Svensk forskning om jämställdhet och skola 
 En bibliografi 
 Rhodes 
 Young 
 Rapport IV 
 från Delegationen för jämställdhet i skolan 
 Stockholm 2010 
 SOU 2010:36 
 SOU och Ds kan köpas från Webster kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Webster Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Hill AB 
 Stockholm 2010 
 ISBN  
 978-91-38-23391-7 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Förord 
 I denna bibliografi sammanställs samtliga svenska forskningspublikationer om jämställdhet och skola från perioden 1969 till 2009, totalt 1 438 referenser. Bibliografin har sammanställts av universitetsbibliotekarie Rhodes, vid Uppsala universitet och fil.dr. Young, som är sociolog och verksam vid Centrum för genusvetenskap, Uppsala universitet. Bibliografin syftar till att underlätta för alla intresserade av frågor om jämställdhet och skola att söka relevanta kunskaper. Förhoppningen är att den på olika sätt kan vara till nytta för både forskare, lärare, elever, myndigheter och allmänhet. 
 Bibliografin har tillkommit efter ett uppdrag från vår delegation, som en parallell publikation till den metaanalys av forskningsfältet skola och jämställdhet som uppdraget ursprungligen avsåg. Metaanalysen publiceras i anslutning till denna rapport, med titeln 
 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola  
 (SOU 2010:35). 
  
 Denna rapport ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Rapporterna kommer alla att publiceras under 2010, och föregår Delegationens slutbetänkande, som överlämnas till regeringen senast den 30 november 2010. Syftet med rapporterna är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. 
 Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen www.jamstalldhetiskolan.se. 
 DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) 
 Rivera 
 Ordförande 
 I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: 
 Rapport Titel 
  
 I 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia 
  
 (SOU 2010:10) 
  
 II 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap  
  
 (SOU 2010:33) 
  
 III 
  
 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola  
  
 (SOU 2010:35) 
  
 Innehåll 
  
 Inledning ............................................................................ 
  
 7 
  
 Sökprocesser....................................................................... 
  
 7 
  
 Avgränsningar...................................................................... 
  
 9 
  
 Användningsområden ......................................................... 
  
 11 
  
 Publikationer i alfabetisk ordning ........................................ 
  
 13 
  
 Index.............................................................................. 
  
 142 
  
 5 
 SOU 2010:36 
 6 
 SOU 2010:36 
 Inledning 
 I den här bibliografin återfinns referenser till svenska forskningspublikationer om jämställdhet och skola från perioden 1969 till 2009. Bibliografin är en indirekt konsekvens av arbetet med en metaanalys av forskning om jämställdhet och skola på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 
  
 1  
  
 I det följande beskrivs sökprocesserna bakom bibliografins tillkomst i mer detalj, avgränsningar av det aktuella forskningsfältet, samt bibliografins tänkta användningsområden. Därefter följer forskningsfältets publikationer i alfabetisk ordning, och avslutningsvis ett index med sökord för numrerade publikationer. 
 Sökprocesser 
 Inledningsvis gjordes provsökningar i den nationella bibliotekskatalogen Newton på begrepp som  
 skola  
 och  
 elev,  
 i kombination med  
 pojkar, flickor, genus  
 och  
 jämställdhet 
 . Sökningarna fördes över maskinellt i ett referenshanteringsprogram som bland annat sorterade bort dubbletter. Provsökningarna resulterade även i en lista över ämnesord (893 st.) som var satta på publikationerna i Newton. Dessa gjorde det möjligt att ringa in ämnesord som var av särskilt intresse för bibliografin. Sammanlagt urskildes sjutton ord eller ordled för området jämställdhet och femton för området skola, vilka listas i tabell 1 nedan. 
  
 Tabell 1 
  
 Använda ord och ordled i sökprocesser till bibliografin 
  
 Jämställdhet 
  
 Skola 
  
 Enkönad 
  
 Elev 
  
 Femini 
  
 Pope 
  
 Flick 
  
 Grundskol 
  
 Genus 
  
 Gymnasie 
  
 Chandler 
  
 Högstadie 
  
 Walker 
  
 Idrotts 
  
 Arnold 
  
 Klassrum 
  
 Jämställd 
  
 Lågstadie 
  
 1  
  
 Thomas, Dickerson. 2010.  
 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola  
 1969–2009 
 (SOU 2010:35). 
  
 7 
 SOU 2010:36 
  
 Jämställdhet 
  
 Skola 
  
 Kvinn 
  
 Lärar 
  
 Kön 
  
 Läro 
  
 Mans 
  
 Mellanstadie 
  
 Manlig 
  
 Pedagog 
  
 Maskulin 
  
 Skol 
  
 Män 
  
 Undervis 
  
 Pojk 
  
 Utbild 
  
 Samkönad 
  
 Sex 
  
 Kombinationssökningar mellan samtliga ord konstaterades vara en alltför omfattande och tidskrävande metod med hänsyn tagen till uppdragets tidsbudget. Därför kondenserades sökprocessen till en alternativ lista med sex ord eller ordled för området jämställdhet och fem motsvarande för området skola. 
  
 Tabell 2 
  
 Kondenserad sökprocess 
  
 Jämställdhet 
  
 Skola 
  
 Flick 
  
 Elev 
  
 Genus 
  
 Lärar 
  
 Jämställd 
  
 Pedagog 
  
 Kvinn 
  
 Skol 
  
 Kön 
  
 Undervis 
  
 Pojk 
  
 Efter att ha experimenterat med olika sökningar i Newton konstaterades dock att det skulle generera tillräckligt bra träffmängder om sökningar gjordes med hjälp av Bläddra ämnesvis (Ämnesträd) för avdelningen E (Uppfostran och undervisning) och de sjutton orden för jämställdhet. I dessa sökningar lades till att materialet skulle vara utgivet i Sverige, samt vara utgivet åren 1969– 2009. Material om högskolor togs bort initialt. 
 Ett exempel på en sökning kan tydliggöra processen ytterligare: TREE:E pojk* år: (1969 197? 198? 199? 200?) land:sw NOT TREE:Ep. Detta arbetssätt skapade en bra grund som sedan kompletterats med fritextsökningar på det mindre antalet sökord som först togs fram. För att få fram fler artiklar genomfördes även 
 8 
 SOU 2010:36 
 motsvarande i Artikelsök där det rent söktekniskt går att göra mer omfattande sökningar. Samtliga sjutton ord för området jämställdhet kombinerades här med alla femton ord för området skola. Tidsbegränsning var överflödig eftersom databasen täcker åren 1979– 2009. Material klassificerat inom området Högskolor (kod Ep) samt material inom Medicin (kod V) avfördes. Dessvärre uppstod problem med att flytta referenserna från Artikelsök till det använda referenshanteringsprogrammet maskinellt. Det blev därför ett omfattande arbete med manuell överföring av referenserna. 
 Totalt har drygt 5 000 referenser sökts fram och bearbetats till nuvarande 1 417. 
  
 2  
  
 Ett allmänt urvalsproblem vid sökningarna både i Newton och Artikelsök är publikationernas vetenskaplighet, eller annorlunda uttryckt, deras plats i den aktuella bibliografin. Det går inte att avgränsa forskningspublikationer från andra publikationer rent söktekniskt, utan i stället har ett Lawrence arbete med att selektera referenser genomförts manuellt i linje med nedanstående avgränsningar. Index i bibliografin är i huvudsak skapat utifrån ämnesord angivna i Newton och andra aktuella databaser. Därtill har tillägg och korrigeringar gjorts i syfte att öka relevansen och användbarheten (se vidare i index för en mer utförlig diskussion). 
 Avgränsningar 
 Bibliografin är sammansatt utifrån en rad olika avgränsningar, vilka alla står i direkt eller indirekt relation till nämnda uppdrag från Delegationen för jämställdhet i skolan att genomföra en metaanalys av forskningsfältet som helhet. Det gäller i princip samtliga ingående beståndsdelar –  
 svensk, forskning, jämställdhet, skola,  
 samt den valda  
 tidsperioden 
 . 
 Begreppet  
 svensk  
 används i det här sammanhanget i avseendet forskning som utförs om svensk skola. Det medför till exempel att internationell forskning om svensk skola inkluderas, men däremot 
  
 2  
 Denna summa är lägre än den analyserade i tidigare nämnda metaanalys, och det av två skäl. Dels har en del texter, främst uppsatser och examensarbeten, som inte är tillgängliga via Internet eller Newton strukits, dels har flertalet antologier och temanummer i tidskrifter endast redovisats som helhet och inte varje enskilt kapitel/enskild artikel med några undantag. Det senare motiveras då av texternas centrala roll för forskningsfältet i sig. En annan skillnad mellan metaanalysen och bibliografin är indexeringen. Den senare utgår från sökbegrepp, titel och ämnesord, och inte som i metaanalysen från huvudsakligt använt begrepp i publikationerna i sig. 
 9 
 SOU 2010:36 
 inte svensk forskning om internationell skola. Avgränsningen innebär dock inte att relevant forskning på andra språk än svenska utesluts. 
 Med  
 forskning  
 menas i korthet all den verksamhet vilken publiceras inom ramen för ett vetenskapligt sammanhang och är katalogiserad. Denna vida definition inkluderar en stor mängd publikationer som i andra fall inte klassificeras som vetenskaplig, bland annat (enligt ovan diskuterade kriterier för sökvägar till tillgängliga publikationer) C- och  
 D-uppsatser, 
  uppsatser på masternivå, examensarbeten från lärarutbildningen, etc. I materialet inkluderas också publikationer utgivna i andra sammanhang som antingen har ett klart urskiljbart forskningsinnehåll och/eller är utförda av forskare, som exempelvis artiklar i mer eller mindre populärvetenskapliga tidskrifter, delar av offentliga utredningar, somliga kartläggningar och utvärderingar, med mera. Ambitionen har varit att hellre inkludera än exkludera en publikation, bland annat i syfte att inte gå miste om intressanta bidrag underifrån eller för att inte själv aktivt bidra till en redan pågående hierarkisering av publicerad forskning inom forskningsfältet. 
  
 Jämställdhet  
 är det begrepp som utan tvekan är svårast att avgränsa och motivera avgränsningen av. Olika definitioner av jämställdhet förekommer inom och utanför forskningsfältet och över tid, definitioner vilka dessutom sammanblandas och övergår i eller ersätts av andra. Naturligtvis är ambitionen att inkludera publikationer som berör samtliga definitioner, men var ska gränsen dras? Vissa frågor, rörelser eller idétraditioner konkurrerar och/eller samverkar under olika tidsperioder med jämställdhetsbegreppet (feminism, kvinnosak, kvinnofråga, jämlikhet, likabehandling, mångfald, m.m.) och dessutom påverkas jämställdhetsbegreppets enkelhet av andra skillnadskategorier utöver könsskillnad (klass, ras/etnicitet, sexualitet, funktion, religion, ålder, etc.) och mer eller mindre närbelägna teoretiska begrepp (genus, maskulinitet, intersektionalitet, Santos, m.fl.). 
 Utgångspunkten är liksom för föregående avgränsning att hellre inkludera än exkludera en publikation. Det innebär till exempel att publikationer som på något sätt berör exempelvis elever har bedömts utifrån ett flertal aspekter: görs undersökningen i jämställdhetssyfte, i syfte att öka förståelsen för flickors och/eller pojkars respektive situationer, eller av andra skäl som går att hänföra till den vida definition av jämställdhet som här diskuteras? Avgränsningen förhåller sig också till en vidare genusvetenskaplig diskus- 
 10 
 SOU 2010:36 
 sion som rör dels relationen mellan genusforskning och jämställdhet i sig, dels jämställdhetsbegreppets status visavi andra skillnadskategorier. Det innebär till exempel att texter som är kritiska till jämställdhet utifrån andra skillnadsperspektiv inkluderas, i så motto att dessa syftar till att på något sätt utveckla jämställdhetsfrågorna i den riktning begreppet omfattar eller avser att omfatta. 
 När det gäller begreppet  
 skola  
 har Delegationens uppdrag i sig givit ramarna. Med skola avses därför verksamheter och företeelser vilka berör såväl kommunala som fristående skolor (inklusive gymnasieskolan) samt sameskolan och specialskolan. Till det har också inkluderats forskning om lärarutbildning, bland annat då forskning om lärarutbildning och jämställdhet ofta utförs rent konkret i svenska skolmiljöer, men också då frågan om lärarutbildning är högaktuell i och med pågående arbete med revision av densamma. 
 Den valda  
 tidsperioden  
  
 1969–2009 
  motiveras främst av två skäl. Det första rör den ovan beskrivna metaanalysens syfte, vilket förutsätter en längre tidsperiod för att kunna genomföra analyser av förändring över tid. Det andra rör dels avsikten att göra en så nutidsnära sammanställning som möjligt, dels att en ny läroplan för såväl grundskolan (Lgr 69) som gymnasieskolan (Lgy 70) antas vid periodens början, läroplaner vilka för första gången uttryckligen inför formuleringar om jämställdhet. Samtidigt är det naturligtvis så att frågan om kön och utbildning har en väsentligen längre historia, något inte minst svensk forskning uppmärksammat och diskuterat i detalj. Avgränsningen görs dock vid denna tidpunkt främst av det skälet att jämställdhetsbegreppet kommer i utförligt bruk i såväl det politiska som det vetenskapliga fältet. 
 Användningsområden 
 Målet med bibliografin är att underlätta för samtliga intresserade av frågor om jämställdhet och skola att söka relevanta kunskaper. Forskare bör ha stor användning av bibliografins index i syfte att skaffa sig en heltäckande bild över särskilda forskningsfält. Lärare och elever kan på ett enkelt sätt söka uppgifter om var relevanta kunskaper står att finna om särskilda frågor. Myndigheter och allmänhet ges både ett utmärkt tillfälle att orientera sig kring forskningsfältet som sådant och möjligheter till fördjupning. I ett 
 11 
 SOU 2010:36 
 längre perspektiv är förhoppningen att bibliografin ska fungera som underlag för utvecklandet av en interaktiv och öppen bibliografi inom ramen för en särskild myndighet eller annat kunskapsorgan. 
 12 
 SOU 2010:36 
 Publikationer i alfabetisk ordning 
  
 1. 
  
 Reed, Sanchez. 2000.  
 Att möta befolkningens frågor om sexualitet i ett samlevnadsperspektiv: kartläggning av lärarstudenters utbildning i sex och samlevnadsundervisning. 
 Göteborg: Västra Götalandsregionen. 
  
 2. 
  
 Arnold, 
  
  Munoz. 1999. Dimensions of Performance in the Interpretation of Diagrams, Tables, and Maps: Some Gender Differences in the Swedish Scholastic Aptitude Test.  
 Journal of Research in Science Teaching, 36,  
 s.  
 565–82. 
  
 3. 
  
 Wilson, Klein. 2005.  
 Flickor, pojkar, fysik och matematik: skillnader i inställning mellan hög- och lågpresterade i TIMSS 1995.  
 Umeå: Institutionen för beteendevetenskapliga mätningar, Umeå universitet. 
  
 4. 
  
 Duncan, Short. 1996. Undervisningsprocessens betydelse för flickors och pojkars lärande.  
  
 Nordisk matematikdidaktik, 4 
 , s.  
 7–30. 
  
 5. 
  
 Duncan, Short. 1999.  
 På spaning efter en skola för alla.  
 Göteborg: Göteborgs universitet, Institutionen för pedagogik och didaktik. 
  
 6. 
  
 Duncan,  
  
 Erickson, 
  Lee, Wright grundskolerapport.  
 Lund: Lund Institute of Technology, Lunds universitet. 
  
 172. 
  
 Owens, Miller. 2005.  
 Kön och matematik: GeMaprojektet: gymnasierapport: slutrapport för ett forskningsprojekt med stöd från Vetenskapsrådet.  
 Lund: Lunds Universitet. 
  
 173. 
  
 Owens, Miller. 2007.  
 Kvinnor och matematik: konferens den  
 13–15 
  juni 2005: konferensrapport.  
 Umeå: Institutionen för matematik och matematisk statistik, Umeå universitet. 
  
 174. 
  
 Owens, Miller, Rogers, Taylor en mix av problem och normalitet.  
  
 SVEBIS årsbok, 2008,  
 s.  
 51–72. 
  
 426. 
  
 Moody, Jenkins. 2008.  
 Flickor och pojkar i idrottens läromedel: konstruktioner av genus i ungdomstränarutbildningen. 
 Göteborg: Acta Universitatis Gothoburgensis. 
  
 427. 
  
 Moody, Jenkins. 2009. Att lära om flickor och pojkar hur genus skapas i tränarutbildningens läromedel.  
  
 Svensk idrottsforskning, 18,  
 s.  
 38–41. 
  
 428. 
  
 Moody, Ramirez. 1996.  
 Avslappningsövningars betydelse för stress: skillnader mellan pojkar och flickor i en tredjeklass.  
 Luleå: Högskolan i Luleå, Lärarutbildningarna. 
  
 429. 
  
 Martinez, Wilson. 1997. Att vara rektor och kvinna.  
  
 Krut. Kritisk utbildningstidskrift, 4, s.  
  
 36–39. 
  
 430. 
  
 Martinez, Wilson. 1998. I skolan finns ett tufft språk och gott om osäkra killar.  
  
 Jämsides: JämO:s tidning, 3,  
 s.  
 23–27. 
  
 431. 
  
 Martinez, Wilson. 2008.  
 Baker makter! Utvecklingssamtal och loggböcker som disciplineringstekniker.  
 Linköping: Linköpings universitet. 
  
 432. 
  
 Smith, Boyle. 1990. Med gångjärn i hemläxa.  
  
 Krut: kritisk utbildningstidskrift, 2,  
 s.  
 47–49. 
  
 433. 
  
 Grankvist-Nybacka, 
  
  Ulrica. 1991.  
 Tema: könsroller: jämställdhet mellan könen ur pedagogiskt perspektiv.  
 Vasa: Österbottens högskola, fortbildningsavdelningen. 
  
 434. 
  
 Malone, Johnson. 1982.  
 Barn och teknik: med speciell tonvikt på ansatsen att öka teknikintresset hos flickor.  
 Linköping: Linköpings universitet. 
  
 52 
 SOU 2010:36 
  
 435. 
  
 Malone, Johnson. 1986. Technology for Girls in Sweden. 
  
 European Journal of Engineering Education, 11,  
 s.  
  
 261–70. 
  
 436. 
  
 Malone, Johnson. 1988.  
 Flickor och naturvetenskap/internationella kontakter.  
 Jönköping: Högskolan i Jönköping, Institutionen för teknik. 
  
 437. 
  
 Malone, Johnson. 1988.  
 Girls and women in science and technology education: contribution to UNESCO report, Innovations in Science and Technology Education.  
 Jönköping: Högskolan i Jönköping, Institutionen för teknik. 
  
 438. 
  
 Molina, Perry & deras uppfattningar om karaktärsämnen och skolsituation samt tankar inför framtida studie- och yrkesval. 
 Linköping: Linköpings universitet. 
  
 566. 
  
 Green, Boyle. 1993.  
 En av många bäckar små ... : utvärdering av projektet Flickor och teknik vid Linköpings tekniska högskola.  
 Linköping: Institutionen för pedagogik och psykologi, Linköpings universitet. 
  
 567. 
  
 Green, Boyle. 1994.  
 Att ha en styv nacke eller att hålla huvudet högt - spelar det någon roll?: pojkars och flickors situation i  
 1860-talets 
  skola enligt elever i  
 1990-talets 
  årskurs nio.  
 Kalmar: Högskolan i Kalmar, Lärarhögskolan. 
  
 568. 
  
 Richard, Morris. 2004.  
 Språkpraktiker i naturkunskap i två mångkulturella gymnasieklassrum.  
 Malmö: Lärarutbildningen, Malmö högskola. 
  
 569. 
  
 Taylor, Yang. 2001. Genus i förvandling och förhandling: utbildningsfrågor sett ur ett kombinerat  
  
 genus-, 
  etnicitets- och klassperspektiv.  
 Acosta. Kritisk utbildningstidskrift, 2,  
 s.  
 28–33. 
  
 570. 
  
 Taylor, Yang. 2002. Genus, etnicitet och klass – inte det ena utan de andra: med utbildningsfrågor som exempel. Taylor, Yang (ed),  
  
 Mångkulturalism i praktik och teori:  
  
 Lok-rapport 
  
  3.  
 Malmö: Lärarhögskolan. 
  
 571. 
  
 Turner, Villanueva. 1991.  
 Uppväxtmiljöer och könsroller: prosocialt beteende hos pojkar och flickor i förskola och skola. 
 Göteborg Säröhus: Centrum för kunskap om barn, Mölndal. 
 64 
 SOU 2010:36 
  
 572. 
  
 Turner, Villanueva. 1992. Ska ni bråka får ni gå ut!.  
  
 Locus (Stockholm), 1,  
 s.  
 3–9. 
  
 573. 
  
 Turner, Villanueva. 1997.  
 Utvärdering av lokala jämställdhetsprojekt inom JÄMSAMs nätverk.  
 Stockholm: Statens skolverk. 
  
 574. 
  
 Turner, Villanueva. 2000. Social responsibility in the classroom: the presence of social representations in communication and interaction. Chaib, Mohamed & Göteborgs universitet. 
  
 578. 
  
 Jones, Lowe, Torres, Foster pojkars läsning.  
 Svenskläraren: medlemsblad för Svensklärarföreningen, 2,  
 s.  
 19–23. 
  
 699. 
  
 Hoffman, Garrett. 2003. Hoppa över könsgränserna.  
  
 Fritidspedagogen, 1, s.  
  
 16–20. 
  
 76 
 SOU 2010:36 
  
 700. 
  
 Clay, Gay & tema: kropp, hälsa och genus – kritiska perspektiv på idrott och hälsa?  
  
 Utbildning och demokrati, 2,  
 s.  
 113–137. 
  
 725. 
  
 Ryan, Willis. 1982.  
  
 Skola, språk och kön.  
 Lund: Studentlitteratur. 
  
 726. 
  
 Ryan, Perez category of concern in education. 
  
 Lärarutbildning och forskning i Umeå, 23,  
 s.  
  
 85–94. 
  
 88 
 SOU 2010:36 
  
 835. 
  
 Prince, Ingegärd. 1993. Maskinsagor, prinsessfeminister 
  
 & Deskriptiva, normativa, performativa. Lundgren, Torres & alla tre faktorer påverkar gemensamt såväl invandrarelevers som svenska barns skolresultat.  
  
 I& nu har de bestämt dig för att göra något åt det.  
 Acosta: kritisk utbildningstidskrift, 4,  
 s.  
 19–22. 
  
 1004. Poohl, Vasquez. 2005. Vi ska inte bli några jävla akademiker: pojkarna hamnar efter flickorna i skolan; sämst betyg får eleverna på de mansdominerade praktiska programmen; men för dem själva är det inget misslyckande, utan ett mycket medvetet val.  
 Acosta: kritisk utbildningstidskrift, 4,  
 s.  
 11–15. 
  
 1005. Prottas, Klein. 1987.  
 En undersökning av alkoholvanor bland flickor vid fyra gymnasieklasser.  
 Stockholm: Pedagogiska institutionen, Stockholms univiversitet. 
  
 1006. Prytz, Perry. 2003.  
 Om att intressera för fysik.  
 Gävle: Högskolan i Gävle. 
  
 1007. Lopez, Wang. 2000.  
 Ni spelar skitbra för å va tjejer: en undersökning om tjejer och afroinstrument.  
 Piteå: Luleå tekniska universitet, Musikhögskolan i Piteå, Avdelningen för musikpedagogik. 
  
 1008. Davis, Valentine. 1974. Uppsatstävling i skolor.  
 Hertha, 61,  
 s. 26. 
 1009. Martinez, Alvarez. 1991. Historielöshet och kvinnor – några reflexioner.  
 Kronos, 1,  
 s.  
 47–67. 
  
 1010. Hodges, Boyle & inte minst inom skolans värld; när ska vi börja se till individ istället för kön?  
 Acosta: kritisk utbildningstidskrift, 4,  
 s.  
 5–8. 
  
 1036. Foley, Combs. 1991. Girls in science and technology.  
 Issues in science education 1,  
 s.  
 109–130. 
  
 1037. Foley, Combs. 1999.  
  
 -utvecklingen 
  beror då inte på användningen av datorer.:  
 IT-användningen 
  i den svenska skolan våren 1998.  
 Stockholm: Skolverket. 
  
 1038. Gomez, Rodriguez. 2006.  
 Den romska minoriteten i majoritetssamhällets skola. Från hot till möjlighet.  
 Stockholm: HLS Förlag. 
  
 1039. Romö, Nguyen. 1986.  
 Erk du, Hess du vem skall vi ta?: hur jämställdheten beaktas vid Högskolan för lärarutbildning i Stockholm i samband med chefstillsättningar.  
 Stockholm: Högskolan för lärarutbildning. 
  
 1040. Romö, Nguyen. 1986.  
 Kvinnor – män och jämställdhet inom Högskolan för lärarutbildning i Stockholm.  
 Uppsala: Institutionen för tillämpad psykologi, Uppsala universitet. 
  
 107 
 SOU 2010:36 
 1041. Frank, Morris. 1998. Om de e kärlek så får de inte va patetiskt: ett genusperspektiv på samarbete och konkurrens i elevsamtal om diktskrivande. Zavala, Andrade (ed),  
 Makt och vanmakt.  
 Härnösand: Mitthögskolan, Institutionen för kultur och humaniora. 
 1042. Rooth, Hetty. 1994. Nedskärningarna i skolan: flickorna drabbas värst.  
  
 S-kvinnor, 
  
  Morgonbris, 4,  
 s.  
 20–23. 
  
 1043. Rooth, Hetty. 2009. Läseboken: samhällets spegel av vad? 
 Aktiva: skola, familj, hälsa, ekonomi, fritid, 1,  
 s.  
  
 12–16. 
  
 1044. Adams, Alvarez. 1989. Kom inte och tjata om könsroller nu igen: ideal och verklighet i svensk jämställdhetspolitik. 
 Fuentes, 1,  
 s.  
  
 23–30. 
  
 1045. Adams, Wyatt. 2005. Genusfrågorna behöver utrymme i skolan: tema genus.  
 Alkohol och narkotika, 5/6,  
 s.  
 33–35. 
  
 1046. Rosén, Valentine. 1995. Gender differences in structure, means and variances of hierarchically ordered ability dimensions.  
 Learning and instruction, 5,  
 s.  
 37–62. 
  
 1047. Rosén, Valentine. 1998.  
 Gender differences in patterns of knowledge.  
 Göteborg: Acta Universitatis Gothoburgensis. 
  
 1048. Rosén, Kennedy, Jämtlands län. 
  
 125 
 SOU 2010:36 
 1241. Thedin Sandoval, Stone, Ward (Ed.) 2008.  
 Radical catologing: Essays at the front.  
 Moore: McFarland; Ross, White. 2008.  
 På väg från ingenstans. Kritik och emancipation av kunskapsorganisationen för feministisk forskning.  
 Umeå: Sociologiska institutionen, Umeå universitet. 
 142 
 SOU 2010:36 
  
 Feminism 
  
 Didaktik 
  
 869 
  
 Etik 
  
 1142 
  
 Gymnasieskolan 
  
 20 
  
 Hälsa 
  
 192 
  
 Hållbar utveckling 
  
 160 
  
 Identitet 
  
 20 
  
 Idrott 
  
 192 
  
 Kunskap 
  
 1142,1143,1390 
  
 Litteratur 
  
 869,1202 
  
 Lärarutbildning 
  
 825,1289 
  
 Naturvetenskap 
  
 1202 
  
 Pedagogik 
  
 160,161,182,516,736,1047,1048, 
  
 1189,1212 
  
 Policy 
  
 1016 
  
 Självförsvar 
  
 968 
  
 Socialisering 
  
 156 
  
 Språkanvändning 
  
 118 
  
 Undervisning 
  
 160,161 
  
 Utbildning 
  
 709,834,1347,1366,1372 
  
 Våld 
  
 139,995 
  
 Flickor 
  
 Alkohol 
  
 833,1005 
  
 Arbetarklass 
  
 104 
  
 Betyg 
  
 386 
  
 Dans 
  
 462,1388 
  
 Datoranvändning 
  
 402,439,479,552,587,1168 
  
 Drama 
  
 598,1063 
  
 Film 
  
 1392 
  
 Friskola 
  
 52,53 
  
 Fritidshem 
  
 270,832,883 
  
 Fysik 
  
 80,357,889,1179,1201 
  
 Föräldrar 
  
 847 
 143 
  
 SOU 2010:36 
  
 Gymnasieskolan 
  
 112,113,114,115,116,135,169, 
  
 254,363,462,582,833 
  
 Identitet 
  
 52,104,449,473,592 
  
 Idrott 
  
 105,203,204,205,206,363,599, 
  
 600,847,885,958,959,960,1058, 
  
 1096,1199,1200,1213,1216,1237, 
  
 1246,1253,1340,1382 
  
 IT 
  
 478 
  
 Levnadsmönster och villkor 
  
 12,269,465,466,632,683,816,908, 
  
 911,921,922,988,993,1042,1146, 
  
 1300,1372,1403,1415 
  
 Litteratur 
  
 524,532,870,948,1282 
  
 Läsning 
  
 1261 
  
 Matematik 
  
 263,441,442,443,444,446,447, 
  
 448,664,672,673,749,845,943, 
  
 954,1144,1145,1153 
  
 Mental och spatial träning 
  
 334,738 
  
 Muslimska 
  
 52,387,473,599,600 
  
 Musik 
  
 112,113,114,115,116,169,1000, 
  
 1007 
  
 Naturvetenskap 
  
 254,481,633,749,750,890,897, 
  
 900,1036,1157,1166 
  
 Populärkultur 
  
 53 
  
 Slöjd 
  
 1374 
  
 Socialisering 
  
 692,693,695 
  
 Specialskolan/Specialpedagogik 
  
 556,883,1263 
  
 Språk 
  
 403,405 
  
 Studie- och yrkesvägledning 
  
 234,387 
 144 
 SOU 2010:36 
  
 Teknik 
  
 223,232,233,434,435,436,437, 
  
 467,468,469,471,481,566,611, 
  
 621,749,805,806,832,843,1111, 
  
 1112,1129,1132,1133,1166,1174, 
  
 1305,1381,1384 
  
 Teori 
  
 834,890,897,983,1036 
  
 Tester 
  
 510,650 
  
 Tonåringar 
  
 12,58,226,462,701,833,870,885, 
  
 911,956,993,1237,1261 
  
 Tysta och talföra 
  
 62,312,530,556,858,859,861,884, 
  
 1028,1331 
  
 Undervisning 
  
 256,270,289,522,531,533,534, 
  
 592,619,637,701,775,788,858, 
  
 861,863,1133 
  
 Utbildningsvägar 
  
 582,624,768,805,806,921,922, 
  
 956,991,1064,1133,1283 
  
 Flickor och pojkar 
  
 Bild 
  
 168,199 
  
 Dans 
  
 14 
  
 Datoranvändning 
  
 51,326,554,678,912,994,1037, 
  
 1257,1265 
  
 Drama 
  
 221,704,1175 
  
 Engelska 
  
 71 
  
 Etik och moral 
  
 419,791 
  
 Fritidshem 
  
 51,199,245,372,597,1222 
  
 Fysik 
  
 246,406,484,1006,1014,1015, 
  
 1147,1156 
  
 Föräldrar 
  
 366,367,458,937 
  
 Gymnasieskolan 
  
 108,389,422,423,486,927,928, 
  
 984,1029,1032,1149,1150,1151, 
  
 1152,1155,1195,1288,1401 
  
 Hemkunskap 
  
 541,568,996 
  
 Hälsa 
  
 422,423,428,577,594,727,853, 
  
 1018,1019,1034,1062,1170,1186, 
  
 1329,1389 
  
 145 
  
 SOU 2010:36 
  
 Idrott 
  
 241,242,243,333,353,354,355, 
  
 376,426,427,666,710,727,946, 
  
 1092,1106,1241,1259 
  
 Interaktion 
  
 106,120,197,212,276,280,343, 
  
 371,372,392,571,572,574,575, 
  
 576,726,731,780,853,868,950, 
  
 969,1242,1250,1395,1398,1399, 
  
 1402,1411 
  
 Kemi 
  
 67,626,1147,1156 
  
 Litteratur 
  
 38,43,82,326,426,427,464,486, 
  
 826,1195 
  
 Livskvalitet 
  
 7,179,407 
  
 Lärande 
  
 4,276,360,399,1215 
  
 Läsning 
  
 6,137,486,578,823,1087,1235 
  
 Matematik 
  
 176,346,622,656,668,669,670, 
  
 707,792,880,881,985,1030,1031, 
  
 1033,1070,1115,1332,1333,1334, 
  
 1335,1379 
  
 Media 
  
 152 
  
 Motorik 
  
 655 
  
 Musik 
  
 770,830,1417 
  
 Naturvetenskap 
  
 338,416,483,565,568,668,669, 
  
 670,913,939,1102,1130,1148, 
  
 1149,1150,1151,1152,1155,1296, 
  
 1312,1332,1333,1334 
  
 Politik 
  
 1409 
  
 Rekrytering 
  
 27 
  
 Resultat 
  
 27,327,335,338,342,364,458,553, 
  
 649,674,677,732,934,1003,1004, 
  
 1014,1070,1095,1356 
  
 Skolmåltid 
  
 76 
  
 Slöjd 
  
 164,489 
  
 Socialisering 
  
 130,212,252,491,612,1314,1399, 
  
 1411 
  
 Specialskolan/Specialpedagogik 
  
 1080 
 146 
 SOU 2010:36 
  
 Språk 
  
 121,141,247,248,249,390,391, 
  
 526,560,920,944 
  
 Teknik 
  
 9,406,565,679,740,756,794,826, 
  
 1130,1147,1156,1312,1394 
  
 Tysta och talföra 
  
 11,28,134,238,565,603,623,674, 
  
 893,924,950,1001,1074,1075, 
  
 1007,1242,1247 
  
 Undervisning 
  
 167,180,215,424,454,475,536, 
  
 549,597,603,657,865,866,875, 
  
 924,1074,1075,1107,1247,1277, 
  
 1315,1316 
  
 Utbildningsplanering 
  
 44,989,1252 
  
 Utbildningsvägar 
  
 108,166,265,266,314,565,567, 
  
 681,822,824,927,928,984,1029, 
  
 1032,1072,1079,1121,1383,1401 
  
 Utevistelse 
  
 177 
  
 Villkor 
  
 796,868,887,916,1049,1050,1108, 
  
 1113,1254,1273,1308,1313,1341, 
  
 1396,1397,1402,1405,1408 
  
 Våld 
  
 1279,1288 
  
 Genus 
  
 ADHD, Dyslexi, DAMP och 
  
 15, 41, 77 
  
 Aspberger 
  
 Bilder 
  
 747,748 
  
 Datoranvändning 
  
 487,819 
  
 Dold läroplan och normer 
  
 68,74,370,612,742,743,786,787, 
  
 827,887,909,966,977,1045,1088, 
  
 1089,1172,1262,1290,1298,1322, 
  
 1327,1400,1404,1406 
  
 Fritidshem 
  
 85,463 
  
 Fysik 
  
 267,1369,1370 
  
 Gymnasieskola 
  
 18,19,21,23,267,379,581,583,584, 
  
 606,607,722,842,1077 
  
 Hållbar utveckling 
  
 39,1205,1350 
  
 Hälsa 
  
 411,412,413,414,716,717,718, 
  
 1019,1020 
  
 147 
  
 SOU 2010:36 
  
 Identitet 
  
 47,459,460,525,855 
  
 Idrott 
  
 351,355,426,427,648,712,713, 
  
 714,715,716,717,718,719,720, 
  
 722,723,961,962,963,1019,1020, 
  
 1211,1224 
  
 Inlärning/lärande 
  
 606 
  
 IT/IKT 
  
 485,513,514,579,945,1257 
  
 Kropp 
  
 747,1136 
  
 Kärlek 
  
 374,788,904,1373 
  
 Livsperspektiv 
  
 127,304,978,979,1390 
  
 Litteratur 
  
 73,159,181,255,278,313,381,426, 
  
 427,506,651,675,688,689,690, 
  
 691,712,722,799,926,974,1086, 
  
 1087,1369,1370,1373 
  
 Lärarutbildning 
  
 159,274,301,328,340,341,358, 
  
 500,773,844,935,1012,1027,1136, 
  
 1228,1229,1230 
  
 Lärare 
  
 313,330,394,395,396,398,400, 
  
 401,513,537,553,615,638,643, 
  
 942,962,990,1228,1376 
  
 Matematik 
  
 42,445,671,940,985,1182,1183, 
  
 1184 
  
 Media 
  
 350 
  
 Musik 
  
 487,933 
  
 Naturvetenskap 
  
 940,941,942,1204,1205 
  
 Pedagogik 
  
 85,89,155,191,259,643,657,778, 
  
 857,917,957,1084,1117,1192, 
  
 1193,1194,1227,1319,1360 
  
 Policy 
  
 47,191,251,302,349,501,504,569, 
  
 570,685,827,1231,1290,1291, 
  
 1323 
  
 Hanson/skolledare 
  
 189,190,260 
  
 Självkänsla 
  
 32,379 
  
 Slöjd 
  
 490 
  
 Specialskolan/Specialpedagogik 
  
 24,107,155,891,945 
 148 
 SOU 2010:36 
  
 Språk 
  
 329,383,463,607,708,782,1017, 
  
 1041,1377,1412 
  
 Studie- och yrkesvägledning 
  
 237,503,982 
  
 Svenska som andraspråk 
  
 26 
  
 Trakasserier, diskriminering och 
  
 18,19,23,463,781,782,783,787, 
  
 kränkningar 
  
 979,981,1118,1119,1365 
  
 Undervisning 
  
 35,134,136,162,267,588,671,907, 
  
 933,1118,1196,1323,1336 
  
 Utbildningsvägar 
  
 265,266,581,583,584,1077,1371 
  
 Utvecklingssamtal 
  
 431 
  
 Heteronormativitet 
  
 Fritidshem 
  
 86 
  
 Idrott 
  
 724 
  
 Litteratur 
  
 151 
  
 Lärare 
  
 1025 
  
 Lärarutbildning 
  
 1025 
  
 Undervisning 
  
 618 
  
 Utbildning 
  
 836,837,1361 
  
 Jämställdhet 
  
 Aktionsforskning 
  
 94,99,100,101,368,939,941,1284 
  
 Betyg 
  
 455 
  
 Dans 
  
 1251 
  
 Demokrati och värdegrund 
  
 72,186,236,494,502,550,544,601, 
  
 680,735,785,857,871,1309,1318, 
  
 1321,1337,1406,1407,1414 
  
 Drama 
  
 1175 
  
 Gymnasieskolan 
  
 153,200,365,389,614,697,879,892, 
  
 1127,1276 
  
 Hemkunskap 
  
 294,512,541,996,1278 
  
 Hållbar utveckling 
  
 1368 
  
 Film 
  
 790 
  
 Fritidshem 
  
 40,58,517 
  
 Fysik 
  
 362 
  
 149 
  
 SOU 2010:36 
  
 Föräldrar 
  
 1180,1181 
  
 Idrott 
  
 119,163,206,209,210,250,305,659, 
  
 666,798,829,960,1253 
  
 Internationella perspektiv 
  
 325,1327 
  
 Jämställdhetsarbete 
  
 50,60,64,75,78,91,120,140,150, 
  
 153,185,193,194,200,219,227,236, 
  
 262,293,393,457,523,539,548,551, 
  
 573,589,595,627,628,642,644,647, 
  
 702,703,706,744,765,766,767,778, 
  
 790,800,801,802,803,804,807,809, 
  
 810,817,854,856,879,906,980,998, 
  
 1008,1067,1076,1078,1085,1103, 
  
 1114,1134,1173,1190,1206,1214, 
  
 1276,1285,1297,1301,1303,1325, 
  
 1328,1393,1414 
  
 Kompetens 
  
 126,214 
  
 Litteratur 
  
 279,361,362,476,614,785,835,872, 
  
 892,947,1043,1225,1248,1258 
  
 Lärare 
  
 142,146,178,210,214,300,397,421, 
  
 476,496,603,807,831,953,967,990, 
  
 1057,1238 
  
 Lärarutbildning 
  
 274,301,388,495,500,543,604,605, 
  
 629,658,841,876,935,1023,1024, 
  
 1039,1040,1103,1385 
  
 Musik 
  
 146,770,953,1255 
  
 Pedagogik 
  
 1277 
  
 Policy 
  
 273,291,296,297,299,302,382,410, 
  
 420,438,501,502,538,558,739,860, 
  
 903,1044,1083,1122,1125,1126, 
  
 1127,1280,1321,1337,1343,1344, 
  
 1345,1346 
  
 Hanson, skolledare 
  
 49,190,493,505,586,831 
  
 Självkänsla 
  
 65,119 
  
 Slöjd 
  
 88 
  
 Specialskolan/Specialpedagogik 
  
 697,891 
  
 Språk 
  
 404,461,521,694,757,760,947 
  
 Studie- och yrkesvägledning 
  
 1128 
  
 150 
  
 SOU 2010:36 
  
 Teater 
  
 856 
  
 Tysta och talföra 
  
 188,332,901 
  
 Undervisning 
  
 54,56,216,217,218,222,275,290, 
  
 438,589,596,613,680,706,760,770, 
  
 808,1067,1116,1245,1310,1353, 
  
 1354,1359,1386 
  
 Utbildningsmål 
  
 132,133,1321 
  
 Kvinnoperspektiv 
  
 Läroplan 
  
 102,515,540 
  
 Naturvetenskap 
  
 81,83,84 
  
 Pedagogik 
  
 264,932 
  
 Utbildningsvägar 
  
 695 
  
 Kvinnor, kvinnlig(he)t och feminitet 
  
 Arbetssätt 
  
 357 
  
 Fackföreningar 
  
 793 
  
 Feminisering 
  
 96,864 
  
 Friskolor 
  
 761,762 
  
 Idrott 
  
 204,211,659,797 
  
 Kompetens 
  
 126,624 
  
 Lärare 
  
 187,204,213,235,300,394,667,867, 
  
 902,965,1009,1066,1267,1268, 
  
 1269,1270,1271,1326 
  
 Lärarutbildning 
  
 547,797 
  
 Matematik 
  
 170,171,172,173,174,175,176,729, 
  
 730,755 
  
 Musik 
  
 1000 
  
 Hanson, skolledare 
  
 29,87,111,154,189,190,198,260, 
  
 352,429,527,646,831,931,964,965, 
  
 973,986,1097,1218,1219,1362, 
  
 1363,1364 
  
 Relationer 
  
 545 
  
 Slöjd 
  
 92,93,489,1256 
  
 Språk 
  
 1412,1413 
  
 151 
  
 SOU 2010:36 
  
 Teknik 
  
 66,122,602 
  
 Utbildningsvägar 
  
 61,182,295,296,298,1167,1236, 
  
 1266 
  
 Kön 
  
 Dans 
  
 1387 
  
 Etnicitet 
  
 32,52,225,226,278,311,369,408, 
  
 409,418,450,451,460,482,546,568, 
  
 569,570,579,580,591,639,640,641, 
  
 651,751,752,772,776,777,815,839, 
  
 850,888,1038,1056,1120,1221, 
  
 1254,1291,1294,1329,1357,1388, 
  
 1407,1410 
  
 Fritidshem 
  
 303,699 
  
 Funktion 
  
 15,41,77,251,417,472,660,661,728, 
  
 754,779,883,945,1011,1046,1060, 
  
 1061,1080,1104,1105,1120,1220, 
  
 1263,1338 
  
 Gestaltning 
  
 653,654 
  
 Gymnasieskolan 
  
 172,174,277,625,630,631,784,1221 
  
 Hedersrelaterat våld 
  
 450 
  
 Hållbar utveckling 
  
 54 
  
 Idrott 
  
 207,208,211,356,648 
  
 Identitet 
  
 761,1035 
  
 IT 
  
 261,579 
  
 Klass 
  
 18,19,20,21,23,32,69,104,225,331, 
  
 535,569,570,625,688,850,1030, 
  
 1031,1032,1033,1056,1115,1120, 
  
 1178,1188,1208,1302,1378,1407 
  
 Kropp 
  
 354,356,361,784 
  
 Könsöverskridande 
  
 303,326,774 
  
 Litteratur 
  
 746,839,999,1120 
  
 Lärare 
  
 625,758,761,762,795,867,1137, 
  
 1397 
  
 Ledarskap 
  
 95 
  
 Lärande 
  
 54,261 
  
 152 
  
 SOU 2010:36 
  
 Lärarutbildning 
  
 125,1137,1226 
  
 Matematik 
  
 171,172,359,622,1115,1317 
  
 Naturvetenskap 
  
 124,504,741,1154,1203 
  
 Pedagogik 
  
 131,277,700,1026,1232,1233,1292 
  
 Policy 
  
 258,700 
  
 Rekrytering 
  
 125 
  
 Hanson/skolledare 
  
 378,1219 
  
 Religion 
  
 473,1120 
  
 Resultat 
  
 144,225,364,585,751,752,850, 
  
 1022,1299 
  
 Sexualitet 
  
 21,157,185,271 
  
 Slöjd 
  
 1135 
  
 Socialisering 
  
 121,576,997,1307 
  
 Specialskolan/Specialpedagogik 
  
 728,754 
  
 Språk 
  
 46,79,121,165,268,272,286,287, 
  
 288,345,347,456,559,561,725,746, 
  
 763,789,951,1177 
  
 Studie- och yrkesvägledning 
  
 257,377,418 
  
 Teknik 
  
 123,124,467 
  
 Trakasserier, diskriminering 
  
 97,129,165,306,307,308,309,385, 
  
 och kränkningar 
  
 480,528,687,896,1118,1119 
  
 Våld 
  
 450 
  
 Ålder 
  
 10,280,758,1164,1254 
  
 Könsroller 
  
 Beteende 
  
 571,572,662,1351,1352,1355 
  
 Bild 
  
 1197 
  
 Dans 
  
 1358 
  
 Drama 
  
 337 
  
 Fritidshem 
  
 507 
  
 Gymnasieskolan 
  
 877 
  
 Litteratur 
  
 380,1098,1349 
  
 Lärarutbildning 
  
 604 
  
 Material 
  
 228,230 
  
 153 
  
 SOU 2010:36 
  
 Media 
  
 17 
  
 Musik 
  
 520,1330 
  
 Policy 
  
 336,899,925,1021,1044,1122,1123, 
  
 1124,1344,1348 
  
 Slöjd 
  
 821 
  
 Socialisering 
  
 745,1197,1198,1314 
  
 Teori 
  
 138,682 
  
 Tysta och talföra 
  
 337 
  
 Undervisning 
  
 220,231,433,507,774,1245,1342 
  
 Utbildningsvägar 
  
 184,323,634,635,636,813,1304 
  
 Villkor 
  
 811,848,877,925,929,975,976,1021, 
  
 1073,1176,1260,1299 
  
 Våld 
  
 923 
  
 Könsskillnad 
  
 Alkohol, tobak och narkotika 
  
 16,31 
  
 Auktoritetsresistens 
  
 610 
  
 Datoranvändning 
  
 818 
  
 Fysik 
  
 3 
  
 Gymnasieskolan 
  
 63,1209,1210,1311 
  
 Konkurrens 
  
 8,315 
  
 Matematik 
  
 3,4,253,737 
  
 Motorik 
  
 1059 
  
 Resultat 
  
 2,3,10,109,316,317,318,320,321,649, 
  
 705,738,1110,1113,1121,1159,1160, 
  
 1161,1162,1163,1164,1165,1207, 
  
 1208,1209,1210,1274,1320,1324, 
  
 1339 
  
 Samarbete 
  
 8,348 
  
 Språk 
  
 281,282,283,284,1158,1159,1160, 
  
 1244 
  
 Tysta och talföra 
  
 63 
  
 Utbildningsvägar 
  
 617,634,635,636,1121,1320 
 154 
 SOU 2010:36 
  
 Likabehandling 
  
 Likabehandlingsarbete 
  
 202,239,1380 
  
 Mångfald 
  
 30 
  
 Policy 
  
 45,47,373,474,509,563,595,601, 
  
 1010,1217,1231,1234,1239,1280 
  
 Värdegrund 
  
 5,30,852,886,1010,1306 
  
 Män, manlig(he)t och maskulinitet 
  
 Datoranvändning 
  
 339,344,882 
  
 Fritidshem 
  
 910 
  
 Gymnasieskolan 
  
 117,158 
  
 Identitet 
  
 158,590,639,640,641 
  
 Idrott 
  
 797 
  
 Kompetens 
  
 126 
  
 Litteratur 
  
 759 
  
 Lärare och lärarutbildning 
  
 33,55,70,148,187,388,496,497,593, 
  
 797,831,867,910,918,938,1281,1326 
  
 Matematik 
  
 175,730 
  
 Normer 
  
 34,240,276,322,375,542,593,759, 
  
 1090 
  
 Hanson/skolledare 
  
 831,931 
  
 Relationer 
  
 545 
  
 Slöjd 
  
 92,93 
  
 Språk 
  
 117,1412,1413 
  
 Utbildningsvägar 
  
 1236 
  
 Pojkar 
  
 Dans 
  
 376 
  
 Datoranvändning 
  
 529,616 
  
 Etik 
  
 1293 
  
 Fritidshem 
  
 110,652,905 
  
 Gymnasieskolan 
  
 764,898 
  
 Idrott 
  
 376,1367 
  
 Litteratur 
  
 331,562,698,873,874,898 
  
 Lärare 
  
 854,1082 
  
 155 
  
 SOU 2010:36 
  
 Läsning 
  
 1264 
  
 Mental träning 
  
 324 
  
 Normer 
  
 640,641,684,914,917,918,1069, 
  
 1082,1141,1357,1367,1375 
  
 Slöjd 
  
 821 
  
 Specialskolan/Specialpedagogik 
  
 1104,1105,1220 
  
 Språk 
  
 25,110,430,562,639,1220 
  
 Underprestation och resultat 
  
 57,144,145,225,477,919,1110 
  
 Undervisning 
  
 652,779,905,917,1287,1293 
  
 Utbildningsvägar 
  
 37,590,711,764,1002,1055,1082 
  
 Utvärdering och uppföljning 
  
 36,472,849 
  
 Arnold 
  
 Idrott 
  
 721 
  
 Teori 
  
 224 
  
 Sär- och/eller samkönad 
  
 Fysik 
  
 1013 
  
 Idrott 
  
 48,384,620,812,829 
  
 Musik 
  
 830 
  
 Policy 
  
 696,1109,1169 
  
 Språk 
  
 285,1275 
  
 Undervisning 
  
 98,134,143,167,256,319,384,452, 
  
 453,454,470,488,498,499,511,549, 
  
 620,623,626,633,637,656,753,828, 
  
 830,930,952,955,1013,1109,1275, 
  
 1312,1316,1331,1374 
  
 Sex- och samlevnadsundervisning 
  
 Gymnasieskolan 
  
 508,1131,1191,1243 
  
 Historiskt perspektiv 
  
 733,1093 
  
 Idrott 
  
 292,564 
  
 Lärarutbildning 
  
 608,1138,1139,1171,1240,1272, 
  
 1286 
 156 
 SOU 2010:36 
  
 Material 
  
 128,229,519,771,949,970,992,1052, 
  
 1391 
  
 Metoder 
  
 1,13,90,201,508,665,686,862,915, 
  
 1053,1054,1131,1185,1243,1286 
  
 Specialskolan/Specialpedagogik 
  
 660,661,814,936,1068,1243,1286 
  
 Teori 
  
 157,195,197,557,1093,1187 
  
 Utvärdering 
  
 147,183,196,201,310,415,609,645, 
  
 660,663,734,815,820,840,846,894, 
  
 895,896,915,971,972,987,1051, 
  
 1081,1094,1099,1100,1118,1131, 
  
 1138,1171,1191,1249,1272 
  
 Sexualitet 
  
 Gymnasieskolan 
  
 59,851 
  
 Litteratur 
  
 1065,1140,1223 
  
 Lärare 
  
 518,1071,1140,1416 
  
 Lärarutbildning 
  
 1,1071 
  
 Material 
  
 185,555,676,769,1101,1140 
  
 Normer 
  
 149,157,271,555,676,838,1091,1186 
  
 Slavhandel 
  
 59 
  
 Språk 
  
 851 
  
 Undervisning 
  
 1416 
 157 
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Lätt att göra rätt 
  
 – 
  
 om förmedling av brottsskadestånd. Ju. 
  
 2. 
  
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Ju. 
  
 3. 
  
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. M. 
  
 4. 
  
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
  
 – 
  
 offentlighet och integritet. Ju. 
  
 5. 
  
 Skolgång för alla barn. U. 
  
 6. 
  
 Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 
  
 – 
  
 utmaningar för slutförvarsprogrammet. M. 
  
 7. 
  
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. IJ. 
  
 8. 
  
 En myndighet för havs- och vattenmiljö. M. 
  
 9. 
  
 Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Jo. 
  
 10. 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. U. 
  
 11. 
  
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. Ku. 
  
 12. 
  
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. Ku. 
  
 13 
  
 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Fi. 
  
 14. 
  
 Partsinsyn enligt rättegångsbalken. Ju. 
  
 15. 
  
 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. Ju. 
  
 16. 
  
 Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. IJ. 
  
 17. 
  
 Prissatt vatten? M. 
  
 18. 
  
 En reformerad budgetlag. Fi. 
  
 19. 
  
 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. U. 
  
 20. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
  
 e-förvaltning. 
  Fi. 
  
 21. 
  
 Bättre marknad för tjänstehundar. Jo. 
  
 22. 
  
 Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Fö. 
  
 23. 
  
 Tredje sjösäkerhetspaketet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. N. 
  
 24. 
  
 Avtalad upphovsrätt. Ju. 
  
 25. 
  
 Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Fö. 
  
 26. 
  
 Flyttningsbidrag och unionsrätten. A. 
  
 27. 
  
 Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. N. 
  
 28. 
  
 Vändpunkt Sverige – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. U. 
  
 29. 
  
 En ny förvaltningslag. Ju. 
  
 30. 
  
 Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. N. 
  
 31. 
  
 Första hjälpen i psykisk hälsa. S. 
  
 32. 
  
 Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. UD. 
  
 33. 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. U. 
  
 34. 
  
 På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Ku. 
  
 35. 
  
 Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola  
  
 1969–2009. 
  U. 
  
 36. 
  
 Svensk forskning om jämställdhet och skola. En bibliografi. U. 
  
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Lätt att göra rätt 
 – om förmedling av brottsskadestånd. [1] 
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. [2] 
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
 – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt rättegångsbalken. [14] 
 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [15] 
 Avtalad upphovsrätt. [24] En ny förvaltningslag. [29] 
 Utrikespartementet 
 Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. [32] 
 Försvarsdepartementet 
 Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. [22] 
 Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. [25] 
 Socialdepartementet 
 Första hjälpen i psykisk hälsa. [31] 
 Finansdepartementet 
 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. [13] 
 En reformerad budgetlag. [18] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
 e-förvaltning. 
  [20] 
 Utbildningsdepartementet 
 Skolgång för alla barn. [5] 
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av 
 Delegationen för jämställdhet i skolan. [10] 
 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. [19] 
 Vändpunkt Sverige – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. [28] 
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. [33] 
 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola  
 1969–2009. 
  [35] 
 Svensk forskning om jämställdhet och skola. En bibliografi. [36] 
 Jordbruksdepartementet 
 Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. [9] 
 Bättre marknad för tjänstehundar. [21] 
 Miljödepartementet 
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. [3] 
 Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. [6] 
 En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? [17] 
 Näringsdepartementet 
 Tredje sjösäkerhetspaketet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. [23] 
 Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. [27] 
 Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. [30] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. [7] 
 Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. [16] 
 Kulturdepartementet 
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. [11] 
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. [12] 
 På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. [34] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Flyttningsbidrag och unionsrätten. [26]