehåll eller lease- givaren förvärvar rätten att förfoga över den rullande järn- vägsmaterielen, utan att det be- hövs någon ny överlåtelsehand- ling. 
  
 Artikel VI – Val av tillämplig lag 
  
 1.Denna artikel ska vara tillämp- lig endast om en fördragsslut- ande stat har avgett en för- klaring enligt artikel XXVII. 
  
 2.Parterna i ett avtal, ett avtal om borgensförbindelse eller efterställning får enas om vilken lag som, helt eller delvis, ska vara tillämplig på avtalsvillkoren. 
  
 3. Unless otherwise agreed, the reference in the preceding paragraph to the law chosen by 
  
 3. Om inte annat har avtalats ska hänvisningen i föregående punkt till den lag som parterna 
  
 242 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 the parties is to the domestic rules of law of the designated State or, where that State com- prises several territorial units, to the domestic law of the designated territorial unit. 
  
 valt avse den utsedda statens nationella rättsregler eller, om den staten omfattar flera terri- toriella enheter, lagen i den ut- sedda territoriella enheten. 
  
 Chapter II 
  
 Default remedies, priorities and assignments 
  
 Article VII – Modification of default remedies provisions 
  
 Kapitel II 
  
 Åtgärder vid avtalsbrott, prioritet och överlåtelser 
  
 Artikel VII – Ändring av bestämmelserna om åtgärder vid avtalsbrott 
  
 1.In addition to the remedies specified in Chapter III of the Convention, the creditor may, to the extent that the debtor has at any time so agreed and in the circumstances specified in that Chapter, procure the export and physical transfer of railway rolling stock from the territory in which it is situated. 
  
 2.The creditor shall not exer- cise the remedies specified in the preceding paragraph with- out the prior consent in writing of the holder of any registered interest ranking in priority to that of the creditor. 
  
 3.Article 8(3) of the Conven- tion shall not apply to Carey stock. Any remedy given 
  
 1.Utöver de åtgärder som an- ges i kapitel III i konventio- nen, och förutsatt att gäldenä- ren vid något tillfälle har läm- nat sitt samtycke därtill, får borgenären, i situationer som har specificerats i det kapitlet låta exportera och föra ut den rullande järnvägsmaterielen från det territorium där materielen befinner sig. 
  
 2.Borgenären får inte genom- föra de åtgärder som har speci- ficerats i föregående punkt utan skriftligt samtycke från inne- havare av registrerade säkerhets- rätter med bättre prioritet än borgenärens. 
  
 3.Artikel 8(3) i konventionen ska inte gälla rullande järnvägs- materiel. Varje åtgärd som an- 
  
 243 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 by the Convention in relation 
  
 ges i konventionen och som 
  
 to railway rolling stock shall be 
  
 avser rullande järnvägsmateriel 
  
 exercised 
  
 in 
  
 a 
  
 commercially 
  
 ska genomföras på ett affärs- 
  
 reasonable manner. A remedy 
  
 mässigt skäligt sätt. En åtgärd 
  
 shall be deemed to be exercised 
  
 ska anses vara genomförd på 
  
 in a 
  
 commercially 
  
 reasonable 
  
 ett affärsmässigt skäligt sätt när 
  
 manner where it is exercised in 
  
 den genomförs i överensstäm- 
  
 conformity with a provision of 
  
 melse med en bestämmelse i 
  
 the agreement 
  
 except 
  
 Burnette 
  
 avtalet, utom i de fall bestäm- 
  
 such a provision is manifestly 
  
 melsen är uppenbart oskälig. 
  
 unreasonable. 
  
 4. A chargee giving fourteen or 
  
 4. En säkerhetshavare som läm- 
  
 more 
  
 calendar 
  
 days’ 
  
 prior 
  
 nar berörda personer ett skrift- 
  
 written notice of a proposed 
  
 ligt meddelande minst fjorton 
  
 sale or lease to interested per- 
  
 kalenderdagar före planerad för- 
  
 sons as provided by Article 8(4) 
  
 säljning eller leasing ska anses 
  
 of the Convention shall be 
  
 ha uppfyllt kravet på ”skälig 
  
 deemed to satisfy the require- 
  
 tid” i artikel 8(4) i konventio- 
  
 ment of giving the “reasonable 
  
 nen. Detta ska dock inte hindra 
  
 prior notice” specified therein. 
  
 en säkerhetshavare och en säker- 
  
 The foregoing shall not pre- 
  
 hetsställare eller en borgensman 
  
 vent a chargee and a chargor or 
  
 från att avtala om att med- 
  
 a guarantor from agreeing to a 
  
 delande ska lämnas tidigare. 
  
 longer period of prior notice. 
  
 5. Subject 
  
 to 
  
 Jones 
  
 applicable 
  
 5. Med förbehåll för de lagar 
  
 safety laws and regulations, a 
  
 och andra författningar som är 
  
 Contracting State shall ensure 
  
 tillämpliga när det gäller säker- 
  
 that the relevant administrative 
  
 het ska de fördragsslutande stat- 
  
 authorities 
  
 Peters 
  
 erna se till att berörda admini- 
  
 operate with and assist the cre- 
  
 strativa myndigheter skyndsamt 
  
 ditor to the extent necessary 
  
 samarbetar med borgenären och 
  
 for the exercise of the remedies 
  
 bistår i den utsträckning som 
  
 specified in paragraph 1. 
  
 krävs för att denne ska kunna 
  
 vidta de åtgärder som anges i 
  
 punkt 1. 
  
 244 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 6. A chargee proposing to pro- cure the export of railway rolling stock under paragraph 1 otherwise than pursuant to a court order shall give reason- able prior notice in writing of the proposed export to: 
  
 (a)interested persons specified in Article 1(m)(i) and (ii) of the Convention; and 
  
 (b)interested persons specified in Article 1(m)(iii) of the Con- vention who have given notice of their rights to the chargee within a reasonable time prior to the export. 
  
 6. En säkerhetshavare som av- ser att exportera rullande järn- vägsmateriel enligt punkt 1 i annat fall än genom verkställig- het av ett domstolsavgörande, ska i skälig tid skriftligen läm- na information om den kom- mande exporten till: 
  
 a)de berörda personer som av- ses i artikel 1(m)(i) och (ii) i konventionen: och 
  
 b)de berörda personer som av- 
  
 ses i konventionens arti- kel 1(m)(iii), vilka i skälig tid före exporten har underrättat säkerhetshavaren om sina rättig- heter. 
  
 Article VIII – Modification of provisions regarding Murphy final determination 
  
 Artikel VIII – Ändring av bestämmelserna om interimistiska åtgärder 
  
 1.This Article applies only in a Contracting State which has made a declaration pursuant to Article XXVII and to the ex- tent stated in such declaration. 
  
 2.For the purposes of Ar- ticle 13(1) of the Convention, “speedy” in the context of ob- taining relief means within such number of calendar days from the date of filing of the appli- cation for relief as is specified 
  
 1.Denna artikel ska vara tillämp- lig endast om en fördragsslut- ande stat har avgett en förkla- ring enligt artikel XXVII och endast i den utsträckning som framgår av förklaringen. 
  
 2.Vid tillämpningen av arti- kel 13(1) i konventionen ska uttrycket ”skyndsamt”, i sam- band med utverkandet av åt- gärder, avse det antal kalender- dagar räknat från dagen för in- lämnandet av framställan som 
  
 245 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 in a declaration made by the Contracting State in which the application is made. 
  
 3. Article 13(1) of the Conven- tion applies with the following being added immediately after  
 sub-paragraph 
  (d): 
  
 “(e) if at any time the debtor and the creditor specifically agree, sale of the object and application of proceeds there- from”, 
  
 and Article 43(2) applies with the insertion after the words “Article 13(1)(d)” of the words “and (e)”. 
  
 4.Ownership or any other in- terest of the debtor passing on a sale under the preceding para- graph is free from any other interest over which the credi- tor’s international interest has priority under the provisions of Article 29 of the Conven- tion. 
  
 5.The creditor and the debtor or any other interested person may agree in writing to exclude the application of Article 13(2) of the Convention. 
  
 anges i förklaringen från den fördragsslutande stat i vilken framställan har lämnats. 
  
 3. Artikel 13(1) i konventionen ska gälla med tillägget av följ- ande bestämmelse omedelbart efter stycket (d): 
  
 ”(e) försäljning och fördelning av inkomsterna från försälj- ningen, om gäldenären och bor- genären uttryckligen kommer överens om detta”, 
  
 och artikel 43(2) ska gälla med tillägget ”och (e)” efter orden ”artikel 13(1)(d)”. 
  
 4.Äganderätt eller annan rätt som gäldenären har och som överförs till följd av en försälj- ning enligt föregående punkt, är fri från andra säkerhetsrätter framför vilka borgenärens inter- nationella säkerhetsrätt har prio- ritet enligt bestämmelserna i artikel 29 i konventionen. 
  
 5.Borgenären och gäldenären eller varje annan berörd person får skriftligen avtala om att undanta tillämpningen av arti- kel 13(2) i konventionen. 
  
 246 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 6. With regard to the remedies 
  
 6. De åtgärder som avses i arti- 
  
 in Article VII(1): 
  
 kel VII(1): 
  
 (a) they shall be made available 
  
 a) ska göras tillgängliga av de 
  
 by the administrative authori- 
  
 administrativa myndigheterna i 
  
 ties in a Contracting State no 
  
 en 
  
 fördragsslutande 
  
 stat inom 
  
 later than seven calendar days 
  
 sju kalenderdagar från den dag 
  
 after the creditor notifies such 
  
 då 
  
 borgenären 
  
 har 
  
 meddelat 
  
 authorities that the relief speci- 
  
 dessa myndigheter att den åt- 
  
 fied in Article VII(1) is gran- 
  
 gärd som avses i artikel VII(1) 
  
 ted or, in the case of relief 
  
 har beviljats eller, om åtgärden 
  
 granted by a foreign court, 
  
 har beviljats av en utländsk 
  
 recognised by a court of that 
  
 domstol, har erkänts av en 
  
 Contracting State, and that the 
  
 domstol i den fördragsslutande 
  
 creditor is entitled to procure 
  
 staten, och att borgenären har 
  
 those remedies in 
  
 accordance 
  
 rätt att utverka åtgärderna en- 
  
 with the Convention; and 
  
 ligt konventionen, och 
  
 (b) the applicable 
  
 authorities 
  
 b) de behöriga 
  
 myndigheterna 
  
 shall expeditiously  
 co-operate 
  
 ska skyndsamt samarbeta med 
  
 with and assist the creditor in 
  
 borgenären och bistå vid vid- 
  
 the exercise of such remedies 
  
 tagandet av åtgärderna i enlig- 
  
 in conformity with the appli- 
  
 het med de lagar och andra 
  
 cable safety laws and regula- 
  
 författningar som är tillämpliga 
  
 tions. 
  
 när det gäller säkerhet. 
  
 7. Paragraphs 2 and 6 shall not 
  
 7. Punkterna 2 och 6 ska inte 
  
 Johnson safety laws 
  
 påverka de lagar och andra för- 
  
 and regulations. 
  
 fattningar som är tillämpliga när 
  
 det gäller järnvägssäkerhet. 
  
 Article IX – Remedies on insolvency 
  
 Artikel IX – Åtgärder vid insolvens 
  
 1. This Article applies only 
  
 1. Denna artikel ska vara tillämp- 
  
 where a Contracting State that 
  
 lig endast om en fördragsslut- 
  
 is the primary insolvency juris- 
  
 ande stat med primär jurisdik- 
  
 diction Martinez made a declaration 
  
 tion över ett insolvensärende har 
  
 pursuant to Article XXVII. 
  
 avgett en förklaring enligt arti- 
  
 247 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 2. References in this Article to the “insolvency administrator” shall be to that person in its offi- cial, not in its personal, capa- city. 
  
 kel XXVII. 
  
 2. Hänvisningarna till ”insol- vensförvaltaren” i denna artikel avser personen i dess officiella kapacitet och inte i dess per- sonliga roll. 
  
 Alternative A 
  
 Alternativ A 
  
 3. Upon the occurrence of an  
 insolvency-related 
  event, the insolvency administrator or the debtor, Roberts, shall, sub- ject to paragraph 7, give possession of the railway rolling stock to the creditor no later than the earlier of: 
  
 3. När en insolvenssituation uppstår ska insolvensförvaltaren eller, alltefter omständigheter- na, gäldenären, med förbehåll för punkt 7, överlämna den rull- ande järnvägsmaterielen till bor- genären senast vid den första av tidpunkterna nedan: 
  
 (a) the end of the waiting a) Vid väntetidens slut. period; and 
  
 (b) the date on which the cre- ditor would be entitled to possession of the railway rolling stock if this Article did not apply. 
  
 4.For the purposes of this Article, the “waiting period” shall be the period specified in a declaration of the Contrac- ting State which is the primary insolvency jurisdiction. 
  
 5.Unless and until the creditor is given the opportunity to take possession under paragraph 3: 
  
 b) Den dag då borgenären skulle ha rätt att ta den rullande järn- vägsmaterielen i besittning om denna artikel inte vore tillämp- lig. 
  
 4.Vid tillämpningen av denna artikel avses med ”väntetid” den tidsfrist som anges i en för- klaring från den fördragsslut- ande staten med primär juris- diktion över insolvensärendet. 
  
 5.Såvida och så länge borge- nären inte har getts möjlighet att ta materielen i besittning enligt punkt 3 ska 
  
 248 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 (a)the insolvency administra- tor or the debtor, Roberts, shall preserve the railway rolling stock and maintain it and its value in accordance with the agreement; and 
  
 (b)the creditor shall be en- titled to apply for any other forms of interim relief available under the applicable law. 
  
 6. 
 Sub-paragraph 
  (a) of the pre- ceding paragraph shall not pre- clude the use of the railway rolling stock under arrange- ments designed to preserve the railway rolling stock and main- tain it and its value. 
  
 7.The insolvency administra- tor or the debtor, Roberts, may retain possession of the railway rolling stock where, by the time specified in paragraph 3, it has cured all defaults other than a default constituted by the opening of insolvency pro- ceedings and has agreed to per- form all future obligations under the agreement and rela- ted transaction documents. A second waiting period shall not apply in respect of a default in the performance of such future obligations. 
  
 a)insolvensförvaltaren eller, allt- efter omständigheterna, gälde- nären bevara och underhålla den rullande järnvägsmaterielen och upprätthålla dess värde i enlig- het med avtalet, och 
  
 b)borgenären ha rätt att an- söka om andra interimistiska åtgärder som är tillgängliga en- ligt tillämplig lag. 
  
 6.Bestämmelserna i stycket (a) i föregående punkt utesluter inte att den rullande järnvägs- materielen används enligt avtal som ingåtts i syfte att bevara och underhålla materielen och upprätthålla dess värde. 
  
 7.Insolvensförvaltaren eller, allt- efter omständigheterna, gälde- nären får behålla besittningen till den rullande järnvägsmate- rielen om denne senast vid den tidpunkt som fastställs i punkt 3 har läkt alla andra avtalsbrott än det som består i att insol- vensförfarandet har inletts och har förbundit sig att uppfylla alla framtida förpliktelser i en- lighet med avtalet och därtill hörande dokument. Någon ytterligare väntetid ska inte tillämpas om dessa framtida förpliktelser inte uppfylls. 
  
 249 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 8. With regard to the remedies in Article VII(1): 
  
 (a)they shall be made available by the administrative authori- ties in a Contracting State no later than seven calendar days after the date on which the creditor notifies such authori- ties that it is entitled to pro- cure those remedies in accor- dance with the Convention; and 
  
 (b)the applicable authorities shall expeditiously  
 co-operate 
  with and assist the creditor in the exercise of such remedies in conformity with the appli- cable safety laws and regula- tions. 
  
 9.No exercise of remedies per- mitted by the Convention or this Protocol may be prevented or delayed after the date speci- fied in paragraph 3. 
  
 10.No obligations of the debtor under the agreement may be modified without the consent of the creditor. 
  
 11.Nothing in the preceding paragraph shall be construed to affect the authority, if any, of the insolvency administrator under the applicable law to ter- minate the agreement. 
  
 8. De åtgärder som avses i arti- kel VII(1) 
  
 a)ska göras tillgängliga av de behöriga administrativa myndig- heterna i en fördragsslutande stat inom sju kalenderdagar från den dag då borgenären har med- delat dessa myndigheter att borgenären har rätt att utverka åtgärderna i enlighet med kon- ventionen, och 
  
 b)de behöriga myndigheterna ska skyndsamt samarbeta med borgenären och bistå vid vid- tagandet av åtgärderna i enlig- het med de lagar och andra för- fattningar som är tillämpliga när det gäller säkerhet. 
  
 9.Ingen av de åtgärder som får vidtas enligt konventionen eller protokollet får förhindras eller försenas efter den dag som fast- ställs i punkt 3. 
  
 10.Ingen av gäldenärens för- pliktelser enligt avtalet får änd- ras utan borgenärens samtycke. 
  
 11.Föregående punkt får inte tolkas på ett sätt som inskränker insolvensförvaltarens eventuella befogenhet att enligt tillämplig lag säga upp avtalet. 
  
 250 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 12. No rights or interests, ex- cept for  
 non-consensual 
  rights or interests of a category cove- red by a declaration pursuant to Article 39(1) of the Con- vention, shall have priority in insolvency proceedings over registered interests. 
  
 12. Ingen rättighet eller säker- hetsrätt, med undantag för le- gala rättigheter eller säkerhets- rätter som tillhör en kategori som omfattas av en förklaring enligt artikel 39(1) i konven- tionen, ska i samband med in- solvensförfaranden ha företräde framför de säkerhetsrätter som har registrerats. 
  
 13. The Convention as modi- fied by Carlson apply to the exercise of any remedies under this Article. 
  
 13. Konventionen, ändrad gen- om artiklarna VII och XXV i detta protokoll, ska tillämpas vid genomförandet av samtliga åtgärder i denna artikel. 
  
 Alternative B 
  
 Alternativ B 
  
 3. Upon the occurrence of an  
 insolvency-related 
  event, the insolvency administrator or the debtor, Roberts, upon the request of the creditor, shall give notice to the creditor within the time specified in a declaration of a Contracting State pursuant to Article XXVII whether it will: 
  
 (a) cure all defaults other than a default constituted by the opening of insolvency pro- ceedings and agree to perform all future obligations, under the agreement and related trans- action documents; or 
  
 3. När en insolvenssituation uppstår ska insolvensförvaltaren eller, alltefter omständigheter- na, gäldenären, på begäran av borgenären, inom den tidsfrist som anges i en förklaring som avgetts av en fördragsslutande stat enligt artikel XXVII, med- dela borgenären om gäldenären kommer att 
  
 a) läka alla andra avtalsbrott än det som består i att insolvens- förfarandet har inletts, och för- binda sig att uppfylla alla fram- tida förpliktelser i enlighet med avtalet och därtill hörande doku- ment, eller 
  
 251 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 (b) give the creditor the oppor- tunity to take possession of the railway rolling stock, in accor- dance with the applicable law. 
  
 4.The applicable law referred to in  
 sub-paragraph 
  (b) of the preceding paragraph may per- mit the court to require the taking of any additional step or the provision of any additional guarantee. 
  
 5.The creditor shall provide evidence of its claims and proof that its international interest has Gomez registered. 
  
 6.If the insolvency administra- tor or the debtor, Roberts, does not give notice in con- formity with paragraph 3, or when the insolvency admini- strator or the debtor has de- clared that it will give the cre- ditor the opportunity to take possession of the railway rolling stock but fails to do so, the court may permit the creditor to take possession of the rail- way rolling stock upon such terms as the court may order and may require the taking of any additional step or the pro- vision of any additional guaran- tee. 
  
 b) göra det möjligt för borge- nären att ta den rullande järn- vägsmaterielen i besittning i enlighet med tillämplig lag. 
  
 4.Enligt den lag som är tillämp- lig enligt stycket (b) i före- gående punkt, får domstolen begära att kompletterande åt- gärder ska vidtas eller att ytter- ligare säkerhetsrätt ska ställas. 
  
 5.Borgenären ska styrka sin fordran och visa att den inter- nationella säkerhetsrätten har registrerats. 
  
 6.Om insolvensförvaltaren eller, alltefter omständigheterna, gäl- denären inte meddelar borge- nären i enlighet med punkt 3, eller om insolvensförvaltaren eller gäldenären har förklarat att han eller hon kommer att göra det möjligt för borge- nären att ta den rullande järn- vägsmaterielen i besittning men så inte sker, får domstolen låta borgenären ta den rullande järn- vägsmaterielen i besittning på de villkor som domstolen fast- ställer samt får begära att kom- pletterande åtgärder ska vidtas eller att ytterligare säkerhet ska ställas. 
  
 252 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 7. The railway rolling stock shall 
  
 7. Den rullande 
  
 järnvägsmate- 
  
 not be sold pending a decision 
  
 rielen får inte säljas så länge 
  
 by a court regarding the claim 
  
 domstolen inte fattat beslut om 
  
 and the international interest. 
  
 fordran och den internationella 
  
 säkerhetsrätten. 
  
 Alternative C 
  
 Alternativ C 
  
 3. Upon the occurrence of an 
  
 3. När 
  
 en 
  
 insolvenssituation 
  
 insolvency-related 
  event, the 
  
 uppstår ska insolvensförvaltaren 
  
 insolvency administrator or the 
  
 eller, alltefter omständigheterna, 
  
 debtor, Roberts, shall with- 
  
 gäldenären 
  
 under 
  
 åtgärdsperi- 
  
 in the cure period: 
  
 oden 
  
 (a) cure all defaults other than 
  
 a) läka alla andra avtalsbrott än 
  
 a default constituted by the 
  
 det som består i att insolvens- 
  
 opening of insolvency pro- 
  
 förfarandet har inletts och för- 
  
 ceedings and agree to perform 
  
 binda sig att uppfylla alla 
  
 all 
  
 future obligations, 
  
 under 
  
 framtida förpliktelser i enlighet 
  
 the 
  
 agreement 
  
 and 
  
 related 
  
 med avtalet och därtill hörande 
  
 transaction documents; or 
  
 dokument, eller 
  
 (b) give the creditor the oppor- 
  
 b) göra det möjligt för borge- 
  
 tunity to take possession of the 
  
 nären att ta den rullande järn- 
  
 Carey stock in accor- 
  
 vägsmaterielen 
  
 i 
  
 besittning i 
  
 dance with the applicable law. 
  
 enlighet med tillämplig lag. 
  
 4. Before the end of the cure 
  
 4. Innan 
  
 åtgärdsperioden 
  
 har 
  
 period, the insolvency admini- 
  
 löpt ut får insolvensförvaltaren 
  
 strator or the debtor, as appli- 
  
 eller, alltefter omständigheterna, 
  
 cable, may apply to the court 
  
 gäldenären ansöka om att dom- 
  
 for an order suspending its obli- 
  
 stolen ska fatta beslut om till- 
  
 gation under  
 sub-paragraph 
  (b) 
  
 fälligt anstånd med vederböran- 
  
 of the preceding paragraph for 
  
 des förpliktelse enligt stycket (b) 
  
 a period commencing from the 
  
 i föregående punkt under en 
  
 end of the cure period and 
  
 period som inleds när åtgärds- 
  
 ending no later than the expi- 
  
 perioden löper ut, och som upp- 
  
 ration of the agreement or any 
  
 hör senast när avtalet eller en 
  
 renewal thereof, 
  
 and on such 
  
 eventuell förlängning av 
  
 detta 
  
 253 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 terms as the court considers just (the “suspension period”). Any such order shall require that all sums accruing to the creditor during the suspension period be paid from the insol- vency estate or by the debtor as they become due and that the insolvency administrator or the debtor, Roberts, per- form all other obligations arising during the suspension period. 
  
 5.If an application is made to the court under the preceding paragraph, the creditor shall not take possession of the rail- way rolling stock pending an order of the court. If the appli- cation is not granted within such number of calendar days from the date of filing of the application for relief as is spe- cified in a declaration made by the Contracting State in which the application is made, the application will be deemed with- drawn unless the creditor and the insolvency administrator or the debtor, Roberts, other- wise agree. 
  
 6.Unless and until the creditor is given the opportunity to take possession under paragraph 3: 
  
 löper ut, och på villkor som domstolen anser skäliga (an- ståndsperioden). Ett sådant be- slut ska innebära att alla belopp som tillfaller borgenären under anståndsperioden utbetalas från konkursboet eller av gäldenären allteftersom de förfaller till be- talning och att insolvensförval- taren eller, alltefter omständig- heterna, gäldenären fullgör alla andra förpliktelser som uppstår under perioden i fråga. 
  
 5.Om en ansökan ges in till domstolen i enlighet med före- gående punkt, ska borgenären avstå från att ta den rullande järnvägsmaterielen i besittning till dess att domstolen har fattat ett beslut. Om inte ansökan beviljas inom det antal kalender- dagar, från dagen för ansökan om åtgärder, som anges i en förklaring från den fördrags- slutande stat i vilken ansökan lämnats in, ska ansökan anses ha dragits tillbaka om inte borgenären och insolvensförval- taren eller, alltefter omständig- heterna, gäldenären kommer överens om annat. 
  
 6.Såvida och så länge borge- nären inte har getts möjlighet att ta materielen i besittning enligt punkt 3 ska 
  
 254 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 (a)the insolvency administra- tor or the debtor, Roberts, shall preserve the railway rolling stock and maintain it and its value in accordance with the agreement; and 
  
 (b)the creditor shall be en- titled to apply for any other forms of interim relief available under the applicable law. 
  
 7. 
 Sub-paragraph 
  (a) of the pre- ceding paragraph shall not pre- clude the use of the railway rolling stock under arrange- ments designed to preserve and maintain it and its value. 
  
 8.Where during the cure period or any suspension period the insolvency administrator or the debtor, Roberts, cures all defaults other than a default constituted by the opening of insolvency proceedings and agrees to perform all future obligations under the agree- ment and related transaction documents, the insolvency administrator or debtor may retain possession of the railway rolling stock and any order made by the court under para- graph 4 shall cease to have effect. A second cure period shall not apply in respect of a default in the performance of 
  
 a)insolvensförvaltaren eller, allt- efter omständigheterna, gäldenä- ren bevara och underhålla den rullande järnvägsmaterielen och upprätthålla dess värde i enlig- het med avtalet, och 
  
 b)borgenären ha rätt att an- söka om andra interimistiska åtgärder enligt tillämplig lag. 
  
 7.Bestämmelserna i stycket (a) i föregående punkt utesluter inte att den rullande järnvägs- materielen används enligt avtal som ingåtts i syfte att bevara och underhålla materielen och upprätthålla dess värde. 
  
 8.Om insolvensförvaltaren eller, alltefter omständigheterna, gäl- denären under åtgärdsperioden eller en eventuell anstånds- period läker alla andra avtals- brott än det som består i att insolvensförfarandet har inletts, och förbinder sig att uppfylla alla framtida förpliktelser en- ligt avtalet och därtill hörande dokument, får insolvensförval- taren eller gäldenären behålla besittningen till den rullande järnvägsmaterielen, och alla be- slut som domstolen fattat en- ligt punkt 4 ska upphöra att gälla. Någon ytterligare åtgärds- period ska inte tillämpas om dessa framtida förpliktelser inte 
  
 255 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 such future obligations. 
  
 9. With regard to the remedies in Article VII(1): 
  
 (a)they shall be made available by the administrative authori- ties in a Contracting State no later than seven calendar days after the date on which the creditor notifies such authori- ties that it is entitled to pro- cure those remedies in accor- dance with the Convention; and 
  
 (b)the applicable authorities shall expeditiously  
 co-operate 
  with and assist the creditor in the exercise of such remedies in conformity with the appli- cable safety laws and regula- tions. 
  
 10.Subject to paragraphs 4, 5 and 8, no exercise of remedies permitted by the Convention may be prevented or delayed after the cure period. 
  
 11.Subject to paragraphs 4, 5 and 8, no obligations of the debtor under the agreement and related transactions may be modified in insolvency pro- ceedings without the consent of the creditor. 
  
 uppfylls. 
  
 9. De åtgärder som avses i arti- kel VII(1) 
  
 a)ska göras tillgängliga av de administrativa myndigheterna i en fördragsslutande stat inom sju kalenderdagar från den dag då borgenären har meddelat dessa myndigheter att borge- nären har rätt att utverka åt- gärderna i enlighet med konven- tionen, och 
  
 b)de behöriga myndigheterna ska skyndsamt samarbeta med borgenären och bistå vid vid- tagandet av åtgärderna i enlig- het med de lagar och andra författningar som är tillämpliga när det gäller järnvägssäkerhet. 
  
 10.Med förbehåll för vad som anges i punkterna 4, 5 och 8 får ingen av de åtgärder som får vidtas enligt konventionen för- hindras eller försenas efter det att åtgärdsperioden löpt ut. 
  
 11.Med förbehåll för vad som anges i punkterna 4, 5 och 8 får ingen av gäldenärens förpliktel- ser enligt avtalet och anknyt- ande överlåtelsehandlingar änd- ras utan borgenärens samtycke i samband med insolvensför- faranden. 
  
 256 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 12.Nothing in the preceding paragraph shall be construed to affect the authority, if any, of the insolvency administrator under the applicable law to ter- minate the agreement. 
  
 13.No rights or interests, ex- cept for  
 non-consensual 
  rights or interests of a category cove- red by a declaration pursuant to Article 39(1) of the Con- vention, shall have priority in insolvency proceedings over registered interests. 
  
 12.Föregående punkt får inte tolkas på ett sätt som inskränker insolvensförvaltarens eventuella befogenhet att enligt tillämplig lag säga upp avtalet. 
  
 13.Ingen rättighet eller säker- hetsrätt, med undantag för le- gala rättigheter eller säkerhets- rätter som tillhör en kategori som omfattas av en förklaring enligt artikel 39(1) i konven- tionen, ska i samband med in- solvensförfaranden ha företräde framför de säkerhetsrätter som har registrerats. 
  
 14.The Convention as modi- fied by Carlson apply to the exercise of any remedies under this Article. 
  
 15.For the purposes of this Article, the “cure period” shall be the period, commencing with the date of the insolvency- related event, specified in a declaration of the Contracting State which is the primary in- solvency jurisdiction. 
  
 14.Konventionen, ändrad gen- om artiklarna VII och XXV i protokollet, ska tillämpas vid genomförandet av samtliga åt- gärder i denna artikel. 
  
 15.Med ”åtgärdsperiod” avses i denna artikel den tidsperiod, som börjar löpa den dag som insolvenssituationen uppstod, och som anges i en förklaring som avges av en fördragsslut- ande stat med primär jurisdik- tion över insolvensärendet, och som börjar löpa den dag som insolvenssituationen uppstod. 
  
 257 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 Article X – Insolvency 
  
 Artikel X – Bistånd vid 
  
 assistance 
  
 insolvens 
  
 1. This Article applies only in a 
  
 1. Denna artikel ska vara tillämp- 
  
 Contracting 
  
 State which 
  
 has 
  
 lig endast om en fördragsslut- 
  
 made a declaration pursuant to 
  
 ande stat har avgett en förkla- 
  
 Article XXVII(1). 
  
 ring enligt artikel XXVII(1). 
  
 2. The courts of a Contracting 
  
 2. Domstolarna i en fördrags- 
  
 State in which railway rolling 
  
 slutande stat i vilken den rull- 
  
 stock is situated shall, in accor- 
  
 ande järnvägsmaterielen befin- 
  
 dance with the law of the Con- 
  
 ner sig, ska i överensstämmelse 
  
 tracting State,  
 co-operate 
  to 
  
 med den fördragsslutande statens 
  
 the maximum extent possible 
  
 lag så långt det är möjligt sam- 
  
 with foreign courts and foreign 
  
 arbeta med de utländska dom- 
  
 insolvency 
  
 administrators 
  
 in 
  
 stolarna och utländska insol- 
  
 carrying out the provisions of 
  
 vensförvaltarna vid tillämp- 
  
 Article IX. 
  
 ningen av bestämmelserna i arti- 
  
 kel IX. 
  
 Article XI – Debtor 
  
 Artikel XI – Bestämmelser 
  
 provisions 
  
 om gäldenären 
  
 1. In the absence of a default 
  
 1. Så länge avtalsbrott enligt 
  
 within the meaning of Article 11 
  
 artikel 11 i konventionen inte 
  
 of the Convention, the debtor 
  
 föreligger, har gäldenären rätt 
  
 shall be entitled to the quiet 
  
 att förfoga över och använda 
  
 possession and use of the rail- 
  
 den rullande järnvägsmaterielen 
  
 way rolling stock in accordance 
  
 i överensstämmelse med avtals- 
  
 with the agreement as against: 
  
 villkoren, i förhållande till 
  
 (a) its creditor and the holder 
  
 a) borgenären och innehavaren 
  
 of any interest from which the 
  
 av en säkerhetsrätt som gälde- 
  
 debtor takes free pursuant to 
  
 nären är fri från enligt arti- 
  
 Article 29(4)(b) of the Con- 
  
 kel 29(4)(b) i konventionen, om 
  
 vention unless and to the ex- 
  
 och i den utsträckning gälde- 
  
 tent that the debtor has other- 
  
 nären inte har samtyckt till 
  
 wise agreed; and 
  
 något annat, och 
  
 258 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 (b) the holder of any interest to which the debtor’s right or interest is subject pursuant to Article 29(4)(a) of the Con- vention, but only to the extent, if any, that such holder has agreed. 
  
 2. Nothing in the Convention or this Protocol affects the lia- bility of a creditor for Newman agreement under the applicable law in so far as that agreement relates to rail- way rolling stock. 
  
 b) innehavaren av en säkerhets- rätt som gäldenärens rätt är be- lastad med enligt artikel 29(4)(a) i konventionen, men endast i den utsträckning som inne- havaren har samtyckt till detta. 
  
 2. Inget i konventionen eller detta protokoll ska påverka borgenärens ansvar vid avtals- brott enligt tillämplig lag, så- vida avtalet avser rullande järn- vägsmateriel. 
  
 Chapter III 
  
 Kapitel III 
  
 Registry provisions relating to 
  
 Bestämmelser om registrering 
  
 international interests in 
  
 av internationella 
  
 Carey stock 
  
 säkerhetsrätter i rullande 
  
 järnvägsmateriel 
  
 Article XII – The Supervisory 
  
 Artikel XII – 
  
 Authority and the Registrar 
  
 Tillsynsmyndigheten 
  
 och registratorn 
  
 1. The Supervisory Authority shall be a body established by representatives, one representa- tive to be appointed: 
  
 (a)by each State Party; 
  
 (b)by each of a maximum of three other States to be desig- nated by the International In- stitute for the Unification of Private Law (UNIDROIT); and 
  
 1. Tillsynsmyndigheten är ett organ som bildas av represen- tanter, varav en representant ska utses 
  
 a)av varje stat som är part, 
  
 b)av var och en av maximalt tre andra stater som ska utses av Internationella institutet för harmonisering av privaträtten (Unidroit), och 
  
 259 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 (c) by each of a maximum of three other States to be desig- nated by the Intergovernmental Organisation for International Carriage by Rail (Stevens). 
  
 2.In the designation of the States referred to in  
 sub-para- 
  graphs (b) and (c) of the pre- ceding paragraph Mitchell be had to the need to ensure broad geographical representation. 
  
 3.The term of appointment of the representatives appointed pursuant to  
 sub-paragraphs 
  (b) and (c) of paragraph 1 shall be that specified by the desig- nating Organisations. The terms of those representatives serving on the date when this Protocol enters into force for the tenth State Party shall expire no later than two years after that date. 
  
 4.The representatives referred to in paragraph 1 shall adopt the initial rules of procedure for the Supervisory Authority. Adoption shall require agree- ment of: 
  
 (a)a majority of all the repre- sentatives; and 
  
 (b)a majority of the representa- tives appointed pursuant to sub- paragraph (a) of paragraph 1. 
  
 c) av var och en av maximalt tre andra stater som ska utses av den mellanstatliga organisa- tionen för internationell järn- vägstrafik (OTIF). 
  
 2.Vid valet av de stater som avses i stycke (b) och (c) i före- gående punkt ska hänsyn tas till behovet av att säkerställa en bred geografisk representation. 
  
 3.Mandatperioden för de repre- sentanter som utses i enlighet med stycke (b) och (c) i punkt 1 ska fastställas av de nomineran- de organisationerna. Mandat- perioden för de representanter som utför sina uppdrag den dag då detta protokoll träder i kraft för den tionde stat som är part ska löpa ut senast två år efter den dagen. 
  
 4.De representanter som avses i punkt 1 ska anta tillsynsmyn- dighetens preliminära förfar- anderegler. Ett antagande krä- ver samtycke från 
  
 a)en majoritet av samtliga rep- resentanter, och 
  
 b)en majoritet av de represen- tanter som utsetts i enlighet med stycket (a) i punkt 1. 
  
 260 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 5. The Supervisory Authority may establish a commission of experts consisting of: 
  
 (a)persons nominated by Sig- natory and Contracting States and having the necessary quali- fications and experience; and 
  
 (b)other experts as necessary and entrust the commission with the task of assisting the Supervisory Authority in the discharge of its functions. 
  
 6. A secretariat (the Secre- tariat) shall assist the Super- visory Authority in the dis- charge of its functions, as directed by the Supervisory Authority. The Secretariat shall be Stevens. 
  
 5. Tillsynsmyndigheten kan in- rätta en kommitté av experter bestående av 
  
 a)personer som nominerats av de undertecknande och fördrags- slutande staterna och som har erforderlig kompetens och erfar- enhet, och 
  
 b)andra experter efter behov, och ge kommittén i uppgift att bistå tillsynsmyndigheten i dess fullgörande av sina uppgifter. 
  
 6. Ett sekretariat (sekretariatet) ska bistå tillsynsmyndigheten i dess fullgörande av sina upp- gifter i enlighet med tillsyns- myndighetens anvisningar. Sek- retariatsuppgifterna ska utföras av den mellanstatliga organisa- tionen för internationell järn- vägstrafik (OTIF). 
  
 7. In the event that the Secre- tariat becomes unable or un- willing to discharge its func- tions, the Supervisory Autho- rity shall designate another Secretariat. 
  
 7. Om sekretariatet inte längre kan eller vill fullgöra sina upp- gifter ska tillsynsmyndigheten utse ett annat sekretariat. 
  
 8. The Secretariat shall, on being satisfied that the International Registry is fully operational, forthwith deposit a certificate to that effect with the Deposi- tary. 
  
 8. Sekretariatet ska, efter att ha försäkrat sig om att det inter- nationella registret är i full drift, deponera ett intyg om detta hos depositarien. 
  
 261 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 9. The 
  
 Secretariat 
  
 shall 
  
 have 
  
 9. Sekretariatet ska åtnjuta sta- 
  
 legal 
  
 personality 
  
 where 
  
 not 
  
 tus som juridisk person, om 
  
 already possessing such perso- 
  
 det inte redan har det, och ska i 
  
 nality, and shall enjoy, in rela- 
  
 fråga om sina uppgifter enligt 
  
 tion to its functions under the 
  
 konventionen 
  
 och 
  
 protokollet 
  
 Convention and this Protocol, 
  
 åtnjuta 
  
 samma befrielse 
  
 och 
  
 the same exemptions and im- 
  
 immunitet som tillkommer till- 
  
 munities as are provided to the 
  
 synsmyndigheten 
  
 enligt 
  
 arti- 
  
 Supervisory 
  
 Authority 
  
 under 
  
 kel 27(3) i konventionen 
  
 och 
  
 Article 27(3) of the Conven- 
  
 som tillkommer det internatio- 
  
 tion and to the International 
  
 nella registret enligt artikel 27(4) 
  
 Registry under Article 27(4) of 
  
 i konventionen. 
  
 the Convention. 
  
 10. A 
  
 measure taken 
  
 by 
  
 the 
  
 10. En åtgärd från tillsynsmyn- 
  
 Supervisory 
  
 Authority 
  
 that 
  
 dighetens sida som endast be- 
  
 affects only the interests of a 
  
 rör en parts eller en grupp 
  
 State Party or a group of States 
  
 parters intressen får vidtas, om 
  
 Parties shall be taken if such 
  
 parten 
  
 eller 
  
 majoriteten 
  
 av 
  
 State Party or the majority of 
  
 gruppen av parter i fråga god- 
  
 the group of States Parties also 
  
 känner åtgärden. En åtgärd som 
  
 approve of the measure. A 
  
 skulle kunna påverka en parts 
  
 measure that 
  
 could adversely 
  
 eller flera en grupp parters in- 
  
 affect the interests of a State 
  
 tressen negativt, får verkan i 
  
 Party or a group of States 
  
 den eller dessa parter, om par- 
  
 Parties shall have effect in such 
  
 ten eller majoriteten av gruppen 
  
 State Party or group of States 
  
 av parter i fråga godkänner åt- 
  
 Parties if such State Party or 
  
 gärden. 
  
 the majority of the group of 
  
 States Parties also approve of 
  
 the measure. 
  
 11. The first Registrar shall be 
  
 11. Den första registratorn ska 
  
 appointed for a period of not 
  
 utnämnas för en mandatperiod 
  
 less than five or more than ten 
  
 på minst fem och högst tio år. 
  
 years. Thereafter, the Registrar 
  
 Därefter ska registratorns man- 
  
 shall be appointed or  
 re-appoin- 
  
 dat förlängas eller en ny regi- 
  
 ted for successive periods each 
  
 strator utnämnas för en man- 
  
 not exceeding ten years. 
  
 datperiod på högst tio år. 
  
 262 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 Article XIII – Designated 
  
 Artikel XIII – Utseende av 
  
 entry points 
  
 kontaktpunkter 
  
 1.A Contracting State may at any time designate, by declara- tion, an entity or entities as the entry point or entry points through which there shall or may be transmitted to the International Registry infor- mation required for registra- tion other than registration of a notice of a national interest or of a right or interest under Article 40 of the Convention in either case arising under the laws of another State. The various entry points shall be operated at least during working hours in their respective terri- tories. 
  
 2.A designation made under the preceding paragraph may permit, but not compel, use of a designated entry point or entry points for information required for registrations in respect of notices of sale. 
  
 1.En fördragsslutande stat kan när som helst, genom att lämna en förklaring, utse ett eller flera organ till kontaktpunkt eller kontaktpunkter, genom vilken eller vilka det ska eller får till det internationella registret över- föras information som krävs för registrering, med undantag för registrering av ett meddelande om en nationell säkerhetsrätt eller om en rättighet eller säker- hetsrätt enligt artikel 40 i kon- ventionen på grundval av lagen i en annan stat. De olika kon- taktpunkterna ska vara aktiva minst under den kontorstid som tillämpas inom respektive terri- torium. 
  
 2.Vid utseende av kontakt- punkt enligt föregående punkt är det tillåtet, men inte obliga- toriskt, att utse en eller flera kontaktpunkter för de uppgif- ter som krävs för registrering av försäljningsmeddelanden. 
  
 Article XIV – Identification of railway rolling stock for registration purposes 
  
 Artikel XIV – Identifiering av rullande järnvägsmateriel för registreringsändamål 
  
 1. For the purposes of Artic- le 18(1)(a) of the Convention, the regulations shall prescribe a system for the allocation of 
  
 1. Vid tillämpningen av artik- el 18(1)(a) i konventionen ska regelverket innehålla villkor för registratorns tilldelning av iden- 
  
 263 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 identification numbers by the Registrar which enable the unique identification of items of railway rolling stock. The identification number shall be: 
  
 (a)affixed to the item of rail- way rolling stock; 
  
 (b)associated in the Inter- national Registry with the manu- facturer’s name and the manu- facturer’s identification number for the item so affixed; or 
  
 (c)associated in the Inter- national Registry with a natio- nal or regional identification number so affixed. 
  
 2. For the purposes of the preceding paragraph, a Con- tracting State may, by declara- tion, state the system of national or regional identifi- cation numbers that shall be used with respect to items of railway rolling stock subject to an international interest that is created or provided for, or is intended to be created or pro- vided for, by an agreement entered into by a debtor situa- ted in that Contracting State at the time of the conclusion of that agreement. Such a national or regional identification sys- 
  
 tifikationsnummer som möjlig- gör en unik identifiering av delar av rullande järnvägsmateriel. Detta identifikationsnummer ska 
  
 a)anbringas på den berörda delen av den rullande järnvägs- materielen, 
  
 b)i det internationella registret kopplas samman med tillverk- arens namn och identifikations- nummer för den berörda delen, eller 
  
 c)i det internationella registret kopplas samman med ett natio- nellt eller regionalt identifika- tionsnummer för den berörda delen. 
  
 2. Vid tillämpningen av före- gående punkt får en fördrags- slutande stat, genom att lämna en förklaring, ange vilket sys- tem med nationella eller regio- nala identifikationsnummer som ska tillämpas på delar av rull- ande järnvägsmateriel som om- fattas av en internationell säker- hetsrätt som bildas eller före- skrivs, eller kommer att bildas eller föreskrivas, i ett avtal som ingås av en gäldenär som be- finner sig i den fördragsslut- ande staten när avtalet ingås. Ett sådant nationellt eller regio- nalt identifikationssystem ska, 
  
 264 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 tem shall, subject to agreement 
  
 enligt överenskommelse mellan 
  
 between the Supervisory Autho- 
  
 tillsynsmyndigheten 
  
 och den 
  
 rity and the Contracting State 
  
 fördragsslutande stat som avger 
  
 making the declaration, ensure 
  
 förklaringen, möjliggöra en unik 
  
 the 
  
 unique 
  
 identification of 
  
 identifiering av varje del av den 
  
 each item of railway rolling stock 
  
 rullande järnvägsmateriel 
  
 som 
  
 to which the system applies. 
  
 systemet omfattar. 
  
 3. A declaration by a Contrac- 
  
 3. Den förklaring som en för- 
  
 ting State according to the pre- 
  
 dragsslutande parten kan lämna 
  
 ceding paragraph shall include 
  
 i enlighet med föregående punkt 
  
 detailed information on the ope- 
  
 ska innehålla utförlig informa- 
  
 ration of the national or regio- 
  
 tion om driften av det natio- 
  
 nal identification system. 
  
 nella eller regionala identifika- 
  
 tionssystemet. 
  
 4. A registration in respect of 
  
 4. Vid registreringen 
  
 av 
  
 rull- 
  
 an item of railway rolling stock 
  
 ande järnvägsmateriel, för vilken 
  
 for which a declaration pur- 
  
 det avgetts en förklaring enligt 
  
 suant to paragraph 2 has Gomez 
  
 punkt 2, ska, för att registre- 
  
 made shall, in order for the 
  
 ringen ska vara giltig, alla de 
  
 registration to be valid, specify 
  
 nationella eller regionala identi- 
  
 all the national or regional 
  
 fikationsnummer 
  
 som 
  
 mate- 
  
 identification numbers to which 
  
 rielen förknippats 
  
 med 
  
 sedan 
  
 the item has Gomez subject since 
  
 ikraftträdandet av detta proto- 
  
 the entry into force of this Pro- 
  
 koll enligt artikel XXIII(1) an- 
  
 tocol 
  
 under 
  
 Article XXIII(1) 
  
 ges, samt under vilken tid mate- 
  
 and the time during which each 
  
 rielen förknippats 
  
 med 
  
 varje 
  
 number has applied to the item. 
  
 nummer. 
  
 Article XV – Additional 
  
 Artikel XV – Ytterligare 
  
 modifications to Registry 
  
 ändringar av bestämmelserna 
  
 provisions 
  
 om registret 
  
 1. For the purposes of Artic- le 19(6) of the Convention, the search criteria at the Internatio- nal Registry shall be established by the regulations. 
  
 1. Vid tillämpningen av artik- el 19(6) i konventionen ska sök- kriterierna i det internationella registret fastställas i föreskrifter. 
  
 265 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 2.For the purposes of Ar- ticle 25(2) of the Convention, and in the circumstances there described, the holder of a regi- stered prospective internatio- nal interest or a registered pro- spective assignment of an inter- national interest shall take such steps as are within its power to procure the discharge of the registration no later than ten calendar days after the receipt of the demand described in such paragraph. 
  
 3.Where a subordination has been registered and the obliga- tions of the debtor to the beneficiary of the subordina- tion have been discharged, the beneficiary shall procure the discharge of the registration no later than ten calendar days after written demand by the subordinated party delivered to or received at the beneficiary’s address stated in the registra- tion. 
  
 4.The centralised functions of the International Registry shall be operated and administered by the Registrar on a twenty- four hour basis. 
  
 5.The Registrar shall be liable under Article 28 (1) of the Convention for loss caused up to an amount not exceeding 
  
 2.Vid tillämpningen av arti- kel 25(2) i konventionen och under de omständigheter som anges däri, ska innehavaren av en registrerad framtida inter- nationell säkerhetsrätt eller av en registrerad framtida överlåt- else av en internationell säker- hetsrätt vidta åtgärder för att upphäva registreringen senast tio kalenderdagar från mottag- andet av en begäran enligt den punkten. 
  
 3.Om ett avtal om efterställ- ning har registrerats och gälde- närens förpliktelser gentemot förmånstagaren har fullgjorts ska förmånstagaren vidta åtgär- der för att upphäva registre- ringen senast tio kalenderdagar från det att en skriftlig begäran från den efterställda parten läm- nats till eller mottagits på för- månstagarens adress som an- getts vid registreringen. 
  
 4.De centrala funktionerna i det internationella registret ska styras och administreras dygnet runt av registratorn. 
  
 5.Registratorn ska enligt arti- kel 28(1) i konventionen an- svara för skada till ett belopp som högst motsvarar värdet av 
  
 266 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 the value of the railway rolling 
  
 den rullande 
  
 järnvägsmateriel 
  
 stock to which the loss relates. 
  
 som skadan avser. Utan hinder 
  
 Notwithstanding the preceding 
  
 av föregående mening ska regi- 
  
 sentence, the liability of the 
  
 stratorns ansvar under ett och 
  
 Registrar 
  
 shall 
  
 not 
  
 exceed 
  
 samma 
  
 kalenderår uppgå 
  
 till 
  
 5 million Special Drawing Rights 
  
 högst 5 miljoner särskilda drag- 
  
 in any calendar year, or such 
  
 ningsrätter, eller ett högre be- 
  
 greater amount, 
  
 computed 
  
 in 
  
 lopp som beräknats enligt en 
  
 such manner, as the Super- 
  
 metod som tillsynsmyndigheten 
  
 visory Authority may from time 
  
 beslutar om. 
  
 to time determine by regula- 
  
 tions. 
  
 6. The preceding paragraph shall 
  
 6. Föregående 
  
 punkt 
  
 ska 
  
 inte 
  
 not limit the Registrar’s lia- 
  
 begränsa 
  
 registratorns skade- 
  
 bility for damages for loss 
  
 ståndsansvar för skada som regi- 
  
 caused by gross negligence or 
  
 stratorn, 
  
 dess 
  
 tjänstemän 
  
 och 
  
 intentional misconduct of the 
  
 anställda orsakat genom 
  
 grov 
  
 Registrar and its officers and 
  
 oaktsamhet 
  
 eller 
  
 uppsåtligt 
  
 employees. 
  
 handlande. 
  
 7. The amount of the insurance 
  
 7. Försäkringsbeloppet eller den 
  
 or financial guarantee referred 
  
 ekonomiska garanti som avses i 
  
 to in Article 28(4) of the Con- 
  
 artikel 28(4) i konventionen ska 
  
 vention shall be not less than 
  
 minst uppgå till det belopp som 
  
 the amount determined by the 
  
 tillsynsmyndigheten 
  
 fastställt 
  
 Supervisory 
  
 Authority 
  
 to 
  
 be 
  
 som lämpligt med hänsyn till 
  
 appropriate, 
  
 having 
  
 regard 
  
 to 
  
 registratorns eventuella ansvar. 
  
 the prospective liability of the 
  
 Registrar. 
  
 8. Nothing in the Convention 
  
 8. Inget 
  
 i konventionen 
  
 ska 
  
 shall preclude 
  
 the 
  
 Registrar 
  
 hindra 
  
 registratorn 
  
 från 
  
 att 
  
 from procuring insurance or a 
  
 teckna försäkring eller förse sig 
  
 financial 
  
 guarantee 
  
 covering 
  
 med en garanti som täcker så- 
  
 events for which the Registrar 
  
 dana skadehändelser 
  
 för 
  
 vilka 
  
 is not liable under Article 28 of 
  
 registratorn inte är ansvarig en- 
  
 the Convention. 
  
 ligt artikel 28 i konventionen. 
  
 267 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 Article XVI – International 
  
 Artikel XVI – Internationella 
  
 Registry fees 
  
 registreringsavgifter 
  
 1. The Supervisory Authority 
  
 1. Tillsynsmyndigheten ska fast- 
  
 shall set and may from time to 
  
 ställa och får från tid till annan 
  
 time amend the fees to be paid 
  
 ändra de avgifter som ska betalas 
  
 in connection with registra- 
  
 i samband 
  
 med 
  
 registrering, 
  
 tions, filings, searches and other 
  
 inlämning, 
  
 sökning 
  
 och andra 
  
 services the International Regi- 
  
 tjänster som det internationella 
  
 stry may provide, in accor- 
  
 registret tillhandahåller i enlig- 
  
 dance with its regulations. 
  
 het med regelverket. 
  
 2. The fees referred to in the 
  
 2. De avgifter som avses i före- 
  
 preceding 
  
 paragraph shall be 
  
 gående punkt ska fastställas på 
  
 determined so as to recover, to 
  
 en nivå som, i den utsträckning 
  
 the extent necessary, the reason- 
  
 som krävs, täcker skäliga kost- 
  
 able costs of establishing, imple- 
  
 nader för att inrätta, genom- 
  
 menting 
  
 and 
  
 operating 
  
 the 
  
 föra och driva det internatio- 
  
 International 
  
 Registry, as 
  
 Diaz 
  
 nella registret, samt sekretaria- 
  
 as the reasonable costs of the 
  
 tets skäliga kostnader för att 
  
 Secretariat associated with the 
  
 fullgöra sitt uppdrag. Ingenting 
  
 performance 
  
 of its functions. 
  
 i denna punkt ska hindra regi- 
  
 Nothing in this paragraph shall 
  
 stratorn att bedriva sin verk- 
  
 preclude 
  
 the 
  
 Registrar 
  
 from 
  
 samhet med en skälig vinst. 
  
 operating for a reasonable profit. 
  
 Article XVII – Notices of sale 
  
 Artikel XVII – 
  
 Försäljningsmeddelanden 
  
 The regulations shall authorise 
  
 Meddelanden om försäljning av 
  
 the registration in the Inter- 
  
 rullande järnvägsmateriel ska en- 
  
 national Registry of notices of 
  
 ligt regelverket kunna registre- 
  
 sale of railway rolling stock. 
  
 ras i det internationella regis- 
  
 The provisions of this Chapter 
  
 tret. Bestämmelserna i detta 
  
 and of Chapter V of the Con- 
  
 kapitel och i kapitel V i kon- 
  
 vention shall, in so far as rele- 
  
 ventionen ska, i tillämpliga fall, 
  
 vant, apply to these registra- 
  
 tillämpas på dessa registreringar. 
  
 tions. Rocha, any such regi- 
  
 Registreringar och 
  
 sökningar 
  
 stration and any search made 
  
 som görs eller intyg som utfär- 
  
 268 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 or certificate issued in respect of a notice of sale shall be for the purposes of information only and shall not affect the rights of any person, or have any other effect, under the Convention or this Protocol. 
  
 das med anledning av ett för- säljningsmeddelande får dock inte ha något annat syfte än att informera och ska inte påverka någon persons rättigheter eller ha någon annan effekt enligt konventionen eller detta proto- koll. 
  
 Chapter IV 
  
 Kapitel IV 
  
 Article XVIII – Waivers of 
  
 Artikel XVIII – 
  
 sovereign immunity 
  
 Dispensklausul om immunitet 
  
 1.Subject to paragraph 2, a waiver of sovereign immunity from jurisdiction of the courts specified in Article 42 or Ar- ticle 43 of the Convention or relating to enforcement of rights and interests relating to railway rolling stock under the Con- vention shall be binding and, if the other conditions to such jurisdiction or enforcement have been satisfied, shall be effective to confer jurisdiction and per- mit enforcement, as the case may be. 
  
 2.A waiver under the pre- ceding paragraph must be in writing and contain a descrip- tion of the railway rolling stock as specified in Article V(1) of this Protocol. 
  
 1.Med förbehåll för punkt 2 ska en dispensklausul från immu- nitet mot rättsliga förfaranden gentemot domstolarna som an- ges i artikel 42 eller 43 i kon- ventionen, eller i fråga om verk- ställighet av rättigheter och säkerhetsrätter avseende rull- ande järnvägsmateriel enligt konventionen, vara bindande och, om övriga villkor för juris- diktion och verkställighet är uppfyllda, medföra jurisdiktion och tillåta verkställighet bero- ende på omständigheterna. 
  
 2.En dispensklausul enligt före- gående punkt måste vara skrift- lig och innehålla en beskriv- ning av den rullande järnvägs- materielen i enlighet med arti- kel V(1) i detta protokoll. 
  
 269 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 Chapter V 
  
 Relationship with other Conventions 
  
 Article XIX – Relationship with the UNIDROIT Convention on International Financial Leasing 
  
 Kapitel V 
  
 Förhållande till andra konventioner 
  
 Artikel XIX – Förhållande till Unidroits konvention om internationell finansiell leasing 
  
 The Convention shall, to the extent of any inconsistency, pre- vail over the UNIDROIT Con- vention on International Finan- cial Leasing, signed in Ottawa on 28 May 1988. 
  
 Om bestämmelserna skiljer sig åt ska konventionen ha före- träde framför Unidroits kon- vention om internationell finan- siell leasing, undertecknad i Ottawa den 28 maj 1988. 
  
 Article XX – Relationship with 
  
 Artikel XX – Förhållande till 
  
 the Convention concerning 
  
 konventionen om 
  
 International Carriage by Rail 
  
 internationell järnvägstrafik 
  
 (COTIF) 
  
 (COTIF) 
  
 The Convention shall, to the extent of any inconsistency, prevail over the Convention con- cerning International Carriage by Rail (COTIF) of 9 May 1980 in the version of the Protocol of Modification of 3 June 1999. 
  
 Om bestämmelserna skiljer sig åt ska konventionen ha före- träde framför konventionen om internationell järnvägstrafik (COTIF) av den 9 maj 1980, i dess lydelse enligt ändrings- protokollet av den 3 juni 1999. 
  
 270 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 Chapter VI 
  
 Kapitel VI 
  
 Final provisions 
  
 Slutbestämmelser 
  
 Article XXI – Signature, 
  
 Artikel XXI – 
  
 ratification, acceptance, 
  
 Undertecknande, ratifikation, 
  
 approval or accession 
  
 godtagande, godkännande eller 
  
 anslutning 
  
 1.This Protocol shall be open for signature in Luxembourg on 23 February 2007 by States participating in the diplomatic Conference to adopt a Rail Protocol to the Convention on International Interests in Mobile Equipment held at Luxem- bourg from 12 to 23 February 2007. After 23 February 2007 this Protocol shall be open to all States for signature at the Headquarters of UNIDROIT in Rome until it enters into force in Crawford ticle XXIII. 
  
 2.This Protocol shall be sub- ject to ratification, acceptance or approval by States which have signed it. 
  
 3.Any State which does not sign this Protocol may accede to it at any time. 
  
 4.Ratification, acceptance, approval or accession is effec- ted by the deposit of a formal instrument to that effect with 
  
 1.Detta protokoll ska vara öppet för undertecknande i Luxemburg den 23 februari 2007 för de stater som deltog i den diplomatkonferens för att anta ett järnvägsprotokoll till konventionen om internatio- nella säkerhetsrätter i lösa saker som ägde rum i Luxemburg den  
 12–23 
  februari 2007. Efter den 23 februari 2007 ska detta protokoll vara öppet för under- tecknande för alla stater vid Unidroits säte i Rom tills det träder i kraft i enlighet med artikel XXIII. 
  
 2.Detta protokoll ska ratifi- ceras, godtas eller godkännas av de stater som har undertecknat det. 
  
 3.En stat som inte underteck- nar detta protokoll får när som helst därefter ansluta sig till det. 
  
 4.Ratifikation, godtagande, godkännande eller anslutning sker genom deponering av ett formellt instrument härom hos 
  
 271 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 the Depositary. 
  
 5. A State may not become a Party to this Protocol unless it is or becomes also a Party to the Convention. 
  
 depositarien. 
  
 5. En stat får inte bli part i detta protokoll om den inte också är eller blir part i konventionen. 
  
 Article XXII – Regional 
  
 Artikel XXII – Regionala 
  
 Economic Integration 
  
 organisationer för ekonomisk 
  
 Organisations 
  
 integration 
  
 1.A Regional Economic Inte- gration Organisation which is constituted by sovereign States and has competence over cer- tain matters governed by this Protocol may similarly sign, accept, approve or accede to this Protocol. The Regional Economic Integration Organi- sation shall in that case have the rights and obligations of a Contracting State, to the extent that that Organisation has com- petence over matters governed by this Protocol. Where the number of Contracting States is relevant in this Protocol, the Regional Economic Integra- tion Organisation shall not count as a Contracting State in addition to its Member States which are Contracting States. 
  
 2.The Regional Economic Inte- gration Organisation shall, at the time of signature, accep- tance, approval or accession, 
  
 1.En regional organisation för ekonomisk integration som ut- görs av suveräna stater och har behörighet på vissa områden som omfattas av detta proto- koll får på samma sätt under- teckna, godta godkänna eller ansluta sig till detta protokoll. Den regionala organisationen för ekonomisk integration ska då ha samma rättigheter och skyldigheter som en fördrags- slutande stat, i den mån organi- sationen har behörighet på om- råden som omfattas av detta protokoll. I de fall antalet för- dragsslutande stater är relevant i detta protokoll ska den regio- nala organisationen för ekono- misk integration inte räknas som en fördragsslutande stat utöver dess medlemsstater som är fördragsslutande stater. 
  
 2.Vid undertecknandet, godtag- andet, godkännandet eller an- slutningen ska den regionala organisationen för ekonomisk 
  
 272 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 make a declaration to the Depositary specifying the matters governed by this Pro- tocol in respect of which com- petence has been transferred to that Organisation by its Mem- ber Mcfarland. The Regional Eco- nomic Integration Organisa- tion shall promptly notify the Depositary of any changes to the distribution of competence, including new transfers of com- petence, specified in the decla- ration under this paragraph. 
  
 3. Any reference to a “Con- tracting State” or “Contracting States” or “State Party” or “States Parties” in this Protocol applies equally to a Regional Economic Integration Organisa- tion where the context so re- quires. 
  
 integration till depositarien lämna en förklaring om på vilka av de områden som omfattas av detta protokoll dess medlems- stater har delegerat sin behörig- het till organisationen. Den re- gionala organisationen ska utan dröjsmål underrätta deposi- tarien om den behörighets- fördelning som anges i den för- klaring som avges enligt denna punkt skulle ändras, däribland om ny behörighet delegeras. 
  
 3. Hänvisningar till ”fördrags- slutande stat”, ”fördragsslut- ande stater”, ”stat som är part” eller ”stater som är parter” i detta protokoll ska gälla även för en regional organisation för ekonomisk integration, när detta framgår av sammanhanget. 
  
 Article XXIII – Entry into force Artikel XXIII – Ikraftträdande 
  
 1. This Protocol enters into force between the States which have deposited instruments re- ferred to in  
 sub-paragraph 
  (a) on the later of: 
  
 (a) the first day of the month following the expiration of three months after the date of the deposit of the fourth instru- ment of ratification, acceptance, approval or accession, and 
  
 1. Detta protokoll träder i kraft mellan de stater som har depo- nerat de i stycket (a) nämnda instrumenten den senare av följande dagar: 
  
 a) Den första dagen i den månad som följer efter det att tre mån- ader förflutit efter den dag, då det fjärde  
 ratifikations-, 
  godtag-  
 ande-, 
  godkännande- eller anslut- ningsinstrumentet deponerats. 
  
 273 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 (b) the date of the deposit by the Secretariat with the Deposi- tary of a certificate confirming that the International Registry is fully operational. 
  
 2. For other States this Proto- col enters into force on the first day of the month following the later of: 
  
 (a)the expiration of three months after the date of the deposit of its instrument of ratification, acceptance, approval or accession; and 
  
 (b)the date referred to in sub- paragraph (b) of the preceding paragraph. 
  
 b) Den dag då sekretariatet hos depositarien deponerar ett in- tyg som bekräftar att det inter- nationella registret är i full drift. 
  
 2. För andra stater träder detta protokoll i kraft den första dagen i den månad som följer på den senare av följande dagar: 
  
 a)När tre månader förflutit efter den dag då statens rati-  
 fikations-, 
  
 godtagande-, 
  god- kännande- eller anslutnings- instrument deponerades. 
  
 b)Den dag som avses i stycket 
  
 (b) i föregående punkt. 
  
 Article XXIV – Territorial 
  
 Artikel XXIV – Territoriella 
  
 units 
  
 enheter 
  
 1. If a Contracting State has territorial units in which diffe- rent systems of law are Campos in relation to the matters dealt with in this Protocol, it may, at the time of ratification, acceptance, approval or accession, declare that this Protocol is to extend to all its territorial units or only to one or more of them, and may modify its declaration by sub- mitting another declaration at any time. 
  
 1. Om en fördragsslutande stat har territoriella enheter i vilka olika rättssystem tillämpas på områden som regleras i detta protokoll, får den vid ratifika- tionen, godtagandet, godkänn- andet eller anslutningen för- klara att detta protokoll ska tillämpas i alla dess territoriella enheter eller endast i någon eller några av dessa, och staten får när som helst ändra för- klaringen genom att lämna en ny förklaring. 
  
 274 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 2.Any such declarations are to be notified to the Depositary and shall state expressly the territorial units to which this Protocol applies. 
  
 3.If a Contracting State has not made Jones declaration under paragraph 1, this Proto- col shall apply to all territorial units of that State. 
  
 4.Where a Contracting State extends this Protocol to one or more of its territorial units, declarations permitted under this Protocol may be made in respect of each such territorial unit, and the declarations made in respect of one territorial unit may be different from those made in respect of another terri- torial unit. 
  
 5.If by virtue of a declaration under paragraph 1, this Proto- col extends to one or more territorial units of a Contrac- ting State: 
  
 (a) the debtor is considered to be situated in a Contracting State only if it is incorporated or formed under a law in force in a territorial unit to which the Convention and this Proto- col apply or if it has its regi- stered office or statutory seat, centre of administration, place 
  
 2.I en sådan förklaring ska meddelas depositarien och ut- tryckligen anges inom vilka territoriella enheter protokollet ska tillämpas. 
  
 3.Om en fördragsslutande stat inte avgett någon förklaring enligt punkt 1, ska detta proto- koll tillämpas på alla territori- ella enheter i denna stat. 
  
 4.Om en fördragsslutande stat utsträcker tillämpningen av detta protokoll till att omfatta en eller flera av sina territori- ella enheter, får de förklaringar som tillåts enligt protokollet avges för var och en av dessa territoriella enheter och de av- givna förklaringarna kan ha olika lydelser för olika territoriella enheter. 
  
 5.Om detta protokoll enligt en förklaring som avgetts enligt punkt 1 ska tillämpas på en eller flera territoriella enheter i en fördragsslutande stat ska 
  
 a) gäldenären anses befinna sig i en fördragsslutande stat endast om gäldenären har bildats en- ligt en lag som är i kraft i en territoriell enhet i vilken kon- ventionen och detta protokoll ska tillämpas, eller har sitt regi- strerade säte, huvudkontor, driftställe eller sin hemvist i en 
  
 275 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 of business or habitual Hughes in a territorial unit to which the Convention and this Protocol apply; 
  
 (b)Hernandez loca- tion of the railway rolling stock in a Contracting State refers to the location of the railway rolling stock in a territorial unit to which the Convention and this Protocol apply; and 
  
 (c)any reference to the admini- strative authorities in that Con- tracting State shall be con- strued as referring to the admi- nistrative authorities having jurisdiction in a territorial unit to which the Convention and this Protocol apply. 
  
 territoriell enhet där konven- tionen och detta protokoll ska tillämpas, 
  
 b)varje hänvisning till var den rullande järnvägsmaterielen be- finner sig i en fördragsslutande stat avse var den rullande järn- vägsmaterielen befinner sig i en territoriell enhet där konven- tionen och detta protokoll ska tillämpas, och 
  
 c)varje hänvisning till admini- strativa myndigheter i den för- dragsslutande staten uppfattas som de behöriga administrativa myndigheterna i en territoriell enhet där konventionen och detta protokoll ska tillämpas. 
  
 Article XXV – Public service 
  
 Artikel XXV – Rullande 
  
 Carey stock 
  
 järnvägsmateriel för offentliga 
  
 ändamål 
  
 1. A Contracting State may, at any time, declare that it will continue to apply, to the extent specified in its declaration, rules of its law in force at that time which preclude, suspend or govern the exercise within its territory of any of the remedies specified in Chap- ter III of the Convention and Articles VII to IX of this Pro- tocol in relation to railway 
  
 1. En fördragsslutande stat får när som helst förklara att den, i enlighet med vad den angett i sin förklaring, kommer att fort- sätta att tillämpa gällande natio- nell lagstiftning som utesluter, förhindrar eller reglerar genom- förandet av någon av de åtgär- der som anges i kapitel III i konventionen och artiklar- na  
 VII–IX 
  i detta protokoll på sitt territorium när det gäller 
  
 276 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 rolling stock habitually used for the purpose of providing a ser- vice of public importance (“pub- lic service Carey stock”) as specified in that declaration notified to the Depositary. 
  
 2.Any person, including a governmental or other public authority, that, under rules of law of a Contracting State making a declaration under the preceding paragraph, exercises a power to take or procure possession, use or control of any public service Carey stock, shall preserve and main- tain such railway rolling stock from the time of exercise of such power until possession, use or control is restored to the creditor. 
  
 3.During the period of time specified in the preceding para- graph, the person referred to in that paragraph shall also make or procure payment to the creditor of an Morgan to the greater of: 
  
 (a) such amount as that person shall be required to pay under the rules of law of the Con- tracting State making the decla- ration; and 
  
 rullande järnvägsmateriel som normalt används för att till- handahålla en tjänst av allmänt intresse (rullande järnvägsmate- riel för offentliga ändamål) i enlighet med den förklaring som lämnats till depositarien. 
  
 2.Den person, inklusive en stat- lig eller annan offentlig myn- dighet, som, enligt lagstiftning- en i en fördragsslutande stat som avger en förklaring enligt föregående punkt, har befogen- het att ta i besittning, använda eller kontrollera rullande järn- vägsmateriel, ska bevara och underhålla denna materiel från den tidpunkt då befogenheten utövas fram till dess att borge- nären åter har tagit materielen i sin besittning eller kan använda eller kontrollera denna. 
  
 3.Under den tidsperiod som anges i föregående punkt ska den person som avses i samma punkt till gäldenären också be- tala eller sörja för betalning av ett belopp som motsvarar det högsta av 
  
 a) det belopp som personen är skyldig att betala enligt lag- stiftningen i den fördragsslut- ande stat som avger förkla- ringen, och 
  
 277 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 (b) the market lease rental in 
  
 b) marknadshyran 
  
 för sådan 
  
 respect of such railway rolling 
  
 rullande järnvägsmateriel. 
  
 stock. 
  
 The first such payment shall be 
  
 Den första av dessa betalningar 
  
 made Johnson ten calendar days 
  
 ska erläggas inom tio kalender- 
  
 of the date on which such power 
  
 dagar från den dag då befogen- 
  
 is 
  
 exercised, 
  
 and 
  
 subsequent 
  
 heten utövas, och därpå följande 
  
 payments shall be made on the 
  
 betalningar 
  
 ska 
  
 erläggas 
  
 den 
  
 first day of each successive 
  
 första dagen i varje efterfölj- 
  
 month thereafter. In the event 
  
 ande månad. Om det belopp 
  
 that in any month the Travis 
  
 som förfaller till betalning en 
  
 payable exceeds 
  
 the 
  
 Travis 
  
 viss månad överstiger det be- 
  
 due to the creditor from the 
  
 lopp som gäldenären är skyldig 
  
 debtor, the surplus shall be paid 
  
 borgenären ska överskottet först 
  
 to any other creditors to the 
  
 betalas ut till övriga borgenärer i 
  
 extent of their claims in the 
  
 enlighet med 
  
 deras 
  
 fordringar 
  
 order of their priority and there- 
  
 och företrädesordning och där- 
  
 after to the debtor. 
  
 efter till gäldenären. 
  
 4. A Contracting State whose 
  
 4. En fördragsslutande stat vars 
  
 rules of law do not provide for 
  
 lagstiftning 
  
 inte 
  
 innehåller de 
  
 the 
  
 obligations 
  
 specified 
  
 in 
  
 skyldigheter som anges i punk- 
  
 paragraphs 2 and 3 may, to the 
  
 terna 2 och 3 får, i enlighet 
  
 extent specified in a separate 
  
 med vad den angett i en separat 
  
 declaration 
  
 notified 
  
 to 
  
 the 
  
 förklaring till depositarien, för- 
  
 Depositary, declare that it will 
  
 klara att den inte kommer att 
  
 not apply those paragraphs with 
  
 tillämpa dessa punkter på den 
  
 regard to Carey stock 
  
 rullande järnvägsmateriel 
  
 som 
  
 specified in 
  
 that 
  
 declaration. 
  
 anges i den förklaringen. Ingen- 
  
 Nothing in this paragraph shall 
  
 ting i denna punkt ska hindra 
  
 preclude a person from agreeing 
  
 en person att avtala med borge- 
  
 with the creditor to perform 
  
 nären om att fullgöra de skyl- 
  
 the 
  
 obligations 
  
 specified 
  
 in 
  
 digheter som anges i punk- 
  
 paragraphs 2 or 3 or affect the 
  
 terna 2 eller 3 eller påverka möj- 
  
 enforceability of any agreement 
  
 ligheterna 
  
 att 
  
 genomföra 
  
 ett 
  
 so concluded. 
  
 sådant avtal. 
  
 278 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 5. Any initial or 
  
 subsequent 
  
 5. En 
  
 inledande 
  
 eller senare 
  
 declaration 
  
 made 
  
 under 
  
 this 
  
 förklaring som en fördragsslut- 
  
 Article by a Contracting State 
  
 ande stat avger enligt denna 
  
 shall not adversely affect rights 
  
 artikel ska inte negativt på- 
  
 and interests of creditors arising 
  
 verka borgenärernas rättigheter 
  
 under 
  
 an 
  
 agreement entered 
  
 och säkerhetsrätter 
  
 enligt ett 
  
 into prior to the date on which 
  
 avtal som ingåtts före den dag 
  
 that declaration is received by 
  
 då depositarien mottar förkla- 
  
 the Depositary. 
  
 ringen. 
  
 6. A Contracting State making 
  
 6. En fördragsslutande stat som 
  
 a declaration under this Article 
  
 avger en förklaring enligt denna 
  
 shall 
  
 take 
  
 into consideration 
  
 artikel ska ta hänsyn till skyddet 
  
 the protection of the interests 
  
 av borgenärernas intressen och 
  
 of creditors and the effect of 
  
 förklaringens inverkan på till- 
  
 the declaration on the avail- 
  
 gången till kredit. 
  
 ability of credit. 
  
 Article XXVI – Transitional 
  
 Artikel XXVI – 
  
 provisions 
  
 Övergångsbestämmelser 
  
 In relation to railway rolling 
  
 När det gäller rullande järn- 
  
 stock Article 60 of the Con- 
  
 vägsmateriel 
  
 ska 
  
 artikel 60 i 
  
 vention shall be modified as 
  
 konventionen ändras på följ- 
  
 follows: 
  
 ande sätt: 
  
 (a) in 
  
 paragraph 2(a), 
  
 after 
  
 a) I punkt 2(a) ska orden ”vid 
  
 “situated” insert “at the time 
  
 den 
  
 tidpunkt då 
  
 rättigheten 
  
 the right or interest is created 
  
 eller säkerhetsrätten bildas eller 
  
 or arises”; 
  
 uppkommer” infogas efter ”be- 
  
 finner sig”. 
  
 (b) replace 
  
 paragraph 3 
  
 with 
  
 b) Punkt 3 
  
 ska 
  
 ersättas med 
  
 the following: 
  
 följande: 
  
 “3. A Contracting State may in 
  
 ”3. En fördragsslutande stat får 
  
 its declaration under paragraph 
  
 i en förklaring enligt punkt 1 
  
 1 specify a date, not earlier 
  
 ange ett datum som ska infalla 
  
 Pace and not later 
  
 tidigast tre år och senast tio år 
  
 279 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 than ten years after the date on 
  
 efter den dag då förklaringen 
  
 which the declaration becomes 
  
 får verkan, från och med vilket 
  
 effective, when Payne 29, 35 
  
 artiklarna 29, 35 och 36 i denna 
  
 and 36 of this Convention as 
  
 konvention, i 
  
 deras 
  
 ändrade 
  
 modified 
  
 or 
  
 supplemented by 
  
 lydelse enligt protokollet, i den 
  
 the Protocol will become appli- 
  
 utsträckning och på det sätt 
  
 cable, to the extent and in the 
  
 som anges i förklaringen, ska 
  
 manner specified in the decla- 
  
 tillämpas 
  
 på 
  
 redan 
  
 befintliga 
  
 ration, to  
 pre-existing 
  rights or 
  
 rättigheter eller säkerhetsrätter 
  
 interests arising under an agree- 
  
 som uppkommit genom ett av- 
  
 ment made at a time when the 
  
 tal som ingåtts när gäldenären 
  
 debtor was situated in that 
  
 befann sig i den staten. En 
  
 State. Any priority of the right 
  
 rättighets 
  
 eller 
  
 säkerhetsrätts 
  
 or interest under the law of 
  
 eventuella företräde enligt den 
  
 that State, so far as applicable, 
  
 statens nationella lagstiftning 
  
 shall continue if the right or 
  
 ska, i tillämpliga fall, fortsätta 
  
 interest is registered in the 
  
 att gälla om rättigheten eller 
  
 International 
  
 Registry before 
  
 säkerhetsrätten i fråga registre- 
  
 the expiration of the period 
  
 ras i det internationella regis- 
  
 specified 
  
 in 
  
 the declaration, 
  
 tret före utgången av den period 
  
 Frank not any other Quinn 
  
 som fastställs 
  
 i 
  
 förklaringen, 
  
 or interest has previously Gomez 
  
 oavsett 
  
 om 
  
 någon 
  
 tidigare 
  
 registered.” 
  
 rättighet eller säkerhetsrätt har 
  
 registrerats.” 
  
 Article XXVII – Declarations 
  
 Artikel XXVII – Förklaringar 
  
 relating to certain provisions 
  
 som rör vissa bestämmelser 
  
 1. A Contracting State may, at the time of ratification, accep- tance, approval of, or accession to this Protocol, declare that it will apply either or both of Articles VI and X. 
  
 1. En fördragsslutande stat får vid ratifikationen, godtagandet eller godkännandet av detta protokoll eller anslutningen till detta, förklara att staten kom- mer att tillämpa antingen arti- kel VI eller artikel X i detta protokoll, eller båda dessa artik- lar. 
  
 280 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 2. A Contracting State may, at the time of ratification, accep- tance, approval of, or accession to this Protocol, declare that it will apply Article VIII, wholly or in part. If it so declares, it shall specify the  
 time-period 
  Gonzalez VIII(2). 
  
 2. En fördragsslutande stat får vid ratifikationen, godtagandet eller godkännandet av detta protokoll eller anslutningen till detta förklara att staten helt eller delvis kommer att tillämpa artikel VIII. Om staten avger denna förklaring ska staten an- ge den tidsperiod som fastställs i artikel VIII(2). 
  
 3.A Contracting State may, at the time of ratification, accep- tance, approval of, or accession to this Protocol, declare that it will apply the entirety of one of Alternatives A, B and C of Article IX and, if it so declares, it shall specify the type of insol- vency proceeding, if any, to which it will apply such Alter- native. A Contracting State making a declaration pursuant to this paragraph shall specify the  
 time-period 
  Deleon under paragraph 4 of Alternative A, paragraph 3 of Alternative B or paragraphs 5 and 15 of Alternative C, as appli- cable. 
  
 4.The courts of Contracting States shall apply Article IX in conformity with the declara- tion made by the Contracting State which is the primary in- solvency jurisdiction. 
  
 3. En fördragsslutande stat får vid ratifikationen, godtagandet eller godkännandet av detta protokoll eller anslutningen till detta förklara att den kommer att tillämpa antingen alternativ A, B eller C i artikel IX i sin helhet och ska, i så fall, ange på vilka, om några, typer av insol- vensförfaranden som den kom- mer att tillämpa detta alterna- tiv. En fördragsslutande part som avger en förklaring enligt denna punkt ska, alltefter om- ständigheterna, ange den tids- period som fastställs i arti- kel IX(4) för alternativ A, arti- kel IX(3) för alternativ B eller artikel IX(5) och IX(15) för alternativ C. 
  
 4. Domstolarna i de fördrags- slutande staterna ska tillämpa artikel IX i enlighet med den förklaring som har avgetts av den fördragsslutande stat med primär jurisdiktion över insol- vensförfarandet. 
  
 281 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 Article XXVIII – Reservations 
  
 Artikel XXVIII – 
  
 and declarations 
  
 Reservationer och förklaringar 
  
 1.No reservations may be made to this Protocol but declara- tions Nelson Sullivan, XIV, XXIV, XXV, XXVII, XXIX and XXX may be made in Marshall pro- visions. 
  
 2.Any declaration or sub- sequent declaration or any with- drawal of a declaration made under this Protocol shall be notified in writing to the Depositary. 
  
 1.Ingen reservation får göras mot detta protokoll, men för- klaringar som är tillåtna enligt artiklarna XIII, XIV, XXIV, XXV, XXVII, James och XXX får avges i enlighet med dessa bestämmelser. 
  
 2.Varje förklaring, efterfölj- ande förklaring eller återkall- ande av förklaring enligt detta protokoll ska anmälas skrift- ligen till depositarien. 
  
 Article XXIX – Declarations 
  
 Artikel James – Förklaringar 
  
 under the Convention 
  
 enligt konventionen 
  
 1. Declarations made under the 
  
 1. De förklaringar som avgetts 
  
 Convention, 
  
 including 
  
 those 
  
 enligt konventionen, inbegripet 
  
 made under Payne 39, 40, 50, 
  
 de som avgetts enligt artik- 
  
 53, 54, 55, 57, 58 and 60, shall 
  
 larna 39, 40, 50, 53, 54, 55, 57, 
  
 be deemed to have also been 
  
 58 och 60 i konventionen, ska 
  
 made under this Protocol un- 
  
 också anses ha avgetts enligt 
  
 less stated otherwise. 
  
 detta protokoll, om inte annat 
  
 anges. 
  
 2. For the 
  
 purposes of 
  
 Ar- 
  
 2. Vid tillämpningen av 
  
 arti- 
  
 ticle 50(1) of the Convention, 
  
 kel 50(1) i konventionen 
  
 ska 
  
 an “internal 
  
 transaction” 
  
 shall 
  
 begreppet ”intern transaktion” 
  
 also mean, in relation to rail- 
  
 när det gäller rullande järnvägs- 
  
 way rolling stock, a transaction 
  
 materiel även omfatta transak- 
  
 of a type listed in Article 2(2)(a) 
  
 tioner av det slag som anges i 
  
 to (c) of the Convention where 
  
 artikel  
 2(2)(a)–(c) 
  i konven- 
  
 the relevant Carey stock 
  
 tionen om den berörda rullan- 
  
 is only capable, in its normal 
  
 de järnvägsmaterielen normalt 
  
 282 
  
 SOU 2016:43 
  
 Bilaga 3 
  
 course of use, of being ope- rated on a single railway sys- tem within the Contracting State concerned, because of track gauge or other elements of the design of such railway rolling stock. 
  
 endast kan användas i ett enkel- spårigt järnvägssystem inom den berörda fördragsslutande staten på grund av spårvidd eller andra omständigheter som på- verkar den rullande järnvägs- materielens utformning. 
  
 Article XXX – Subsequent 
  
 Artikel XXX – Efterföljande 
  
 declarations 
  
 förklaringar 
  
 1.A State Party may make a subsequent declaration, other than a declaration made in Wade under Article 60 of the Con- vention, at any time after the date on which this Protocol has entered into force for it, by notifying the Depositary to that effect. 
  
 2.Any such subsequent decla- ration shall take effect on the first day of the month following the expiration of six months after the date of receipt of the notification by the Depositary. Where a longer period for that declaration to take effect is specified in the notification, it shall take effect upon the expi- ration of such longer period after receipt of the notification by the Depositary. 
  
 3.Notwithstanding the previous paragraphs, this Protocol shall continue to apply, as if no such 
  
 1. En stat som är part får lämna en efterföljande förklaring, med undantag för en förklaring som avges i enlighet med arti- kel James enligt artikel 60 i kon- ventionen, när som helst från och med den dag då detta protokoll träder i kraft för den berörda staten, genom en an- mälan därom till depositarien. 
  
 2.Varje sådan efterföljande för- klaring får verkan den första dagen i den månad som följer efter det att sex månader för- flutit från och med den dag då depositarien mottog anmälan. Om det i anmälan anges att för- klaringen ska få verkan först efter en längre tid, ska förkla- ringen få verkan när den tid som angetts har förflutit från det att depositarien mottog an- mälan. 
  
 3.Trots föregående punkter ska detta protokoll fortsätta att tillämpas som om en sådan 
  
 283 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 subsequent declarations had Gomez made, in respect of all rights and interests arising prior to the effective date of any such subsequent declaration. 
  
 efterföljande förklaring inte hade avgetts i fråga om alla rättigheter och säkerhetsrätter som uppkommit före den dag då den efterföljande förkla- ringen fick verkan. 
  
 Article XXXI – Withdrawal of 
  
 Artikel XXXI – Återkallande 
  
 declarations 
  
 av förklaringar 
  
 1.Any State Party having made a declaration under this Proto- col, other than a declaration made in Crawford ticle James under Article 60 of the Convention, may withdraw it at any time by notifying the Depositary. Such withdrawal is to take effect on the first day of the month following the expiration of six months after the date of receipt of the noti- fication by the Depositary. 
  
 2.Notwithstanding the pre- ceding paragraph, this Protocol shall continue to apply, as if no such withdrawal had Gomez made, in respect of all rights and interests arising prior to the effective date of any such with- drawal. 
  
 1.Varje stat som är part och har avgett en förklaring enligt detta protokoll får, med undan- tag för en förklaring som avgetts i enlighet med artikel James enligt artikel 60 i konventio- nen, när som helst återkalla för- klaringen genom en anmälan därom till depositarien. Ett så- dant återkallande får verkan den första dagen i den månad som följer efter det att sex månader har förflutit från den dag då depositarien mottog anmälan. 
  
 2.Trots föregående punkt ska detta protokoll fortsätta att tillämpas som om ingen åter- kallelse av förklaringen hade gjorts i fråga om alla rättigheter och säkerhetsrätter som upp- kommit före den dag då åter- kallandet fick verkan. 
  
 284 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 Article XXXII – 
  
 Artikel XXXII – Uppsägning 
  
 Denunciations 
  
 1.Any State Party may de- nounce this Protocol by notifi- cation in writing to the Depo- sitary. 
  
 2.Any such denunciation shall take effect on the first day of the month following the expi- ration of twelve months after the date of receipt of the noti- fication by the Depositary. 
  
 3.Notwithstanding the previous paragraphs, this Protocol shall continue to apply, as if no such denunciation had Gomez made, in respect of all rights and interests arising prior to the effective date of any such de- nunciation. 
  
 1.Varje stat som är part får säga upp detta protokoll genom skriftlig anmälan till deposita- rien. 
  
 2.En sådan uppsägning får ver- kan den första dagen i den månad som följer efter det att tolv månader förflutit från den dag då depositarien mottog an- mälan. 
  
 3.Trots föregående punkter ska detta protokoll fortsätta att tillämpas som om en sådan upp- sägning inte hade skett i fråga om alla rättigheter och säker- hetsrätter som uppkommit före den dag då uppsägningen fick verkan. 
  
 Article XXXIII – Review Conferences, amendments and related matters 
  
 Artikel XXXIII – Konferenser för utvärdering, ändringar och därtill hörande frågor 
  
 1. The Depositary, in consul- tation with the Supervisory Authority, shall prepare Howard yearly, or at such other time as the circumstances may require, for the States Parties as to the manner in which the inter- national regime established in the Convention as amended by the Protocol has operated in practice. In preparing such re- 
  
 1. Depositarien ska varje år, eller med annat lämpligt tids- intervall, i samråd med tillsyns- myndigheten utarbeta rappor- ter riktade till de stater som är parter om hur den internatio- nella ordning som inrättas gen- om konventionen, ändrad gen- om protokollet, fungerar i prak- tiken. Depositarien ska utarbeta rapporterna med beaktande av 
  
 285 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 ports, the Depositary shall take into account the reports of the Supervisory Authority concer- ning the functioning of the international registration system. 
  
 tillsynsmyndighetens rapporter om driften av det internatio- nella registreringssystemet. 
  
 2. At the request of not less than  
 twenty-five 
  per cent of the States Parties, Review Con- ferences of the States Parties shall be convened from time to time by the Depositary, in consultation with the Super- visory Authority, to consider: 
  
 (a) the practical operation of the Convention as amended by this Protocol and its effective- ness in facilitating the asset- based financing and leasing of the objects covered by its terms; 
  
 2. På begäran av minst tjugo- fem procent av de stater som är parter ska depositarien i sam- råd med tillsynsmyndigheten anordna återkommande utvär- deringskonferenser för genom- gång av 
  
 a) hur konventionen, ändrad genom detta protokoll, tilläm- pas i praktiken och i vilken grad finansiering mot säkerhetsrätt i tillgångar och leasing av egen- dom som faller inom konven- tionens tillämpningsområde fak- tiskt underlättas genom konven- tionen, 
  
 (b)the judicial interpretation given to, and the application made of the terms of this Protocol and the regulations; 
  
 (c)the functioning of the inter- national registration system, the performance of the Regi- strar and its oversight by the Supervisory Authority, taking into account the reports of the Supervisory Authority; and 
  
 b)hur bestämmelserna i detta protokoll och i regelverket tol- kas och tillämpas, 
  
 c)hur det internationella in- skrivningsregistret, registratorns verksamhet och tillsynsmyndig- hetens tillsyn över registratorn fungerar, på grundval av tillsyns- myndighetens rapporter, och 
  
 286 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 (d) Williams 
  
 d) huruvida detta protokoll eller 
  
 to this Protocol or the arrange- 
  
 bestämmelserna om det inter- 
  
 ments relating to the Inter- 
  
 nationella registret bör ändras. 
  
 national Registry are Thomas. 
  
 3. Any 
  
 amendment 
  
 to 
  
 this 
  
 3. Varje ändring av detta proto- 
  
 Protocol shall be approved by 
  
 koll måste godkännas med minst 
  
 at least a  
 two-thirds 
  majority 
  
 två tredjedels majoritet av de 
  
 of States 
  
 Parties participating 
  
 stater som är parter och som 
  
 in the Conference referred to 
  
 deltar vid konferensen enligt 
  
 in the preceding paragraph and 
  
 föregående punkt, och änd- 
  
 shall then enter into force in 
  
 ringen träder sedan i kraft för 
  
 respect of States which have 
  
 de stater som har ratificerat, 
  
 ratified, 
  
 accepted or 
  
 approved 
  
 godtagit 
  
 eller 
  
 godkänt denna 
  
 such amendment when it has 
  
 sedan den ratificerats, god- 
  
 Gomez 
  
 ratified, 
  
 accepted 
  
 or 
  
 tagits eller godkänts av fyra 
  
 approved by four States in 
  
 stater i enlighet med bestäm- 
  
 Roberson provisions 
  
 melserna 
  
 i artikel XXIII om 
  
 of Article XXIII relating to its 
  
 protokollets ikraftträdande. 
  
 Snow. 
  
 Article XXXIV – Depositary 
  
 Artikel XXXIV – Depositarien 
  
 and its functions 
  
 och dess uppgifter 
  
 1. Instruments 
  
 of ratification, 
  
 1.  
 Ratifikations-, 
  
 godtagande-, 
  
 acceptance, 
  
 approval 
  
 or 
  
 godkännande- eller anslutnings- 
  
 accession 
  
 shall 
  
 be 
  
 deposited 
  
 instrument ska deponeras vid 
  
 with 
  
 UNIDROIT, 
  
 which is 
  
 Unidroit, nedan kallad deposi- 
  
 hereby designated the Deposi- 
  
 tarien. 
  
 tary. 
  
 2. The Depositary shall: 
  
 2. Depositarien ska 
  
 (a) inform all Contracting States 
  
 a) underrätta alla fördragsslut- 
  
 of: 
  
 ande stater om 
  
 (i) each new signature or de- 
  
 i) varje 
  
 nytt 
  
 undertecknande 
  
 posit of an instrument of rati- 
  
 eller varje ny deponering av 
  
 fication, 
  
 acceptance, 
  
 approval 
  
 ratifikations-, 
  
 godtagande-, 
  god- 
  
 287 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2016:43 
  
 or accession, together with the 
  
 kännande- eller anslutnings- 
  
 date thereof; 
  
 instrument och om datum för 
  
 detta 
  
 undertecknande 
  
 eller 
  
 denna deponering, 
  
 (ii) the date of the deposit of 
  
 ii) datum för deponering av det 
  
 the certificate referred to in 
  
 intyg 
  
 som avses 
  
 i 
  
 arti- 
  
 Article XXIII(1)(b); 
  
 kel XXIII(1)(b), 
  
 (iii) the 
  
 date of entry 
  
 into 
  
 iii) datum 
  
 för 
  
 protokollets 
  
 force of this Protocol; 
  
 ikraftträdande, 
  
 (iv) each 
  
 declaration 
  
 made 
  
 in 
  
 iv) varje 
  
 förklaring som 
  
 avges 
  
 Tyler, 
  
 enligt detta protokoll samt om 
  
 together with the date thereof; 
  
 datum för förklaringen, 
  
 (v) the withdrawal or amend- 
  
 v) varje återkallande eller änd- 
  
 ment of any declaration, to- 
  
 ring av förklaringar, samt om 
  
 Harrell; 
  
 datum för 
  
 sådant 
  
 återkallande 
  
 and 
  
 eller sådan ändring, och 
  
 (vi) the 
  
 notification 
  
 of 
  
 Jones 
  
 vi) varje 
  
 anmälan 
  
 om 
  
 uppsäg- 
  
 denunciation 
  
 of 
  
 this 
  
 Protocol 
  
 ning av detta protokoll samt 
  
 Marshall 
  
 om datum för sådan uppsäg- 
  
 and the date on which it takes 
  
 ning och om den dag uppsäg- 
  
 effect; 
  
 ningen får verkan, 
  
 (b) transmit 
  
 certified 
  
 true 
  
 b) överlämna bestyrkta avskrif- 
  
 copies of this Protocol to all 
  
 ter av detta protokoll till alla 
  
 Contracting States; 
  
 fördragsslutande stater, 
  
 (c) provide 
  
 the 
  
 Supervisory 
  
 c) förse 
  
 tillsynsmyndigheten 
  
 Authority 
  
 and 
  
 the 
  
 Registrar 
  
 och registratorn med en kopia 
  
 with a copy of each instrument 
  
 av varje  
 ratifikations-, 
  godtag- 
  
 of ratification, 
  
 acceptance, 
  
 ande-, 
  godkännande- eller an- 
  
 approval or accession, together 
  
 slutningsinstrument, 
  
 tillsam- 
  
 with the date of deposit there- 
  
 mans med datum för depo- 
  
 of, of each declaration or with- 
  
 nering av 
  
 instrumenten, 
  
 samt 
  
 drawal or 
  
 amendment 
  
 of 
  
 a 
  
 kopior av varje förklaring, eller 
  
 288 
  
 SOU 2016:43 Bilaga 3 
  
 declaration and of each noti- 
  
 återkallande eller ändring av en 
  
 fication of denunciation, to- 
  
 förklaring samt av varje anmä- 
  
 Brown noti- 
  
 lan om uppsägning, tillsammans 
  
 fication thereof, so that the in- 
  
 med datum för anmälan, så att 
  
 formation contained therein is 
  
 uppgifterna är fullständiga och 
  
 easily and fully available; and 
  
 lättillgängliga, och 
  
 (d) perform 
  
 such other func- 
  
 d) utföra de övriga uppgifter som 
  
 tions customary for depositaries. 
  
 normalt åligger depositarier. 
  
 IN WITNESS WHEREOF the 
  
 TILL BEKRÄFTELSE HÄRAV 
  
 undersigned 
  
 Plenipotentiaries, 
  
 har undertecknade 
  
 befullmäk- 
  
 having Gomez 
  
 duly authorised, 
  
 tigade ombud med stöd av 
  
 have signed this Protocol. 
  
 vederbörliga fullmakter under- 
  
 tecknat detta protokoll. 
  
 DONE at Luxembourg, this 
  
 UPPRÄTTAT i 
  
 Luxemburg 
  
 twenty-third 
  day of February, 
  
 den 23 februari 2007 i ett enda 
  
 two thousand and seven, in a 
  
 exemplar på engelska, franska 
  
 single original in the English, 
  
 och tyska språken, vilka texter 
  
 French and German languages, 
  
 alla har lika giltighet, vilken 
  
 all texts being equally authen- 
  
 giltighet träder ikraft när kon- 
  
 tic, such authenticity to take 
  
 ferensens gemensamma sekre- 
  
 effect upon verification by the 
  
 tariat under överinseende av 
  
 Secretariat of the Conference 
  
 konferensens ordförande inom 
  
 under the authority of the 
  
 90 dagar från och med dagen 
  
 President of 
  
 the Conference 
  
 för denna akt har kontrollerat 
  
 within ninety days hereof as to 
  
 den inbördes överensstämmel- 
  
 the consistency of the texts 
  
 sen mellan dessa texter. 
  
 with one another. 
  
 289 
  
 Statens offentliga utredningar 2016 
  
 Kronologisk förteckning 
  
 1.Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. N. 
  
 2.Effektiv vård. S. 
  
 3.Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. N. 
  
 4.Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. U. 
  
 5.Låt fler forma framtiden! Del A + B. Ku. 
  
 6.Framtid sökes – Slutredovisning från 
  
 den nationella samordnaren för utsatta  
 EU-medborgare. 
  S. 
  
 7.Integritet och straffskydd. Ju. 
  
 8.Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningstvättsdirektivet – samordning 
  
 – ny penningtvättslag – m.m. 
  
 Del 1 + 2. Fi. 
  
 9.Plats för nyanlända i fler skolor. U. 
  
 10.EU på hemmaplan. Ku. 
  
 11.Olika vägar till föräldraskap. Ju. 
  
 12.Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. U. 
  
 13.Palett för ett stärkt civilsamhälle. Ku. 
  
 14.En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk.S. 
  
 15.Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling 
  
 – ILO:s konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. Fi. 
  
 16.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. M. 
  
 17.EU:s reviderade insolvensförordning m.m. Ju. 
  
 18.En ny strafftidslag. Ju. 
  
 19.Barnkonventionen blir svensk lag. S. 
  
 20.Föräldraledighet för statsråd? Fi. 
  
 21.Ett klimatpolitiskt ramverk för Sverige. M. 
  
 22.Möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade växter i Sverige. M. 
  
 23.Beskattning av incitamentsprogram. Fi. 
  
 24.En ändamålsenlig kommunal redovisning. Fi. 
  
 25.Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system 
  
 för kunskapsbedömning. Del 1 + 2. U. 
  
 26.På väg mot en ny politik för Sveriges landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. N. 
  
 27.Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. N. 
  
 28.Vägen till självkörande fordon 
  
 –försöksverksamhet. N. 
  
 29.Trygghet och attraktivitet 
  
 –en forskarkarriär för framtiden. U. 
  
 30.Människorna, medierna  marknaden. Medieutredningens forsknings- antologi om en demokrati i förändring. Ku. 
  
 31.Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. Fi. 
  
 32.En trygg dricksvattenförsörjning. Del 1 + 2 och Sammanfattning. N. 
  
 33.Ett  
 bonus–malus-system 
  för nya lätta fordon. Fi. 
  
 34.Revisorns skadeståndsansvar. Ju. 
  
 35.Vägen in till det svenska skolväsendet. U. 
  
 36.Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbets­ tillstånd. UD. 
  
 37.Rätten till en personförsäkring. 
  
 –ett stärkt konsumentskydd. Ju. 
  
 38.Samling för skolan. Nationella mål- sättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. U. 
  
 39.Polis i framtiden 
  
 –polisutbildningen som högskole­ utbildning. Ju. 
  
 40.Straffrättsliga åtgärder mot deltagande 
  
 ien ­väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Ju. 
  
 41.Hur står det till med den personliga integriteten? 
  
 –en kartläggning av Integritets­ kommittén. Ju. 
  
 42.Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell hand- ling, m.m. Ju. 
  
 43.Internationella säkerhetsrätter 
  
 ijärnvägsfordon m.m. 
  
 –Järnvägsprotokollet. Ju. 
  
 Statens offentliga utredningar 2016 
  
 Systematisk förteckning 
  
 Finansdepartementet 
  
 Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning 
  
 – ny penningtvättslag – m.m. Del 1 + 2. [8] 
  
 Arbetsklausuler och sociala hänsyn i offentlig upphandling 
  
 – ILO:s konvention nr 94 samt en internationell jämförelse. [15] 
  
 Föräldraledighet för statsråd? [20] Beskattning av incitamentsprogram. [23] 
  
 En ändamålsenlig kommunal redovisning. [24] 
  
 Fastighetstaxering av anläggningar för el- och värmeproduktion. [31] 
  
 Ett  
 bonus–malus-system 
  för nya lätta fordon. [33] 
  
 Justitiedepartementet 
  
 Integritet och straffskydd. [7] Olika vägar till föräldraskap. [11] 
  
 EU:s reviderade insolvensförordning m.m. [17] 
  
 En ny strafftidslag. [18] Revisorns skadeståndsansvar. [34] 
  
 Rätten till en personförsäkring – ett stärkt konsumentskydd. [37] 
  
 Polis i framtiden – polisutbildningen som högskoleutbildning. [39] 
  
 Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en ­väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. [40] 
  
 Hur står det till med den personliga integriteten? 
  
 – en kartläggning av Integritets­ kommittén. [41] 
  
 Ett starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. [42] 
  
 Internationella säkerhetsrätter i järnvägs- fordon m.m. – Järnvägsprotokollet. [43] 
  
 Kulturdepartementet 
  
 Låt fler forma framtiden! Del A + B. [5] EU på hemmaplan. [10] 
  
 Palett för ett stärkt civilsamhälle. [13] 
  
 Människorna, medierna  marknaden Medieutredningens forskningsantologi om en demokrati i förändring. [30] 
  
 Miljö- och energidepartementet 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter 
  
 och framtidsutmaningar. [16] 
  
 Ett klimatpolitiskt ramverk för Sverige. [21] 
  
 Möjlighet att begränsa eller förbjuda od- ling av genetiskt modifierade 
  
 växter i Sverige. [22] 
  
 Näringsdepartementet 
  
 Statens bredbandsinfrastruktur som resurs. [1] 
  
 Höghastighetsjärnvägens finansiering och kommersiella förutsättningar. [3] 
  
 På väg mot en ny politik för Sveriges landsbygder – landsbygdernas utveck- ling, möjligheter och utmaningar. [26] 
  
 Som ett brev på posten. Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle. [27] 
  
 Vägen till självkörande fordon 
  
 – försöksverksamhet. [28] 
  
 En trygg dricksvattenförsörjning. 
  
 Del 1 + 2 och Sammanfattning. [32] 
  
 Socialdepartementet 
  
 Effektiv vård. [2] 
  
 Framtid sökes – Slutredovisning från den nationella samordnaren för utsatta  
 EU-medborgare. 
  [6] 
  
 En översyn av tobakslagen. Nya steg mot ett minskat tobaksbruk. [14] 
  
 Barnkonventionen blir svensk lag. [19] 
  
 Utbildningsdepartementet 
  
 Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget. [4] 
  
 Plats för nyanlända i fler skolor. [9] 
  
 Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. [12] 
  
 Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskaps- bedömning. Del 1 + 2. [25] 
  
 Trygghet och attraktivitet 
  
 – en forskarkarriär för framtiden. [29] Vägen in till det svenska skolväsendet. [35] 
  
 Samling för skolan. Nationella målsätt- ningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. [38] 
  
 Utrikesdepartementet 
  
 Medverkan av tjänsteleverantörer i ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd­. [36]