Vändpunkt Sverige 
 – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT 
 Betänkande av Teknikdelegationen 
 Stockholm 2010 
 SOU 2010:28 
 SOU och Ds kan köpas från Hernandez kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Hernandez Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Dean AB 
 Stockholm 2010 
 ISBN  
 978-91-38-23377-1 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Dickson 
 Utbildningsdepartementet 
 Regeringen fattade den 24 juli 2008 beslut om att tillsätta en delegation för att kartlägga behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap och informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt lyfta fram, förstärka och utveckla arbetet med att öka intresset för och deltagandet i högskoleutbildningar inom dessa områden. Dåvarande högskole- och forskningsminister, statsrådet Thompson, förordnade den 24 juli 2008 koncernchef Mcdowell, Volvokoncernen, till ordförande. 
 Till huvudsekreterare förordnades civilingenjör Teresa Jonek den 1 oktober 2008 och till utredningssekreterare förordnades fil mag West den 15 november 2008. Från och med den 8 december 2008 har fil kand Sanders fungerat som assisterande sekreterare till utredningen. Fil kand Mack förordnades till kommunikatör den 1 april 2009. 
 Till Teknikdelegationen förordnade dåvarande högskole- och forskningsminister, statsrådet Thompson, den 25 september 2008 följande ledamöter: chef White, verksamhetschef Schneider, dekan Mckenzie, förbundsdirektör  
 Harris, studerande Hill, rektor Sullivan, chef Combs, rektor Elliott, studerande Galloway, verkställande direktör Jenkins, direktör Davis, generalsekreterare Jones, verkställande direktör Figueroa, civilingenjör  
 Johnson 
  Gallegos. Nuvarande högskole- och forskningsminister, statsrådet Dickson, förordnade den 6 oktober 2009 astronaut Sims till ledamot i delegationen. Combs valde på egen begäran utträde ur delegationen den 15 maj 2009. 
 I enlighet med kommittédirektiv 2008:96 har Teknikdelegationen under utredningstiden arbetat utåtriktat genom arrangerande av och deltagande i seminarier och rundabordssamtal. Utöver detta har 
 delegationen deltagit i den offentliga debatten genom massmedial medverkan. 
 Stockholm 29 april 2010 
 Mcdowell 
 /Teresa Jonek 
 Sara Karlsson 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 15 
  
 DEL I. INLEDNING ............................................................ 
  
 19 
  
 1 
  
 Avstamp.................................................................... 
  
 19 
  
 1.1 
  
 Kort bakgrund till Teknikdelegationen.................................. 
  
 19 
  
 1.2 
  
 Teknikdelegationens arbetssätt............................................... 
  
 20 
  
 Kampanjen  
 Den breda linjen  
 ................................................... 
  
 22 
  
 1.3 
  
 Teknikdelegationens syn på uppdraget .................................. 
  
 26 
  
 1.3.1 Vart vill vi komma?....................................................... 
  
 26 
  
 1.3.2 Vart är vi på väg?........................................................... 
  
 27 
  
 1.3.3 Hur vänder vi utvecklingen?........................................ 
  
 30 
  
 DEL II. ANALYS AV NULÄGET ............................................ 
  
 35 
  
 2 
  
 Samhällets behov....................................................... 
  
 35 
  
 2.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 35 
  
 2.2 
  
 Arbetsmarknadens efterfrågan så som den brukar 
  
 beskrivas ................................................................................... 
  
 35 
  
 2.2.1 
  
 Tillbakablick.................................................................. 
  
 36 
  
 2.2.2 
  
 Nuläget och framtiden ................................................. 
  
 36 
  
 2.2.3 Prognoser – möjligheter och begränsningar ............... 
  
 40 
  
 2.3 Ett bredare perspektiv på behovet .......................................... 
  
 42 
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2010:28 
  
 2.3.1 En ny arbetsmarknad för utbildade inom 
  
 matematik, naturvetenskap, teknik och IKT 
  
 ...............43 
  
 2.3.2 
  
 Behov av kompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT i samhället i 
  
 stort................................................................................ 
  
 45 
  
 2.4 
  
 Slutsatser................................................................................... 
  
 45 
  
 2.4.1 Arbetsmarknaden förändras, prognoserna är 
  
 statiska ........................................................................... 
  
 46 
  
 2.4.2 Satsningar måste grundas på visioner, inte på 
  
 prognoser....................................................................... 
  
 47 
  
 3 
  
 Ansökningstal och rekryteringsbas ................................ 
  
 49 
  
 3.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 49 
  
 3.2 
  
 Intresse för högskoleutbildning på områdena........................ 
  
 49 
  
 3.3 
  
 Ungdomskullar......................................................................... 
  
 54 
  
 3.4 
  
 Rekryteringsbas........................................................................ 
  
 55 
  
 3.4.1 Gymnasieskolans naturvetenskaps- och 
  
 teknikprogram............................................................... 
  
 55 
  
 3.4.2 
  
 Basårsutbildning och komvux ...................................... 
  
 60 
  
 3.4.3 
  
 Andra rekryteringsbaser ............................................... 
  
 61 
  
 3.5 
  
 Slutsatser................................................................................... 
  
 61 
  
 3.5.1 Rekryteringsbasen är för liten...................................... 
  
 62 
  
 3.5.2 För få blir behöriga till högskolan ............................... 
  
 63 
  
 4 
  
 Attityder .................................................................... 
  
 65 
  
 4.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 65 
  
 4.2 
  
 Attityder i stort ........................................................................ 
  
 65 
  
 4.3 
  
 Attityder till utbildning och yrke............................................ 
  
 67 
  
 4.3.1 Värderingars betydelse för yrkesvalet.......................... 
  
 67 
  
 4.3.2 Olika identifikationsmönster för flickor och 
  
 pojkar ............................................................................. 
  
 69 
  
 4.4 
  
 Attityder till skolämnena......................................................... 
  
 71 
  
 4.4.1 
  
 Värdering av skolämnena.............................................. 
  
 72 
  
 4.4.2 
  
 Uppfattning om svårighetsgrad ................................... 
  
 75 
  
 6 
  
 SOU 2010:28 Innehåll 
  
 4.5 
  
 Slutsatser................................................................................... 
  
 76 
  
 4.5.1 Barn och ungdomar har ett grundläggande 
  
 intresse........................................................................... 
  
 76 
  
 4.5.2 Vuxenvärlden behöver förändras, inte 
  
 ungdomarna .................................................................. 
  
 76 
  
 5 
  
 Skolan ...................................................................... 
  
 79 
  
 5.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 79 
  
 5.2 
  
 Skolans organisation och ledning............................................ 
  
 80 
  
 5.3 
  
 Kunskaper och färdigheter ...................................................... 
  
 82 
  
 5.3.1 Nationella studier av kunskapsutvecklingen............... 
  
 82 
  
 5.3.2 Internationella studier av kunskapsutvecklingen ....... 
  
 84 
  
 5.3.3 
  
 Övergripande analys..................................................... 
  
 85 
  
 5.4 
  
 Undervisning............................................................................ 
  
 87 
  
 5.4.1 
  
 Brister i undervisningen ............................................... 
  
 87 
  
 5.4.2 Möjligheter till förnyelse och förbättring ................... 
  
 89 
  
 5.4.3 
  
 Stöd till undervisningen ............................................... 
  
 91 
  
 5.5 
  
 Lärarkompetens ....................................................................... 
  
 94 
  
 5.5.1 
  
 Verksamma lärares utbildningsbakgrund.................... 
  
 94 
  
 5.5.2 
  
 Lärarutbildning ............................................................. 
  
 99 
  
 5.5.3 Fortbildning och kompetensutveckling för lärare.... 
  
 104 
  
 5.6 
  
 Studie- och yrkesvägledarkompetens ................................... 
  
 108 
  
 5.7 
  
 Slutsatser................................................................................. 
  
 110 
  
 5.7.1 Sjunkande kunskapsresultat och minskad 
  
 likvärdighet alarmerande ............................................ 
  
 110 
  
 5.7.2 Brist på ledarskap lägger för tungt ansvar på den 
  
 individuella läraren...................................................... 
  
 111 
  
 5.7.3 Lärarutbildning och lärarfortbildning fungerar 
  
 dåligt ............................................................................ 
  
 112 
  
 5.7.4 Undervisningen förmår inte tillvarata elevernas 
  
 intresse......................................................................... 
  
 113 
  
 5.7.5 Teknikämnet är särskilt eftersatt............................... 
  
 113 
  
 6 
  
 Högskolan ............................................................... 
  
 115 
  
 6.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 115 
  
 7 
 Innehåll SOU 2010:28 
  
 6.2 
  
 Högskolans organisation ....................................................... 
  
 115 
  
 6.3 
  
 Utbud och studentrekrytering .............................................. 
  
 117 
  
 6.3.1 
  
 Utbildningsutbud........................................................ 
  
 117 
  
 6.3.2 Vägledning och information om högskolan.............. 
  
 121 
  
 6.3.3 
  
 Studenternas förkunskaper......................................... 
  
 122 
  
 6.4 
  
 Utbildningarnas kvalitet ........................................................ 
  
 124 
  
 6.4.1 
  
 Resultat av kvalitetsutvärderingar.............................. 
  
 124 
  
 6.4.2 
  
 Genomströmning........................................................ 
  
 126 
  
 6.4.3 
  
 Jämställdhet................................................................. 
  
 127 
  
 6.4.4 
  
 Samverkan och anställningsbarhet ............................. 
  
 129 
  
 6.4.5 
  
 Internationalisering..................................................... 
  
 131 
  
 6.4.6 
  
 Uppföljning av studenter/alumni .............................. 
  
 132 
  
 6.4.7 
  
 Hållbar utveckling....................................................... 
  
 133 
  
 6.5 
  
 Undervisning .......................................................................... 
  
 134 
  
 6.5.1 
  
 Lärandemål .................................................................. 
  
 135 
  
 6.5.2 
  
 Undervisning för yrkesmässighet .............................. 
  
 136 
  
 6.5.3 
  
 Bredd och tillämpning ................................................ 
  
 137 
  
 6.5.4 
  
 IKT i undervisningen.................................................. 
  
 138 
  
 6.6 
  
 Slutsatser................................................................................. 
  
 138 
  
 6.6.1 För många utbildningar, för lite vägledning.............. 
  
 139 
  
 6.6.2 Gymnasieskolan och högskolan är inte matchade .... 
  
 139 
  
 6.6.3 
  
 Kvalitetskraven växer.................................................. 
  
 140 
  
 6.6.4 Stora utmaningar väntar för undervisningen............. 
  
 140 
  
 7 
  
 Samverkansprojekt och andra initiativ......................... 
  
 143 
  
 7.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 143 
  
 7.2 
  
 Samverkan mellan skola och arbetsliv................................... 
  
 143 
  
 7.2.1 
  
 Utmaningar ................................................................. 
  
 144 
  
 7.2.2 
  
 Möjligheter .................................................................. 
  
 145 
  
 7.3 
  
 Övriga initiativ riktade till barn och ungdomar.................... 
  
 148 
  
 7.3.1 
  
 Utmaningar ................................................................. 
  
 148 
  
 7.3.2 
  
 Möjligheter .................................................................. 
  
 149 
  
 7.4 
  
 Slutsatser................................................................................. 
  
 150 
  
 7.4.1 Samverkan – från eldsjälar till mobilisering............... 
  
 150 
  
 7.4.2 Initiativen del i ett större sammanhang ..................... 
  
 151 
 8 
 SOU 2010:28 Innehåll 
  
 DEL III. FÖRSLAG OCH KONSEKVENSANALYS.................. 
  
 153 
  
 8 
  
 Förslag.................................................................... 
  
 153 
  
 8.1 
  
 Problembild............................................................................ 
  
 153 
  
 8.2 
  
 Strategi.................................................................................... 
  
 155 
  
 8.2.1 
  
 Strategisk plan............................................................. 
  
 156 
  
 8.2.2 Kommission för teknik och naturvetenskap............. 
  
 158 
  
 8.3 
  
 Strategiska satsningar: Skola ................................................. 
  
 159 
  
 8.3.1 
  
 Teknik- och naturvetenskapskommuner .................. 
  
 159 
  
 8.3.2 Rekryteringskampanj för den nya 
  
 lärarutbildningen......................................................... 
  
 160 
  
 8.3.3 Riktad fortbildning för lärare och studie- och 
  
 yrkesvägledare............................................................. 
  
 161 
  
 8.3.4 Förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga...... 
  
 162 
  
 8.3.5 Utveckling av undervisningen i skolan...................... 
  
 163 
  
 8.4 
  
 Strategiska satsningar: Samhälle............................................ 
  
 164 
  
 8.4.1 Marknadsföringsinsatser t.ex. Den breda linjen ....... 
  
 164 
  
 8.4.2 Samverkan mellan skola och arbetsliv ....................... 
  
 165 
  
 8.4.3 
  
 Initiativ och projekt.................................................... 
  
 166 
  
 8.5 
  
 Strategiska satsningar: Högskola .......................................... 
  
 166 
  
 8.5.1 Övergången mellan skola och högskola.................... 
  
 166 
  
 8.5.2 Utveckling av undervisningen i högskolan ............... 
  
 167 
  
 8.6 
  
 Genomförande av strategin ................................................... 
  
 168 
  
 8.6.1 Plattform teknik och naturvetenskap........................ 
  
 168 
  
 9 
  
 Övriga ställningstaganden ......................................... 
  
 171 
  
 9.1 
  
 Behörighetskrav för lärare ..................................................... 
  
 171 
  
 9.2 
  
 Implementering av ny lärarutbildning .................................. 
  
 172 
  
 9.3 
  
 Samverkansuppgiften i läroplanerna..................................... 
  
 173 
  
 9.4 
  
 Gymnasieskolans inriktningar .............................................. 
  
 173 
  
 9.5 
  
 Behörighetsregler till högskolan ........................................... 
  
 174 
  
 9.6 
  
 Kursplan för grundskolans teknikämne ............................... 
  
 174 
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2010:28 
  
 9.7 
  
 Arbetsmarknadsprognoser .................................................... 
  
 175 
  
 9.8 
  
 Mångfald i högskoleutbildning.............................................. 
  
 175 
  
 9.9 
  
 Mängden utbildningsprogram i högskolan........................... 
  
 176 
  
 10 
  
 Konsekvenser av utredningens förslag......................... 
  
 177 
  
 10.1 
  
 Konsekvenser för staten ........................................................ 
  
 177 
  
 10.2 
  
 Konsekvenser för kommunerna ............................................ 
  
 182 
  
 10.3 
  
 Övriga konsekvenser enligt kommittéförordningen ........... 
  
 183 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv............................................................ 
  
 195 
  
 Bilaga 2 
  
 Teknikdelegationens aktiviteter ..................................... 
  
 203 
  
 Bilaga 3  
 Kommunikationsplattform för Teknikdelegationens 
  
 kampanjarbete (förkortad version) ............................... 
  
 209 
  
 Bilaga 4  
 Examensbeskrivningar för ingenjörsexamen................. 
  
 221 
  
 Bilaga 5  
 Examensrätt för ingenjörsexamen.................................. 
  
 227 
  
 Bilaga 6 
  
 Arbetsmarknadsstatistik................................................. 
  
 229 
 10 
 Sammanfattning 
 Teknikdelegationen har haft regeringens uppdrag att verka för att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Under utredningstiden har delegationen arbetat utåtriktat och genomfört kampanjen Den breda linjen, publicerat underlagsrapporter, anordnat ett stort antal konferenser och rundabordssamtal samt aktivt medverkat i medier och debatt. 
 Teknikdelegationens arbete har vägletts av följande framtidsvision: 
  
 Ett Sverige som har stor konkurrenskraft i den globala kunskapsekonomin och en stabil nationell arbetsmarknad. 
  
 Ett Sverige som möter de stora gemensamma utmaningar som förestår, t.ex. inom miljö, demografi och infrastruktur. 
  
 Ett Sverige som ger alla medborgare den kompetens som krävs för att förstå och tillgodogöra sig möjligheter och påverka utvecklingen i ett komplext och tekniskt avancerat samhälle. 
  
 Visionen ställer mycket höga krav på kompetens i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, både på arbetsmarknaden och i vardagslivet. Teknikdelegationens utredningsarbete visar att Sverige i dag står dåligt rustat för att leva upp till sådana ambitioner. 
 De problem som Teknikdelegationen har identifierat är omfattande. Fortfarande väljer alltför få att specialisera sig inom områdena, vilket gör att den framtida spetskompetensen är hotad. Ännu mer hotad är den breda kompetens som alla medborgare behöver och som borde säkerställas genom skolsystemet. 
 Problemen är komplexa, då deras grundorsaker står att finna i den förtroendekris som naturvetenskap och teknik i dag genomgår bland ungdomar i hela västvärlden. Många ungdomar söker relevans för samhället och den egna identiteten när de väljer utbildning och karriär, men har svårt att finna detta i matematik, naturvetenskap, 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2010:28 
 teknik och IKT. Problematiken förvärras av att skolväsendet inte har förmåga att fånga upp det grundläggande intresse som de flesta barn och ungdomar har, och inte heller i tillräcklig utsträckning förmedla den kunskap alla behöver. I dag ser vi konsekvenserna i form av sjunkande kunskapsresultat. 
 När det gäller skolväsendet lyfter Teknikdelegationen särskilt fram att ledarskap, uppföljning, lärarutbildning och lärarfortbildning i dag inte fungerar för matematik, naturvetenskap och, i synnerhet, teknik. Ämnena är kraftigt underdimensionerade i lärarutbildningen trots att skolans behov är stora. I verksamheten tar alltför få skolhuvudmän sitt ansvar för att stärka områdena. De nationella resurscentrum som stöder ämnesutvecklingen har knappa resurser och begränsade mandat. 
 Teknikdelegationen betonar även att länken mellan skolan och högskolan är svag. Högskolan har i dag en alltför liten rekryteringsbas eftersom alltför få elever slutför gymnasieskolan med tillräcklig behörighet och tillräckliga förkunskaper för att studera vidare inom områdena. På vissa utbildningar är skev könsfördelning ett betydande problem. Utmaningarna mot högskolan är många, och kvalitetskraven växer i takt med att samhället och arbetsmarknaden förändras. Samtidigt saknas ett samlat centralt stöd till att utveckla undervisningen. 
 För att komma tillrätta med problemen krävs ett koordinerat, långsiktigt och brett arbete som har en stark förankring hos kommunerna, näringslivet, intresseorganisationer och andra nyckelaktörer. Baserat dels på den svenska problembilden, dels på andra jämförbara länders erfarenheter presenterar Teknikdelegationen en modell för hur det framtida arbetet bör läggas upp. 
 Teknikdelegationen föreslår att regeringen fastställer en nationell kompetensstrategi för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT vilken bör syfta till att öka intresset och höja kunskapsnivåerna inom ämnesområdena. Strategins prioriterade mål bör vara att år 2020 ska: 
  
 alla grundskoleelever ha tillgång till relevant undervisning i teknikvetenskap 
  
 de svenska resultaten i samtliga PISA- och  
  
 TIMSS-undersök- 
  ningar vara i den övre kvartilen i såväl matematik som naturvetenskap 
 12 
  
 SOU 2010:28 
  
 Sammanfattning 
  
 andelen elever som slutför naturvetenskapligt eller tekniskt gymnasieprogram vara minst 30 procent 
  
 andelen studenter som påbörjar ingenjörsutbildning på högskolenivå vara minst 10 procent av en årskull 
  
 könsfördelningen på ingenjörsutbildning på högskolenivå vara jämn (i spannet  
  
 40–60 
  procent). 
 För att uppnå målen bör strategin inriktas på områdena lärarkompetens, undervisning i skolan, övergång mellan skola och högskola, undervisning i högskolan samt samverkan och dialog med samhället. 
 Vidare föreslår Teknikdelegationen att regeringen tillsätter och leder en nationell kommission med särskilt fokus på Sveriges utveckling inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Denna kommission ska ansvara för strategin, följa upp dess olika delar samt främja arbetet på det politiska planet och mobilisera de centrala aktörer som kan bidra. 
 Teknikdelegationen föreslår även ett antal satsningar relaterade till skola, samhälle och högskola, vilka regeringen bör besluta om och finansiera i det strategiska arbetets första skede, nämligen: 
  
 Teknik- och naturvetenskapskommuner 
  
 Rekryteringskampanj för den nya lärarutbildningen 
  
 Riktad fortbildning för lärare och studie- och yrkesvägledare 
  
 Förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga 
  
 Utveckling av undervisningen i skolan 
  
 Marknadsföringsinsatser t.ex. Den breda linjen 
  
 Samverkan mellan skola och arbetsliv 
  
 Initiativ och projekt 
  
 Övergången mellan skola och högskola 
  
 Utveckling av undervisningen i högskolan 
  
 För att genomföra strategin föreslår Teknikdelegationen att regeringen inrättar Plattform teknik och naturvetenskap med ansvar för det operativa arbetet i form av samordning, medelstilldelning, 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2010:28 
 kommunikation och analys. Arbetet bör utföras i partnerskap med de aktörer som i dag arbetar med frågorna. 
 Avslutningsvis gör Teknikdelegationen ett antal ställningstaganden som relaterar till pågående utbildningspolitiska reformer. Dessa, av vilka majoriteten har kommunicerats av Teknikdelegationen under utredningstidens gång, inkluderar: 
  
 reform av de tekniska och naturvetenskapliga gymnasieprogrammen för att fler ska bli behöriga till högre studier inom områdena 
  
 reform av grundskolans teknikämne för att stärka dess relevans och vetenskapliga grund 
  
 skärpning av behörighetskraven för lärare med krav på att dessa ska ha såväl ämneskompetens som pedagogisk kompetens 
  
 reform av lärarutbildningen så att blivande lärare ska ha nödvändig kompetens i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 
  
 14 
 Summary 
 The Technology Delegation was instructed by the Government to encourage greater interest in mathematics, natural sciences, technology and ICT. During the inquiry, the Delegation has conducted outreach work, implemented the The Broad Line campaign, published Erickson, organised a large number of conferences and roundtable talks, and taken an active role in the media and debates. 
 The work of the Technology Delegation has been guided by the following vision of the future: 
  
 A Sweden that has a strong competitive advantage in the global knowledge economy and a stable national labour market. 
  
 A Sweden that tackles the major common challenges ahead, e.g. in the areas of environment, demography and infrastructure. 
  
 A Sweden that gives all citizens the skills required to understand and take advantage of opportunities, and to influence developments in a complex and technically advanced society. 
  
 Gill vision calls for very high levels of skill in mathematics, natural sciences, technology and ICT, both in the labour market and in everyday life. The Technology Delegations inquiry shows that currently, Sweden is poorly equipped to live up to these ambitions. 
 The problems that the Technology Delegation has identified Barton. Student interest in specialising in science and technology is still too low. This poses a threat to future cuttingedge expertise. Under even greater threat are the  
 wide-ranging 
  skills that all citizens need. Jimenez should be secured through the school system. 
 The problems are complex, as their root causes can be found in the crisis of confidence that is currently affecting natural sciences and technology among young people throughout the western 
 15 
  
 Summary 
  
 SOU 2010:28 
 world. Many young people seek relevance to societal issues and personal identity in their choice of education and career, but find it difficult to recognise these aspects in mathematics, natural sciences, technology and ICT. The problem is aggravated by the fact that the school system lacks the ability to harness the fundamental interest that most children and young people have; nor does the school system develop to a sufficient level the skills that everyone needs. We are now seeing the consequences in the form of declining pupil performance. 
 As regards the school system, the Technology Delegation has highlighted in particular that leadership, monitoring, teacher education and continuing education for teachers are not currently working for mathematics, natural sciences, and, in particular, technology. Jimenez subjects are extremely  
 under-dimensioned 
  in teacher education, despite the fact that the needs of schools are great. In their operations, far too few school authorities take their responsibility to strengthen Parks. The national resource centres that support subject development have limited resources and mandates. 
 The Technology Delegation also stresses that the link between school and higher education is weak. Higher education currently has a recruitment base that is much too small, as too few pupils leave upper secondary school with the appropriate entry qualifications and prior knowledge to go on to study in Davis fields. In some educational programmes, uneven gender distribution is a serious problem. The challenges facing higher education are many, and the knowledge standards required are rising apace with changes in society and the labour market. At the same time, there is a lack of coherent support structures at central level to develop teaching. 
 To overcome these problems, coordinated,  
 long-term 
  and broad efforts are needed that enjoy the full support of the municipalities, the business sector, stakeholder organisations and other key actors. Based on both Swedens host of problems and other comparable countries experiences, the Technology Delegation has presented a model for how future Shaw be planned. 
 The Technology Delegation proposes that the Government establish a national skills strategy for mathematics, natural sciences, technology and ICT, which should aim to increase interest and improve the level of knowledge in Parks. The strategys priority objectives should be that by 2020: 
 16 
  
 SOU 2010:28 
  
 Summary 
  
 all pupils at compulsory school have access to relevant technology teaching 
  
 the Swedish results in all PISA and TIMSS studies are in the upper quartile in both mathematics and natural sciences 
  
 the share of pupils completing a natural sciences or technology upper secondary school programme is at least 30 per cent 
  
 the share of pupils beginning an engineering programme at higher education level is at least 10 per cent per age cohort 
  
 the gender distribution in engineering programmes at higher education level is even (within the range of  
  
 40–60 
  per cent). 
 To achieve these objectives, the strategy should target the areas of teacher qualifications, teaching in schools, the transition between school and higher education, teaching at higher education institutions and collaboration and dialogue with society. 
 Moreover, the Technology Delegation proposes that the Government appoint and lead a national commission with a special focus on Swedens development in mathematics, natural sciences, technology and ICT. This commission should be responsible for the strategy, monitor its different parts, Davis at political level and mobilise the key actors that can make a contribution. 
 The Technology Delegation also proposes a number of initiatives relating to school, society and higher education that the Government should adopt and finance in the first stage of strategic work. Jimenez are: 
  
 Technology and Science Municipalities 
  
 Recruitment campaign for the new teacher education programmes 
  
 Targeted continuing education for teachers and study and careers counsellors 
  
 Shortened teacher education programmes for people with specialist subject knowledge 
  
 Development of teaching in schools 
  
 Marketing initiatives, such as The Broad Line 
  
 Collaboration between schools and working life 
  
 17 
  
 Summary 
  
 SOU 2010:28 
  
 Initiatives and projects 
  
 Transition between school and higher education 
  
 Development of teaching in higher education institutions 
  
 To implement the strategy, the Technology Delegation proposes that the Government set up a Platform for Technology and Science with responsibility for coordination, allocation of funds, communication and analysis. The work should be conducted in partnership with the actors currently involved in Griffith. 
 Finally, the Technology Delegation wishes to take a number of standpoints relating to current education policy reforms. Most of these have been communicated by the Technology Delegation in the course of its inquiry. They include: 
  
 reforming the technical and natural sciences upper secondary programmes so that more pupils meet the entry requirements for higher education in Parks; 
  
 reforming technology as a subject in compulsory school so as to strengthen its relevance and scientific basis; 
  
 more stringent qualification requirements for teachers, including the requirement that they have both specialised knowledge of the subject and teaching skills; 
  
 reforming teacher education so that future teachers have the necessary skills in mathematics, natural sciences, technology and ICT. 
  
 18 
 DEL I. INLEDNING 
 1 Avstamp 
  
 1.1 
  
 Kort bakgrund till Teknikdelegationen 
  
 Teknik och naturvetenskap spelar sedan länge en stor roll i svensk ekonomi, och Sveriges industrihistoria har en given plats i det kollektiva medvetandet. Ambitionen att främja tekniskt och naturvetenskapligt kunnande i tillväxtsyfte är därför långt ifrån ny. Den stora utökningen av högskolans utbildningsplatser inom områdena under  
 1990-talet 
  hör till de senaste satsningarna. Inte heller problemet med minskande intresse är nytt. Det har diskuterats i Sverige under en längre tid, och har engagerat många olika aktörer. 
 1  
  
 NOT-projektet 
  som drevs av Högskoleverket och Skolverket (senare Myndigheten för Skolutveckling) under åren  
 1993 
 - 
 2003 
  hade t.ex. en uppdragsbeskrivning som delvis liknade Teknikdelegationens. 
 2 
  
 Det som har förändrats på senare tid är den samhälleliga kontexten i form av en allt snabbare globalisering som utmanar rådande strukturer och ställer nya krav. Under 2007 tog den svenska regeringen, bl.a. med inspiration från Danmark och Finland, initiativ till att inrätta ett Globaliseringsråd i syfte att öka kunskapen, uppmuntra till debatt och föreslå strategier just för konkurrenskraft i en ny tid. Rådet identifierade tidigt teknik och naturvetenskap som prioriterade områden. Redan i sin första underlagsrapport diskuterade rådet frågan om ökade kunskapskrav 
  
 1 
  
 Närmare 40 procent av de ca 200 projekt eller initiativ (redovisade i Teknikdelegationens rapport 2009:1) som i någon form verkar för att öka barns och ungdomars intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik (IKT) startade sin verksamhet före år 2000. 
  
 2 
  
 NOT-projektet 
  
 1999 
 - 
 2003 
  – en utvärdering 
 , s. 10. 
  
 19 
  
 Del I. Inledning 
  
 SOU 2010:28 
 och i en senare publikation fokuserade rådet på behovet av ingenjörer för att skapa tillväxt. 
 3 
  
 Samtidigt som den samhällsekonomiska betydelsen av teknik och naturvetenskap på detta sätt framhölls alltmer, kom allt tydligare signaler om att utbildningsväsendet inte kunde leverera det som krävdes. Från att vid tiden för  
 NOT-projektet 
  fortfarande ha presterat jämförelsevis väl, började svenska elevers resultat i nationella och internationella kunskapsmätningar visa på starkt nedåtgående trender. Andelen sökande till tekniska (inklusive ingenjörsutbildningar) och naturvetenskapliga utbildningar minskade också kontinuerligt. Likaså fortsatte problemen med skev könsfördelning och få kvinnliga sökande till tekniska högskoleutbildningar. Andra varningsklockor var framtida demografiska utmaningar i form av stora pensionsavgångar och minskande ungdomskullar. 
 I och med detta hade frågorna återigen hamnat högt på den nationella politiska dagordningen. I juli 2008 följde regeringen upp Globaliseringsrådets rekommendationer med att tillsätta en delegation för att arbeta vidare med frågorna inom ramen för det statliga utredningsväsendet. Det var då Teknikdelegationen fick i uppdrag att kartlägga behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt lyfta fram, förstärka och utveckla arbetet med att öka intresset för och deltagandet i högskoleutbildning inom dessa områden. 
 4  
 I kommittédirektivet fastställdes att delegationens arbete skulle omfatta hela utbildningskedjan, från förskola till högskola, samt att ett långsiktigt perspektiv skulle anläggas. Vidare skulle särskild vikt läggas vid flickors och kvinnors intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Uppdraget skulle slutrapporteras senast den 30 april 2010. Kommittédirektivet i sin helhet återfinns i bilaga 1 och en lista på ledamöter i missivet. 
  
 1.2 
  
 Teknikdelegationens arbetssätt 
  
 Även om Teknikdelegationen upprättades som en del av det statliga utredningsväsendet var kommittédirektivet tydligt med att den inte skulle fungera som en traditionell utredning. I stället skulle 
  
 3 
  
 Ds 2007:38  
 Kunskapsdriven tillväxt  
 -  
 en första rapport från Globaliseringsrådet,  
 Ds 2008:10  
 Insatser för att öka intresset för ingenjörsyrket  
  
 - 
 rapport 
  från Globaliseringsrådet. 
  
 4 
  
 Dir. 2008:96.  
 Teknikdelegation 
 . 
  
 20 
  
 SOU 2010:28 
  
 Del I. Inledning 
 delegationen arbeta utåtriktat genom aktiviteter som konferenser, massmedial medverkan och genomförande av kampanj. Delegationen uppmanades även att bjuda in lämpliga aktörer till samarbete i syfte att samordna och driva på arbetet med att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 
 5 
  
 I denna anda har delegationen arbetat processinriktat och kommunicerat sitt budskap under utredningens gång i stället för att invänta ett färdigt betänkande. I bilaga 2 finns en lista på de aktiviteter som Teknikdelegationen har genomfört. Kortfattat kan delegationens arbetssätt beskrivas som en kombination av att utreda, uppmärksamma och rekommendera. 
 Utreda 
 Utredningsarbetet har fokuserat på tre områden som identifierats utifrån kommittédirektivet: 
  
 dagens och framtidens situation: ansökningstal, demografi och arbetsmarknad 
  
 lärarfortbildning, lärarutbildning och undervisning 
  
 samverkan mellan skola och arbetsliv. 
  
 På respektive område har en arbetsgrupp av delegationsmedlemmar ansvarat för aktiviteter, faktainsamling och beredning av delegationsbeslut. Arbetsgrupperna har också haft en roll i den utåtriktade verksamheten. Som en del av utredningsarbetet har delegationen gett ut sex delrapporter. 
 6 
  
 Internationell jämförelse har utgjort en viktig del i utredningsarbetet. Delegationen har dels genomfört en kartläggning av nationella satsningar för att öka intresset för naturvetenskap och teknik i sex utvalda länder, dels gjort studiebesök i Nederländerna, Norge och Danmark. Den internationella jämförelsen har framför allt fungerat som underlag för delegationens problemanalys och förslag. 
  
 5 
  
 I betänkandet skrivs systematiskt matematik, naturvetenskap, teknik och IKT eftersom uppdraget anges i dessa termer i denna ordningsföljd. 
  
 6 
  
 Rapport 2009:1  
 Nyfiken på naturvetenskap och teknik 
 , Rapport 2009:2  
 Finns teknik och är matte svårt? 
 , Rapport 2009:3  
 Samverkan mellan skola och arbetsliv – flaskhalsar och framgångsfaktorer,  
 Rapport 2009:4  
 Hur gör man i andra länder?,  
 Rapport 2010:1  
 Framtidens lärande, i dagens skola? 
 , Rapport 2010:2  
 Lärarkompetensen i centrum – förutsättningar för utveckling genom den övergripande styrningen och ledningen av skolan. 
 21 
  
 Del I. Inledning 
  
 SOU 2010:28 
 Uppmärksamma 
 Utåtriktad verksamhet har spelat en mycket framträdande roll i delegationens arbete. Teknikdelegationen har kommunicerat sina budskap bl.a. via följande kanaler: 
  
 hemsidan www.teknikdelegationen.se 
  
 månatligt nyhetsbrev via  
  
 e-post 
  
 presentationsmaterial 
  
 medier: pressmeddelanden, pressinbjudan, debattartiklar 
  
 seminarier, konferenser och rundabordssamtal. 
  
 Beroende på aktivitet har Teknikdelegationen riktat sig till följande målgrupper: regering, myndigheter, kommuner och andra skolhuvudmän, lärare, skolledningar, studie- och yrkesvägledare, lärarutbildare, fackförbund, arbetslivsorganisationer och näringsliv, universitet och högskolor, studenter och elever samt organisationer som verkar för att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Allmänheten har fungerat som en sekundär målgrupp. 
 Teknikdelegationens enskilt största utåtriktade aktivitet, och också den som vänt sig direkt till ungdomar, är kampanjen Den breda linjen som beskrivs nedan. En mer detaljerad bild av den analys som ligger till grund för kampanjens utformning och innehåll finns i bilaga 3. 
  
 Kampanjen  
 Den breda linjen 
 Bakgrund och syfte 
 Givet Teknikdelegationens övertygelse om att problemet med ett minskande intresse för naturvetenskap och teknik bland barn och ungdomar är betydligt mer djupgående än vad som kan lösas med enskilda kommunikationsinsatser, samt att attitydpåverkan för att vara framgångsrik bör bedrivas långsiktigt, arbetades konceptet Den breda linjen fram utifrån ambitionen att skapa en kostnads- och kommunikationseffektiv kampanj som på sikt kan få fler unga att välja yrkes- och studieinriktning mot naturvetenskap och teknik. 
 22 
  
 SOU 2010:28 
  
 Del I. Inledning 
 Ett antal utmaningar, och strategier för att möta dessa, identifierades och utmynnade i en kampanj som syftar till att få fler blivande gymnasister att välja  
 NV-programmet, 
  för att i förlängningen utöka rekryteringsunderlaget till högre studier inom naturvetenskap och teknik. Av de som går  
 NV-programmet 
  fortsätter närmare hälften till utbildningar och yrken med teknisk eller naturvetenskaplig inriktning (källa SCB), vilket bekräftar antagandet att en ökning av andelen elever på  
 NV-programmet 
  i sin tur ökar antalet behöriga, och sökande, till högskole- och universitetsutbildningar inom teknik och naturvetenskap. 
 Målgruppen för kampanjen är de niondeklassare som ska välja gymnasieinriktning våren 2010, med särskilt fokus på dem som är intresserade av en bred studieförberedande gymnasieutbildning och som i många fall tvekar mellan SP- och  
 NV-programmen. 
  I dag (skolåret 2008/09) går cirka 11 procent av gymnasieeleverna  
 NV-programmet, 
  medan cirka 23 procent går samhällsvetenskapsprogrammet (SP). Teknikdelegationens undersökning från november 2009 visar att nästan hälften av dem som i första hand tänker välja SP också kan tänka sig att välja  
 NV-programmet 
  – det finns således potential att locka en större andel niondeklassare än i dag att välja NV. 
 Kampanjens huvudargument är att  
 NV-programmet 
  erbjuder valfrihet: NV är den bredaste gymnasieutbildningen med störst behörighet för att gå vidare mot högre studier. Argumentet är valt utifrån tesen att unga människor i dag i högre grad än tidigare generationer utsätts för viktiga valsituationer redan tidigt i livet, samtidigt som valfrihet och möjlighet att skjuta upp begränsande val till framtiden värderas högt. De  
 15-åringar 
  som i Teknikdelegationens enkät uppger att de kommer att välja NV- programmet anger att de tror det är det program som är bäst, oavsett vad man vill jobba med, som främsta orsak. Kampanjens uppdrag blir således att stärka, och sprida, en redan existerande attityd (NV ger bäst valfrihet) snarare än att förändra attityder 
 – vilket torde vara en mer rimlig målsättning för en enskild och tidsbegränsad kampanjinsats än att exempelvis försöka locka ointresserade elever till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar med argument som teknik är roligt eller naturvetenskap är intressant. 
 Kampanjen startade i slutet av november 2009, och bedrivs som mest intensivt i två perioder: den första under gymnasie- 
 23 
  
 Del I. Inledning 
  
 SOU 2010:28 
 valets första omgång under  
 januari-februari 
  2010, den andra i samband med det så kallade ändringsvalet i  
 april-maj. 
  
 Kanaler och aktiviteter 
 Eftersom kampanjen och dess budskap starkt associeras med den kontext den befinner sig i, har utgångspunkten för val av kanaler och kampanjaktiviteter varit att verka i miljöer där  
 15-åringar 
  själva väljer att vara. I stor utsträckning har kampanjen nått målgruppen via Internet, men också genom fysiska möten på exempelvis gymnasiemässor och  
 bio-evenemang 
  runt om i landet, samt via annonsering i kollektivtrafik, dagspress, TV och genom direktutskick hem i brevlådan. 
 Flera av kampanjaktiviteterna riktar sig förutom till huvudmålgruppen också till sekundära målgrupper som föräldrar, lärare, rektorer, syskon, näringsliv, journalister, opinionsbildare etc. som utgör viktiga påverkansgrupper för  
 15-åringarna. 
  
 En redogörelse av samtliga kampanjaktiviteter, och en utvärdering av kampanjen som helhet kommer att sammanställas i en separat rapport efter kampanjens avslutande. 
 Målsättning och utvärdering 
 Den som genomför sitt gymnasieval våren 2010 ska 
  
 veta: att NV är den bredaste utbildningen 
  
 känna: att NV inte är för nördigt. 
  
 Med den nya kunskapen ska målgruppen aktivt välja ett naturvetenskapligt program som sitt första val. 
 Kvantifierbara mål 
 Av  
 NV-väljarna 
  ska 10 procent fler än normal fluktuation ha valt NV. Dessa ska ha kommit från  
 SP-programmet 
  i huvudsak och inte från TE. 
 24 
  
 SOU 2010:28 
  
 Del I. Inledning 
 Utvärdering 
 Förutom att utvärdera den kvantifierbara måluppfyllelsen utifrån gymnasievalsstatistiken 2010, genomförs två så kallade OBS- mätningar av kampanjen – en under den första kampanjperiodens slutskede (februari) och en efter den andra kampanjperiodens avslutande (maj). Mätningarna innehåller i viss utsträckning också samma frågor som i delegationens enkät om gymnasievalet som genomfördes i oktober, i syfte att följa upp ifall fördelningen mellan NV och SP samt attityderna till vilket av programmen som uppfattas som bredast och mest intressant kvarstår eller har förändrats under kampanjens genomförande. 
 Nio av tio  
 15-åringar 
  hade sett kampanjen i februari 
 Det totala observationsvärdet vid den första kampanjutvärderingen i februari 2010 var 89 procent, vilket betyder att nio av tio i den primära målgruppen uppmärksammat kampanjen. De allra flesta har uppfattat kampanjens budskap, förstår vad den vill förmedla och anger att den har hög trovärdighet. 
 En av fyra svarar att de blivit något mer intresserade av NV- programmet efter kampanjen. Bland dem som är osäkra på vilket program de ska välja svarar hela 45 procent att de är lite mer intresserade av  
 NV-programmet 
  än tidigare. 
 Den allmänna inställningen till  
 NV-programmet 
  var i stora grupper mer positiv i februari än vid mätningen i oktober. Bland  
 SP-väljarna, 
  dvs. den grupp kampanjen främst avser påverka, instämde var tionde i att kampanjen gett dem nya tankar om gymnasievalet och andelen positiva till  
 NV-programmet 
  ökade från 13 procent till 22 procent. 
 Mätningen visar dessutom en tendens till fler förstahandssökande till  
 NV-programmet 
  (upp 3 procent), men också till  
 TE-programmet 
  (upp 4 procent). 
 Rekommendera 
 Teknikdelegationen har löpande lagt fram synpunkter och rekommendationer genom att aktivt relatera till pågående utbildningspolitiska reformer, såsom ny lärarutbildning, ny kursplan för teknikämnet och ny gymnasieskola. I detta betänkande görs en 
 25 
  
 Del I. Inledning 
  
 SOU 2010:28 
 slutlig summering av Teknikdelegationens förslag till åtgärder och fortsatta insatser. 
  
 1.3 
  
 Teknikdelegationens syn på uppdraget 
  
 Eftersom Teknikdelegationens uppdrag är komplext och kan uppfattas på många olika sätt, har delegationen varit angelägen att göra en egen tolkning och låta sitt arbete styras därav. 
  
 1.3.1 
  
 Vart vill vi komma? 
  
 Först och främst anser delegationen att uppdrag av denna omfattning och komplexitet måste vägledas av en vision. Vi behöver uttalade ambitioner för vilket samhälle och vilken arbetsmarknad vi vill ha, för att sedan kunna sträva dithän. 
 Teknikdelegationen har formulerat en vision i tre delar: 
  
 Ett Sverige som har stor konkurrenskraft i den globala kunskapsekonomin och en stabil nationell arbetsmarknad. 
  
 Ett Sverige som möter de stora gemensamma utmaningar som förestår, t.ex. inom miljö, demografi och infrastruktur. 
  
 Ett Sverige som ger alla medborgare den kompetens som krävs för att förstå och tillgodogöra sig möjligheter och påverka utvecklingen i ett komplext och tekniskt avancerat samhälle. 
  
 För att kunna uppnå detta krävs att vi satsar seriöst på matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Det gäller för Sverige att säkra ekonomi och arbetstillfällen i globaliseringens tid och att lösa en mängd svåra samhällsuppgifter såsom att skapa hållbar tillväxt, att garantera vård och omsorg för en åldrande befolkning, att driva komplexa system för infrastruktur, transport, logistik, samhällssäkerhet och krisberedskap, och att lösa klimat- och energifrågorna. Vägen dit går genom teknik och naturvetenskap i bred bemärkelse. 
 Visionen har därför inte bara ett arbetsmarknadsfokus, utan den inbegriper även teknikens och naturvetenskapens ställning i samhället i stort. Ungas attityder till områdena grundläggs tidigt och påverkas av hela omgivningen: i familjen, från förskolan och genom hela utbildningssystemet, och under fritidsaktiviteter. Som samhällsmedborgare är vi dessutom alla omgärdade av komplexa 
 26 
  
 SOU 2010:28 
  
 Del I. Inledning 
 tekniska system som förutsätter användarkompetens. Det troliga är att vårt vardagsberoende av teknik och naturvetenskap kommer att öka, och att kompetenskraven kommer att accelerera. Som demokratisk kunskapsnation måste vi vara redo för detta. 
 På arbetsmarknaden måste det finnas spetskompetens i form av tekniskt och naturvetenskapligt utbildade individer, men också grundläggande och bred kompetens inom områdena i arbetskraften som helhet. För delegationen är det viktigt att markera att matematik, naturvetenskap, teknik och IKT inte bara berör specialister  
  
 - 
 det 
  är en angelägenhet för alla arbetsgivare och arbetstagare. 
 Visionens tre perspektiv ska därför ses som en helhet, och det finns ingen motsättning mellan de ekonomiska och de demokratiska motiven. Tvärtom är det till nytta för arbetsmarknaden och samhällsekonomin att den enskilde medborgaren får god tillgång till teknisk och naturvetenskaplig kunskap. 
 7 
  
 Genom att utgå från denna vision har delegationen valt bort en snävare tolkning av uppdraget, nämligen att försöka reglera antalet tekniskt och naturvetenskapligt högskoleutbildade personer som arbetsmarknaden kommer att behöva. Det senare vore en återvändsgränd, av flera skäl. Många försök, både nationellt och internationellt, har visat att det är metodologiskt problematiskt. Central utbildningsplanering har alltid varit svår, och på en snabbt föränderlig, internationell arbetsmarknad har den allt mindre chans att lyckas. Tekniska och naturvetenskapliga yrkesroller är inte, och bör inte heller vara, statiska. Något perfekt beslutsunderlag finns därför inte, utan alla metoder som behandlar arbetsmarknadens framtida behov har sina begränsningar. Framtiden låter sig helt enkelt inte förutsägas med vetenskaplig exakthet. Visionen får ta vid. 
  
 1.3.2 
  
 Vart är vi på väg? 
  
 Teknikdelegationens vision ställer mycket höga krav på teknisk och naturvetenskaplig kompetens i samhällets alla delar. Tyvärr visar delegationens utredningsarbete att Sverige, i stället för att växla upp och förbereda sig på förestående utmaningar, har nedprioriterat allmänbildning inom naturvetenskap och teknik och skapat olika former av hinder mot kunskapsspridning inom ämnena. Betänkan- 
  
 7  
 För resonemang kring hur demokratisk tillgänglighet till kunskap skapar tillväxt, se Ds 2009:21  
 Bortom krisen – Om ett framgångsrikt Sverige i den nya globala ekonomin,  
 s. 31 och Nihlfors, E.  
 Kunskap vidgar världen  
  
 - 
  
 Globaliseringens 
  
  inverkan på skola och lärande,  
 s.  
 19 
 - 
 24. 
  
 27 
  
 Del I. Inledning 
  
 SOU 2010:28 
 det redogör i detalj för delegationens syn, som kan sammanfattas som följer: 
 Delegationen hyser stor tilltro till barns och ungdomars förmåga att ta till sig den teknik och naturvetenskap som de behöver i sitt vardagsliv. Att ungdomar har ett grundläggande intresse för frågorna har delegationen fått bekräftat. Detta bådar på många sätt gott inför framtiden. De stora bekymren handlar i stället om vuxenvärldens oförmåga att möta och fånga upp barns och ungdomars intresse. Många av de problem vi ser är resultat av beslut som påverkar unga men som är tagna av dem som i dag är vuxna. 
 Problematikens kärna är den förtroendekris som naturvetenskap och teknik i dag genomgår bland ungdomar i hela västvärlden. Att ungdomar får allt svårare att se något samband mellan naturvetenskap och teknik å ena sidan, och sina egna drivkrafter för studier och karriärval å andra sidan, är en svår utmaning för alla moderna samhällen och utbildningssystem. Det ställer krav på att undervisningen inte bara är av god vetenskaplig kvalitet, utan också lyckas förmedla den värderingsdimension och den arbetslivs- och samhällsrelevans som ungdomarna söker. I Sverige har vi inte klarat att leva upp till detta. 
 Teknikdelegationen ser nu hot mot såväl spetskompetensen som den breda kompetensen på arbetsmarknaden. När det gäller framtida tillgång till tekniskt och naturvetenskapligt utbildade finns ett tydligt kvantitativt problem. Alltför få väljer en sådan utbildning. Visserligen har antalet sökande till många av de aktuella högskoleutbildningarna ökat i senare års ansökningsomgångar, men denna ökning sker från en rekordlåg nivå och efter en längre tid av sjunkande efterfrågan. Dessutom är rekryteringsbasen från gymnasieskolan i grunden alltför liten, bl.a. orsakad av ett olämpligt utformat behörighetssystem, och den riskerar att krympa ytterligare på grund av kraftigt minskande ungdomskullar framöver. Ökningen är därför på intet sätt tillräcklig för att möta det stora framtida behov som delegationen förutser. 
 Det finns även utmaningar mot spetskompetensen som handlar om utbildningskvaliteten i sig. Hittills har visserligen teknik och naturvetenskap i svensk högskola generellt fallit väl ut i utbildningsutvärderingar och sektorn har legat långt framme när det gäller forskning och innovation på ett flertal områden. 
 8  
 Med 
  
 8  
 Högskoleverket Rapport 2007:31 R s. 101, Ds 2007:38  
 Kunskapsdriven tillväxt,  
 s.  
 24 
 - 
 25. 
  
 28 
  
 SOU 2010:28 
  
 Del I. Inledning 
 samhällets ökade kompetenskrav växer dock kraven på högskolan ständigt. Det återstår att se om utbildningarna kommer att klara av att förmedla de kärnkompetenser som behövs på framtidens arbetsmarknad och ligga i frontlinjen när det gäller exempelvis innovation och entreprenörskap. 
 Det största hotet handlar emellertid om den breda kompetens som skulle ha byggts upp underifrån, genom skolsystemet. Här har Teknikdelegationens utredningsarbete blottlagt allvarliga brister. Ju fler kunskapsmätningar med alarmerande resultat som publiceras, desto tydligare framträder den svenska skolans oförmåga att ge alla elever en likvärdig grund i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Otillräckligt ledarskap från skolhuvudmännens sida liksom bristfällig lärarutbildning och  
 -fortbildning 
  framstår som fundamentala problem i sammanhanget. 
 Den negativa utvecklingen i skolan går tvärs emot Teknikdelegationens vision. Utan en solid grund kan vi inte heller få fram spetskompetens. Dessutom är det ett demokratiskt problem att inte alla elever kan garanteras högkvalitativ och likvärdig utbildning i ämnena. Ur ett arbetsmarknadsperspektiv är det en kompetensförlust att skolan inte förmår ge den naturvetenskapliga och tekniska grund som behövs i snart sagt alla arbeten. I förlängningen är det ett hot mot Sveriges framtida konkurrenskraft. 
 9 
  
 Teknikdelegationens huvudbudskap är att situationen nu bör betraktas som en kris: delvis på grund av hur de enskilda delarna fungerar i dag, men framför allt därför att utvecklingen i sin helhet går åt fel håll. Om inget görs, riskerar gapet att växa alltmer mellan vad vi som samhälle behöver och vad vi faktiskt kan leverera. 
 Förståelsen för denna problematik behöver nu öka, liksom förändringsviljan. Visserligen har Sverige en stark historia inom teknik och naturvetenskap, men det är riskabelt att tro att läget därmed är gott nog inför framtiden. Då både blundar vi för de problem vi har, och glömmer att den globala konkurrensen kräver handlingskraft av alla samhällen – oavsett tidigare framgångar. I många länder som Sverige jämför sig med har man redan insett detta. 
  
 9  
 Det finns forskning som visar att kvaliteten på undervisningen långt ner i åldrarna inverkar på en hel nations tillväxt. Ju högre elevprestationer i matematik, och i synnerhet, naturvetenskap, desto bättre verkar det gå för landet ekonomiskt. Se Storesletten, K. & högskoleförordningens examensbeskrivningar för tekniska och naturvetenskapliga yrkesexamina samt högskolelagen 1 kap 5 §. 
  
 15 
  
 Mitchell, Hawkins, Porter, C., Svaleryd, H., s.  
  
 101 
 - 
 102. 
  
 32 
  
 SOU 2010:28 
  
 Del I. Inledning 
 delegation av detta slag inte kan åstadkomma varaktig förändring, har några viktiga steg tagits på vägen. Nu är det hög tid att mobilisera alla krafter i det fortsatta arbetet. 
 33 
 DEL II. ANALYS AV NULÄGET 
 2 Samhällets behov 
  
 2.1 
  
 Inledning 
  
 Teknikdelegationen har i uppdrag att kartlägga behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 
 1 
  
 Som svar på detta redogör delegationen först översiktligt för hur efterfrågan på högskoleutbildade inom områdena hittills har beskrivits och vad olika arbetsmarknadsprognoser säger om framtiden. Analysen stannar dock inte där, utan delegationen visar på de problem som finns med de traditionella prognosmetoder som är baserade på statiska yrkeskategorier och inte på kompetenser. Slutligen understryker delegationen att det behövs en betydligt bredare syn på samhällets behov 
 2  
 än vad arbetsmarknadsprognoser kan ge. Ett mer konstruktivt arbetssätt, som också framförs i europasamarbetet inom ramen för  
 Lissabon-agendan, 
  är att utgå från visioner och mål så som delegationen gör i avsnitt 1.3.1. 
  
 2.2 
  
 Arbetsmarknadens efterfrågan så som den brukar beskrivas 
  
 De flesta statistiska beskrivningar av arbetsmarknadens efterfrågan på välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT utgår från en given indelning i utbildnings- och/eller 
  
 1 
  
 Givet direktivet och utredningstiden har delegationen gjort en avgränsning till högskoleutbildade inom områdena. För en mer fullständig bild skulle kartläggningen kunna kompletteras med såväl yrkesinriktade gymnasieprogram som utbildningar inom den nya yrkeshögskolan. 
  
 2 
  
 En distinktion bör göras mellan efterfrågan, som kan mätas i nuläge eller i efterhand i form av t.ex. sysselsättningsstatistik, och behov, som kan vara ett vidare och mer framåtblickande begrepp. 
  
 35 
  
 Del II. Analys av nuläget 
  
 SOU 2010:28 
 yrkesgrupper. 
 3  
 Utbildningsgrupperna inkluderar högskolans yrkesutbildningar, t.ex.  
 civilingenjörs-, 
 högskoleingenjörs-, 
  arkitekt- och biomedicinsk analytikerutbildning, men också de generella utbildningarna, t.ex. inom naturvetenskap. Till naturvetenskap räknas då biologi, datavetenskap, geovetenskap, fysik, kemi och matematik. 
 Delegationen ser flera problem med hur indelningarna görs, t.ex. att matematik ibland räknas som en underkategori till naturvetenskap, och ifrågasätter även ändamålsenligheten i att använda statiska kategorier (se avsnitt 2.3 och 2.4). Eftersom metoden är allmänt vedertagen är det samtidigt viktigt att förhålla sig till den. Därför gör delegationen en översiktlig genomgång nedan. En mer detaljerad redogörelse för statistiken bakåt i tiden inklusive illustrativa figurer finns i bilaga 6. 
  
 2.2.1 
  
 Tillbakablick 
  
 Sammantaget ger en tillbakablick i statistiken på många sätt en positiv bild av arbetsmarknaden för utbildade inom de områden som Teknikdelegationen bevakar. I egenskap av högskoleutbildade tillhör de en grupp som generellt har en gynnsam ställning på arbetsmarknaden. De utbildningsgrupper som räknas till teknik har också haft, relativt andra grupper, lätt att få arbete efter examen. Däremot har arbetsgivarnas efterfrågan på vissa typer av naturvetare tidvis varit låg, i synnerhet i förhållande till den höga kompetens som dessa besitter. Att det finns ett behov av att förstärka dessa utbildningars koppling till arbetsmarknaden är en viktig fråga som delegationen återkommer till i avsnitt 6.4.4. 
 Eftersom statistiken som beskrivs i bilaga 6 redovisas i breda kategorier, och skillnaderna är stora inom varje utbildningsgrupp, ger den inte någon särskilt nyanserad bild. För den blivande student som ska välja inriktning på sina studier är det inte säkert att en generell beskrivning ger någon vägledning. 
  
 2.2.2 
  
 Nuläget och framtiden 
  
 Den blivande studentens val kan också påverkas av hur nuläget på arbetsmarknaden beskrivs och av hur prognoser kring framtiden presenteras. 
  
 3  
 Svensk utbildningsnomenklatur (SUN) och Standard för svensk yrkesklassificering (SSYK). 
 36 
  
 SOU 2010:28 
  
 Del II. Analys av nuläget 
 Senare tids nulägesbeskrivningar har varit färgade av tal om nedskärningar. Under 2009 minskade den generella sysselsättningen kraftigt, till stor del beroende på att krisen i den globala ekonomin fick återverkningar på den svenska arbetsmarknaden. Flera faktorer spelade in såsom minskande export, låg investeringstakt och finansiell oro. Några av de hårdast drabbade branscherna fanns inom teknikområdet, t.ex. verkstadsindustrin, maskinindustrin, byggsektorn och den industrinära delen av tjänstesektorn. 
 4  
 Ännu vid utgången av januari 2010 var andelen arbetslösa bland utbildade inom kategorierna material och tillverkning, fysik, kemi och geovetenskap, samt biologi och miljövetenskap över 10 procent. 
 5 
  
 Sveriges Ingenjörer gör emellertid bedömningen att den stigande arbetslöshetstrenden bland medlemmarna nu kan sägas vara bruten. 
 6  
 Även Arbetsförmedlingen förutsäger att sysselsättningskurvorna kommer att börja peka uppåt igen, men först under det andra halvåret 2010. Enligt Arbetsförmedlingen är det främst tjänstesektorn som kommer att växa under året. Vidare förutspås  
 IT-branschen, 
  som anses ha klarat lågkonjunkturen relativt väl, expandera liksom vissa delar av bygg- och industribranscherna. Inte minst tror Arbetsförmedlingen att många industriföretag ska nyanställa, främst kvalificerad arbetskraft. 
 7 
  
 I SCB:s Arbetskraftsbarometer 2009 ger arbetsgivarna sin syn på behovet på tre års sikt. Dessa tror på ett ökat behov framför allt inom teknikområdet, med viss variation mellan olika inriktningar. Av de naturvetenskapliga utbildningar som mäts i barometern tror arbetsgivarna på i stort sett oförändrade behov av, och fortsatt god tillgång på biologer, medan det finns en tendens till att se ett visst ökat behov av kemister och fysiker. 
 8 
  
 De prognoser som behandlar arbetsmarknaden på ännu längre sikt tar mindre hänsyn till konjunktursvängningar och ser mer till exempelvis demografi, kompetensbehov och utbildningsdimensionering. Med fler faktorer att ta hänsyn till och ett längre tidsperspektiv ökar osäkerhetsgraden. Samtidigt är det långa perspektivet det som är relevant för en blivande student som vill planera 
  
 4 
  
 Arbetsförmedlingen Ura 2009:1  
 Arbetsmarknadsutsikterna för 2009 och 2010. 
  
 5 
  
 SACO Arbetsmarknadsdata: Statistik från Arbetsförmedlingen. 
  
 6 
  
 Sveriges Ingenjörer Arbetsmarknadsinformation december 2009, s. 4. Pressmeddelande  
  
 2010-01-29. 
  
 7 
  
 Arbetsförmedlingen  
 Var finns jobben? Bedömning för 2010 och en långsiktig utblick 
 , s.  
  
 4 
  
 - 
  
 5. 
  
 8 
  
 SCB  
 Arbetskraftsbarometern  
 2009, s.  
  
 25 
  
 - 
  
 43. 
  
 37 
  
 Del II. Analys av nuläget 
  
 SOU 2010:28 
 sitt inträde på arbetsmarknaden och kanske ett helt yrkesliv. Det är även detta som delegationen intresserar sig för i första hand. 
 I detta perspektiv är kompetensväxlingen en betydelsefull faktor. Varje lågkonjunktur har visat sig slå hårdast mot de arbeten som har låga utbildningskrav, och detta har successivt lett till allt högre utbildningsnivåer i företagen. Ett exempel är medlemsföretagen i Teknikföretagen där utbildningsnivån har höjts väsentligt mellan 1993 och 2008, med en mer än fördubblad andel anställda med minst treårig eftergymnasial utbildning. Tendensen är alltså en stark kompetensväxling som förväntas fortsätta. I denna sektor spelar dessutom de allt större pensionsavgångarna en viktig roll. Teknikföretagen räknar med att ca 55 000 anställda i tillverkningsindustrin kommer att pensioneras inom de närmaste tio åren. Många av dessa har en kortare utbildning och kommer inte att ersättas, samtidigt som efterfrågan på personer med högre utbildning ökar. 
 Figur Utbildningsnivå i teknikföretag  
 1993 
 - 
 2008 
  
 Källa:  
 SCB 2009. 
 Yrkenas demografiska profiler är en viktig del även i Högskoleverkets och SCB:s analyser av högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden. Exempelvis konstateras att stora pensionsavgångar väntar inom arkitektkåren och att det därför kommer att finnas gott om jobb på längre sikt. Däremot är såväl civilingenjörer som systemvetare 
 38 
  
 SOU 2010:28 
  
 Del II. Analys av nuläget 
 relativt unga yrkesgrupper och det förväntas därför inte uppstå några hål efter pensionsavgångar. 
 9 
  
 När det gäller det långsiktiga ingenjörsbehovet lägger SCB, Högskoleverket och SACO betoningen på högskoleingenjörerna, illustrerat i pressmeddelanderubriken till Högskoleverkets arbetsmarknadsrapport 2009: Ljus framtid väntar för högskoleingenjörer. Denna förutsägelse grundar sig dels på de låga söktal och därmed examensfrekvenser som högskoleingenjörsutbildning haft under senare tid, dels på de stora förväntade pensionsavgångarna. Dessa pensionsavgångar rör dock i första hand gymnasieingenjörer, eftersom högskoleingenjörer är en relativt ny grupp på arbetsmarknaden. I motsvarande rapport 2010 påtalas följaktligen att det är osäkert om det just är högskoleingenjörer som ska fylla den kommande bristen eller om det är gymnasieutbildade. 
 10  
 Frågan aktualiseras inte minst då beslut tagits om att återinföra ett fjärde år på det nya tekniska gymnasieprogrammet. 
 När det gäller civilingenjörer anses behovet mindre akut, då ansökningstalen varit högre och de kommande pensionsavgångarna är små. Samtidigt konstateras att det råder viss utbytbarhet inom ingenjörsyrket så att civilingenjörer kan fylla högskoleingenjörernas roller. Därmed skulle bristen kunna mildras. 
 11  
 För det senare talar även de historiska data som visar att civilingenjörer har haft lättare att etablera sig på arbetsmarknaden än högskoleingenjörer. 
 De långsiktiga prognoser som förutom pensionsavgångar och utbildningsvolym även tar hänsyn till arbetsgivarnas utsagor kommer till delvis andra slutsatser. Exempelvis framhäver Arbetsförmedlingen i sin s.k. Yrkeskompass att det i ett femtill tioårigt perspektiv inte bara är högskoleingenjörer som kommer att behövas. Utsikterna väntas även vara goda för civilingenjörer inom de flesta inriktningar (bygg och anläggning, elektronik och teleteknik, elkraft, gruva och metall och maskin), med undantag av kemi som anses ha en medelgod arbetsmarknad att se fram emot. 
 12  
 Detta kan jämföras med SCB:s förutsägelse att civilingenjörer inom maskin, fordon, farkost och industriell ekonomi kommer att ha en sämre arbetsmarknad på längre sikt medan efterfrågan på civilingenjörer 
  
 9 
  
 SCB  
 Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad 
 , Högskoleverket Rapport 2009:5 R, SACO  
 Framtidsutsikter – Arbetsmarknaden för ett urval av akademikeryrken år 2014 
 . 
  
 10 
  
 Högskoleverket Rapport 2010:1 R, s. 45. 
  
 11 
  
 Högskoleverket Rapport 2009:5 R, s. 34, SCB  
  
 Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad,  
 s. 79. 
  
 12 
  
 Yrkeskompassen  
 senast uppdaterad  
 2010-02-02. 
  
 39 
  
 Del II. Analys av nuläget 
  
 SOU 2010:28 
 inom  
 kemi-, 
 bio-, 
  material- och geoteknik kommer att öka svagt (delvis p.g.a. miljöfrågornas ökade betydelse). 
 13 
  
 När det gäller naturvetenskapligt utbildade synes den långsiktiga arbetsmarknaden vara särskilt svårbedömd. Tydligast signaler ges angående biologer, där ett fortsatt överskott förutspås av såväl SCB och Högskoleverket som Arbetsförmedlingen. Detta beror dock inte i första hand på en låg eller minskande efterfrågan utan snarare på att tillgången på högskoleutbildade förväntas vara stor. Vad gäller kemister tros utsikterna vara i stort sett oförändrade, vilket skulle innebära en medelgod arbetsmarknad. För fysiker framhåller emellertid SCB att det finns risk för stor brist. Även biomedicinska analytiker identifieras som ett kommande bristyrke. Ingen av grupperna kan dock dras över en kam, utan det väntas bli stora skillnader mellan olika inriktningar och i vissa fall även geografiskt. 
 14 
  
 Sammantaget pekar dessa studier på en långsiktig utveckling där efterfrågan på välutbildad arbetskraft stiger. Att efterfrågan på tekniskt utbildad arbetskraft kommer att växa verkar det finnas en samsyn om, däremot inte om vilka inriktningar eller vilken utbildningsnivå som kommer att efterfrågas mest. Även när det gäller de naturvetenskapligt utbildade lämnas öppningar för att efterfrågan kan komma att växa på vissa områden. Återigen är dock skillnaderna stora mellan olika områden, och vissa utbildningsgrupper såsom matematiker och  
 IT-utbildade 
  täcks inte fullt ut i statistiken. 
 Slutligen kan det konstateras att det inte bara är i Sverige som prognoserna pekar på framtida efterfrågan på arbetskraft inom områdena. The European Round Table of Industrialists pekar på liknande mönster i bland annat Frankrike, Nederländerna, Tyskland och Storbritannien. 
 15 
  
 2.2.3 
  
 Prognoser – möjligheter och begränsningar 
  
 Som framgår ovan kommer olika förutsägelser kring framtida arbetsmarknad till olika resultat. Ibland är skillnaderna stora. Detta beror i stor utsträckning på att man använder olika metoder och har olika syften. 
 En vanlig modell är att använda fasta utbildningskategorier och mäta gentemot mönster i studenternas utbildningsval och mönster 
  
 13 
  
 SCB  
 Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad,  
 s.  
  
 114 
  
 - 
  
 116. 
  
 14 
  
 SCB  
 Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad,  
 s.  
  
 103 
  
 - 
  
 105. 
  
 15 
  
 ERT  
 Krueger, Science &height:323px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 class="t2"TRTD class="tr16 td24"> 
 Ansökningstal och rekryteringsbas 
  
 SOU 2010:28 
  
 3.3 
  
 Ungdomskullar 
  
 Ett alternativt sätt att se på efterfrågan är att ta demografin till hjälp och jämföra årskullarnas storlek med antalet sökande. 
 Under de senaste åren har ungdomskullarna varit stora. Detta har dock inte lett till tillströmning till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar av samma proportioner. Antalet  
 20-åringar 
  som påbörjade ett civilingenjörsprogram var t.ex. i princip detsamma (knappa 3 500) 1999 och 2008, trots att antalet  
 20-åringar 
  var nästan 21 000 fler 2008. Räknat i andelar betyder det att utbildningsområdet tappade mark under denna period. Av 1999 års  
 20-åringar 
  påbörjade 10 procent en ingenjörsutbildning, medan motsvarande andel av 2004, 2005 och 2006 års  
 20-åringar 
  var 5– 7 procent. 
 8 
  
 Befolkningsprognoserna visar att antalet  
 20-åringar 
  för närvarande är på väg mot en topp och därefter kommer att sjunka drastiskt med början 2011. Om intresset, uttryckt i andelen som väljer tekniska och naturvetenskapliga utbildningar, ligger kvar på nuvarande nivåer kommer således de absoluta ansökningstalen att sjunka. 
  
 Figur 
  
 Antal  
 20-åringar 
 1990 
 - 
 2009 
  samt prognos för  
 2010 
 - 
 2030 
  
 140000 
  
 130000 
  
 120000 
  
 110000 
  
 100000 
  
 90000 
  
 80000 
  
 1990 
  
 1993 
  
 1996 
  
 1999 
  
 2002 
  
 2005 
  
 2008 
  
 2011 
  
 2014 
  
 2017 
  
 2020 
  
 2023 
  
 2026 
  
 2029 
 Källa:  
 SCB. 
  
 8  
 Specialbeställd statistik från SCB över antal och andel av en årskull  
 (20-åringar 
 1999-2008) 
  som påbörjat en utbildning till civilingenjör eller högskoleingenjör vid 20 år,  
 21-22, 
 23–25 
  respektive efter 25 års ålder. 
 54 
  
 SOU 2010:28 
  
 Ansökningstal och rekryteringsbas 
  
 3.4 
  
 Rekryteringsbas 
  
 3.4.1 
  
 Gymnasieskolans naturvetenskaps- och teknikprogram 
  
 Högskolans primära rekryteringsbas är gymnasieskolan, och för de tekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningarna är natur-  
 vetenskaps-(NV) 
  och  
 teknik-(TE) 
  programmen klart viktigast. 
 Gruppen elever på NV utgör i dag 11,5 procent och TE 5,2 procent av det totala antalet elever i den svenska gymnasieskolan. Detta kan jämföras med det största studieförberedande programmet, samhällsvetenskapsprogrammet (SP) som har 23,3 procent av eleverna. 
 Elever på program eller anknytning till program läsåret 2009/2010 
  
 Gymnasieprogram 
  
 Antal elever 
  
 varav kvinnor 
  
 varav män 
  
 Andel av total 
  
 (exempel) 
  
 NV 
  
 45 371 
  
 48,5 % 
  
 51,5 % 
  
 11,5 % 
  
 TE 
  
 20 601 
  
 19,6 % 
  
 80,4 % 
  
 5,2 % 
  
 SP 
  
 91 853 
  
 60,0 % 
  
 40,0 % 
  
 23,3 % 
  
 Gymnasieskolan totalt 
  
 394 771 
  
 Källa:  
 SCB/Skolverket. 
 Om man enbart ser till gymnasieskolans sista år återfinns 14 450 elever på  
 NV-programmet 
  eller därtill anknutna program och 6 478 på  
 TE-programmet. 
 9 
  
 Läsåret 2008/09 valde knappa 18 000 ungdomar antingen NV- eller  
 TE-programmet. 
  Det totala antalet elever som varje år väljer något av dessa program har under den senaste tioårsperioden sjunkit med ca 17 procent – en successiv men påtaglig nedåtgående trend. 
 10  
 Sett i ett längre tidsperspektiv har det även skett förskjutningar mellan programmen. I mitten av  
 1980-talet 
  var proportionen 2/3 på dåvarande teknisk linje och 1/3 på naturvetenskaplig linje, medan proportionerna i dag är de omvända. Under tidsperioden har teknisk gymnasieutbildning genomgått ett flertal förändringar: från teknisk linje via en gren inom naturvetenskapsprogrammet till nuvarande teknikprogram. 
 11 
  
 9 
  
 SCB/Skolverket Elever på program eller anknytning till program etc. läsåret 2009/10. 
  
 10 
  
 SCB/Skolverket Behöriga sökande och intagna till årskurs 1 läsåren  
  
 1998/99-2008/09. 
  
 11 
  
 Sveriges Ingenjörer  
 Sverige behöver ingenjörer – Statistiska brottstycken om ingenjörer och teknikutbildning 
 .  
  
 2008-05-07, 
  
  s.  
  
 5 
  
 - 
  
 7. 
  
 55 
  
 Ansökningstal och rekryteringsbas 
  
 SOU 2010:28 
 Som framgår i tabellen ovan är könsfördelningen jämn på NV- programmet medan männen är i klar majoritet på  
 TE-programmet. 
  Över tid har andelen kvinnor ökat på båda programmen, men tydligast på TE där andelen kvinnor ökat från ca 10 procent 2000 till knappa 20 procent 2009. 
 När det gäller socioekonomisk bakgrund visar forskning att snedrekryteringen är stor framför allt till det naturvetenskapliga programmet. För elever från studieovana miljöer kan tröskeln vara hög för att söka sig till  
 NV-programmet. 
  Teknikdelegationens egen undersökning visar att den tredje viktigaste (30 procent) orsaken niondeklassare uppger för att inte välja  
 NV-programmet 
  är just tvivel på den egna förmågan inom matematik eller naturvetenskapliga ämnen – en uppfattning som dessutom är vanligare bland flickor än pojkar. 
 12  
 Samtidigt visar forskning att väl inne på programmet har eleverna, oavsett bakgrund, en positiv inställning till högre studier. 
 13 
  
 Det naturvetenskapliga programmet är det gymnasieprogram som har störst andel elever som går vidare till högskolan, 78 procent, från bägge könen. Även teknikprogrammet har en hög övergångsfrekvens, 55 procent. Av de kvinnor som gått ut teknikprogrammet går 64 procent vidare till högre studier. Dessa siffror kan jämföras med den totala övergångsfrekvensen på 43 procent, och övergången från  
 SP-programmet 
  på 57 procent. Det är generellt sett betydligt fler kvinnor än män som går vidare till högskolan – 46 procent jämfört med 35 procent. 
 14 
  
 Att eleverna på NV och TE är mer benägna att söka sig till högskolan än andra innebär dock inte att de enbart söker sig till tekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningar. Nedanstående tabeller visar vilka utbildningsval de ungdomar gjorde som gick ut NV, TE och SP våren 2006. Här framgår att många NV- och  
 TE-elever 
  väljer högskoleutbildningar utanför de tekniska och naturvetenskapliga områdena. Bland dem som slutfört NV- programmet skiljer sig mäns och kvinnors val åt, på så sätt att kvinnor i högre grad väljer andra yrkesexamensprogram (t.ex. sjuk-  
 sköterske-, 
  läkar- eller lärarprogram) än ingenjörsprogram. 
  
 12 
  
 Teknikdelegationens enkätundersökning  
  
 Hur intressant är  
  
 NV-programmet? 
  
 13 
  
 Davis, A.  
 Den sociala snedrekryteringen till högskolan – när och hur uppstår den?  
 refererad i Sveriges Ingenjörer  
  
 2008-05-07. 
  
 14 
  
 Uppgifter om totalsiffror är tagna från publicerad statistik över studerande avgångna från gymnasieskolan läsåret 2004/05. Uppgifter om  
  
 NV-, 
  Clark och  
 SP-programmen 
  är specialbeställda och rör avgångna läsåret 2005/06. 
 56 
  
 SOU 2010:28 
  
 Ansökningstal och rekryteringsbas 
 Dessutom visar statistiken att andelen  
 SP-elever 
  som väljer utbildningar inom teknik och naturvetenskap är marginell. 
 Avgångna från gymnasieskolan läsåret 2005/2006, övergång till högskolan inom tre år 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 NV 
  
 NV 
  
 Totalt 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Totalt 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Civilingenjörsexamen 
  
 2 898 
  
 867 
  
 2 031 
  
 23 
  
 15 
  
 32 
  
 Högskoleingenjörsexamen 
  
 708 
  
 234 
  
 474 
  
 6 
  
 4 
  
 7 
  
 Övriga program inom N/T 
  
 811 
  
 408 
  
 403 
  
 7 
  
 7 
  
 6 
  
 Fristående kurs inom N/T 
  
 262 
  
 122 
  
 140 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 Övriga yrkesexamensprogram 
  
 2 777 
  
 1 788 
  
 989 
  
 22 
  
 30 
  
 15 
  
 Övriga program utanför N/T 
  
 1 174 
  
 672 
  
 502 
  
 10 
  
 12 
  
 8 
  
 Fristående kurs utanför N/T 
  
 1 007 
  
 535 
  
 472 
  
 8 
  
 9 
  
 7 
  
 Ej påbörjat högskoleutbildning 
  
 2 685 
  
 1 200 
  
 1 485 
  
 22 
  
 21 
  
 23 
  
 12 322 
  
 5 826 
  
 6 496 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 TE 
  
 TE 
  
 Totalt 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Totalt 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Civilingenjörsexamen 
  
 737 
  
 86 
  
 651 
  
 16 
  
 13 
  
 16 
  
 Högskoleingenjörsexamen 
  
 595 
  
 85 
  
 510 
  
 13 
  
 13 
  
 13 
  
 Övriga program inom N/T 
  
 347 
  
 43 
  
 304 
  
 8 
  
 7 
  
 8 
  
 Fristående kurs inom N/T 
  
 77 
  
 11 
  
 66 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 Övriga yrkesexamensprogram 
  
 226 
  
 71 
  
 155 
  
 5 
  
 11 
  
 4 
  
 Övriga program utanför N/T 
  
 282 
  
 59 
  
 223 
  
 6 
  
 9 
  
 6 
  
 Fristående kurs utanför N/T 
  
 210 
  
 59 
  
 151 
  
 5 
  
 9 
  
 4 
  
 Ej påbörjat högskoleutbildning 
  
 2 109 
  
 237 
  
 1 872 
  
 45 
  
 36 
  
 47 
  
 4 583 
  
 651 
  
 3 932 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 57 
 Ansökningstal och rekryteringsbas SOU 2010:28 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 SP 
  
 SP 
  
 Totalt 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Totalt 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Civilingenjörsexamen 
  
 95 
  
 55 
  
 40 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskoleingenjörsexamen 
  
 141 
  
 65 
  
 76 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga program inom N/T 
  
 454 
  
 206 
  
 248 
  
 2 
  
 1 
  
 3 
  
 Fristående kurs inom N/T 
  
 311 
  
 173 
  
 138 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 Övriga yrkesexamensprogram 
  
 4 658 
  
 3 530 
  
 1 128 
  
 20 
  
 24 
  
 13 
  
 Övriga program utanför N/T 
  
 4 185 
  
 2 727 
  
 1 458 
  
 18 
  
 18 
  
 16 
  
 Fristående kurs utanför N/T 
  
 3 472 
  
 2 226 
  
 1 246 
  
 15 
  
 15 
  
 14 
  
 Ej påbörjat högskoleutbildning 
  
 10 480 
  
 5 916 
  
 4 564 
  
 43 
  
 41 
  
 51 
  
 23 796 
  
 14 898 
  
 8 898 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 De val som gymnasieeleverna gör till högskolan styrs naturligtvis av deras intressen, men även av hur tillträdessystemet är uppbyggt. Reglerna för tillträde och behörighet, särskilt de som handlar om högskolenybörjare, är mer detaljerade än de flesta andra av högskolans styrdokument. Förutom kravet på grundläggande behörighet har många högskoleutbildningar ytterligare förkunskapskrav, s.k. särskild behörighet. Det innebär att man måste ha läst specifika kurser i gymnasieskolan. 
 I dagens gymnasieskola ger  
 TE-programmet 
  i sin grundutformning inte behörighet till vare sig högskole- eller civilingenjörsutbildning. Inte heller  
 NV-programmet 
  har någon inriktning som automatiskt ger behörighet för civilingenjörsstudier. För att erhålla behörighet måste eleven komplettera sin inriktning genom att från början välja till behörighetsgivande kurser. 
 Statistik som Teknikdelegationen specialbeställt från SCB visar att totalt 7 970 elever avslutade gymnasieskolan våren 2009 med den behörighetskombination som krävs för att gå vidare till civilingenjörsstudier 
 15 
 . Av det totala antalet elever som slutfört NV eller TE samma år (18 576 elever) var andelen med behörighet till civilingenjörsprogram endast 43 procent. Anmärkningsvärt är också att antalet och andelen tjejer på  
 NV-programmet, 
  som annars har jämn könsfördelning, som uppnått behörighet till civilingenjörsutbildning har sjunkit markant sedan slutet av  
 1990 
 - 
 talet. 
  Se tabell nedan. 
  
 15  
 Matematik E, fysik B och kemi A, dvs. områdesbehörighet 9 enligt Högskoleverkets författningssamling HSVFS 2007 nr  
 8 
 - 
 9. 
  I den nya gymnasieskolan införs nya beteckningar. 
 58 
  
 SOU 2010:28 
  
 Ansökningstal och rekryteringsbas 
 Antal elever som slutfört gymnasieskolan läsåren 1998/99 till 2008/09 med behörighet i Matematik E, Fysik B och Kemi A, samt andel av dessa med slutbetyg från naturvetenskapsrespektive teknikprogrammet 
 16 
  
 Ma E + Fy B + Ke A 
  
 Antal 
  
 därav andel från 
  
 Läsår 
  
 elever 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 NV 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 TE 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 1998/99 
  
 8 383 
  
 3 973 
  
 4 410 
  
 96,8 
  
 45,9 
  
 51,0 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 1999/00 
  
 7 713 
  
 3 656 
  
 4 057 
  
 94,7 
  
 44,4 
  
 50,3 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 2000/01 
  
 7 187 
  
 3 588 
  
 3 599 
  
 92,1 
  
 45,7 
  
 46,4 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 2001/02 
  
 6 530 
  
 3 230 
  
 3 300 
  
 88,8 
  
 43,2 
  
 45,6 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 2002/03 
  
 9 259 
  
 6 266 
  
 2 993 
  
 74,1 
  
 45,8 
  
 28,2 
  
 17,5 
  
 15,8 
  
 1,7 
  
 2003/04 
  
 8 466 
  
 5 813 
  
 2 653 
  
 71,6 
  
 45,1 
  
 26,5 
  
 19,3 
  
 17,0 
  
 2,2 
  
 2004/05 
  
 7 944 
  
 5 445 
  
 2 499 
  
 71,9 
  
 45,1 
  
 26,9 
  
 18,9 
  
 16,6 
  
 2,2 
  
 2005/06 
  
 7 387 
  
 4 997 
  
 2 390 
  
 71,7 
  
 44,5 
  
 27,2 
  
 19,2 
  
 16,4 
  
 2,8 
  
 2006/07 
  
 7 427 
  
 5 076 
  
 2 351 
  
 72,6 
  
 45,5 
  
 27,1 
  
 17,9 
  
 15,9 
  
 2,0 
  
 2007/08 
  
 7 305 
  
 4 927 
  
 2 378 
  
 71,2 
  
 44,5 
  
 26,6 
  
 17,8 
  
 15,1 
  
 2,6 
  
 2008/09 
  
 7 970 
  
 5 217 
  
 2 753 
  
 70,4 
  
 42,6 
  
 27,7 
  
 18,7 
  
 15,7 
  
 3,0 
  
 Källa:  
 SCB. 
  
 Såväl tillträdessystemet som gymnasieskolan i stort är för närvarande föremål för reform. Flera av dessa förändringar har betydelse för rekryteringen till teknisk och naturvetenskaplig högskoleutbildning. Det nya tillträdessystemet, genom införande av s.k. meritpoäng och nya kvotgrupper, får till trolig effekt att tidiga val gynnas, särskilt valet av moderna språk. 
 Av stor betydelse är naturligtvis även den reform som syftar till en ny gymnasieskola. Utifrån propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) har Skolverket haft i uppdrag dels att ge förslag på examensmål och programstrukturer för de nya gymnasieprogram som ska införas hösten 2011, dels att utarbeta och besluta om ämnesplaner. Teknikdelegationen har varit mycket aktiv i diskussionen kring de nya gymnasieprogrammens inriktningar, både i form av formella remissvar till Skolverket och i offentlig debatt. 
 17  
 Gymnasiereformen skulle kunna vara den öppning som behövs för att åtgärda dagens systemfel och få fler ungdomar – av båda könen – att bli 
  
 16 
  
 Teknikprogrammet infördes läsåret 2002/03. 
  
 17 
  
 Se t.ex. Svenska Dagbladet  
  
 2009-08-27 
 Gör fler behöriga till högskolan 
 . 
 59 
  
 Ansökningstal och rekryteringsbas 
  
 SOU 2010:28 
 behöriga till högskolan, med bibehållna kvalitetskrav. Se delegationens ställningstaganden i avsnitt 9.4 och 9.5. 
  
 3.4.2 
  
 Basårsutbildning och komvux 
  
 För den som inte har rätt behörighet för högskolestudier från gymnasieskolan finns möjlighet att komplettera genom s.k. basårsutbildning. Basårsutbildning kan ges inom komvux, som ett samarbete mellan komvux och högskola, eller inom högskolan. När man kommer in på en basårsutbildning får man normalt sett också plats på ett efterföljande högskoleprogram, och övergångsfrekvensen är relativt hög. Mer än två tredjedelar, både av männen och av kvinnorna, fortsätter till högskolan året efter basårsutbildningen. Däremot går inte alla vidare just till tekniska eller naturvetenskapliga studier. Basåret kom från början till för att möta behoven inom teknisk och naturvetenskaplig högskoleutbildning, i huvudsak ingenjörsprogrammen, men finns nu på fler områden där det råder brist på behöriga sökande. 
 18 
  
 De senaste siffrorna tyder på att efterfrågan på basårsutbildning växer. Antalet studenter på det som kallas tekniskt basår på högskolenivå var 2 513 höstterminen 2008, en ökning med 17 procent sedan höstterminen 2007. 
 19 
  
 Komvux är en annan rekryteringsbas för högskolan. Så sent som höstterminen 2006 hade drygt 30 procent av alla högskolenybörjare studerat på komvux, antingen för att höja sina betyg, s.k. konkurrenskomplettering, eller för att komplettera sin behörighet. För de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna har komvux dock mindre betydelse än för många andra högskoleutbildningar. Även generellt sett har komvux minskat i betydelse på senare år, då många kommuner reducerat möjligheterna framför allt till konkurrenskomplettering. Med de nya kvotgrupperna i högskolans tillträdessystem är det också mindre fördelaktigt att ha betyg från komvux. 
 Bakåt i tiden har komvux spelat en större roll, t.ex. under tidigt  
 2000-tal 
  med regeringssatsningen Kunskapslyftet då en stor grupp äldre studenter behörighetskompletterade. 
 20  
 På teknikområdet gjordes en stor satsning under åren  
 1995–1998 
  för att vidareutbilda 
  
 18 
  
 Högskoleverket 2009:12 R, s. 30. 
  
 19 
  
 SCB  
 Studiedeltagande för befolkningen  
 16–64 
  år höstterminen  
 1999–2008 
 . 
  
 20 
  
 Högskoleverket 2008:33 R, s.  
  
 36–37. 
  
 60 
  
 SOU 2010:28 
  
 Ansökningstal och rekryteringsbas 
 personer i åldern  
 24 
 - 
 48 
  år med arbetslivserfarenhet inom det tekniska eller naturvetenskapliga området. Studenterna finansierades med s.k.  
 NT-SVUX-bidrag, 
  ett särskilt studiestöd för vuxna. Satsningen hade stor betydelse för högskoleingenjörsutbildningen, då den både ökade och breddade rekryteringen avsevärt. 
 21 
  
 3.4.3 
  
 Andra rekryteringsbaser 
  
 Då gymnasieskolans NV- och  
 TE-program 
  tillsammans med basårsutbildning och komvux inte förmått fylla högskolans tekniska och naturvetenskapliga utbildningsplatser, har högskolan sökt andra alternativ. 
 22  
 Flera tekniska utbildningar har prövat att rekrytera studenter direkt från gymnasieskolans samhällsvetenskapsprogram, vilka alltså saknar den formella behörigheten och endast har läst matematik C. Enligt projektet Ung Ingenjör är erfarenheterna från dessa försök blandade. De flesta studenter tycker att övergången är krävande och många får problem med studierna, men det finns också framgångsexempel. Bäst lyckas de utbildningar som skräddarsytts för målgruppen. 
 23 
  
 Till de generella utbildningsprogrammen, som regleras lokalt, är det relativt vanligt att studenter rekryteras från en annan bas än NV- och  
 TE-programmen. 
  De utbildningar som har en tvärvetenskaplig ansats, t.ex. miljövetenskapliga utbildningar, har oftast en bred rekrytering. 
  
 3.5 
  
 Slutsatser 
  
 Den ökning av antalet sökande och antagna till teknisk och naturvetenskaplig högskoleutbildning som noterades hösten 2008 och som förstärktes hösten 2009 är glädjande. Ökningen är dock långt ifrån tillräcklig då den kommer efter ett decennium av kraftigt sjunkande efterfrågan. Sedan  
 1990-talet 
  har teknik och naturvetenskap tappat mycket mark – mätt i andel av högskolesektorn, i reella ansökningssiffror och i andel av årskullar. Därför är det fortfarande långt kvar till återhämtning. 
  
 21 
  
 Högskoleverket 2003:20 R, s. 42. 
  
 22 
  
 Utländska studenter utgör en stor del av det totala antalet studenter på tekniska och naturvetenskapliga högskoleutbildningar, dock inte på nybörjarnivå. 
  
 23 
  
 Ung Ingenjör  
 avrapportering projekt, s. 2. 
 61 
  
 Ansökningstal och rekryteringsbas 
  
 SOU 2010:28 
 Att ansökningstalen ökar i lågkonjunktur och när ungdomskullarna är stora, är inte heller någon indikation på att grundproblemen är lösta. Som diskuteras i kapitel 4, har samhälleliga normer och ungdomars värderingar stor inverkan på valet av utbildning och karriär, och detta är faktorer som förändras långsamt. Dessutom, menar delegationen, fungerar gymnasieskolans och tillträdessystemets uppbyggnad i dag som onödiga hinder för att långsiktigt säkra övergången till högskolans tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. 
  
 3.5.1 
  
 Rekryteringsbasen är för liten 
  
 Högskolans tekniska och naturvetenskapliga utbildningar blir alltmer beroende av att kunna rekrytera studenter direkt från NV- och  
 TE-programmen, 
  då de rekryteringsinsatser som tidigare riktats mot äldre studenter, t.ex. genom  
 Reed 
  och komvux, har upphört eller reducerats. 
 NV- och  
 TE-programmen 
  är å ena sidan en tacksam rekryteringsbas då övergångsfrekvensen till högskolan är mycket hög. Å andra sidan är dessa program även primär rekryteringsbas för ett antal andra utbildningar, t.ex. inom farmaci, medicin, odontologi, naturresurser och undervisning, och eleverna har stor valfrihet. Just detta är något som lockar många ungdomar, av båda könen, och som delegationen har baserat sin kampanj Den breda linjen på (se avsnitt 1.2). Gymnasieutbildning inom teknik och naturvetenskap har ett viktigt värde i sig, och är en tillgång för individen oavsett vilket yrkesval han eller hon gör. Problemet är att det totala antalet NV- och  
 TE-elever 
  i dag är alldeles för litet för att täcka så många högskoleutbildningars behov. Ur ett samhällsperspektiv, och med tanke på behovet av framtida spetskompetens, är det mycket problematiskt att gymnasieskolans elever inte räcker till för att förse högskolans tekniska och naturvetenskapliga utbildningar med studenter. 
 I avsnitt 8.2 förespråkar Teknikdelegationen en strategisk målsättning att 10 procent av en årskull ska välja ingenjörsutbildning på högskolenivå. Detta förutsätter att rekryteringsbasen också växer. För att åstadkomma detta gäller det att förändra intrycket av NV- och Clark programmen så att de utgör attraktiva val för alla ungdomar oavsett kön och social bakgrund. Genom kampanjen Den breda linjen har Teknikdelegationen inlett ett sådant arbete. 
 62 
  
 SOU 2010:28 
  
 Ansökningstal och rekryteringsbas 
 För att nå långsiktigt hållbara effekter är det viktigt att detta får en fortsättning, något som delegationen föreslår i avsnitt 8.4.1. 
  
 3.5.2 
  
 För få blir behöriga till högskolan 
  
 Att övergången från gymnasieskolan till högskolans tekniska och naturvetenskapliga utbildningsprogram fungerar dåligt har också att göra med att gymnasieskolans valfrihet har hamnat i konflikt med högskolans behörighetsregler. Att varken NV- eller TE- programmen ger automatisk behörighet till ingenjörsstudier är paradoxalt och ett stort problem eftersom det snävar in en redan begränsad rekryteringsbas ytterligare. Inte minst visar statistiken att få, och allt färre, tjejer gör de aktiva val som krävs för att få behörighet till ingenjörsutbildning. Det försvårar naturligtvis högskolans strävan mot en jämnare könsfördelning. Högskolans skeva rekrytering är redan grundlagd i de val, och bortval, som tjejer gjort i gymnasieskolan. 
 Så som systemet är uppbyggt i dag måste ungdomar veta vad de vill och göra sina val på ett mycket tidigt stadium. Det är inte rimligt, menar delegationen, att ungdomar vid 16 års ålder ska veta hur arbetsmarknadens alla möjligheter ser ut och därtill våga välja  
 icke-stereotypt. 
  Den stora friheten att välja kurser skapar inte bara en risk att välja fel utan ger också möjlighet till taktikval som sedan kräver komplettering. Basårsutbildning bör värnas som ett bra sätt för dem som vill byta inriktning på sina studier i ett senare skede, t.ex.  
 SP-elever, 
  men bör inte fungera som en standardlösning för NV- och  
 TE-elever 
  som inte uppnått full behörighet. 
 I den reform av gymnasieskolan som nu genomförs måste behörighetsproblematiken tas på stort allvar. I avsnitt 9.4 ger Teknikdelegationen sin syn på hur de nya gymnasieprogrammen bör utformas för att fler ska bli behöriga till och få relevanta förkunskaper för högre studier inom teknik och naturvetenskap. Viktigt i det sammanhanget är också att högskolans behörighetskrav bibehålls (se avsnitt 9.5). Det blir en gemensam uppgift för gymnasieskolan och högskolan att verka för en smidigare övergång i form av fler elever/studenter och hög utbildningskvalitet på båda håll. 
 63 
 4 Attityder 
  
 4.1 
  
 Inledning 
  
 Barns och ungdomars attityder till matematik, naturvetenskap, teknik och IKT ses ofta som ett problem som i förlängningen påverkar tillgången till kompetens. Ofta framställs ungdomar som ointresserade av frågorna, vilket skulle vara orsak till bristande ansökningstal till högskoleutbildningarna och sjunkande kunskapsresultat i skolan. Forskningen ger emellertid inte ett så enkelt svar. Framför allt finns det anledning att nyansera bilden genom att problematisera vad det egentligen är man är ointresserad av och genom att titta på bakomliggande orsaker. En förståelse av detta bör vara grunden i det långsiktiga arbete för att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, som delegationen föreslår i kapitel 8. 
  
 4.2 
  
 Attityder i stort 
  
 De studier som behandlar ungdomars syn på matematik, naturvetenskap, teknik och IKT på ett generellt plan kommer mestadels till positiva resultat. Ett exempel är de europeiska attitydundersökningarna Eurobarometer, som kartlägger européers inställning till olika samhällsfenomen. 
 1  
 En särskild attitydundersökning av 25 000 europeiska ungdomar i åldersgruppen  
 15–25 
  år visar på ett relativt stort intresse. På frågan om vilken typ av nyhetsbevakning ungdomarna intresserar sig för svarar den största gruppen visserligen kultur och underhållning, men nyheter om naturvetenskap och teknik intresserar fler än vad politik och ekonomi gör. Av de svenska ungdomarna uppger sig fler vara intresserade av nyheter om naturvetenskap och teknik än av nyheter om sport. De som 
  
 1  
  
 Eurobarometer  
 Social Values, Science and Technology  
 2005. 
  
 65 
  
 Attityder 
  
 SOU 2010:28 
 generellt sett visar störst intresse för naturvetenskap och teknik är de unga männen, de något äldre ungdomarna, de med högst utbildningsnivå samt stadsborna. 
 2 
  
 Figur 
  
 Ungdomars intresse för nyheter om olika områden 
  
 Politik 
  
 Ekonomi 
  
 Naturvetenskap och 
  
 Sverige 
  
 teknik 
  
 EU 27 
  
 Sport 
  
 Kultur/underhållning 
 (film, musik, teater) 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 Källa:  
 Eurobarometer Young People and Science, s.  
 7–9. 
  
 Ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik manifesteras på många olika sätt. Deras deltagande i en omfattande mängd aktiviteter samt välbesökta museer och science centers är en indikation. Teknikdelegationen har själv genom en kartläggning identifierat ett stort engagemang för frågorna, vilket sträcker sig över hela Sverige och över alla ålderskategorier. 
 3  
 Även när det gäller IKT finns gott om belägg för att det generella intresset är stort. En attitydundersökning gjord av IT&height:456px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 class="t2"TRTD class="tr16 td24"> 
 Attityder 
  
 SOU 2010:28 
 saker. I material som kommuniceras till svenska  
 15-åringar 
  inför valet av gymnasieprogram framställs ingenjörsbanan t.ex. som olämplig för den som vill vara kreativ, social och ha ett jobb där man gör något gott för världen. 
 7 
  
 Teknikdelegationens enkätundersökning riktad till niondeklassare bekräftar att många unga har tagit till sig denna typ av budskap. Få förknippar där en teknisk utbildning med sociala kontakter. Figuren illustrerar ett stort gap mellan vad ungdomarna är intresserade av att göra och vad de tror att en teknisk utbildning kan användas till 
 – ett gap som är allra störst för de kvinnliga eleverna. 
  
 Figur 
  
 Hur intresserad är du av följande saker? jämfört med Hur 
  
 användbart tror du att det är med en teknisk utbildning för att kunna 
  
 jobba med dessa saker? 
  
 Källa:  
 Teknikdelegationen Rapport 2009:2, s. 14. 
  
 7  
  
 Ny Teknik  
  
 2010-11-04 
  
 Guiden som sprider nidbilden av ingenjören. 
 68 
  
 SOU 2010:28 
  
 Attityder 
 Här finns därmed en stor diskrepans mellan bilden av tekniska yrken och hur de yrkesverksamma själva värderar sitt arbete. Ingenjörer beskriver ofta sitt arbete i positiva ordalag som kreativt, varierat och socialt. Över hälften har ett arbete med internationella inslag, och majoriteten har utvecklande arbeten med omfattande kollegialt samarbete. 
 8  
 Detta förmedlas inte i samhällsdebatten. 
  
 4.3.2 
  
 Olika identifikationsmönster för flickor och pojkar 
  
 Vidare finns stora könsskillnader i attityden till ett tekniskt och naturvetenskapligt yrkesval. ROSE visar att skillnaderna mellan könen, tvärtemot vad man i förstone skulle kunna tro, ofta är som störst i de mest ekonomiskt utvecklade länderna – inklusive Sverige. I mindre utvecklade länder kan ungdomar av båda könen gärna tänka sig att arbeta inom både naturvetenskap och teknik. I västvärlden är pojkarna ambivalenta och flickorna negativt inställda till att arbeta med teknik, och varken pojkar eller flickor är speciellt intresserade av att arbeta med naturvetenskap. 
 9  
 Se diagram nedan. 
 10 
  
 8 
  
 Morgondagens Ingenjör, Slutrapport, s.  
  
 25–29. 
  
 9 
  
 Davis, S. &height:724px"  id="img1"/DIVDIV id="id_1"TABLE cellpadding=0 cellspacing=0 class="t2"TRTD class="tr16 td24"> 
 Attityder 
  
 SOU 2010:28 
  
 Figurer 
  
 Intresse för att arbeta med naturvetenskap respektive teknik: tjejer 
  
 och killar i olika länder 
 70 
  
 SOU 2010:28 
  
 Attityder 
  
 ROSE-forskningen 
  fokuserar på ungdomars identitetsbildning. Enligt detta synsätt styrs västerländska ungdomars val, eller bortval, av teknisk och naturvetenskaplig utbildning och karriär inte enbart av rationella faktorer såsom arbetsmarknadsutsikter, eller ens av viljan av att gå en rolig utbildning, utan minst lika mycket av ett identifikationsbehov och en strävan efter att skapa sig en identitet. När tekniska utbildningar och yrken misslyckas med att rekrytera kvinnor, beror det alltså på att kvinnorna inte har identifierat sig med dem. 
 Att teknisk utbildning och tekniskt arbete stänger ute kvinnor genom att skapa associationer till manlighet har även genusforskning visat. I en utredning från Chalmers tekniska högskola summeras forskning som visar hur kön och teknik kopplas samman. Ett exempel är synen på vilka ingenjörsutbildningar som är mest respektive minst tekniska. De program som har en högre andel kvinnliga studenter dvs. kemiteknik, teknisk design och industriell ekonomi uppfattas systematiskt som mindre tekniska. Detsamma gäller yrken: en kvinnlig sjuksköterska med stor exponering till avancerad teknik betraktas som mindre teknisk än en manlig chefsingenjör som arbetar med administration och ledarskap. 
 11 
  
 Att pojkar och flickor identifierar sig på olika sätt kring en karriär i naturvetenskap och teknik bekräftas i  
 Eurobarometer-undersök- 
  ningen, där de pojkar som kan tänka sig att arbeta inom teknik och naturvetenskap främst är inriktade på yrken som ingenjör, tekniker eller forskare i privata sektorn, medan motsvarande flickor i högre grad tänker sig ett yrke inom hälsa, undervisning eller den offentliga forskningen. I hela gruppen ungdomar tycker samtidigt en stor majoritet att samhället bör uppmuntra flickor att välja en teknisk eller naturvetenskaplig karriär. 
 12 
  
 4.4 
  
 Attityder till skolämnena 
  
 I rapporteringen kring ungdomars ointresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT är det ofta skolämnena som avses. Utgångspunkten är att eleverna i grunden tycker att ämnena är särskilt tråkiga och/eller svåra. Även sådana påståenden behöver nyanseras och, framför allt, relateras till den undervisning de får i ämnena. 
  
 11 
  
 Evans, A.  
 Rekryteringsarbete och genusmönster i rekryteringen till Chalmers utbildningar på  
 EDITZ-området, 
 s.  
  
 18 
  
 - 
  
 19. 
  
 12 
  
 Eurobarometer 2008  
 Young People and Science,  
 s. 5. 
  
 71 
  
 Attityder 
  
 SOU 2010:28 
  
 4.4.1 
  
 Värdering av skolämnena 
  
 Samma nationella och internationella studier som mäter kunskapsnivåer mäter också attityder till ämnena. I dessa undersökningar får matematik och naturvetenskap generellt sett låga placeringar relativt de andra skolämnena. I Skolverkets nationella utvärdering från 2003 är t.ex. kemi, fysik och matematik de ämnen som eleverna rankar lägst, och lärarna i dessa ämnen är de som rapporterar om flest ointresserade elever. Undantaget är biologi, som eleverna uppfattar som betydligt viktigare, lättare och roligare än de andra naturvetenskapliga ämnena. Undersökningen visar på stora könsskillnader, t.ex. en mer negativ attityd till fysik bland flickor än bland pojkar. 
 13  
  
 ROSE-forskningen 
  visar på liknande mönster – dvs. att få ungdomar, och i synnerhet få flickor, rankar naturvetenskap högre än andra skolämnen. 
 14 
  
 Figur 
  
 Värdering av skolämnet naturvetenskap: tjejer och killar i olika länder 
  
 13 
  
 Dnr:  
  
 75-2001:04045 
  
 Nationella utvärderingen av grundskolan 2003.  
 Sammanfattande huvudrapport, s. 63. 
  
 14 
  
 Källa:  
  
 http://www.ils.uio.no/english/rose/network/countries/norway/eng/nor-sjoberg- 
  ert2008.pdf. 
 72 
  
 SOU 2010:28 
  
 Attityder 
 Teknikdelegationens egen webbenkät till ett riksrepresentativt urval av ungdomar i årskurs 9 inkluderar även teknikämnet, som inte täcks i övriga undersökningar. Studien jämför attityderna till matematik och teknik och påvisar stora skillnader, framför allt när det gäller synen på ämnenas status i skolan. Medan två av tre elever placerar matematik i kategorin mycket viktigt hamnar teknik långt ner på listan tillsammans med religionskunskap, bild och slöjd. Detta betyder likväl inte att eleverna är särskilt negativa till ämnet. Varken teknik eller matematik utmärker sig genom att uppfattas som roligare eller tråkigare än andra skolämnen, utan båda ämnena får genomsnittliga omdömen. Könsmönstren är dock tydliga när det gäller teknikämnet, med en betydligt mer positiv attityd bland pojkar än bland flickor. Vad gäller matematikämnet är det dock värt att notera att det inte syns några signifikanta könsskillnader, vare sig i intresse eller självförtroende. 
 15 
  
 Figur Hur viktigt anser du att det är att ha dessa ämnen i skolan? jämfört med Hur roligt tycker du att det är att ha dessa ämnen i skolan? 
  
 Källa:  
 Teknikdelegationen Rapport 2009:2, s. 9. 
  
 15  
 Teknikdelegationen Rapport 2009:2. 
 73 
  
 Attityder 
  
 SOU 2010:28 
 Att elevernas intresse skulle vara stadigt sjunkande över tid är inte klarlagt.  
 TIMSS-mätningen 
  från 2007 ger en mer komplex bild. Jämfört med 1995 års undersökning har andelen elever som är positivt inställda till matematik, fysik och biologi i årskurs 8 visserligen minskat, men jämfört med 2003 har andelen i stället ökat med ca 10 procentenheter (i matematik, biologi, fysik och kemi), vilket skulle kunna markera ett positivt trendbrott. Inställningen till kemi visar på en splittrad elevgrupp – där ökar både andelen positiva och andelen negativa. 
 16 
  
 Ett resultat från  
 TIMSS-studien 
  som förtjänar särskild uppmärksamhet är att andelen elever som är positivt inställda till matematik och de naturvetenskapliga ämnena är större i årskurs 4 än i årskurs 8. 
 17  
 Intresset verkar således sjunka ju äldre eleverna blir. Det finns forskning som tyder på att elevers intresse och motivation att lära sig hänger mycket på  
 aha-upplevelser 
  kring ämnena. För detta är eleverna särskilt mottagliga under de tidiga skolåren varför det är viktigt att satsa där. 
 18  
 Detta är något som även påtalats i EU- sammanhang. 
 19 
  
 I en longitudinell studie av ungdomars väg till gymnasieskolan pekar forskaren Rios på att valet, eller bortvalet, av teknisk och naturvetenskaplig utbildning ofta görs redan i årskurs 5 och att det då baserar sig på erfarenheter av undervisningen snarare än på det faktiska intresset för frågeställningarna. Nedanstående elevexempel är illustrativa: 
 Många elever säger att de gärna ser på olika  
 TV-program 
  om natur och teknik och att de läser tidningar som Illustrerad vetenskap. Några av dessa elever tillhör gruppen med både god förmåga och förståelse som ändå inte väljer ett naturvetenskapligt program på gymnasiet eftersom de som Olsen säger  
 det är inte den sortens naturvetenskap som intresserar mig  
 och då syftar han på skolan. 
 20 
  
 Undervisningens betydelse för studie- och yrkesvalet är således mycket stor och förtjänar uppmärksamhet från tidig ålder och genom hela skolsystemet. Delegationen diskuterar dessa frågor särskilt i avsnitt 5.4. 
  
 16 
  
 Skolverket  
 TIMSS 2007  
 -  
 Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. 
  
 17 
  
 TIMSS 2007, s. 59. 
  
 18 
  
 Nihlfors, E.  
 Kunskap vidgar världen  
  
 - 
 Globaliseringens 
  inverkan på skola och lärande,  
 s. 69. 
  
 19 
  
 Science Education Now –  
 A Renewed Pedagogy for the Future of Europe. 
  
 20 
  
 Gill, B. (2003)  
 Lust att lära naturvetenskap och teknik? En longitudinell studie om vägen till gymnasiet,  
 s. 232. 
  
 74 
  
 SOU 2010:28 
  
 Attityder 
  
 4.4.2 
  
 Uppfattning om svårighetsgrad 
  
 Elevernas självförtroende är en viktig parameter både när det gäller utbildnings- och karriärval och när det gäller kunskapsresultat. Bl.a. visar  
 PISA-undersökningarna 
  på samband mellan attityd och kunskapsnivå – de svenska elever som är mest intresserade och har störst självförtroende är också de som presterar bäst. 
 21 
  
 I Teknikdelegationens undersökning, där niondeklassarna självskattar sina prestationer i matematik respektive teknik, vilket ger en bild av deras självförtroendenivå, är resultaten i huvudsak positiva. Bl.a. tycker sex av tio – både tjejer och killar – själva att det går bra för dem i matematik i skolan. 
 22  
 Här ansluter denna undersökning sig till TIMSS som visar att svenska elever har högre självförtroende i matematik än  
 EU/OECD-genomsnittet. 
 23 
  
 I relation till kommande utbildnings- och yrkesval kan bristande självförtroende visa sig vara utslagsgivande. I Teknikdelegationens specialundersökning av attityden till gymnasieskolans naturvetenskapsprogram utkristalliserar sig en grupp som dels inte anser sig tillräckligt intresserade av naturvetenskap, dels tvivlar på sin egen förmåga i matematik. Om de är inställda på att så småningom läsa vidare på högskolan är denna grupp mer benägna att välja samhällsvetenskapsprogrammet. En stor andel i denna grupp är tjejer. 
 24  
 I arbetet med Teknikdelegationens kampanj Den breda linjen har detta varit en viktig målgrupp. 
 Det är i regel inte betyg, provresultat eller andra objektiva faktorer som avgör vilket självförtroende eleven har. Istället är det den subjektiva uppfattningen om den egna förmågan som avgör. Många ungdomar som presterar väl på svåra kurser i grundskolan kan ändå oroa sig för hur de ska klara av gymnasieskolan. 
 25 
  
 Att skolans värld kan signalera att matematik och naturvetenskap är svårt framkommer bl.a. i projektet Morgondagens Ingenjörers attitydundersökning. Den visar att många lärare visserligen har en positiv syn på ingenjörsyrket och dess möjligheter, men att de uppfattar utbildningsvägen som svår. De rekommenderar därför bara ingenjörsutbildning till sina allra mest högpresterande elever. Det- 
  
 21 
  
 Skolverket  
 PISA 2006 –  
 15-åringars 
  förmåga att förstå, tolka och reflektera – naturvetenskap, matematik och läsförståelse,  
 s. 7. (Mellan länder fungerar inte samma logik. Det finns exempel på länder som presterar bättre än Sverige men där självförtroendet är lägre.) 
  
 22 
  
 Teknikdelegationen Rapport 2009:2, s. 9. 
  
 23 
  
 TIMSS 2007. 
  
 24 
  
 Teknikdelegationens enkätundersökning  
  
 Hur intressant är  
  
 NV-programmet?, 
  
 s. 10. 
  
 25 
  
 Gill, B. (2003), s. 235. 
  
 75 
  
 Attityder 
  
 SOU 2010:28 
 samma gäller studie- och yrkesvägledare, som dessutom i högre grad uttrycker en negativ bild av yrket. 
 26 
  
 4.5 
  
 Slutsatser 
  
 Grundorsakerna till de rekryteringsproblem som de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna och yrkena har, finns i den dåliga överensstämmelsen mellan ungdomars värderingar och vad vuxenvärlden erbjuder. Detta är en komplex problembild, som Sverige delar med stora delar av västvärlden. En förståelse för värderingars betydelse behöver vara grunden för det långsiktiga förändringsarbete som delegationen föreslår i kapitel 8. 
  
 4.5.1 
  
 Barn och ungdomar har ett grundläggande intresse 
  
 Att barn och ungdomar har ett grundläggande intresse för frågeställningar och tillämpningar inom teknik och naturvetenskap har delegationen fått bekräftat. Ungdomar är flitiga användare av teknik och livliga debattörer av exempelvis miljöfrågor. De rankar inte de tekniska och naturvetenskapliga skolämnena och yrkesrollerna högst av alla, men de har respekt för dem. Däremot finner inte tillräckligt många ungdomar det tillräckligt lockande att själva ta steget att bli ingenjörer, matematiker eller  
 IKT-specialister. 
  Matematik, naturvetenskap, teknik och IKT har inte funnit någon roll i den identitetsbildning som engagerar västvärldens unga alltmer. Ju mer fokus de lägger på värderingar och sociala aspekter, desto mer verkar teknik och naturvetenskap missgynnas. 
  
 4.5.2 
  
 Vuxenvärlden behöver förändras, inte ungdomarna 
  
 Om stereotyper av stilen ingenjörsyrket är asocialt är det som avskräcker många ungdomar, är frågan hur det kommer sig att dessa består trots de insatser som genom åren har genomförts för att bryta mönstren? En orsak kan vara att många projekt utgått ifrån att det är ungdomarna, och i synnerhet de unga kvinnorna, som är problemet. Man har också därmed sett attityderna som 
  
 26  
  
 Morgondagens Ingenjör  
 Skolans bild av ingenjören – utbildningen och yrket,  
 s.  
  
 3–4. 
  
 76 
  
 SOU 2010:28 
  
 Attityder 
 något som kan informeras bort genom att ge en korrigerad bild av utbildningarna och yrkena. 
 27 
  
 Enligt Teknikdelegationen krävs nu en annan hållning. I stället för att säga att det är något fel på ungdomarna, bör insatser i stället rikta in sig på grundorsakerna. Eftersom det är vuxenvärlden som signalerar att matematik är svårt och att ingenjörsyrket är asocialt, är det vuxenvärlden som måste stå för förändringen. En större förståelse för ungdomars värderingar tillsammans med ett mer självkritiskt och lyhört förhållningssätt är ett första steg. Medierna är en viktig förändringskanal, men framför allt är det utbildningsanordnare och yrkesverksamma själva, som genom sitt eget agerande måste visa att de värderingsdimensioner som ungdomar söker verkligen finns inom tekniken och naturvetenskapen. Vuxenvärlden, exempelvis arbetslivet, lärare, studie- och yrkesvägledare och inte minst föräldrar har stor betydelse som förebilder. 
 Utbildningsväsendet, från förskola till högskola, har ett särskilt ansvar. Där finns ett behov av att se över formellt innehåll, men kanske framför allt ett behov av att förstå, och förändra, den kultur och de värderingar som råder. 
 28  
 Därmed kan också undervisningsformer utvecklas, som kan stimulera barns och ungdomars intresse och kanalisera detta till solida kunskaper och förmågor. Som det är i dag har många ungdomar ett stort mått av färdigheter, t.ex. inom IKT för vardagsbruk, men saknar den systemförståelse som skolan borde ha givit dem. Delegationen diskuterar dessa frågor i avsnitt 5.4. 
 Även kommunerna har en viktig roll. Förutom att ta ett ledarskap i skolutvecklingsfrågor har kommunerna också ett ansvar för att erbjuda meningsfulla fritidsaktiviteter för barn och ungdomar. Likaväl som många kommuner i dag satsar på kultur och sport för barn och ungdomar, vill delegationen uppmuntra kommunerna att också erbjuda stimulerande aktiviteter inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Det finns i dag ett flertal exempel på sådana satsningar med kommuner som medfinansiärer. 
 29  
 De förslag som 
  
 27 
  
 För resonemang kring detta, se Evans, A.  
  
 Rekryteringsarbete och genusmönster i rekryteringen till Chalmers utbildningar på  
  
 EDITZ-området, 
  
 s.  
 10 
 - 
 13, 
  KTH  
 Jämställd  
  
 IT-utveckling 
  
  för ökad tillväxt 
 . 
  
 28 
  
 Om högskolans studiesociala miljö och motstridiga signaler kring masskontra elitutbildning, se Evans, A.  
  
 Rekryteringsarbete och genusmönster i rekryteringen till Chalmers utbildningar på  
  
 EDITZ-området, 
  
 s.  
 15 
 - 
 17. 
  
 29 
  
 Teknikdelegationen Rapport 2009:1. Teknikdelegationens enkät till initiativ visar att denna typ av verksamhet ofta får stryka på foten vid ekonomiska nedskärningar i kommunerna, och att många upplever det som svårt att bedriva ett långsiktigt arbete under nedskärnings- eller nedläggningshot. 
  
 77 
  
 Attityder 
  
 SOU 2010:28 
 delegationen lägger, bl.a. i avsnitt 8.3.1, syftar till att ge incitament till den typen av arbete. 
 78 
 5 Skolan 
  
 5.1 
  
 Inledning 
  
 Skolan 
 1  
 och lärarna har nyckelroller i förverkligandet av Teknikdelegationens förslag. Den svenska skolan har ett omfattande ansvar både för kompetensförmedling och för normbildning då den ska ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar 
 2 
 . Skolan har därmed betydelse för delegationens två huvudfrågor: kunskapsnivåer och attityder. 
 Sett ur ett samhällsperspektiv kan skolans uppgifter beskrivas som att leverera bredd och förbereda för spets. Det betyder att skolväsendet ska förmedla den grundkompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT som alla behöver för att kunna verka i ett komplext och tekniskt avancerat samhälle och på en föränderlig arbetsmarknad. Skolan ska också inspirera tillräckligt många barn och ungdomar till att så småningom gå vidare och specialisera sig inom områdena. 
 Detta är ett stort ansvar som ställer krav både på den centrala styrningen, på den lokala ledningen av skolan och på lärarna. För att kunna skapa den lärandesituation och förmedla den kunskap och de färdigheter som eleverna behöver, måste lärarna själva ha de verktyg som krävs. I botten behöver lärarna ha en gedigen pedagogisk och ämnesmässig utbildning. Därtill krävs kontinuerlig fortbildning, tillgång till pedagogiska utvecklingsprojekt och till forskningsresultat, och mycket mer. Dessa frågor uppmärksammar delegationen nedan. 
  
 1 
  
 Med skolan avses här hela ungdomsskolan: förskola, grundskola och gymnasieskola. 
  
 2 
  
 Skollagen 1 kap 2 §. 
  
 79 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
  
 5.2 
  
 Skolans organisation och ledning 
  
 För att kunna analysera skolans betydelse för Teknikdelegationens uppdrag är det viktigt att förstå skolans grundvillkor. Först bör då sägas att den svenska skolan kännetecknas av genomgripande avreglering och snabb förändringstakt. Sedan  
 1990-talet 
  har svensk skola gått från att vara ett av västvärldens mest centralstyrda system till att bli ett av de mest decentraliserade. 
 3 
  
 Med decentraliseringen har antalet parter på skolområdet ökat. Skolan är i dag kommunernas domän, vilket innebär att det finns 290 kommunala skolhuvudmän runtom i landet. Till detta tillkommer ett stort antal fristående huvudmän och skolor som i många fall är små till elevantalet. 
 4 
  
 Till avregleringen hör att skolan är målstyrd. Det innebär att staten visserligen formulerar allmänna styrdokument, såsom nationella läroplaner, kursplaner och timplaner 
 5 
 , och genom Skolinspektionen utför tillsyn och kvalitetsgranskning, men i övrigt lämnar stort utrymme till lokal tolkning och tillämpning. Den lokala nivån har också ett eget tillsynsansvar. På skolnivån ska rektorn som pedagogisk ledare ta det övergripande ansvaret för att verksamheten inriktas på att nå de nationella målen. Rektorn ska ta ansvar för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen. 
 6  
 Den kommunala politiska nivån har i sin tur en tillsynsfunktion, i och med att det är hemkommunen som ansvarar för och finansierar alla folkbokförda elevers skolgång. 
 I Sverige är den kommunala självstyrelsen inskriven i regeringsformen och således grundlagsstadgad. Denna frihetsgrad tillsammans med den stora variationen kommuner emellan när det gäller storlek, befolknings- och näringslivsprofil m.m., gör att de kommunala beslutsgångarna ser mycket olika ut. Denna heterogenitet gäller även skolområdet och det är därför svårt att tala om kommunerna som en enhetlig grupp skolhuvudmän. 
  
 3 
  
 Skolverket  
 Vad påverkar resultaten i svensk grundskola?  
 s. 14, Watts, Smith, Sanchez, M.A., Stokes  
  
 P-A, 
  
  Martinez, Hawkins, Clay, A.B.  
 The Market Comes to Education in Sweden: An Evaluation of Swedens Surprising School Reforms. 
  
 4 
  
 Antalet fristående skolor (15 oktober 2009) uppgår till 4 151 (av totalt 19 651) inom förskola, 709 (av totalt 4 660) inom grundskola och 458 (av totalt 976) inom gymnasieskola. Källa: Skolverket. Utformningen av det svenska systemet med offentligfinansierade fristående skolor har inga direkta internationella motsvarigheter. 
  
 5 
  
 För gymnasieskolan finns inga reglerade timplaner för ämnena utan tidsallokeringen beror på lokala tolkningar av de enskilda kursernas poängantal. 
  
 6 
  
 Rektors roll i sammanfattning: www.skolverket.se. 
  
 80 
  
 SOU 2010:28 
  
 Skolan 
 Grundtankarna bakom målstyrning är goda, nämligen att visa tilltro till de lokala aktörernas – i det här fallet kommunernas/skolhuvudmännens, rektorernas och lärarnas  
 -  
 kapacitet samt att förkorta beslutsvägarna. Ett sådant system ställer höga krav på lokalt ledarskap. En analys gjord av Sveriges Kommuner och Landsting visar att de kommuner som förstått detta, också är de som nått bäst skolresultat. Ett framgångsrikt ledarskap, beskriver SKL 
  
 på politisk nivå präglas av att politiken tar ansvar för resultaten, ställer rätt frågor, inte ändrar mål och strategier för ofta och att det finns en tydlig rollfördelning samt ett förtroende mellan politiker och tjänstemän 
  
 på förvaltningsnivå präglas av en aktiv förvaltningschef som arbetar för att skapa förutsättningar för rektorerna att leda verksamheten, ett gott samarbetsklimat samt följer upp resultaten, 
  
 på rektorsnivå präglas av rektorer som tar och vill ta ett pedagogiskt ledarskap och fokuserar på läroplansuppdraget. Utmärkande är också ett dynamiskt samarbete i rektorsgruppen och att rektorerna involveras i och tar ett gemensamt ansvar för helheten när det gäller skolverksamheten i kommunen. 
  
 7 
  
 Teknikdelegationens enkätundersökning till kommunala skolpolitiska ledningar och skolledningar visar dock att långt ifrån alla lever upp till ovanstående. På många håll saknas rutiner för att bevaka de strategiska kvalitetsfrågorna och skolans resultat på ett långsiktigt sätt. Enkäten visar t.ex. att det är relativt ovanligt att göra uppföljningar av lärarkompetens och att ha egna riktlinjer kring detta. I många kommuner brister också samordningen mellan ledningsnivåerna, och skolledning och skolpolitiker har skilda verklighetsbeskrivningar. 
 8 
  
 För att det decentraliserade systemet ska fungera på bästa sätt är det viktigt att alla parter har de redskap som de behöver. Det kan handla om att skollagstiftningen ska vara tydlig, ansvarsfördelningen klar, tillsynen skarp och systemen för lärarutbildning och fortbildning välfungerande. På flera av dessa områden menar Teknikdelegationen att det svenska systemet i dag har brister, vilka går ut över skolans förmåga att förmedla kunskap i och intresse för 
  
 7 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting  
 Analys Öppna Jämförelser Grundskola 2009: Konsten att nå resultat – Erfarenheter från framgångsrika skolkommuner,  
 s. 5. 
  
 8 
  
 Teknikdelegationen Rapport 2010:2. 
  
 81 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Dessa beskrivs i fortlöpande i detta kapitel. 
 Decentraliseringen av den svenska skolan kan beskrivas som en pågående process, vars spelregler utvecklas över tid. 
 9  
 För närvarande pågår en rad olika reformer som syftar till att tydliggöra skolans ramverk. Delegationen är positiv till dessa ambitioner och kommenterar i avsnitt 9.1 och 9.2 särskilt de föreslagna förändringarna i lärarbehörighetskraven och i lärarutbildningen. 
  
 5.3 
  
 Kunskaper och färdigheter 
  
 En anledning till att regeringen tillsatte Teknikdelegationen var en oro för svenska skolelevers sjunkande kunskaper i matematik och naturvetenskap. Delegationen gör nedan en egen analys som visar att oron är befogad, i synnerhet i förhållande till de höga ambitioner som vi har som samhälle. 
 Den s.k. likvärdighetsprincipen är en norm som kunskapsresultaten ska bedömas emot. Begreppet är fastslaget i skollagen och innebär att alla elever oberoende av kön, geografisk hemvist och socioekonomisk bakgrund ska ha tillgång till utbildning, och att denna utbildning ska vara likvärdig oavsett var den anordnas. 
 10  
 Principen är besläktad med delegationens eget resonemang kring alla medborgares demokratiska rätt till kompetens. Det finns också studier som visar att likvärdighet är en nyckel till att åstadkomma höga nationella kunskapsresultat, och att det i förlängningen kan ha en positiv effekt på tillväxt och konkurrenskraft. 
 11  
 Att förbinda sig till likvärdighetsprincipen innebär alltså ett stort och betydelsefullt åtagande. 
  
 5.3.1 
  
 Nationella studier av kunskapsutvecklingen 
  
 För att analysera hur väl Sverige lever upp till sina ambitioner och bedöma kunskapsutvecklingen i svensk skola över tid, ligger det nära till hands att gå till statistik över betyg och nationella provresultat. 
  
 9 
  
 Nihlfors, E.  
 Kunskap vidgar världen  
  
 - 
 Globaliseringens 
  inverkan på skola och lärande  
 s. 32, s. 46. 
  
 10 
  
 Skollagen 1 kap. 2 § . 
  
 11 
  
 McKinsey, s. 35. 
  
 82 
 SOU 2010:28 Skolan 
 Den genomsnittliga betygspoängen/meritpoängen i matematik,  
 NO-ämnena 
  respektive kemi, biologi och fysik i årskurs 9 
  
 År 
  
 Meritpoäng 
  
 Meritpoäng 
  
 Meritpoäng 
  
 Meritpoäng 
  
 Meritpoäng 
  
 Matematik 
  
 NO 
  
 Kemi 
  
 Biologi 
  
 Fysik 
  
 1997/98 
  
 11,9 
  
 11,8 
  
 11,9 
  
 12,3 
  
 12,1 
  
 1998/99 
  
 11,8 
  
 11,7 
  
 11,8 
  
 12,4 
  
 12,0 
  
 1999/00 
  
 11,7 
  
 11,8 
  
 11,7 
  
 12,3 
  
 12,0 
  
 2000/01 
  
 11,8 
  
 11,8 
  
 11,6 
  
 12,3 
  
 11,9 
  
 2001/02 
  
 11,8 
  
 12,0 
  
 11,7 
  
 12,3 
  
 11,9 
  
 2002/03 
  
 12,0 
  
 12,0 
  
 11,7 
  
 12,3 
  
 11,9 
  
 2003/04 
  
 12,1 
  
 12,4 
  
 11,8 
  
 12,4 
  
 12,0 
  
 2004/05 
  
 11,9 
  
 12,2 
  
 11,7 
  
 12,4 
  
 11,9 
  
 2005/06 
  
 12,0 
  
 12,3 
  
 11,7 
  
 12,4 
  
 11,9 
  
 2006/07 
  
 11,9 
  
 12,2 
  
 11,7 
  
 12,4 
  
 12,0 
  
 2007/08 
  
 12,0 
  
 12,4 
  
 11,8 
  
 12,5 
  
 12,0 
  
 Källa:  
 Skolverkets bild av utvecklingen av kunskapsresultaten i grundskolan och av elevers studiemiljö, s. 30, s. 36. 
 Eftersom denna statistik visar på stabilitet är det frestande att dra slutsatsen att även kunskapsnivåerna varit konstanta. Skolverket påpekar dock att den oförändrade nivån på slutbetygen kan bero på ändrad tolkning av betygskriterierna (t.ex. att kunskaperna sjunkit samtidigt som tolkningen blivit mindre krävande, så kallad betygsinflation) lika väl som på stabila kunskaper. 
 12 
  
 Såväl nationella utvärderingar som internationella kunskapsmätningar bekräftar hypotesen om betygsinflation. I dessa syns en tydlig nedåtgående trend. Ett exempel är den omfattande nationella utvärderingen av skolämnena gjord av Skolverket 2003 som visar på generella försämringar sedan 1992 års mätning. Detta gäller matematik i årskurs 5 och årskurs 9, med tydligast nedgång i de lägre åldrarna. I naturvetenskap i årskurs 9 identifieras brister i elevernas begreppsförståelse. Resultaten är i stort sett oförändrade i biologi medan fysikresultaten uppvisar en svag försämring. 
 13 
  
 På senare tid har Skolinspektionen inlett en serie ämnesvisa kvalitetsgranskningar, varav grundskolans matematik var bland de 
  
 12 
  
 Skolverket  
 TIMSS Advanced 2008  
 -  
 Svenska gymnasieelevers kunskaper i avancerad matematik och fysik i ett internationell perspektiv 
 , s. 87. 
  
 13 
  
 Dnr:  
  
 75-2001:04045 
  
 Nationella utvärderingen av grundskolan 2003.  
 Sammanfattande huvudrapport. 
  
 83 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 första att granskas. 
 14  
 En viktig utgångspunkt i dessa granskningar är just den nedgång i elevernas kunskapsresultat som andra undersökningar identifierat. Fokus ligger på undervisningens kvalitet, och här konstaterar Skolinspektionen stora brister vad gäller matematikämnet. Dessa analyseras i avsnittet 5.4 nedan. 
  
 5.3.2 
  
 Internationella studier av kunskapsutvecklingen 
  
 Internationellt deltar Sverige i PISA, som mäter  
 15-åringars 
  förmåga att förstå, tolka och reflektera inom naturvetenskap, matematik och läsförståelse, och i TIMSS som undersöker elevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i årskurserna 4 och 8. Den senaste  
 PISA-undersökningen 
  visar att svenska elever ligger på en genomsnittlig  
 OECD-nivå 
  både i matematik och naturvetenskap och att ingen signifikant förändring har skett mellan 2003 och 2006. Däremot har Sveriges position försämrats relativt övriga undersökta länder. I matematik finns även tecken på försämrade resultat i gruppen högpresterande elever. 
 15  
 Under våren 2009 deltog Sverige i ytterligare en  
 PISA-undersökning 
  vars resultat beräknas publiceras i december 2010. 
 I den senaste  
 TIMSS-studien 
  når svenska elever generellt sämre resultat än i PISA: under  
 EU/OECD-genomsnittet 
  i matematik i såväl årskurs 4 som årskurs 8. Vissa specifika svagheter, t.ex. algebra i årskurs 8 och även geometri, aritmetik och taluppfattning i årskurs 4, framkommer. Matematikresultaten i årskurs 8 har försämrats mellan 1995 och 2003, och försämringen har fortsatt mellan 2003 och 2007, men i långsammare takt. Pojkars resultat har försämrats mer än flickors. I naturvetenskap presterar svenska elever ungefär i nivå med  
 EU/OECD-genomsnittet 
  i både årskurs 4 och 8. I årskurs 8 har dock naturvetenskapsresultaten i TIMSS försämrats mer under de undersökta åren än vad matematikresultaten har, och i naturvetenskap syns till skillnad från matematik inga tecken på bromsad nedgång. Även här har försämringen varit större bland pojkar än bland flickor. Liksom i den nationella utvärderingen presterar svenska ungdomar i  
 TIMSS-studien 
  bättre i 
  
 14 
  
 Skolinspektionen Kvalitetsgranskning 2009:5. Kvalitetsgranskningar av grundskolans fysik respektive gymnasieskolans matematik slutrapporteras under våren 2010. 
  
 15 
  
 Skolverket  
 PISA 2006 –  
 15-åringars 
  förmåga att förstå, tolka och reflektera – naturvetenskap, matematik och läsförståelse. 
 84 
  
 SOU 2010:28 
  
 Skolan 
 biologi än i kemi. 
 16  
 Nästa  
 TIMSS-undersökning 
  genomförs under 2011. 
 På gymnasienivån deltar Sverige tillsammans med tio andra länder i en internationell studie, TIMSS Advanced, som undersöker elevernas kunskaper i matematik och fysik i gymnasieskolans sista år. Den första undersökningen genomfördes 1995 och den andra 2008. För Sveriges del är utvecklingen mellan dessa mättillfällen kraftigt negativ. 
 17 
  
 Ur ett likvärdighetsperspektiv är det en oroande tendens i TIMSS Advanced att skillnaderna mellan lågpresterande och högpresterande elever växer. I båda ämnena är det en allt större andel svenska elever som inte klarar riktmärket medelgoda kunskaper. Samtidigt utmärker sig den grupp elever som läst Matematik E genom betydligt bättre resultat än andra, vilket till stor del förklaras av att denna kurs väljs av elever som sedan tidigare presterat väl i matematik. Vidare visar studien på ökande resultatskillnader kopplade till elevernas socioekonomiska bakgrund och härkomst. Vilken socioekonomisk sammansättning hela skolan har, liksom hur eleverna upplever matematikundervisningen påverkar också resultaten. 
 18 
  
 5.3.3 
  
 Övergripande analys 
  
 Teknikdelegationen ser allvarligt på svenska elevers försämrade resultat i internationella mätningar och nationella utvärderingar inom matematik och de naturvetenskapliga skolämnena. Att läget är bekymmersamt blir allt tydligare för varje mätning som publiceras. Sverige har nu problem såväl ur ett konkurrenskraftsperspektiv som ur demokratisk synvinkel, särskilt i förhållande till de höga ambitioner som satts upp för bådadera. 
 I ett brett internationellt perspektiv presterar svenska elever fortfarande förhållandevis goda resultat. I perspektiv av att Sverige ska vara en ledande kunskapsnation blir emellertid de svenska resultatens allt lägre placering i rankingtabellerna problematisk, särskilt om placeringarna ses i förhållande till länder som kan anses vara jämförbara. Skolverkets 
  
 16 
  
 Skolverket  
 TIMSS 2007  
 –  
 Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. 
  
 17 
  
 Sveriges resultat är även sjunkande i internationellt perspektiv men sådana jämförelser är tveksamma i TIMSS Advanced eftersom urvalet av deltagande elever skiljer sig åt. 
  
 18 
  
 Skolverket  
  
 TIMSS Advanced 2008 
 , s.  
 8 
 - 
 9. 
  
 85 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 sammanfattande bedömning är att de genomgående trenderna när det gäller svenska elevers kunskapsutveckling ger anledning till oro. 
 19 
  
 Att skillnaderna i kunskapsresultat växer mellan olika grupper bl.a. beroende på socioekonomisk bakgrund, tyder på att skolans ambitiösa likvärdighetsprincip blivit alltmer urholkad. Med en ökande andel lågpresterande elever blir det allt svårare för Sverige att hävda sig i den globala konkurrensen. Dessutom är det naturligtvis ett demokratiskt problem att goda kunskaper i matematik och naturvetenskap inte är en självklarhet för alla. 
 Vidare är det värt att påpeka att teknikämnet varken har undersökts inom ramen för Skolverkets nationella utvärderingar, PISA eller TIMSS. Hur kunskapsläget ser ut inom teknikämnet kan vi således bara gissa. Detta, menar delegationen, är ett problem i sig. 
 I det här sammanhanget bör det sägas att delegationen är medveten om den kritik som periodvis har riktats mot de internationella mätningarna. 
 20  
 Det finns potentiella metodproblem med att göra jämförande mätningar över tid, t.ex. att frågor tolkas olika i olika länder och att kunskapskrav förändras. Olika undersökningar kan också ha olika syn på kunskap, vilket t.ex. kan ha gjort att de svenska resultaten varit bättre i PISA än i TIMSS. 
 21  
 Med tiden har det dock visat sig att metodargument inte är trovärdiga för att förklara Sveriges sjunkande resultat. Kritiken har också avtagit i takt med att allt fler undersökningar gett likartade resultat. I samband med den senaste mätningen, TIMSS Advanced, gjorde Skolverket en särskild studie för att jämföra hur väl den internationella mätmetoden passar in på de svenska kursplanernas krav, och fann att överensstämmelsen är god. Liknande studier har också gjorts för grundskolan. 
 22  
 Resultaten är således giltiga och går inte att bortförklara. 
 Detta betyder samtidigt inte att internationella mätningar täcker in alla aspekter av vad en elev bör kunna. Den svenska skolans uppdrag handlar inte bara om kunskaper utan också om färdigheter, något som är svårare att mäta. Färdighetsnivåer är också svårare att 
  
 19 
  
 Skolverkets bild av utvecklingen av kunskapsresultaten i grundskolan och av elevers studiemiljö,  
  
 s. 42. 
  
 20 
  
 Se t.ex. Davis, Baldwin Real Life Challenges: Mission Impossible?  
 Contribution to Hopman (Ed):  
 PISA according to PISA 
 , Revised Version Oct 8 2007. 
  
 21 
  
 Skolverket  
 PISA 2006 –  
 15-åringars 
  förmåga att förstå, tolka och reflektera – naturvetenskap, matematik och läsförståelse,  
 s.  
  
 8 
  
 - 
  
 9. 
  
 22 
  
 Skolverket  
 Hur samstämmiga är svenska styrdokument och nationella prov med ramverk och uppgifter i TIMSS Advanced 2008?  
 s. 128. Se även Aktuella Analyser 2006 och 2008  
 Med fokus på matematik och naturvetenskap.  
  
 TIMSS-mätningen 
  
  av kunskaper i naturvetenskap i årskurs 4 är den som har sämst överensstämmelse med den svenska läroplanen. 
  
 86 
  
 SOU 2010:28 
  
 Skolan 
 jämföra mellan länder eftersom de beror mycket på den samhälleliga kontexten, exempelvis vilken ekonomisk utvecklingsfas landet befinner sig i. 
 23 
  
 Den diskussion som förs i Sverige i dag handlar mycket om att utveckla elevernas entreprenöriella förmågor. 
 24  
 Delegationen stöder detta och menar att självständighet, kreativitet, problemsökande och samarbetsförmåga alla är essentiella färdigheter som behövs för att kunna verka som matematiker, ingenjör, naturvetare eller IKT- specialist, men även i andra roller, på en föränderlig arbetsmarknad. Att träna upp dessa förmågor är positivt för den individuella eleven men också för samhället i stort. 
 Med ett skolväsende som kunde leverera höjda kunskapsnivåer och starka entreprenöriella färdigheter skulle Sveriges konkurrenskraft stärkas väsentligt. 
  
 5.4 
  
 Undervisning 
  
 Brister i undervisningen är en viktig förklaring till de sjunkande kunskapsresultaten. Genom att djupanalysera resultaten från kunskaps- och intressemätningarna har forskare identifierat mönster i de svenska resultaten, vilka i sin tur kan kopplas till undervisningens kvalitet. Studierna som redovisas nedan visar att skolan inte förmår förmedla matematik, naturvetenskap och teknik på sätt som lever upp till kunskapskraven eller aktivt och kontinuerligt tar hänsyn till elevernas värderingar. 
  
 5.4.1 
  
 Brister i undervisningen 
  
 Matematikundervisningens brister har uppmärksammats i ett flertal studier. En särskild uppföljning av  
 TIMSS-resultaten 
  i matematik 2007 visar att svenska elever inte i första hand har problem med själva beräkningarna utan med kontextförståelsen av dem. De systematiska misstag som görs i årskurs 4 kommer igen i årskurs 8, eftersom de inte rättats till i mellanperioden. Ett grundproblem är att eleverna inte fått diskutera och lärt sig förstå när och hur vissa beräkningsprocedurer ska användas, och de kan därför inte 
  
 23 
  
 Davis, Baldwin Real Life Challenges: Mission Impossible?  
 Contribution to Hopman (Ed): PISA according to PISA Revised Version Oct 8 2007. 
  
 24 
  
 Se t.ex.  
  
 http://www.kreativitet2009.se/Om-temaaret/, 
  http://www.skolverket.se/sb/d/2810 
 87 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 självständigt applicera dem på nya matematiska problem eller kombinationer av problem. 
 25 
  
 Även Skolverkets nationella utvärdering pekar i denna riktning. Där noteras att undervisningen i stället för att diskutera matematik på ett kreativt sätt förefaller ha reducerats till en rad enskilda projekt där läraren lotsar eleven genom läroboken. Den lust att lära och betydelse av ämnet som eleverna trots allt ger uttryck för visar på en stor men icke tillvaratagen potential hos matematiken som skolämne. 
 26  
 I ett internationellt perspektiv ägnar svenska elever färre skoltimmar åt matematik och undervisningen är mer knuten kring läromedel och självstudier än i  
 EU/OECD-länderna 
  igenomsnitt. Matematikdelegationen beskriver i sitt betänkande en växande trend av tyst räkning, en  
 icke-reflekterande 
  och ensam process. 
 27 
  
 Skolinspektionens kvalitetsgranskning av undervisningen i matematik ger en liknande bild. Inte minst kritiseras undervisningen för att inte följa kursplanen i matematik i tillräcklig utsträckning, vilket gör att väsentliga kunskaps- och färdighetsmoment saknas. Exempelvis får eleverna i alltför liten grad ägna sig åt kreativ problemlösning och aktiv diskussion utöver vad läroböckerna ger. Detta upplevs av eleverna som enformigt och är inte motiverande. Att lärarna är dåligt insatta i vad kursplanerna innebär gör att eleverna inte heller vet vilka mål de ska ha för sin kunskapsinhämtning. 
 28 
  
 Även i TIMSS Advanced tas undervisningen upp som förklaring till sjunkande kunskapsresultat. Liksom i grundskolan går det i gymnasieskolan att se problem med bristande kunskap om styrdokument, för mycket enskilt arbete och för lite begreppsdiskussion. Gymnasieskolan har dessutom dilemmat att elevernas förkunskaper från grundskolan har försämrats vilket gör att värdefull undervisningstid går åt till repetition. 
 29 
  
 Att det finns en diskrepans mellan kursplanernas mål och vad som sker i klassrummen gäller också inom de naturvetenskapliga skolämnena. Enligt en genomgång som gjorts på uppdrag av Skolverket har de pedagogiska visionerna utvecklats en hel del de senaste årtiondena: från en rationalistisk vetenskapstradition där fakta okritiskt presenteras till ett öppnare förhållningssätt där 
  
 25 
  
 Skolverket Nyhetsbrev nr. 9 2008  
 TIMSS 2007 – Upptäckter kring svenska elevers misstag i matematik. 
  
 26 
  
 Skolverket  
  
 NU-03 
  
 Nationella utvärderingen av grundskolan 2003 
 , s. 54. 
  
 27 
  
 SOU 2004:97  
 Att lyfta matematiken  
 -  
 intresse, lärande, kompetens  
 Matematikdelegationen, s. 15. 
  
 28 
  
 Skolinspektionen Kvalitetsgranskning 2009:5 
  
 29 
  
 Skolverket  
 Svenska elevers kunskaper i TIMSS Advanced 2008 och 1995  
 -  
 En djupanalys av hur eleverna i gymnasieskolan förstår centrala begrepp inom matematiken. 
 88 
  
 SOU 2010:28 
  
 Skolan 
 diskussion och demokrati är viktiga beståndsdelar. Trots detta lever ändå traditionella metoder kvar på många håll. 
 30 
  
 Fysik är ett av de skolämnen där bristande intresse från elevernas sida anses ha starkast koppling till sjunkande kunskapsresultat. Hos många elever minskar motivationen att lära sig fysik under grundskolans senare år. Skolinspektionens pågående kvalitetsgranskning av grundskolans fysikämne fokuserar därför särskilt på frågan hur väl undervisningen förmår väcka elevernas intresse. 
 31 
  
 Kring skolämnet teknik är forskningen mer knapphändig i och med att det inte ingår i de nationella eller internationella studierna, och grundläggande data kring hur svenska elever presterar saknas. Dock har lärarnas syn i viss mån fångats upp i studier gjorda av Centrum för Teknik i Skolan (CETIS) respektive Teknikföretagen. Dessa ger en bild av ett ämne med otydlig identitet i klassrummet. Tekniklärarna är inte själva nöjda med sin undervisning; i Teknikföretagens enkätundersökning uppger endast 20 procent att de uppnår de mål som ställts upp för ämnet. Ju lägre ner i skolåldrarna, desto sämre måluppfyllelse, rapporterar lärarna. 
 32 
  
 Teknikdelegationens undersökning ger belägg för att även eleverna uppfattar teknik som ett lågprioriterat skolämne. Anmärkningsvärt är också att niondeklassarna inte upplever teknikämnet som särskilt användbart i vardagen  
 -  
 trots att de i regel är mycket aktiva teknikanvändare. Det tyder på att skolans teknikundervisning inte lyckats knyta an till deras egen verklighet. Eleverna ser inte heller någon koppling mellan teknikämnet och det framtida utbildnings- och yrkesvalet. 
 33 
  
 5.4.2 
  
 Möjligheter till förnyelse och förbättring 
  
 Såväl i Sverige som i resten av Europa pågår en diskussion kring hur undervisningen i matematik, naturvetenskap och teknik kan förnyas och förbättras. Även om det ligger utanför Teknikdelegationens uppdrag att i detalj gå in i denna diskussion, finns här några möjligheter som delegationen tycker är värda att belysa. 
 Bland annat menar ledande forskare att undervisningen behöver ta större hänsyn till alla elevers behov och intressen, inte bara till 
  
 30 
  
 Skolverket  
 Vad händer i  
 NO-undervisningen? 
 s.  
  
 113 
  
 - 
  
 114. 
  
 31 
  
 Skolinspektionens granskning av grundskolans fysikundervisning publiceras våren 2010. 
  
 32 
  
 Teknikföretagen  
 Alla barn har rätt till teknikundervisning! – en rapport om teknikämnet i dagens grundskola,  
 s.  
  
 8 
  
 - 
  
 9. 
  
 33 
  
 Teknikdelegationen Rapport 2009:2. 
  
 89 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 dem som redan bestämt sig för en karriär på områdena. För att väcka den stora gruppen elevers intresse krävs att undervisningen inte bara presenterar de grundläggande vetenskapliga sambanden, utan att den också tar upp en idédiskussion kring moderna tillämpningar, vetenskapens begränsningar och liknande. Sådan träning i kritisk reflektion kring tekniska och naturvetenskapliga fenomen och deras roll i samhällsutvecklingen ger kompetens som alla kommer att behöva i framtiden. 
 34 
  
 Ett koncept som förs fram i detta sammanhang är frågebaserat lärande i naturvetenskap  
 -  
 Madden (IBSE). Detta frångår den traditionella deduktiva undervisningen för en mer induktiv undervisning. Det betyder att undervisningen, i stället för att börja med att presentera givna vetenskapliga premisser, börjar med att eleverna får skaffa sig empiriska erfarenheter och med lärarens vägledning diskutera sig fram till vetenskapliga slutsatser. Det finns belägg för att detta har positiv effekt på elevernas kunskaper och intresse. Genom att ta stor hänsyn till individens situation, fungerar IBSE bra både för (tidigare) lågpresterande och för högpresterande elever, och för elever i olika åldrar och av båda könen. IBSE öppnar upp för nya former av lärande t.ex. genom samverkan med arbetslivet och högskolan.  
 EU-kommissionen 
  har gett sitt stöd till IBSE som ett sätt att förnya naturvetenskapsundervisningen i Sverige och i övriga EU, samt att i förlängningen stärka konkurrenskraften i Europa. 
 35 
  
 IBSE förs bland annat ut genom projekten Pollen, 
 36  
 Lynch och  
 Sinus-Transfer. 
  I projekten ligger fokus på att ge barn bred färdighetsträning, t.ex. i form av grupparbeten, träning i att uttrycka naturvetenskapliga frågeställningar i tal och skrift samt diskussionsuppgifter med problemlösande metod. 
 Liknande tankegångar är giltiga i flera ämnen. Ökad individualisering nämns exempelvis som en väg att utveckla matematikundervisningen. Skolinspektionens kvalitetsgranskning av matematik på gymnasieskolan utgår från att En varierad undervisning med större flexibilitet och högre anpassning till olika elevers/elevgruppers verkliga förkunskaper, intresse och studieinriktning har en stor betydelse för elevernas möjligheter att tillägna sig matematikundervisning 
 37 
 . 
  
 34 
  
 Science Education in Europe: Critical Reflections 
  
 . A Report to the Nuffield Foundation, s.  
  
 7 
  
 - 
  
 9. 
  
 35 
  
 European Commission  
 Science Education Now: A Renewed Pedagogy for the Future of Europe. 
  
 36 
  
 www.pollen-europa.net. 
  
 37 
  
 www.skolinspektionen.se. 
  
 90 
  
 SOU 2010:28 
  
 Skolan 
 Ett annat utvecklingsområde är användningen av IKT i undervisningen. Detta är ett fält som är mindre utvecklat i Sverige än i andra  
 EU/OECD-länder, 
  varför potentialen är stor. 
 38  
 En reflekterad användning av IKT kan både stärka elevernas kunskapsnivåer i respektive ämne och vara en bra färdighetsträning inför kommande arbetsliv. Detta förutsätter att det inte bara handlar om att skolan införskaffar datorer utan om att hela undervisningsmiljön utvecklas. Rätt använd kan IKT göra kommunikationen mellan lärare och elever, och elever sinsemellan, mer kreativ. Det kan ge en öppen lärprocess där eleven förväntas vara aktivt deltagande, vilket i sin tur både motiverar och stimulerar kunskapsinhämtningen och färdighetsträningen. 
 39 
  
 5.4.3 
  
 Stöd till undervisningen 
  
 Viktigt när det gäller att utveckla undervisningen är att det finns vägledning och stöd för att göra detta. Utgångspunkten är naturligtvis de nationella styrdokumenten: läroplaner, kursplaner och timplaner. Hur undervisningen rent praktiskt ska gå till bestäms dock, i det målstyrda systemet, lokalt. Det finns inget i styrdokumenten som hindrar den individuella läraren från att arbeta utifrån t.ex. frågebaserat,  
 IKT-stött 
  lärande. Tvärtom är de nuvarande styrdokumenten brett formulerade och tillåtande. Exempelvis säger kursplanen i matematik för grundskolan att Matematik är en levande mänsklig konstruktion som omfattar skapande, utforskande verksamhet och  
 intuition. /---/ 
  Matematik har nära samband med andra skolämnen. Eleverna hämtar sin erfarenhet från omvärlden och får därmed underlag för att vidga sitt matematiska kunnande. 
 40 
  
 Problemet, åtminstone när det gäller de ämnen som ingår i Teknikdelegationens uppdrag, är att de förnyelsetankar som återfinns i styrdokumenten inte fått generellt genomslag ute på skolorna. I teknikämnet har implementeringen varit särskilt bristfällig vilket kan kopplas till bristen på utbildade och erfarna lärare. Även i matematik visar Skolinspektionens kvalitetsgranskning att det visserligen finns föredömliga, stimulerande undervisningsmiljöer där kunskapen om styrdokumenten är god, men att det stora 
  
 38 
  
 Skolverket  
  
 TIMSS 2007 
 , s. 66. Se även Skolverket  
 Redovisning av uppdrag om uppföljning av  
  
 IT-användning 
  
  och  
  
 IT-kompetens 
  
  i förskola, skola och vuxenutbildning. 
  
 39 
  
 Kursplan för matematik i grundskolan: www.skolverket.se. 
  
 40 
  
 Kursplan för matematik i grundskolan s.  
  
 28 
 - 
 29. 
  
 91 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 flertalet brister på denna punkt. Att kursplanen betonar kommunikation och diskussion syns inte i praktiken utan undervisningen fortgår som tidigare med mycket tyst enskilt elevarbete och envägskommunikation från läraren. 
 41 
  
 För närvarande pågår en revision av skolans styrdokument, aviserad i propositionerna En ny betygsskala (prop. 2008/09:66) och Tydligare mål och kunskapskrav  
 -  
 nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87). Även gymnasieskolans styrdokument revideras. Delegationen ser generellt sett positivt på strävan att genom ökad tydlighet vara ett bättre stöd till lärare och därmed nå större likvärdighet. Tidsplanen för reformarbetet är dock pressad, något som t.ex. inte gynnar det kraftigt eftersatta teknikämnet. I remisssvar till Skolverket har delegationen riktat kritik mot de utkast till ny kursplan i teknik som lagts fram. Bland annat menar delegationen att den vetenskapliga progressionen behöver värnas på ett bättre sätt så att teknikämnet får starkare relevans och teknikvetenskaplig grund. Delegationens ställningstagande i frågan återfinns i avsnitt 9.6. 
 För teknikämnet, men även generellt, är delegationen särskilt angelägen om att kursplanerevisionen följs upp med ett verkningsfullt implementeringsstöd, t.ex. utveckling av kommentar- och referensmaterial, ämnesdidaktisk fortbildning och forskningssatsningar. 
 I dag finns denna typ av stöd bara i viss utsträckning. En central stödverksamhet finns genom s.k. nationella resurscentrum i matematik (Göteborgs universitet), biologi och bioteknik (Uppsala universitet), fysik (Lunds universitet), kemi (Stockholms universitet) och teknik (Linköpings universitet). Deras formella uppdrag ser olika ut, liksom deras resurser, och följaktligen även deras verksamhet och genomslag. Gemensamt är att de riktar sig till lärare, och genom hemsidor och nyhetsbrev ger undervisningstips, information, inbjudningar till konferenser och liknande. Med undantag för Nationellt centrum för matematikutbildning, som är av betydligt större omfattning än de övriga, är resurscentrumen så gott som okända hos den kommunala politiska ledningen. Detta visar en utvärdering gjord av Högskoleverket, som också pekar på att resurscentrumen i dag varken har uppdrag eller resurser att få inverkan på hela skolutvecklingsstrukturen. 
 42 
  
 41 
  
 Skolinspektionen Kvalitetsgranskning 2009:5. 
  
 42 
  
 Högskoleverket Rapport 2009:1 R, s. 5. Frågan diskuteras även i SOU 2009:94  
  
 Att nå ut och nå ända fram. 
  
 92 
  
 SOU 2010:28 
  
 Skolan 
 En förändring av resurscentrumens uppdrag förespråkas i lärarutbildningsutredningen som föreslår en satsning på centrum för ämneskunskap och ämnesdidaktik, vilka bl.a. ska verka för starkare vetenskaplig grund i lärarutbildningen och ett bättre samarbete mellan skola, lärarutbildning och ämnesinstitutioner. En sådan satsning skulle, tillsammans med andra åtgärder och anslag, vara en del i att stärka den utbildningsvetenskapliga forskningsbasen och förbättra spridningen av ämnesdidaktisk forskning – områden som i dag är svaga i Sverige. Satsningen skulle också stärka samarbetet mellan högskolan och lärare på fältet. 
 43  
 Den proposition om ny lärarutbildning som följde på utredningen innehåller dock inga nya pengar till utbildningsvetenskaplig forskning. 
 Teknikdelegationen är positiv till ett vidgat, förändrat och förstärkt uppdrag för de nationella resurscentrumen. Detta är inte minst viktigt i pågående och kommande reformarbete inom grundskolan och gymnasieskolan. Skolverket har för närvarande ett informations- och stöduppdrag kring implementeringen av reformerna, men för det långsiktiga arbetet krävs att resurscentrum med goda resurser, bred förankring och stor kapacitet till omvärldsbevakning tar vid. Detta finns i dag inom matematikämnet men inte inom de övriga ämnen som delegationen bevakar. 
 Delegationen menar att framför allt de naturvetenskapliga resurscentrumen tillsammans med tekniken skulle ha mycket att vinna på att samordnas. Ett gott exempel finns i Norge, där det i dag finns ett samlat resurscentrum, Naturfagsenteret, som är placerat vid Universitetet i Oslo. Centrumet arbetar på uppdrag av norska staten men finansieras till största delen av externa källor såsom forskningsanslag och sponsorpengar. Vid centrumet bedrivs egen didaktisk forskning. En viktig del av verksamheten är att vara ett webbaserat nav för naturvetenskapliga lärarresurser, länkade till de nationella styrdokumenten. Centrumet distribuerar även olika publikationer inklusive en didaktisk nordisk vetenskaplig tidskrift, samt anordnar fortbildningsinsatser och konferenser. Sammantaget ger centrumets uppbyggnad, storlek och uppdrag det en stark och självklar roll i nationella skolutvecklingsprocesser, t.ex. vid utarbetande och implementering av kursplaner. Detta, menar Teknikdelegationen, är funktioner som behöver utvecklas i Sverige. 
 De internationella förebilderna, inklusive Norge, bör vara vägledande när ett nytt uppdrag för nationella resurscentrum 
  
 43  
  
 SOU 2008:109  
 En hållbar lärarutbildning. 
 93 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 formuleras. Det är viktigt att en sådan process görs i dialog med och bygger på de existerande resurscentrumens många styrkor, samtidigt som en ökad samordning och förstärkning behöver ske. I avsnitt 8.3.5 föreslår delegationen en sådan satsning. 
  
 5.5 
  
 Lärarkompetens 
  
 Lärare har en nyckelroll i att stimulera barn och ungdomar till att förstå och även senare använda matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Sett ur ett samhällsperspektiv är lärarkompetens en av de absolut viktigaste faktorerna bakom utbildningssystemets resultat. För att ett utbildningsväsende ska bli framgångsrikt är hög lärarkompetens en grundläggande förutsättning. 
 44  
 Teknikdelegationen ser därför detta som en högprioriterad fråga. De svagheter i det svenska systemet för lärarbehörighet, lärarutbildning och lärarfortbildning som identifieras nedan är viktiga delförklaringar till såväl sjunkande kunskapsresultat som minskande intresse för ämnena bland unga. 
  
 5.5.1 
  
 Verksamma lärares utbildningsbakgrund 
  
 Delegationens första konstaterande när det gäller lärarkompetens är att definitionen av behörig lärare i dag är alltför vid och oklar. Den nu gällande skollagen (2 kap 3 §) stipulerar visserligen att lärare ska ha en utbildning som är avsedd för den undervisning som de i huvudsak ska bedriva. Undantag får bara göras om sådana lärare inte finns att tillgå eller om det finns särskilda skäl av hänsyn till eleverna. Skollagens regler gäller såväl kommunala som fristående skolor. Hur lagens krav ska tolkas i praktiken är emellertid inte entydigt, vilket gör att olika skolhuvudmän definierar behörighet på skilda sätt. 
 Teknikdelegationens enkätundersökning till ansvariga skolpolitiker och skolledningar visar att ca 40 procent av kommunerna och nästan 60 procent av skolorna har tagit fram egna riktlinjer för lärarbehörighet. Bland dem som har egna riktlinjer är det över hälften av grundskolorna och var tredje gymnasieskola som nöjer 
  
 44  
 För redogörelser av forskning kring lärares påverkan på elevresultat och utbildningskvalitet, se SOU 2008:52  
 Legitimation och skärpta behörighetsregler 
 , s.  
 78 
 - 
 80, 
  Skolinspektionen Kvalitetsgranskning 2009:2, s. 30 samt McKinsey, s. 23. 
 94 
  
 SOU 2010:28 
  
 Skolan 
 sig med krav på att alla lärare ska ha pedagogisk högskoleutbildning. Uttryckliga krav på att lärarna har ämnesrelevanta högskolepoäng ingår i var tredje skolas och var femte kommuns riktlinjer. Hälften av kommunerna som har tagit fram riktlinjer uppger att dessa inte har beslutats av den politiska ledningen. 
 45  
 Undersökningen ger inte svar på hur lärarkompetensen verkligen ser ut i kommunerna. Däremot bekräftar den att lärarbehörighet inte tolkas lika överallt, och att det på många håll saknas både styrning och politisk förankring av frågan. Med så skilda kravnivåer finns risk att eleverna får olika tillgång till ämneskompetenta lärare beroende på var de bor. 
 Efter att flera aktörer, bland dem Riksrevisionen, påtalat detta som ett problem har regeringen tagit initiativ till att tydliggöra och skärpa behörighetskraven för lärare. Problematiken behandlades i utredningen Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) och är en del av nu liggande skollagsproposition 
 46  
 samt i en kommande mer detaljerad förordning. Att utvecklingen går i riktning mot skärpta behörighetskrav, inklusive krav på ämneskompetens, märks redan i Skolinspektionens kvalitetsgranskningar. 
 47  
 Teknikdelegationen ställer sig positiv till detta och förespråkar att behörighet får en definition som innebär att lärare ska uppfylla kraven ur samtliga aspekter, dvs. såväl pedagogisk utbildning som ämnesutbildning (se avsnitt 9.1). 
 Så som det ser ut i nuläget är ämneskompetensen den del av lärarkompetensen som är mest eftersatt, och de ämnen som ingår i Teknikdelegationens uppdrag får betraktas som dåligt försörjda. 
 Till saken hör även att faktaunderlag om ämneskompetens i sig är en bristvara. Den officiella statistiken registrerar enbart ifall lärare har pedagogisk högskoleexamen eller inte, och tar ingen hänsyn till utbildningens inriktning. 
 48  
 Denna statistik visar att 91,4 procent av lärare i  
 matematik/NO-ämnen 
  i årskurs  
 1 
 - 
 7 
  har lärarexamen, medan motsvarande andel för årskurs  
 4 
 - 
 9 
  är 82,8 procent och för gymnasieskolan 83,7 procent. 
 49  
 Dessa siffror säger emellertid ingenting om ifall lärarna har utbildning i de ämnen som de undervisar i och ger därför en ofullständig bild. 
  
 45 
  
 Teknikdelegationen 2010:2. 
  
 46 
  
 Prop. 2009/10:165  
 Den nya skollagen  
  
 - 
 för 
  kunskap, valfrihet och trygghet. 
  
 47 
  
 Skolinspektionen Kvalitetsgranskning 2009:2. 
  
 48 
  
 Skolverket har dock för närvarande i uppdrag att utveckla lärarregistret med underlag om verksamhets- och skolformer, årskurser och undervisningsämnen. 
  
 49 
  
 Sveriges officiella statistik (Skolverket): Grundskolan – Personal – Oconnor Tabell 5A. Lärare i olika lärarkategorier läsåret 2009/10, Gymnasieskolan – Personal – Riksnivå Tabell 5A: Lärare i olika lärarkategorier läsåret 2009/10. 
  
 95 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 Några studier har dock gjorts vilka även tar hänsyn till utbildningsinriktning. Dessa ger ett annat perspektiv. Bl.a. pekar en registerstudie gjord av lärarförbunden 2006 på att endast 56 procent av alla lärare i årskurs  
 7–9 
  i matematik, naturorienterande ämnen, svenska och språk har adekvat utbildning för det de undervisar i. I en kompletterande enkät identifieras sex ämnen som särskilt dåligt försörjda med lärare med tillräcklig ämneskompetens. Till dessa hör matematik och teknik. 
 50 
  
 Den hittills mest omfattande undersökningen gjordes av Statskontoret 2007. Här används en definition av adekvat utbildning såsom lärarexamen för den skolform och årskurs som läraren undervisar i samt utbildning i undervisningsämnet. 
 51  
 Tabellen nedan är en sammanställning av resultaten med siffrorna för matematik och naturorienterande ämnen utbrutna. Kolumnen längst till vänster representerar adekvat utbildning. 
  
 50 
  
 Lärarförbundet & staten, som står för 56 procent via statsbidrag, och skolhuvudmannen som står för resterande 24 procent. Statsbidraget täcker inte skolhuvudmannens eventuella kostnader för att anställa vikarier. Det täcker heller inte utlägg som läraren kan ha, t.ex. för studiematerial. I fortbildningssatsningen kan lärarna antingen söka vanliga högskolekurser, eller 
  
 71 
  
 Skolinspektionen Kvalitetsgranskning 2009:2, s. 30, SOU 2008:109,  
  
 En hållbar lärarutbildning 
 , s.  
 407 
 - 
 410, 
  SOU 2008:52  
 Legitimation och skärpta behörighetsregler 
 , s.  
 78 
 - 
 80. 
  
 72 
  
 Teknikdelegationen 2010:2. 
  
 105 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 välja bland kurser som upphandlats av Skolverket. I upphandlingen prioriteras kurser på områden som anses särskilt eftersatta: ämnesteori och ämnesdidaktik för alla, och läsning, skrivning och räkning för lärare i tidigare årskurser och ämnesfördjupning för lärare i senare årskurser. 
 Generellt sett har Lärarlyftet utnyttjats relativt väl. Bara 6 procent av kommunerna har inte sökt statsbidrag inom ramen för Lärarlyftet någon gång under 2007, 2008 eller 2009. Under 2008 deltog 5 700 lärare varav 2 700 valde kurser som upphandlats av Skolverket. 
 Teknikdelegationens enkätundersökning visar dock att utnyttjandet av Lärarlyftet skett inom andra områden än de som delegationen bevakar. Undersökningen visar att närmare sex av tio skolor inte har en enda lärare som har deltagit i kurser inom ramen för Lärarlyftet inom matematik, naturvetenskap och/eller teknik. Knappt fyra av tio kommuner har inte köpt en enda kurs inom ramen för Lärarlyftet inom matematik, naturvetenskap och/eller teknik. 
 73 
  
 När det gäller de kurser som upphandlats av Skolverket visar statistiken över Lärarlyftet (se tabell nedan) på ett särskilt lågt intresse för fortbildning inom teknik och naturvetenskap. Budskapet verkar ha gått fram bättre i matematik, där antalet sökande per plats är högre. 
 74  
 Särskilt teknikkurser riktade mot lärare i de lägre årskurserna har haft få sökande. Enligt Skolverket är det förvånande att lärare inte söker kurser inom bristområden där skolhuvudmän under flera år har efterfrågat kompetensutveckling. 
 75 
  
 73 
  
 Teknikdelegationen 2010:2. 
  
 74 
  
 Skolverket  
  
 ppt-presentation: 
 Lärarfortbildning 2009 
 . www.skolverket.se/fortbildning. 
  
 75 
  
 Skolverket  
 Lärarfortbildningen har rätt fokus 
 , Pressmeddelande. 
  
 106 
 SOU 2010:28 Skolan 
 Sökandestatistik över Skolverkets upphandlade kurser inom ramen för 
 Lärarlyftet 
  
 HT08 
  
 VT09 
  
 Rangel 
  
 Kurs- 
  
 Antal 
  
 Sökande/ 
  
 Kurs- 
  
 Antal 
  
 Sökande/ 
  
 Kurs- 
  
 Antal 
  
 Sökande/ 
  
 platser 
  
 sökande 
  
 plats 
  
 platser 
  
 sökande 
  
 plats 
  
 platser 
  
 sökande 
  
 plats 
  
 Specialpedagogik 
  
 637 
  
 997 
  
 1,57 
  
 771 
  
 627 
  
 0,81 
  
 841 
  
 778 
  
 0,93 
  
 Matematik 
  
 739 
  
 598 
  
 0,81 
  
 823 
  
 497 
  
 0,60 
  
 597 
  
 589 
  
 0,99 
  
 Läs-, 
  skriv och 
  
 570 
  
 500 
  
 0,88 
  
 557 
  
 206 
  
 0,37 
  
 514 
  
 274 
  
 0,53 
  
 språkutv. 
  
 Svenska och SVA 
  
 694 
  
 452 
  
 0,65 
  
 446 
  
 198 
  
 0,44 
  
 643 
  
 518 
  
 0,81 
  
 Språk inkl. 
  
 554 
  
 279 
  
 0,50 
  
 405 
  
 180 
  
 0,44 
  
 356 
  
 302 
  
 0,85 
  
 engelska 
  
 Estetiska ämnen 
  
 449 
  
 189 
  
 0,42 
  
 267 
  
 83 
  
 0,31 
  
 232 
  
 106 
  
 0,46 
  
 Teknik 
  
 493 
  
 119 
  
 0,24 
  
 438 
  
 74 
  
 0,17 
  
 273 
  
 106 
  
 0,39 
  
 Idrott och hälsa 
  
 252 
  
 118 
  
 0,47 
  
 121 
  
 47 
  
 0,39 
  
 195 
  
 78 
  
 0,40 
  
 NO-ämnen 
  
 432 
  
 112 
  
 0,26 
  
 309 
  
 104 
  
 0,34 
  
 249 
  
 224 
  
 0,90 
  
 SO-ämnen 
  
 314 
  
 108 
  
 0,34 
  
 385 
  
 77 
  
 0,20 
  
 212 
  
 145 
  
 0,68 
  
 Yrkesämnen 
  
 185 
  
 39 
  
 0,21 
  
 182 
  
 41 
  
 0,23 
  
 77 
  
 36 
  
 0,47 
  
 SFI 
  
 66 
  
 37 
  
 0,56 
  
 101 
  
 53 
  
 0,52 
  
 65 
  
 20 
  
 0,31 
  
 Summa 
  
 5385 
  
 3548 
  
 0,66 
  
 4805 
  
 2187 
  
 0,46 
  
 4254 
  
 3176 
  
 0,75 
  
 Källa:  
 Skolverket. 
 Att Lärarlyftet inte har nått fram på de områden där kompetensutvecklingsbehoven är som störst är synnerligen problematiskt. Det finns flera tänkbara skäl till att Lärarlyftet väljs bort. Ekonomiskt innebär det en kostnad för kommunerna i form av samfinansiering och för läraren, som inte ersätts för sin lön fullt ut. Detta gör att möjligheten att delta i Lärarlyftet kan bli alltför avhängig lärarens, skolans och kommunens ekonomi. Statistiken visar mycket riktigt att det finns en skillnad i hur satsningen används, där kommunala skolhuvudmän utnyttjar en större andel av sina ramar än vad fristående utbildningsanordnare gör, och större kommuner och storstäder mer än mindre kommuner. 
 76  
 Ytterligare förklaringar kan vara en för stor arbetsbörda bland lärarna eller en upplevd brist på utbud av lämpliga kurser. 
 Det ovanstående förklarar dock inte varför intresset för fortbildning är så lågt just inom teknik och naturvetenskap. Detta är snarare ett systemfel, menar delegationen. I Lärarlyftet finns en alltför svag koppling mellan skolans kompetensbehov och de 
  
 76  
 Teknikdelegationen 2010:2. 
 107 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 insatser som erbjuds. I stället för att skolhuvudmännen och skolorna åläggs att inventera vilka kompetensbehov de har och hitta lösningar därefter, läggs ansvaret på den enskilde läraren att själv ta initiativ till att söka fortbildningskurser, och dessutom avstå en del av sin lön. Med en skärpt definition av behörighet hoppas delegationen att arbetsgivarna tvingas ta en helhetssyn och därmed upptäcka de stora kompetensbrister som finns inom matematik, naturvetenskap och teknik. Utöver detta menar delegationen att det finns behov för en ny, mer fokuserad kompetensutvecklingssatsning efter att Lärarlyftet utvärderats. 
 77  
 En sådan föreslås i avsnitt 8.3.3. 
  
 5.6 
  
 Studie- och yrkesvägledarkompetens 
  
 Förutom lärarna vill Teknikdelegationen särskilt uppmärksamma en annan viktig personalgrupp på skolorna: studie- och yrkesvägledarna. Vikten av att eleverna får kvalificerad vägledning blir allt större i takt med att såväl högskolans som gymnasieskolans utbud ökar och behörighetsreglerna blir mer komplexa. Studie- och yrkesvägledarna har en särskilt viktig roll i att minska social snedrekrytering. Studier har visat att elever som kommer från studieovana miljöer generellt har större behov av aktiv studie- och yrkesvägledning än de elever som får mer studierelaterat stöd hemifrån. En välfungerande vägledningsfunktion kan alltså bidra till att minska klyftorna och även till att öka studiemotivationen. 
 78  
 Likaså finns potential att minska dagens skeva könsfördelning inom vissa utbildningar och yrken, genom att motverka traditionella föreställningar baserade på könstereotypa uppfattningar om vilka arbeten som är manliga respektive kvinnliga. 
 Frågan om vägledning är viktig för områdena matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Flera studier visar att det finns brister, dvs. att lärare och studie- och yrkesvägledning inte förmår kommunicera vad ett naturvetenskapligt eller tekniskt utbildnings- eller karriärval innebär. 
 79  
 Det är stora skillnader från skola till skola i hur väl vägledningen fungerar. 
  
 77 
  
 Statskontoret har regeringens uppdrag att utvärdera den statliga fortbildningssatsningen. Uppdraget ska slutredovisas den 1 juni 2010. I en första metodrapport diskuteras förutsättningarna för utvärderingen. Se Statskontoret  
  
 Att utvärdera fortbildningssatsningens effekter  
  
 -  
  
 förutsättningar och möjligheter. 
  
 78 
  
 SOU 2008:69  
 Välja fritt och välja rätt  
  
 - 
 Drivkrafter 
  för rationella utbildningsval 
 , s.  
  
 16 
  
 - 
  
 17, 
  
  34. 
  
 79 
  
 Morgondagens Ingenjör  
 Skolans bild av ingenjören – utbildningen och yrket 
 , s.  
  
 3 
  
 - 
  
 4. 
  
 108 
  
 SOU 2010:28 
  
 Skolan 
 Teknikdelegationen välkomnar därför de initiativ som tas till att förbättra såväl skolans styrdokument som studie- och yrkesvägledarutbildningen. Bland annat innehåller propositionen till ny skollag följande skrivningar: 
 20 § Elever i samtliga skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till sådan kompetens att deras behov av vägledning och information inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning och information. 
 21 § För att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller kravet enligt första stycket får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst ett år i sänder. 
 80 
  
 Utvärderingar från Skolverket visar att andelen obehöriga yrkesverksamma studie- och yrkesvägledare är hög. För att leva upp till skollagens krav fordras således omfattande behörighetsgivande utbildning. Utöver detta menar delegationen att det också behövs fortbildningsinsatser för att öka studie- och yrkesvägledares kunskap om matematik, naturvetenskap, teknik och  
 IKT-områdena. 
  Det är viktigt att studie- och yrkesvägledare får tillgång till kunskap från externa aktörer och inte enbart är hänvisade till eget informationssökande. Studie- och yrkesvägledare bör ingå i den riktade kompetensutvecklingssatsning som delegationen föreslår i 8.3.3. 
 Vidare menar delegationen att studie- och yrkesvägledarutbildningen behöver få en tydligare koppling till de karriärområden som delegationen bevakar. Studie- och yrkesvägledare fokuserar på individens val och inte på arbetsmarknadens behov. Icke desto mindre krävs att vägledaren har kunskap om de möjligheter som finns inom utbildning och samhälle i dag, exempelvis en förståelse för hur arbetslivet i regionen/kommunen ser ut. Det finns många möjligheter till samverkan med arbetslivet, inklusive praktik och examensarbete, inom det tekniska och naturvetenskapliga fältet som de blivande studie- och yrkesvägledarna skulle kunna dra nytta av. Likaså vore det önskvärt med ett formaliserat samarbete med lärarutbildningen. Delegationen är också medveten om att det finns en diskussion om att byta namn på utbildningen till karriärvägledarprogrammet för att bättre spegla uppdraget och bredda rollen. 
  
 80  
  
 Ds 2009:05.25  
 Den nya skollagen  
  
 - 
 för 
  kunskap, valfrihet och trygghet 
 . 
  
 109 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
  
 5.7 
  
 Slutsatser 
  
 Skolan har en huvudroll i att skapa intresse för och kunskap i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Dessvärre visar genomgången i detta kapitel att svenskt skolväsende i dag inte klarar av att leva upp till de högt ställda kraven, och att en rad faktorer pekar i fel riktning. Det är därför tyngdpunkten i de förslag som delegationen lägger fram i kapitel 8 ligger just på skolan. Delegationen ser allvarligt på situationen och menar att det behövs en kraftsamling för att vända utvecklingen. 
 Dessbättre finns det en hel del att bygga detta utvecklingsarbete på. Dels pågår ett omfattande centralt skolreformarbete, varav delegationen kommenterar vissa delar i kapitel 9. Dels har svenskt skolväsende redan i dag många starka sidor: en lagstadgad rätt till likvärdig utbildning för alla, ett förskoleväsende med stark pedagogisk bas, ett väl utbyggt vuxenutbildningssystem m.m. 
 81  
 Hos många av dem som arbetar inom skolan finns stort engagemang och ansvarstagande. Det gäller inte minst de skolhuvudmän som varit framgångsrika och har en politisk ledning som engagerar sig aktivt i skolutvecklingen och i lärarnas kompetensfrågor. En viktig uppgift i framtiden blir att utveckla möjligheterna för kommuner och skolor att lära av varandra. Det är detta som delegationens föreslagna satsning på Teknik- och naturvetenskapskommuner i avsnitt 8.3.1 bygger på. 
  
 5.7.1 
  
 Sjunkande kunskapsresultat och minskad likvärdighet alarmerande 
  
 Det finns exempel på att de sjunkande kunskapsresultaten i internationella mätningar har bortförklarats med hänvisning till att de inte passar med svenska måldokument. Detta argument håller inte längre. Visserligen mäter TIMSS och PISA inte alla aspekter av lärande, men de aspekter som de mäter är essentiella även för oss. Med allt fler mätningar som pekar åt samma håll står det allt tydligare att kunskapsnivåerna i matematik och naturvetenskap sjunker. 
 Särskilt alarmerande ur perspektiven att skolan ska ge alla en likvärdig utbildning och att Sverige behöver en bred kompetens 
  
 81  
 Se Nihlfors, E.  
 Kunskap vidgar världen  
 s. 25 för en övergripande analys av svensk skolas styrkor och svagheter ur ett globaliseringsperspektiv. 
 110 
  
 SOU 2010:28 
  
 Skolan 
 inom ämnesområdena, är att skillnaderna nu växer mellan eleverna. Lågpresterande och högpresterande polariseras alltmer i kunskapsresultaten. Elevernas tillgång till ämneskompetenta lärare kan inte garanteras utan beror i hög grad på vilken definition av behörighet som tillämpas i hemkommunen och skolan. Inte heller har lärare och studie- och yrkesvägledare lika möjligheter till kompetensutveckling på alla ställen. Följden blir att kvaliteten i undervisningen 
 – inklusive graden av förnyelse i undervisningen – och karriärvägledningen varierar stort från skola till skola. 
 De sjunkande kunskapsresultaten och den minskande likvärdigheten är starka motiv till att skärpa behörighetskraven för lärare (9.1), förbättra lärarutbildningen (9.2), ge incitament till kommunerna (8.3.1) m.fl. av de förslag som delegationen ställer sig bakom. 
  
 5.7.2 
  
 Brist på ledarskap lägger för tungt ansvar på den individuella läraren 
  
 Den svenska skolan är starkt präglad av decentralisering och bygger på en tilltro till lokala aktörers förmåga, vilket är positivt. Det ligger emellertid en motsättning i att å ena sidan ha ett likvärdighetskrav, å andra sidan en stor mängd ansvariga parter, stor frihetsgrad och stor heterogenitet. Det är med andra ord svårt att åstadkomma jämn kvalitet överallt om många aktörer får agera med stor självständighet. Flera forskare lyfter fram detta som ett av svensk skolas fundamentala dilemman. 
 82  
 Till detta kommer den snabba takt med vilken decentraliseringen har genomförts. 
 Givet detta vill Teknikdelegationen kraftfullt understryka huvudmännens, främst kommunernas, ansvar för skolans förmåga att leverera kunskapsresultat och stimulera elevernas intresse. I mångt och mycket är detta en ledarskapsfråga. I dag har den enskilde individen/läraren ett alldeles för stort ansvar för frågor som egentligen åligger huvudmannen i sin roll som arbetsgivare. Exempelvis borde fortbildning vara en naturlig, och finansierad, del av skolhuvudmannens och skolans ordinarie verksamhet. I det förslag till fortbildningssatsning som Teknikdelegationen lägger fram i avsnitt 8.3.3 betonas detta. 
  
 82  
 Ds 2009:21 Globaliseringsrådets slutrapport, s. 31, Mitchell, Hawkins, Porter, C., Svaleryd, H., 
 Utvecklingskraft och omställningsförmåga – En globaliserad svensk ekonomi 
 , 31, s. 103, Nihlfors, E.  
 Kunskap vidgar världen 
 , s.  
 26 
 - 
 46. 
  
 111 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 Över huvud taget bör kraven öka på den kommunpolitiska ledningen att ta sitt ansvar i skolutvecklingsfrågor. För att lärarna ska kunna förmedla den kunskap, de färdigheter och de värderingar som behövs, är det angeläget att organisationen som omgärdar skolan stärks, ansvarsfördelningen förtydligas och uppföljningen förbättras. De kommuner som redan har en insikt i detta har kunnat visa upp goda resultat. Delegationen vill genom systemet med Teknik- och naturvetenskapskommuner som föreslås i 8.3.1 att incitamenten ska öka för de kommuner som på detta sätt vill leda utvecklingen. 
  
 5.7.3 
  
 Lärarutbildning och lärarfortbildning fungerar dåligt 
  
 I det målstyrda systemet får brister i redskapen, t.ex. i lärarutbildningen och lärarfortbildningen, stora konsekvenser. Detta är något som matematik, naturvetenskap och i synnerhet, teknik har drabbats hårt av. Tidigare har skolhuvudmännen kunnat gömma sig bakom den officiella statistik som enbart registrerar lärarnas högskolepedagogiska kompetens. Med en skärpning av behörighetskraven och större fokus på ämneskompetens står det klart att situationen är en annan, och betydligt mer problematisk. 
 De hittillsvarande systemen för lärarutbildning och lärarfortbildning har enligt delegationens mening fungerat dåligt för matematik, naturvetenskap och teknik. Ämnena är kraftigt underdimensionerade inom lärarutbildningen och lärarstudenternas val är skeva i förhållande till arbetsmarknaden. Följden blir att betydligt färre lärare kommit ut med ämneskompetens i matematik, naturvetenskap och teknik än vad skolan behöver. Därför är det av stor vikt att den pågående reformen av lärarutbildningen får till effekt att många lärare med goda kunskaper i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT fylls på i systemet. Detta behöver bevakas och stimuleras på olika sätt, vilket delegationen återkommer till i avsnitten 8.3.2, 8.3.4 och 9.2. Likaså tar delegationen i avsnitt 8.3.3 fasta på vikten av att verksamma lärare och studie- och yrkesvägledare får bättre kompetensutveckling på områdena än vad som är fallet i dag. Detta är viktigt både för att förändra kompetensprofilen i lärarkåren så att fler blir behöriga, och för att kontinuerligt uppdatera kompetensen för att möta skolans och samhällets förändrade krav. 
 112 
  
 SOU 2010:28 
  
 Skolan 
  
 5.7.4 
  
 Undervisningen förmår inte tillvarata elevernas intresse 
  
 Som konstaterats i kapitel 4, är de allra flesta barn i grunden nyfikna och intresserade av matematik, naturvetenskap och teknik. Svenska elever har också många styrkor i sin inlärning såsom hög problemlösningsförmåga och gott självförtroende. Detta har den svenska skolan inte förmått tillvarata när det gäller matematik, naturvetenskap och teknik. I stället sjunker elevernas intresse med ökande ålder. Det är väsentligt att angripa grundorsakerna till detta. 
 Undervisningen har en nyckelroll. Problemet här, menar delegationen, är inte brist på nyskapande metoder. Tvärtom pågår en förnyelsediskussion i hela Europa, med god bäring även på svenska förhållanden. Många nya rön framkommer, och inte minst erbjuder IKT stora möjligheter att vitalisera undervisningen. Det är inte heller i första hand styrdokumenten som är konserverande. Om kursplanerna implementerades till fullo skulle undervisningen förmodligen både skapa intresse och höga kunskapsnivåer. Problemet är i stället att kedjan bryts på vägen, då alltför många lärare saknar kunskap om såväl styrdokument som nya undervisningsmetoder, och eleverna därför inte ser mål eller mening med undervisningen. Detta hänger dels samman med brister i lärarutbildningen, dels med brister i stödfunktionerna. Delegationen menar att det nu behövs betydligt mer samordning i frågorna, och lägger i avsnitt 8.3.5 fram förslag till en konkret satsning. 
  
 5.7.5 
  
 Teknikämnet är särskilt eftersatt 
  
 Slutligen finns anledning att särskilt lyfta situationen kring skolämnet teknik. Delegationen ser teknik som ett väsentligt kunskapsområde som alla medborgare behöver ha en orientering i. Teknikämnet, likaväl som exempelvis historieämnet, ska ge oss en förståelse för det samhälle vi lever i, hur vi har kommit hit och vart vi kan vara på väg. Det ska också, i analogi med skolans naturvetenskapliga ämnen, ge en grund och öppna möjligheter för de elever som senare vill välja en specialisering mot teknik. Det är mot den bakgrunden som delegationen med oro konstaterar att teknikämnet är kraftigt eftersatt. 
 Detta yttrar sig på flera sätt. Medan de sjunkande kunskapsresultaten i matematik och naturvetenskap är väl dokumenterade, är kunskapsnivån i teknik till stor del ett outforskat territorium. 
 113 
  
 Skolan 
  
 SOU 2010:28 
 Grundläggande jämförande data saknas kring elevers prestationer och värderingar, eftersom inga nationella utvärderingar har gjorts. Ämnet har en mycket svag ställning inom lärarutbildningen och det finns få lärare som har ämnesutbildning i teknik. I skolans organisation är ämnet ofta dolt bland de naturvetenskapliga ämnena och lågt prioriterat av skolledare och skolpolitiker. Teknikämnets identitet är inte tydlig vare sig för elever eller allmänhet. Enligt Teknikdelegationens undersökning gör niondeklassare inte någon koppling mellan teknikämnet i skolan och framtida högskoleutbildning och karriär. 
 Sammantaget är detta en allvarlig situation för ett ämne som visserligen är nytt i jämförelse med matematik och de naturvetenskapliga ämnena, och som många föräldrar till dagens skolbarn inte kan relatera till, men som ändå har varit obligatoriskt på grundskolans alla nivåer sedan 1980 års läroplan och haft en egen kursplan sedan 1994. Teknikdelegationen menar att det nu krävs en fullständig omstart så att ämnet blir jämställt med andra skolämnen. En möjlighet till detta som inte får gå förlorad är den pågående kursplanereformen och den kommande implementeringen, vilka delegationen kommenterar i avsnitt 9.6. Flera av förslagen i kapitel 8 är också av relevans för teknikämnet. Eftersom kompetensbehoven är mycket stora, bör teknikämnet exempelvis vara i fokus inom den riktade fortbildningssatsning för lärare som delegationen föreslår i 8.3.3. 
 114 
 6 Högskolan 
  
 6.1 
  
 Inledning 
  
 I Teknikdelegationens uppdrag har högskolan en huvudroll. Högskolan är den länk i utbildningskedjan som ska förmedla den spetskompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT som samhället behöver. För detta krävs både att tillräckligt många väljer, och slutför, en högskoleutbildning inom dessa områden, och att utbildningskvaliteten lever upp till de krav som ett arbetsliv i förändring ställer. 
 Högskolan måste vara ett öppet system. Den behöver både nå ut till alla de ungdomar som står inför valet att välja utbildning och karriär, och till den arbetsmarknad som utbildningarna förbereder för. I dag står högskolans arbete med studentrekrytering och samverkan i fokus mer än någonsin. Likaså är utbildningarnas innehåll och undervisningsformer föremål för kontinuerlig utveckling. Dessa frågor har stor bäring på Teknikdelegationens uppdrag och uppmärksammas nedan. 
  
 6.2 
  
 Högskolans organisation 
  
 En analys av den svenska högskolan bör starta med att den är målstyrd. Utöver de nationella regleringar som ges i högskolelagen och högskoleförordningen, har högskolorna relativt stort lokalt handlingsutrymme när det gäller organisation, resursfördelning och utbildningsplanering. I målstyrningen ingår att Högskoleverket i efterhand utövar tillsyn, dvs. kontrollerar att lagar och regler följs, och utvärderar, dvs. granskar utbildningskvaliteten. 
 Svenskt högskoleväsende kännetecknas också av att vara en sektor i omställning. Flera reformer som redan har genomförts respektive planeras kan kopplas till internationalisering. Ett viktigt exempel är 2007 års revision av utbildnings- och examensstrukturen, 
 115 
  
 Högskolan 
  
 SOU 2010:28 
 då all utbildning delades in i grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå, där nivåerna bygger på varandra i en successiv stegring av lärandemålen. Denna omfattande reform var en del i anpassningen till den s.k. Bolognaprocessen, vars mål är ökad rörlighet, anställningsbarhet och konkurrenskraft. 
 1 
  
 Även högskolans resurstilldelning och dess koppling till kvalitet har varit föremål för både diskussion och utredning. Det hittillsvarande systemet, där högskolornas finansiering beror på studentantal och studentprestationer, har fått kritik för att påverka kvaliteten negativt genom att exempelvis ge större incitament till att godkänna än att underkänna studenter. 
 2  
 För att reformera systemet tillsatte regeringen en utredning, som i november 2007 la fram förslag kring hur resurssystemet skulle kunna bli mer kvalitetsinriktat. 
 3  
 Utefter detta fick Högskoleverket i uppdrag att utreda hur en ny typ av utvärderingssystem skulle utformas. 
 4  
 I mars 2010 lade regeringen fram en proposition som lägger fast detta. Modellen innebär att de lärosäten som bedöms ha särskilt hög kvalitet premieras genom att få ökade anslag. Kvalitetsgranskningarna ska baseras på studenternas självständiga arbeten, högskolornas självvärderingar samt alumnenkäter. 
 5 
  
 En annan reformagenda som drivs av regeringen handlar om högskolans organisationsform. I den s.k. Autonomiutredningen som presenterades i december 2008 föreslogs att de statliga högskolorna i stället för att som i dag vara myndigheter, ska få en ny organisationsform kallad självständiga lärosäten. Detta är något som regeringen menar bör utredas vidare. I en proposition i mars 2010 föreslås avregleringar av högskolornas interna organisation och av regelverket för läraranställningar inom ramen för nuvarande myndighetsform. 
 6 
  
 Gemensamt för ovanstående reformer är att de betonar utbildningskvalitet och konkurrenskraft, och de ligger väl i linje med Teknikdelegationens uppdrag. I ett målstyrt system är det varje högskolas ansvar att förvalta dessa reformer och utveckla sina 
  
 1 
  
 En annan internationaliseringsrelaterad reform är införandet av studieavgifter för utländska studenter. Prop. 2009/10:65.  
  
 Konkurrera med kvalitet  
  
 -  
  
 studieavgifter för utländska studenter 
 . Avser tredjelandsstudenter, dvs. studenter som inte är medborgare i en  
 EU-stat, 
  i en annan  
 EES-stat 
  eller i Schweiz. 
  
 2 
  
 Högskoleverket Rapport 2006:8 R, s. 11. Se även motsvarande resonemang kring lärarutbildningen och dess bristande anpassning till skolans behov. 
  
 3 
  
 SOU 2007:81  
 Resurser för kvalitet 
 . 
  
 4 
  
 Högskoleverket Rapport 2009:25 R. 
  
 5 
  
 Prop. 2009/10:139  
 Fokus på kunskap  
  
 - 
 kvalitet 
  i den högre utbildningen. 
  
 6 
  
 Prop. 2009/10:149  
 En akademi i tiden  
  
 - 
 ökad 
  frihet för universitet och högskolor. 
 116 
  
 SOU 2010:28 
  
 Högskolan 
 utbildningar inklusive undervisningsmetoder. Tidigare har det funnits nationella organ som stöttat sådan högskolepedagogisk utveckling 
 7  
 men dessa är numera nedlagda. Med tanke på vidden av de förändringar som förestår, förefaller dagens stöd till pedagogisk utveckling underdimensionerat. Frågans relevans för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT diskuteras i avsnitt 6.5. 
  
 6.3 
  
 Utbud och studentrekrytering 
  
 Studentrekrytering är en allt viktigare fråga för högskolan. Klart är att det för att tillräckligt många ungdomar ska intressera sig för att välja en utbildning och karriär inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, krävs ett aktivt engagemang från högskolans sida. I grunden handlar det, som konstateras i kapitel 4, om att högskolan behöver ha en medvetenhet om de värderingar som styr ungdomarnas val och se över sin egen verksamhet i det ljuset. Det handlar också om vilket utbildningsutbud som högskolan erbjuder och hur själva övergången från gymnasieskolan fungerar. Dessa frågor problematiseras nedan. 
  
 6.3.1 
  
 Utbildningsutbud 
  
 För den som står i begrepp att välja högskoleutbildning finns en uppsjö av alternativ. Det är möjligt att studera antingen för en yrkesexamen eller för en generell examen: kandidat, magister och master. 
 8  
 Yrkesexamen är det vanligaste valet. Av sammanlagt 277 500 helårsstudenter under läsåret 2007/08 fanns 43 procent på utbildningsprogram som leder till yrkesexamen, 24 procent på utbildningsprogram som leder till generell examen och 33 procent på fristående kurser. Fördelat på ämnesområden återfanns den största gruppen helårsstudenter, 41 procent, inom juridik och samhällskunskap. Teknik stod för 12 procent och naturvetenskap för 11 procent. 
 9 
  
 Av de yrkesexamina som ryms inom Teknikdelegationens uppdrag är civilingenjörsexamen störst. Civilingenjörsexamen ligger på avancerad nivå i examensstrukturen och kräver 300 högskolepoäng, 
  
 7 
  
 Rådet för högre utbildning  
  
 (1990 
 - 
 2005) 
  och Myndigheten för Nätverk och Samarbete inom Högre Utbildning  
 (2006 
 - 
 2008). 
  
 8 
  
 Dessutom är det möjligt att läsa fristående kurser utan att samla ihop till en viss examen. 
  
 9 
  
 Högskoleverket Rapport 2009:12 R, s. 31. 
  
 117 
  
 Högskolan 
  
 SOU 2010:28 
 dvs. fem års studier. Över huvud taget är civilingenjörsutbildningen den svenska högskolans näst största yrkesutbildning, efter lärarutbildningen. Läsåret 2008/09 påbörjade totalt 6 058 studenter en civilingenjörsutbildning. Under tidigt  
 2000-tal 
  byggdes civilingenjörsutbildningen ut och antalet lärosäten med examensrätt ökade från sju till elva (se bilaga 5). 
 Den som väl har bestämt sig för att läsa till civilingenjör har fortfarande många val kvar att göra. De flesta civilingenjörsutbildningar är uppbyggda så att studenterna väljer ett program, exempelvis maskinteknik, elektroteknik, informationsteknik, väg och vattenbyggnad, industriell ekonomi, teknisk fysik eller kemiteknik. 
 10  
 I Verket för Högskoleservices sökandestatistik för höstterminen 2009 återfinns omkring 140 olika sökbara ingångar till civilingenjörsprogram 
 11  
 och i den utvärdering som Högskoleverket publicerade under 2006 granskades sammanlagt 97 program. Där noteras att redan det är ett stort antal, men till det kommer att programmen innehåller ett mycket stort antal inriktningar och andra former av valfrihet. 
 12  
 I regel har programmet gemensamt upplägg de första åren och studenterna får därefter i ökande grad välja egna inriktningar och kurser. Även om de övergripande examensmålen är desamma, kan civilingenjörsutbildningar därför se olika ut beroende på var man studerar och vilka val man gör. 
 Näst störst bland de yrkesexamina som berör delegationens arbete är högskoleingenjörsexamen. Denna är placerad på grundnivå i examensstrukturen och kräver 180 högskolepoäng, dvs. tre års studier. Högskoleingenjörsutbildning har funnits i högskolan sedan slutet av  
 1980-talet, 
  först som en tvåårig utbildning, och växte i omfattning framför allt i mitten av  
 1990-talet. 
  I dag har sammanlagt 23 lärosäten rätt att utfärda högskoleingenjörsexamen (se bilaga 5). Högskoleingenjörsstudenterna är drygt hälften så många som civilingenjörsstudenterna: 3 276 nybörjare läsåret 2008/09. 
 Det nationella utbudet på högskoleingenjörsutbildningsprogram är vanskligt att överblicka, bl.a. eftersom utbildningsprogrammen förekommer under en mängd olika typer av titlar. Ofta innehåller programnamnen inte ordet högskoleingenjör utan heter i stället byggingenjör, elektroingenjör eller liknande. När Högskoleverket 
  
 10 
  
 Det finns även en kombinationsutbildning som leder till civilingenjörsexamen och lärarexamen. Se kapitel 5 Skolan. 
  
 11 
  
 Totalsiffran av program med ordet civilingenjör i titeln från listan på sökande till samtliga utbildningsprogram höstterminen 2009, se www.vhs.se/statistik. Med ett fåtal undantag vänder sig programmen till nybörjare. 
  
 12 
  
 Högskoleverket Rapport 2006:8 R, s. 49. 
  
 118 
  
 SOU 2010:28 
  
 Högskolan 
 2003 gjorde en nationell utvärdering av högskoleingenjörsutbildningen granskades sammanlagt 192 program. 
 13 
  
 Andra yrkesutbildningar som brukar räknas till området är arkitektutbildning med årligen ca 270 nybörjare fördelade på fyra lärosäten, brandingenjörsutbildning med ca 90 nybörjare på två lärosäten, sjöingenjörsutbildning med 115 nybörjare på två lärosäten och sjökaptensutbildning med ca 180 nybörjare på två lärosäten. 
 Därtill kommer ett flertal yrkesutbildningar som klassas till andra utbildningsfält men som innehåller stora delar naturvetenskap, exempelvis apotekarutbildning med årligen ca 300 nybörjare fördelade på två lärosäten, receptarieutbildning med ca 250 nybörjare fördelade på sju lärosäten och biomedicinsk analytikerutbildning med ca 415 nybörjare fördelade på tolv lärosäten. Vidare finns vid Sveriges lantbruksuniversitet en rad skogliga och lantbruksinriktade yrkesutbildningar med stort naturvetenskapligt innehåll, t.ex. agronomutbildning med ca 130 nybörjare årligen och jägmästarutbildning med ca 90 nybörjare årligen. 
 Vid sidan av yrkesutbildningarna finns en mängd utbildningsprogram som leder till en generell examen inom områdena matematik, naturvetenskap, teknik eller IKT. För en blivande student kan det vara svårt att t.ex. skilja en högskoleingenjörsutbildning från en utbildning som leder till en kandidatexamen på teknikområdet. Visserligen är examensordningens formella krav på professions- och arbetslivsförankring betydligt högre på en yrkesutbildning än på en generell utbildning. Det hindrar dock inte att många generella utbildningar har stark näringslivsanknytning. Omvänt ger många högskole- och civilingenjörsutbildningar studenterna möjlighet att förutom en yrkesexamen även ta ut en generell examen, något som för övrigt blir allt vanligare. 
 14 
  
 Utbildningsprogram som leder till en generell examen kan ha smala titlar, t.ex. kandidatprogram i digitala spel, men de kan också ha lika breda titlar som yrkesprogrammen, t.ex. datavetenskapligt kandidatprogram. Studenter kan också välja att i stället för att läsa på ett sammanhållet program själva kombinera fristående kurser till en generell examen. Det totala utbudet är stort. Bara på  
 IKT-sidan 
  fann en genomgång i projektet Scorecard.se över 300 olika program och kurser. 
 15  
 I samband med sina nationella utvärderingar i 
  
 13 
  
 Högskoleverket Rapport 2003:20 R, s. 35. 
  
 14 
  
 Bolognaprocessen med nivåindelningar enligt modellen 3+2+2 år kan sägas uppmuntra till generella examina, snarare än sammanhållna yrkesexamina. 
  
 15 
 IVA  
 ScoreCard.se  
 2008/09 PM, s. 21. 
 119 
  
 Högskolan 
  
 SOU 2010:28 
 perioden  
 2001 
 - 
 2006 
  identifierade Högskoleverket följande antal större utbildningar inom området. 
 16 
  
 Agrara utbildningar 
  
 10 
  
 Astronomi, fysik, hydrologi, meteorologi 
  
 38 
  
 Biologi 
  
 33 
  
 Datalogi, datavetenskap 
  
 21 
  
 Geovetenskap 
  
 20 
  
 Kemi 
  
 26 
  
 Matematik 
  
 36 
  
 Miljövetenskap, miljöteknik, miljö- och hälsoskydd 
  
 32 
 För den som är intresserad av att läsa naturvetenskap är det oftast utbildningsprogram som leder till en generell examen med huvudområde biologi, kemi, fysik, geovetenskap eller miljövetenskap som erbjuds. Det finns även breda naturvetenskapliga utbildningsprogram som antingen överlappar med teknik eller med andra vetenskapsområden såsom samhällsvetenskap och medicin. Ett exempel är miljövetenskap som ofta har inslag av samhällsplanering, politik och ekonomi. Många kemi- och biologiutbildningar har starka kopplingar till vård, farmaci och medicin. Utmärkande för det naturvetenskapliga utbildningsområdet är att en hög andel studenter, ca en av tre, fortsätter till forskarutbildning. 
 Matematik har en särskild situation då det är ett av högskolans största områden räknat till antalet studenter registrerade på minst en kurs. 
 17  
 Det är dock en minoritet av dessa som valt att specialisera sig på matematik, statistisk matematik eller beräkningsvetenskap. En stor andel av dem som läser matematik gör i stället detta i form av kurser i början av sin utbildning, t.ex. civil- eller högskoleingenjörsutbildning eller lärarutbildning. (Se avsnitt 5.5.2 angående lärarutbildningens matematik.) För ingenjörsutbildningarna utgör matematik en central del i hela utbildningen. Matematik har också en stor relevans för många delar inom samhällsvetenskap såsom ekonomi eller informatik. 
 Teknikdelegationens uppdrag är inriktat på utbildningar på högskolenivå. Det betyder dock inte att den som slutfört 
  
 16 
  
 Högskoleverket Rapport 2007:31 R, s.  
  
 99 
 - 
 100. 
  Utvärderingarna omfattar huvudämnen som kan leda till minst kandidatexamen. Huvudämnena kan ingå i utbildningsprogram eller läsas som fristående kurser. (Begreppet huvudämne ersattes 2007 av begreppet huvudområde.) 
  
 17 
  
 Se Matematikdelegationen SOU 2004:97  
 Att lyfta matematiken  
 -  
 intresse, lärande, kompetens,  
 s.  
  
 48 
  
 - 
  
 54 
  
  och Herrera, Wade för fortsatta studier,  
 s.  
  
 5 
  
 - 
  
 9. 
  
 120 
  
 SOU 2010:28 
  
 Högskolan 
 gymnasieskolan och är intresserad av t.ex. teknik endast har högskoleutbildning att välja på. Sedan 1 juli 2009 finns i Sverige även en eftergymnasial utbildningsform som kallas yrkeshögskoleutbildning och som är en efterföljare på den tidigare kvalificerade yrkesutbildningen (KY). Denna ska svara på ett direkt behov hos arbetsmarknaden vilket gör att utbildningsutbudet kan variera beroende på var det råder arbetskraftsbrist. I det nuvarande utbudet finns yrkeshögskoleutbildning i såväl IT som bygg och lantbruk. 
 Delegationen konstaterar att även om yrkeshögskoleutbildning ges på andra grunder och i andra former än yrkesutbildning på högskolan, är termerna snarlika. Det kan därför vara svårt för en blivande student att skilja dem åt. 
  
 6.3.2 
  
 Vägledning och information om högskolan 
  
 Utbudet på utbildning inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT är således både stort och växande. Därmed ökar rimligtvis även behovet av vägledning och information till blivande studenter. 
 I avsnitt 5.6 konstaterar Teknikdelegationen att högskoleutbildning i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT i dag inte har någon effektiv ingång i gymnasieskolans studie- och yrkesvägledning. Därmed är det i hög grad upp till den blivande studenten att självständigt söka information om utbildning och karriär. 
 För detta finns en mängd källor. Alla utbildningsanordnare har hemsidor samt deltar i mässor och andra aktiviteter för att berätta om sina utbildningar. Vidare finns, framför allt på ingenjörs- och  
 IKT-områdena, 
  utbildningsguider som initierats av fackförbund och branschorganisationer i syfte att särskilt lyfta fram dessa sektorer. 
 18  
 Dessutom har de nationella myndigheterna skräddarsydda webbplatser. Exempelvis har Skolverket www.utbildningsinfo.se som täcker hela utbildningssystemet inklusive de eftergymnasiala utbildningsformerna, medan Högskoleverket driver portalen www.studera.nu som ger information om högskolestudier. När det gäller kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad har Arbetsförmedlingen särskilda webbplatser. 
  
 18  
 Se exempelvis databaser från Sveriges Ingenjörer, Teknikföretagen (Fokus Framtid) och IT& återigen därför att samverkan betraktas som en kostnad och inte en vinst. Det kan då finnas medarbetare som gärna medverkar men som inte finner sätt att göra detta inom ramen för en avdelnings budget. I ett ekonomiskt pressat läge blir även konkurrensen mellan projekt hårdare. 
 5 
  
 I de fall då samverkan innebär att näringslivet och skolan närmar sig varandra finns ytterligare fallgropar. Mycket handlar då om respektive arbetsplats kultur och uppdrag. Näringslivet kan brista i sin förståelse för skolans villkor, medan skolan kan ha en ovilja att öppna sig för externa aktörer eller t.o.m. en misstänksamhet mot vad man ser som kommersiell inblandning. 
 6  
 När näringslivet och skolan har så skilda utgångspunkter kan det ta tid att finna ett gemensamt perspektiv. 
 Ett väsentligt problem med många av de projekt som initieras är att de inte utvärderas. Därmed går det inte att dra slutsatser om effekter och det saknas underlag för utveckling. Det finns därför en risk för kortsiktighet. 
  
 7.2.2 
  
 Möjligheter 
  
 Även om samverkansfrågorna hittills inte har varit högt prioriterade i Sverige, finns det nu några tillfällen till förbättring som är värda att gripa. 
 Delegationen ser nu goda möjligheter till att samverkan mellan skola och arbetsliv kan växa i betydelse. Det engagemang och den erfarenhetsbank som finns hos de aktörer som redan i dag arbetar med frågorna, är naturligtvis en god startpunkt. 
  
 5 
  
 Teknikdelegationen Rapport 2009:3, s.  
  
 7–8. 
  Delegationens rundabordssamtal på temat samverkan skola – arbetsliv bekräftade denna bild. 
  
 6 
  
 ERT 2009, s. 14. 
  
 145 
  
 Samverkansprojekt och andra initiativ 
  
 SOU 2010:28 
 Det finns också tecken på att samverkan får allt större politiskt gensvar. Framför allt gäller detta kopplingen till näringslivspolitiken och satsningar på entreprenörskap i skolan. Att detta är en svensk strategisk inriktning 
 7  
 visar sig bl.a. i att Skolverket fått i uppdrag att se över skolans kursplaner så att dessa genomsyras av ett entreprenörskapsperspektiv. 
 Minst lika betydelsefull är den utveckling som nu kan ses inom det europeiska samarbetet. En ledande aktör från näringslivssidan är the European Round Table of Industrialists (ERT) som är ett forum för ledare från 50 större internationella företag med europeisk grund. ERT har uppmärksammat den europeiska problembilden kring sjunkande intresse för naturvetenskap och teknik och definierat vad näringslivet kan bidra med för att vända utvecklingen. Ett förslag från ERT syftar till att bilda ett europeiskt samordningsorgan (European Coordinating Body), bl.a. med uppgift att stödja nationella organ som arbetar med skola – näringslivssamverkan, genom förmedling av goda exempel, forskningsresultat och liknande. Den europeiska kommissionen har uttalat stöd för initiativet och kopplar det till de europeiska målen för framtida konkurrenskraft. 
 8  
 Genom European School Net har en ansökan skickats till kommissionen för att möjliggöra bildandet av ovan nämnda samordningsorgan. Totalt deltar, inklusive European School Net, 28 partner i ansökan. 
 Inom Europa finns många starka samverkanssatsningar att hämta inspiration från. Bland dessa kan nämnas JetNet i Nederländerna, Science Team K i Danmark och Näringslivet i skolan i Norge. Gemensamt för dessa är att de verkar inom ramen för en större nationell strategi och att de har nått dokumenterat goda resultat. 
 Nedan visar Teknikdelegationen sin samlade bild, baserad på erfarenheter från studier, rundabordssamtal och annat, av vad som konstituerar bra samverkansaktiviteter. 
  
 7 
  
 Nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning  
  
 2007–2013 
 , 
  
  s. 5. 
  
 8 
  
 ERT 2009, s. 4, s. 16. 
  
 146 
  
 SOU 2010:28 
  
 Samverkansprojekt och andra initiativ 
 Långsiktighet, sammanhang, koppling till verklighet 
 1.a Samverkan måste handla om ett långsiktigt arbete som sätts in i ett sammanhang med uppgifter före, under och efter. Aktiviteter utan förberedelser och efterbearbetning är meningslöst. Det krävs kontinuitet – inte happenings som enstaka studiebesök eller solitära tävlingar. Lärare involverade – inte utanför. 
 1.b Verkliga uppgifter. Case Studies. Principer som kopplas till vardag ger konkretion. Att göra på riktigt och bli behövd, bli delaktig, att få ansvar. 
 1.c Möta människor som lyssnar, bygga dialog. Få se (unga) förebilder i arbete. Mentorer. Praktikplatser och sommarvikariat. 
 1.d Partnerskap. Skapa  
 win-win-situation. 
  Båda parter måste få ut något av samarbetet. Ömsesidig respekt och bygga gemensam kultur. Arbetslivet måste förstå hur skolan fungerar och inte ge pekpinnar. Skolans struktur måste öppnas. Ämnesgränser överbryggas – verkligheten är inte uppdelad i ämnen. Skapa möjligheter att mötas. 
 1.e Utvärdera satsningar och projekt, dra slutsatser av vad som ger resultat. 
 Ansvar och organisation 
 2.a Kreativ samverkanskultur måste växa fram. Inspiration och vidareutveckling för alla lärare är en viktig ingrediens. Samverkan bör ske på alla skolnivåer F – 9 och gymnasiet. SYV viktiga. 
 2.b Initiativ kan tas av vem som helst – organisation, arbetsplats, företag, lärare, rektor, kommunens skolchef eller näringslivssamordnare etc. 
 2.c Kommunen (grundskolechef, gymnasieskolchef, kommunalråd etc.) måste ge rektorer och skolor stöd och ställa krav på samverkan. 
 Rektorer måste ge lärare stöd och incitament och driva på. En koordinator behövs i varje kommun. 
 2.d Någon koordinerande insats behövs även på arbetslivssidan. Samverkan måste ske på lärares villkor. 
 147 
  
 Samverkansprojekt och andra initiativ 
  
 SOU 2010:28 
  
 7.3 
  
 Övriga initiativ riktade till barn och ungdomar 
  
 Teknikdelegationens kartläggning visar att det i dag finns många exempel på engagemang för att öka barns och ungdomars intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, såväl på det lokala som det regionala och det nationella planet. 
 9  
 Detta engagemang är särskilt viktigt när det gäller den demokratiska aspekten på förhöjda allmänkunskaper inom ämnena, samt i arbetet med att stärka ämnenas verklighetsförankring, visa på deras samhällsnytta och lyfta positiva förebilder. Initiativen kan också vara en resurs för kommunerna, t.ex. som arenor för samverkan mellan skola och lokalt arbetsliv. 
  
 7.3.1 
  
 Utmaningar 
  
 Det faktum att initiativen är så många och så olika till sin karaktär, med mycket stora skillnader i såväl förutsättningar – inte minst ekonomiska – som verksamhetsform och målsättningar, gör att Teknikdelegationen anser det omöjligt att på ett övergripande plan uttala sig om effekterna av dessa initiativ, eller lyfta fram några av dem som särskilt goda eller behjärtansvärda exempel. 
 Den enkätundersökning som delegationen gjort för att komplettera kartläggningen 
 10  
 visar dock att det trots de stora skillnaderna också finns likheter, inte minst när det kommer till vilka behov initiativen själva anser sig ha för att vara framgångsrika. Vissa likheter kan också kopplas till initiativens geografiska spridning, enligt nedan. 
  
 Lokala initiativ  
 (18 procent av totalt antal) 
 Kännetecknas av att de i större utsträckning rör barn i grundskola med större fokus på prova på aktiviteter. De har mindre tydliga mål med verksamheten än genomsnittet och inte heller lika ofta krav på utvärdering. 
  
 9 
  
 Teknikdelegationen 2009:1. 
  
 10 
  
 Teknikdelegationen. Enkät till initiativ. 
  
 148 
  
 SOU 2010:28 
  
 Samverkansprojekt och andra initiativ 
  
 Regionala initiativ  
 (28 procent av totalt antal) 
 Kännetecknas av att de i större utsträckning startade på  
 1990-talet, 
  har extern uppföljning av målen och att de efterfrågar fler politiska beslut på lokalnivå. 
  
 Nationella initiativ  
 (40 procent av totalt antal) 
 Kännetecknas av att de i större utsträckning har tydliga mål med verksamheten samt att de efterfrågar hjälp med marknadsföringen. 
 Internationella initiativ  
 (14 procent av totalt antal 
 ) 
 Kännetecknas av att de i större utsträckning är finansiellt villkorade (t.ex. via utvärdering) och att de har tydliga mål. De verkar också vara lite mer inriktade mot allmänheten. 
  
 7.3.2 
  
 Möjligheter 
  
 Initiativens egna uppfattningar om vad de i huvudsak önskar sig och har behov av för att kunna uppnå sina långsiktiga visioner, stämmer väl överens med delegationens uppfattning om att en samordnande nationell funktion till stöd för initiativen behövs (se förslag i 8.4.3). Förutom finansiella medel rankas sådant som skulle kunna rymmas inom en sådan funktion mycket högt. Många efterfrågar samordning och bättre förutsättningar för samverkan, forum för erfarenhetsutbyte och upplyftande av goda exempel, övergripande strategier och nationellt fokus som draghjälp för lokala verksamheter utan egna muskler. 
 149 
 Samverkansprojekt och andra initiativ SOU 2010:28 
  
 Figur 
  
 Behov för att kunna uppnå långsiktig vision 
  
 Vilket/vilka av följande skulle du säga att ni i huvudsak önskar er 
  
 /har behov av för att kunna uppnå er långsiktiga vision med 
  
 verksamheten? 
  
 Ekonomiskt stöd 
  
 77% 
  
 Forum för samarbete med andra verksamheter med liknande syfte 
  
 52% 
  
 Hjälp med marknadsföring 
  
 49% 
  
 Politiska beslut på nationell nivå 
  
 47% 
  
 Ytterligare anställd personal 
  
 45% 
  
 Engagemang från lokalt  
 arbets-\näringsliv 
  
 44% 
  
 Forum för samarbete med andra verksamheter med samma målgrupp 
  
 40% 
  
 Nationell samordning av projekt med liknande syfte 
  
 34% 
  
 Politiska beslut på lokal nivå 
  
 32% 
  
 Fler volontärer 
  
 16% 
  
 Bättre kunskaper om  
 målgrupp\-er 
  
 13% 
  
 Bättre kunskap om verksamhetsplanering, målstyrning etc. 
  
 10% 
  
 Bättre kunskaper om ekonomi 
  
 2% 
  
 20% 
  
 Annat 
  
 0% 
  
 20% 
  
 40% 
  
 60% 
  
 80% 
  
 100% 
  
 Källa:  
 Teknikdelegationen Enkät till initiativ 
  
 7.4 
  
 Slutsatser 
  
 Det engagemang som i dag finns för frågorna blir en tillgång i det långsiktiga arbetet för att öka barns och ungdomars kunskap i och intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. De olika initiativen kan, var och en för sig och tillsammans, bidra till att uppnå Teknikdelegationens vision. 
  
 7.4.1 
  
 Samverkan – från eldsjälar till mobilisering 
  
 Samverkan mellan skola och arbetsliv har inte varit någon prioriterad fråga i Sverige tidigare. Något samlat grepp för att se till att alla elever får likvärdig tillgång till de fördelar som samverkan ger, har inte funnits. Med detta har följt olika problem i form av bristande långsiktighet och otydligt ansvar. I avsnitt 9.3 pekar delegationen på att skolans samverkansuppgift behöver förtydligas. 
 150 
  
 SOU 2010:28 
  
 Samverkansprojekt och andra initiativ 
 Samverkan mellan skolan och arbetslivet har tidigare byggt mycket på eldsjälar. Först på senare tid har mer strukturella grepp tagits. Det europeiska initiativet inom ERT ger öppningar för att stärka det politiska initiativet kring hur företag kan medverka till att stärka lärare och elevers insikter inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Det ger också möjligheter för en breddning utanför det redan involverade näringslivet. I avsnitt 8.4.2 lägger delegationen fram ett förslag till hur samverkan mellan skola och arbetsliv kan ingå i ett framtida strategiskt arbete. 
  
 7.4.2 
  
 Initiativen del i ett större sammanhang 
  
 Teknikdelegationens slutsats är att de många projekt och initiativ som finns är betydelsefulla, på olika sätt, och att deras erfarenheter och kunskaper i många fall skulle kunna tas bättre tillvara av skolor, kommuner och arbetsliv – såväl lokalt som nationellt. Samtidigt är det inte rimligt att begära att dessa initiativ i sig ska lösa stora strukturella problem såsom bristande likvärdighet i skolundervisningen. Istället krävs åtgärder och handlingskraft på ett övergripande plan – en nationell strategi för att i grunden lösa problemen. Inom ramen för denna kan initiativen fungera som en positiv kraft att mobilisera. 
 151 
 DEL III. FÖRSLAG OCH 
 KONSEKVENSANALYS 
 8 Förslag 
 Under hela utredningsprocessen har Teknikdelegationen haft sitt uppdrag att föreslå lämpliga insatser för ett långsiktigt arbete inom områdena och ange hur ett sådant arbete kan bedrivas, följas upp och utvärderas 
 1  
 för ögonen. Det är också för att ligga till underlag för detta långsiktiga arbete som betänkandets analysdel har syftat. 
 2 
  
 Nedan beskrivs delegationens förslag och innehållet däri. Förslagen kompletteras genom de ställningstaganden som delegationen redovisar i kapitel 9 samt genom den mer detaljerade konsekvensanalys, inklusive kostnadsberäkningar, som görs i kapitel 10. 
  
 8.1 
  
 Problembild 
  
 De problem som Teknikdelegationen har identifierat är omfattande. Klyftan växer mellan vad vi som samhälle behöver och vad vi faktiskt kan leverera. Samtidigt som vi har ett stort behov av kunskap inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT för att på olika sätt understödja konkurrenskraft, samhällsnytta och demokrati, minskar intresset och kunskapsnivåerna sjunker. Fortfarande väljer alltför få att specialisera sig inom områdena, vilket gör att den framtida spetskompetensen är hotad. Ännu mer hotad är den breda kompetens som alla medborgare behöver och som borde säkerställas genom skolsystemet. 
  
 1 
  
 Dir. 2008:96  
 Teknikdelegation 
 . 
  
 2 
  
 Förutom detta har delegationen under utredningstiden också agerat och uttalat sig i ett antal dagsaktuella frågor. Dessa ställningstaganden, som ska ses som komplement till förslaget till långsiktigt arbete, finns samlade i kapitel 9. 
  
 153 
  
 Förslag 
  
 SOU 2010:28 
 Problemen är komplexa, då deras grundorsaker står att finna i den förtroendekris som naturvetenskap och teknik i dag genomgår bland ungdomar i hela västvärlden. Många ungdomar söker relevans för samhället och den egna identiteten när de väljer utbildning och karriär, men har svårt att finna detta i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Från tidig ålder påverkas de också av samhällets attityder, som i stor utsträckning är negativa till ämnena. Barn och ungdomar möter få förebilder från vuxenvärlden, i form av föräldrar, lärare, studie- och yrkesvägledare och yrkesverksamma med engagemang för områdena. 
 Värderingsproblematiken förvärras av att skolväsendet inte har förmåga att fånga upp det grundläggande intresse som de flesta barn och ungdomar har, och inte heller i tillräcklig utsträckning förmedla den kunskap alla behöver. I dag ser vi konsekvenserna i form av sjunkande kunskapsresultat och växande skillnader mellan elevernas resultat. 
 I ett skolsystem som präglas av snabb förändringstakt och omfattande decentralisering, måste ledarskap, uppföljning, lärarutbildning och lärarfortbildning fungera väl. Det gör de inte för matematik, naturvetenskap och, i synnerhet, teknik i dag. Ämnena är kraftigt underdimensionerade i lärarutbildningen och alltför många lärarstudenter väljer bort dem trots att skolans behov är stora. I verksamheten tar alltför få skolhuvudmän sitt arbetsgivaransvar för att stärka områdena. De nationella resurscentrum som stöder ämnesutvecklingen har knappa resurser och begränsade mandat. I stället faller ett tungt ansvar på de individuella lärarna. 
 Situationen förvärras ytterligare av att länken mellan skolan och högskolan är svag. I dag har högskolans utbildningar inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT en alltför liten rekryteringsbas eftersom alltför få elever slutför gymnasieskolan med tillräcklig behörighet och tillräckliga förkunskaper för att studera vidare inom områdena. Alltför få väljer en högskoleutbildning inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, och på vissa inriktningar är ojämn könsfördelning ett betydande problem. Vidare växer utmaningarna för högskolan i takt med att samhället och arbetsmarknaden förändras. Samtidigt saknas ett samlat centralt stöd till att utveckla undervisningen. 
 154 
  
 SOU 2010:28 
  
 Förslag 
  
 8.2 
  
 Strategi 
  
 Problembilden är således tydlig. Det räcker emellertid inte att konstatera vilka utmaningarna är, och att analysera dem. Inte heller räcker det med enskilda insatser för att komma till rätta med problemen. I stället krävs ett koordinerat, långsiktigt och brett arbete som tar vid när Teknikdelegationens uppdrag upphör. För att lyckas med detta är en nationell kraftsamling nödvändig. 
 Vi har i Sverige en lång tradition av aktörssamverkan som modell för att lösa problem. Teknikdelegationen förespråkar att detta arbetssätt används även här, och att det fortsatta arbetet inleds med att regeringen tar initiativ till att kalla samman de aktörer, inom och utanför det politiska systemet, som tillsammans ska verka för en långsiktig lösning. Särskilt viktigt blir att inkludera kommunerna, näringslivet och intresseorganisationer, vilka tillsammans kan borga för att arbetet får den förankring i skola och samhälle som är nödvändig för att uppnå resultat. Vikten av att engagera skolhuvudmännen, i synnerhet kommunledningarna, kan inte nog betonas. Utan ett starkt ledarskap, ansvarstagande och stöd från deras sida är det inte möjligt att genomföra de förändringar som krävs. 
 Genom bl.a. studiebesök har delegationen identifierat ett antal tydliga framgångsfaktorer från andra länders arbete med frågorna. 
 3  
 Till dessa hör vikten av: 
  
 politisk och samhällelig medvetenhet om problematiken 
  
 nationell samling och politiskt ledarskap 
  
 resultatstyrning av resurser 
  
 mobilisering av redan aktiva organisationer, företag och individer 
  
 medverkan från arbetslivet 
  
 inkludering av hela utbildningsväsendet och smidiga övergångar mellan olika stadier 
  
 incitament till skolhuvudmännen. 
  
 Dessa lärdomar har varit vägledande för delegationens eget förslag till långsiktigt arbete, som följer nedan. 
  
 3  
 Se även kartläggningen i Teknikdelegationen Rapport 2009:4. 
 155 
  
 Förslag 
  
 SOU 2010:28 
  
 8.2.1 
  
 Strategisk plan 
  
 Som bas för det framtida arbetet föreslår Teknikdelegationen  
 att regeringen fastställer en nationell kompetensstrategi för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT,  
 vilken också kan få ett brett stöd efter behandling i riksdagen. 
 Skälen till att det behövs en nationell strategi är flera. Främst talar omfattningen och komplexiteten i problematiken för att en samlad strategi är nödvändig. För att nå en långsiktig lösning krävs att såväl attityder som strukturer förändras. I grunden handlar det om att påverka utbildnings- och yrkesval som baserar sig på värderingar, vilka i sin tur grundläggs i tidig ålder och påverkas av hela samhällets attityder. Det handlar också om att förstärka utbildningsväsendet inklusive den kommunala verksamheten. Förändringar i sådan skala kan inte åstadkommas genom spridda punktinsatser, utan kräver ett samlat grepp. För detta talar även erfarenheter från andra jämförbara länder. Inte minst är den nederländska nationella strategin ett framgångsexempel att ta lärdom av. 
 4 
  
 Teknikdelegationen föreslår  
 att strategin inriktas på följande områden: lärarkompetens, undervisning i skolan, övergång mellan skola och högskola, undervisning i högskolan samt samverkan och dialog med samhället. 
 Genom att inkludera hela utbildningssystemet från förskola till högskola samt arbetslivet och samhället i stort, uppnås den helhetssyn som delegationen anser är nödvändig för att kunna inleda en förändring och därmed komma till rätta med problemen. Sammantaget täcker därmed strategin såväl värderingar som strukturer. Särskilt samverkan och dialog, t.ex. via förebilder från arbetslivet och samhället, är ett bra sätt att både stärka kunskaper och stimulera barns och ungdomars intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Förbättringar av utbildningssystemet bör dessutom få positiva effekter även på värderingar, eftersom kunskap och intresse är nära sammanflätade. 
 Utgångspunkten i strategin bör vara delegationens framtidsvision, dvs. 
  
 Ett Sverige som har stor konkurrenskraft i den globala kunskapsekonomin och en stabil nationell arbetsmarknad. 
  
 4  
 Den nederländska strategin har, i analogi med den europeiska strategi som beslutats inom ramen för  
 Lissabon-agendan, 
  haft som mål att öka antalet avgångsstudenter inom naturvetenskap och teknik på högskolenivå med 15 procent till år 2010. 
 156 
  
 SOU 2010:28 
  
 Förslag 
  
 Ett Sverige som möter de stora gemensamma utmaningar som förestår, t.ex. inom miljö, demografi och infrastruktur. 
  
 Ett Sverige som ger alla medborgare den kompetens som krävs för att förstå och tillgodogöra sig möjligheter och påverka utvecklingen i ett komplext och tekniskt avancerat samhälle. 
  
 Strategin bör syfta till att öka intresset för och kunskaperna i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. De övergripande målen bör vara att: 
 5 
  
 öka andelen ungdomar som väljer utbildning inom ovanstående områden 
  
 öka kvaliteten på utbildning inom områdena 
  
 öka tillgängligheten till utbildning inom områdena 
  
 öka relevansen i undervisningen inom områdena. 
  
 Ovanstående bör brytas ned i konkreta målsättningar. Strategins prioriterade mål bör vara att år 2020 ska: 
  
 alla grundskoleelever ha tillgång till relevant undervisning i teknikvetenskap 
  
 de svenska resultaten i samtliga PISA- och  
  
 TIMSS-undersök- 
  ningar vara i den övre kvartilen i såväl matematik som naturvetenskap 
  
 andelen elever som slutför naturvetenskapligt eller tekniskt gymnasieprogram vara minst 30 procent av en årskull 
  
 andelen studenter som påbörjar ingenjörsutbildning på högskolenivå vara minst 10 procent av en årskull 
  
 könsfördelningen på ingenjörsutbildning på högskolenivå vara jämn (i spannet  
  
 40–60 
  procent). 
 Dessa mål är mätbara och prioriterar de viktigaste problemområdena. Genom att ha tydliga mål kan arbetet bedrivas resultatinriktat, dvs. fokusera på måluppfyllelse snarare än metoder. 
  
 5  
 Se avsnitt 1.3.3 för en detaljerad analys. 
 157 
  
 Förslag 
  
 SOU 2010:28 
  
 8.2.2 
  
 Kommission för teknik och naturvetenskap 
  
 För att leda det strategiska arbetet föreslår Teknikdelegationen  
 att regeringen tillsätter och leder en nationell kommission med särskilt fokus på Sveriges utveckling inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT.  
 Denna ska främja arbetet på det politiska planet och mobilisera de centrala aktörer som kan bidra till en positiv utveckling på lång sikt. 
 Genom en kommission styrs det strategiska arbetet av den högsta politiska ledningen, vilket är nödvändigt för att ge frågorna prioritet. Det förankras också hos en bred grupp centrala aktörer, vilket behövs för att ge arbetet kontinuitet och legitimitet. Bl.a. i Norge och Nederländerna har liknande modeller använts med gott resultat. 
 För att säkra en hög politisk förankring bör kommissionen ledas av statsråd med ansvar för utbildningsfrågor, och även statsråd med ansvar för arbetsmarknads- och innovationsfrågor bör ingå. Det senare är betydelsefullt ur ett konkurrenskraftsperspektiv. För att säkra en bred förankring bör kommissionen i övrigt bestå av  
 10–15 
  representanter för nationella myndigheter och organisationer samt representanter från arbetslivet. Här intar representation från kommunerna en särställning. Även ungdomar bör ingå. Det blir kommissionens uppgift att se till att de resurser som olika centrala aktörer besitter mobiliseras, för att främja det övergripande och långsiktiga arbetet. 
 Kommissionen bör ansvara för den nationella strategin och följa upp och utveckla dess olika delar. Merparten av de beslut som fattas görs inom ramen för de uppdrag och de resurser som myndigheter och andra organisationer har. Koordineringen innebär dock att det sammanlagda resultatet kan bli än bättre. 
 Kommissionen bör, genom ett särskilt utskott, fungera som en styrelse för den ändamålsenliga operativa verksamhet, Plattform teknik och naturvetenskap, som beskrivs i avsnitt 8.6. Utifrån strategin bör kommissionen utforma årliga uppdragsbeskrivningar samt följa upp resultatavstämningar. 
 158 
  
 SOU 2010:28 
  
 Förslag 
  
 8.3 
  
 Strategiska satsningar: Skola 
  
 Nedan beskrivs de satsningar som Teknikdelegationen föreslår att regeringen beslutar om och finansierar i det strategiska arbetets första skede. Syftet är inte att hugga detaljerna i sten utan att ge en helhetsbild och visa på de överväganden som bör göras. Ytterligare satsningar bör tillkomma och följas upp successivt, allteftersom det strategiska arbetet utvecklas. Även de ställningstaganden som delegationen gör i kapitel 9 innebär strategiskt viktiga förändringar och åtgärder vilka kräver uppföljning. 
 6 
  
 När det gäller strategiska satsningar på skolväsendet vill delegationen se ett helhetsgrepp på lärarkompetens, vilket inbegriper att öka intresset för lärarutbildning inom områdena, att förbättra lärarutbildningarnas kvalitet och att ge yrkesverksamma lärare bättre möjligheter till fortbildning och stöd för att utveckla undervisningen. Det innefattar även att tydliggöra skolhuvudmännens ansvar för att se till att lärarna har den kompetens och det stöd som krävs. Avsnitt  
 8.3.1–8.3.5, 
  tillsammans med ställningstaganden i 9.1, 9.2 och 9.6, fokuserar på detta. 
  
 8.3.1 
  
 Teknik- och naturvetenskapskommuner 
  
 Givet kommunernas nyckelroll inom flera av de identifierade problemområdena, inte minst i egenskap av huvudmän för skolan, menar Teknikdelegationen att satsning på kommunerna bör vara en prioritering i det strategiska arbetet. 
 Teknikdelegationen föreslår därför  
 att de kommuner som når upp till specificerade krav ska kunna certifieras som Teknik- och naturvetenskapskommuner och erhålla särskilda utvecklingsmedel. 
  
 Genom sådana incitament stärks det kommunala ledarskapet och ansvarstagandet för frågorna. Satsningen lyfter också fram det lokala näringspolitiska värdet av skolutveckling inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Inom satsningen bör både kommuner som kan visa på särskilt framstående resultat och kommuner som kan visa på särskilt tydliga resultatförbättringar synliggöras. En liknande modell har med framgång genomförts i Danmark i form av s.k.  
 Science-kommuner. 
 7 
  
 6 
  
 De ekonomiska konsekvenserna av förslagen redovisas översiktligt i kapitel 8. En mer detaljerad beskrivning och motivering till kostnadsberäkningarna finns i kapitel 10. 
  
 7 
  
 http://www.formidling.dk/sw7986.asp 
  
 159 
  
 Förslag 
  
 SOU 2010:28 
 Teknik- och naturvetenskapskommunskonceptet kan fungera som ett paraply för flera av de andra strategiska satsningarna. Ansvaret för att administrera och marknadsföra satsningen samt fördela medel bör ligga på Plattform teknik och naturvetenskap (se avsnitt 8.6). 
 Kraven för certifiering bör utgå från de nationella strategiska målen, och kommunerna bör kunna styrka hur man arbetar kring och uppnår dessa. För att få benämnas Teknik- och naturvetenskapskommun bör kommunen ha en god medvetenhet om, och bedriva strukturerad, resultatinriktad aktivitet kring frågorna. Viktiga utbildningsstrukturer och  
 -processer 
  bör vara på plats i kommunen, såsom välfungerande system för lärarfortbildning, kursplaneutveckling, samverkan med arbetslivet, utbildning för hållbar utveckling, mångfald och liknande. I kommunen bör även finnas etablerade kanaler för att nå ut till barn och ungdomar på deras fritid. 
 Förknippat med att bli en Teknik- och naturvetenskapskommun ska vara ett ekonomiskt bidrag som ska fungera som smörjmedel. Kommunerna får avgöra hur pengarna ska användas, t.ex. som förstärkningar i form av projekt eller personer. Eftersom certifieringen baseras på måluppfyllelse kan friheten vara stor när det kommer till val av metoder och aktörer som engageras, vilket främjar det lokala självbestämmandet och möjliggör minskad byråkrati. Hur pengarna har brukats redovisas sedan i efterhand. 
 Uppföljningen bör vara administrativt lätthanterlig och baseras på de mål som ställts upp. Det viktiga blir att resultat uppnås, inte hur de har uppnåtts. För att stimulera ett sådant tänkande föreslår delegationen att stödet ges i form av delbetalningar utefter uppvisade resultat. 
 Kostnaden för satsningen på Teknik- och naturvetenskapskommuner beräknas uppgå till  
 250 miljoner kronor under perioden  
  
 2011–2015 
  
 (se avsnitt 10.1 och 10.2 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
  
 8.3.2 
  
 Rekryteringskampanj för den nya lärarutbildningen 
  
 Hög lärarkompetens är den enskilt viktigaste faktorn bakom ett framgångsrikt skolsystem. Att på olika sätt stärka lärarutbildningen bör därför vara en strategisk prioritering, som delegationen återkommer till i flera satsningar och ställningstaganden. 
 160 
  
 SOU 2010:28 
  
 Förslag 
 Att intresset generellt är så lågt för lärarutbildning på de områden som ingår i delegationens uppdrag är ett problem som fått klara återverkningar på elevernas kunskap och intresse. Som en av flera åtgärder föreslår Teknikdelegationen  
 att en kampanj genomförs för att marknadsföra och öka intresset för lärarutbildning inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 
  
 En sådan kampanj bör, som en del i ett långsiktigt förändringsarbete, syfta till att attrahera de bäst lämpade studenterna oavsett faktorer som social bakgrund och kön. Det kan både röra sig om att öka intresset för de specialiserade ämneslärarinriktningarna, och att främja ämnenas ställning i grundlärarutbildningen. Kampanjen, som bör samordnas av Plattform teknik och naturvetenskap, bör ha ett mångfaldsperspektiv och särskilt dra lärdomar av arbetet med Den breda linjen. 
 Kostnaden för satsningen på rekrytering av lärare med inriktning mot naturvetenskap, matematik och teknik beräknas uppgå till 
 10 miljoner kronor under perioden  
 2011–2012 
 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
  
 8.3.3 
  
 Riktad fortbildning för lärare och studie- och yrkesvägledare 
  
 Det tar lång tid innan de nya kullar av lärare med högre kompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT som delegationen förordar i 8.3.2 och 9.2 kommer ut på arbetsmarknaden. Under tiden är det viktigt att stärka den kompetens som de lärare har som i dag verkar inom förskola, grundskola och gymnasieskola. Den skärpning av behörighetsreglerna som är nödvändig för att förbättra elevernas kunskapsresultat, kräver stora investeringar i fortbildning av lärare. Även studie- och yrkesvägledare har en viktig roll. Som konstaterats visar delegationens analys att behoven är mycket stora inom matematik, naturvetenskap, och framför allt: teknik och IKT. 
 Teknikdelegationen föreslår därför  
 att en riktad fortbildningssatsning görs för att höja lärares och studie- och yrkesvägledares kompetensnivå inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT 
 . 
 Delegationens analys, inklusive enkätundersökning riktad till kommunpolitiker, visar att skolhuvudmännen i dag inte tar det ledarskap för lärarfortbildning som krävs för att höja den totala ämneskompetensen i lärarkåren. 
 161 
  
 Förslag 
  
 SOU 2010:28 
 Den nya fortbildningssatsningen bör därför riktas till lärare från förskola, grundskola och gymnasieskola samt till studie- och yrkesvägledare, och utgå från behovet att leva upp till höga kompetenskrav. Satsningen bör således, till skillnad från den pågående fortbildningssatsningen Lärarlyftet, grunda sig på en behovsprövning från skolhuvudmännens sida. Med andra ord bör det vara skolhuvudmännen som inventerar behov och brister i lärarkompetensen, och anhåller om särskilda medel för att åtgärda dessa genom fortbildning. Därmed bygger satsningen på ett verksamhetsperspektiv och kräver ett mer kraftfullt ledarskap från skolhuvudmännens sida än tidigare satsningar. Kopplingen mellan lärarfortbildning, och därmed skolutveckling, och den kommunala näringspolitiken lyfts också fram. 
 Eftersom lärarnas behov skiljer sig åt, är det viktigt att det erbjuds ett flexibelt utbud av lärande, innanför och utanför högskolan. I och med att det är skolhuvudmännen som tar initiativ till fortbildningen och att denna integreras i verksamheten, kommer satsningen inte att drabba den enskilda läraren ekonomiskt. 
 Kostnaden för fortbildningssatsningen beräknas vara  
 700 miljoner kronor under perioden  
  
 2011–2015 
  
 (se avsnitt 10.1 och 10.2 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
  
 8.3.4 
  
 Förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga 
  
 Allvaret i problematiken med bristande ämneskompetens bland lärare inom de ämnen som delegationen bevakar är mycket stort. Samtidigt finns det ett behov av att höja elevernas kunskapsresultat snarast möjligt. Därför finns skäl att göra särskilda insatser som kan ge relativt snabba resultat. 
 Med detta i åtanke föreslår Teknikdelegationen  
 att en satsning görs på en förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT 
 . 
 En sådan satsning på förkortad lärarutbildning bör rikta sig specifikt till personer med mycket hög ämneskompetens. En intressant målgrupp utgör disputerade naturvetare, vars förmåga att kunna tillgodogöra sig ny kunskap torde ligga på en så avancerad nivå att studietiden kan kortas betydligt i jämförelse med den reguljära kompletterande lärarutbildningen. Denna grupp skulle 
 162 
  
 SOU 2010:28 
  
 Förslag 
 därmed kunna möta det framtida behovet av lektorer 
 8  
 och lärare inom dessa ämnen. 
 Det är väsentligt att den förkortade lärarutbildningen ger den erforderliga kompetensen för att möta behörighetskraven. Igenomförandet bör den vara flexibelt uppbyggd och ges av högskolan i samverkan med skolan. 
 Kostnaden för en särskild förkortad lärarutbildningssatsning för ämnessakkunniga inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT beräknas bli  
 90 miljoner kronor över perioden  
  
 2011–2015 
  
 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
  
 8.3.5 
  
 Utveckling av undervisningen i skolan 
  
 Att utveckla undervisningen och stärka relevansen, hela vägen från förskola till gymnasieskola, är viktigt för att stimulera och vidmakthålla elevernas intresse för ämnena. För att kunna göra detta behöver lärare stimulans och stöd till att kontinuerligt utveckla sina metoder och uppdatera sin kunskapsbas. Detta stöd är för närvarande underdimensionerat med tanke på vidden av problematiken. 
 Teknikdelegationen föreslår därför  
 att en satsning görs på ökad samordning av insatser som syftar till att utveckla skolundervisningen inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 
  
 De nationella resurscentrumen inom matematik, kemi, fysik, biologi och bioteknik respektive teknik gör viktiga insatser på detta område och kan bli nyckelaktörer för att förverkliga de nationella strategiska målen. Som det är i dag har de dock ingen gemensam målbeskrivning utan deras uppdrag och finansiering, och därmed genomslagskraft, skiljer sig åt. På  
 IKT-området 
  saknas en nationell resurs helt. 
 För att få effekt och koppla till den nationella strategiska planen, inklusive Teknik- och naturvetenskapskommunernas arbete, samt till det arbete som utförs av olika aktörer och initiativ ute i landet, menar delegationen därför att de nationella resurscentrumen bör samordnas, och att deras mandat bör stärkas och vidgas. Formerna för hur detta ska ske bör utarbetas av Plattform teknik 
  
 8  
 I propositionen till ny skollag (prop. 2009/10:165  
 Den nya skollagen  
  
 -  
  
 för kunskap, valfrihet och trygghet)  
 återinförs lektorer i hela skolväsendet. Regeringen avser även i 2010 års vårproposition (publicering efter detta betänkandes tryckläggning) föreslå införande av yrkeslegitimation för lärare, där ämnesutbildning tillsammans med kortare pedagogisk komplettering föreslås bli en möjlig ingång. 
 163 
  
 Förslag 
  
 SOU 2010:28 
 och naturvetenskap i dialog med dagens nationella resurscentrum och deras respektive huvudmän. 
 Lärdomar bör särskilt dras från det norska Naturfagsenteret (se avsnitt 5.4.3) inklusive dess arbete med webbaserade lärarresurser länkade till nationella styrdokument, och med spridning av goda exempel och forskningsresultat. Ett särskilt fokus bör också vara IKT och dess effekter på elevers inlärning och utveckling. 
 Kostnaden för satsningen på samordning för att utveckla undervisningen beräknas uppgå till  
 40 miljoner kronor under perioden  
  
 2011–2015 
  
 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
  
 8.4 
  
 Strategiska satsningar: Samhälle 
  
 Utöver direkta satsningar på skolväsendet och lärarna bör ett antal strategiska satsningar inriktas på samhället i stort, och dess påverkan på barns och ungdomars värderingar. I avsnitt  
 8.4.1–8.4.3 
  tillsammans med ställningstagandet i 9.3 ges förslag på insatser som på olika sätt kan förbättra attityder och öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 
  
 8.4.1 
  
 Marknadsföringsinsatser t.ex. Den breda linjen 
  
 Många ungdomar är intresserade av matematik, naturvetenskap, teknik och IKT men väljer ändå inte en utbildning inom områdena. Subjektiva föreställningar om att det är för svårt eller att man inte passar in, dvs. identitetsfaktorer, är vanliga orsaker. Därför räcker det inte med informationsinsatser utan det krävs en mängd åtgärder på olika plan. 
 Som ett led i detta arbete föreslår Teknikdelegationen  
 att större och specifikt inriktade marknadsföringsinsatser görs för att öka intresset för utbildning inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT.  
 Målet med denna satsning är att öka andelen ungdomar av båda könen som väljer utbildning inom områdena. 
 Preliminära resultat från utvärderingen av Teknikdelegationens kampanj Den breda linjen visar tendenser till förbättrade attityder och ett ökat intresse för  
 NV-programmet. 
  Kampanjen har haft mycket god genomslagskraft och väckt positiva reaktioner i hela målgruppen. 
 164 
  
 SOU 2010:28 
  
 Förslag 
 För att få full utdelning för den investering som redan gjorts i Den breda linjen, samt för att kampanjen ska kunna ge långsiktiga effekter, anser Teknikdelegationen det rimligt att den får fortsätta i ytterligare två år, som en del av Plattform teknik och naturvetenskaps verksamhet. Dock bör beslutet om en eventuell fortsättning av kampanjen vara avhängigt resultatet av kampanjens slututvärdering. Teknikdelegationen menar att medel för kampanjarbete i någon form bör avsättas, baserat på erfarenheterna av Den breda linjen, men att formerna för hur sådana insatser bör se ut och vem de ska rikta sig till, naturligtvis måste övervägas och utarbetas löpande inom ramen för det strategiska arbetet. Ett framgångsrikt kampanjarbete som lagt grunden för ett ökat intresse och ökad kunskap kan i sin tur motivera nya typer av utåtriktad verksamhet i framtiden. 
 Kostnaden för särskilda marknadsföringsinsatser inom ramen för det strategiska arbetet beräknas uppgå till  
 50 miljoner kronor under perioden  
  
 2011–2015 
  
 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
  
 8.4.2 
  
 Samverkan mellan skola och arbetsliv 
  
 Arbetslivet har en nyckelroll i att bidra till förändrade attityder bl.a. genom att sätta in undervisningen i ett meningsfullt sammanhang, stärka dess verklighetsanknytning, tillhandahålla förebilder och erbjuda karriärinformation. 
 Teknikdelegationen föreslår därför  
 att en satsning görs på mobilisering för samverkan mellan skola och arbetsliv. 
  
 En sådan satsning bör samordnas av Plattform teknik och naturvetenskap och relatera till det europeiska samarbetet på området och till pågående nationella satsningar (se avsnitt 7.2). Arbetet bör bl.a. bestå i att förmedla goda exempel och forskningsresultat samt att göra utvärderingar av satsningar och projekt. Lärdomar bör särskilt dras av det nederländska exemplet JetNet som samordnas inom Platform Bèta Techniek (se avsnitt 8.6). 
 Kostnaden för satsningen på samverkan mellan skola och arbetsliv beräknas uppgå till  
 15 miljoner kronor under perioden  
  
 2011–2015 
  
 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
 165 
  
 Förslag 
  
 SOU 2010:28 
  
 8.4.3 
  
 Initiativ och projekt 
  
 Det är viktigt att ha ett brett samhällsperspektiv i det strategiska arbetet, så att arenor och aktörer utanför det formella utbildningsväsendet kan involveras. Inte minst inom ramen för Teknik- och naturvetenskapskommuner finns en öppning för medverkan från initiativ som direkt riktar sig till barn och ungdomar. 
 Teknikdelegationen föreslår därför  
 att en satsning görs på samordning av initiativ som särskilt inriktar sig på att öka barns och ungdomars intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 
  
 Teknikdelegationens enkätundersökning ger stöd för att många aktörer efterfrågar ett forum för utökad samverkan, och exempelvis behöver hjälp med marknadsföring, utvärdering och utbyte av erfarenheter. 
 9  
 Denna roll kan fyllas av Plattform teknik och naturvetenskap. 
 Kostnaden för satsningen på samordning för projekt och initiativ beräknas bli  
 10 miljoner kronor under perioden  
  
 2011–2015 
  
 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
  
 8.5 
  
 Strategiska satsningar: Högskola 
  
 Teknikdelegationen föreslår även strategiska satsningar på högskoleområdet. Dessa innefattar såväl övergången mellan skola och högskola, inklusive behovet av att öka rekryteringsbasen och stärka studenternas förkunskaper, som högskolans egen verksamhet, inklusive den undervisning som bedrivs och de strukturer som finns för att arbeta för mångfald inklusive jämställdhet. I förslag i avsnitt  
 8.5.1–8.5.2 
  tillsammans med ställningstaganden i 9.4, 9.5, 9.8, 9.9 ger delegationen sin syn på detta. 
  
 8.5.1 
  
 Övergången mellan skola och högskola 
  
 Att övergången mellan skola och högskola är en särskilt svag länk i utbildningskedjan är ett skäl till att betona detta i det fortsatta arbetet. 
 Teknikdelegationen föreslår därför  
 att en satsning görs på stöd till att underlätta övergången mellan gymnasieskola och högskola inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 
  
 9  
 Teknikdelegationen Rapport 2009:1 och Enkät till initiativ. 
 166 
  
 SOU 2010:28 
  
 Förslag 
 För att tillräckligt många ungdomar ska komma väl förberedda till högskolans utbildningar inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT krävs insatser på flera plan. Att öka rekryteringsbasen kan göras både genom att reformera gymnasieskolans inriktningar så att fler elever bli behöriga och genom att främja intresset för utbildningsvalet. Delegationen återkommer till detta i flera förslag och ställningstaganden. 
 Att underlätta övergången kan också göras genom en förstärkt dialog mellan gymnasieskolan och högskolan. Delegationen föreslår här en fortsättning på de satsningar som Skolverket för närvarande samordnar. 
 10  
 Formen för hur detta ska ske bör utarbetas av Plattform teknik och naturvetenskap i dialog med de aktörer som i dag arbetar med frågorna. 
 Kostnaden för att ge stöd till att underlätta övergången mellan skola och högskola beräknas uppgå till  
 10 miljoner kronor under perioden  
  
 2011–2015 
  
 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
  
 8.5.2 
  
 Utveckling av undervisningen i högskolan 
  
 Kraven på högskolorna att leverera spetskompetens till en föränderlig arbetsmarknad växer. Dessutom lägger studenter stor vikt vid att utbildningen har en tydlig röd tråd. I utbildningarna måste breda och djupa ämneskunskaper integreras med förmågor, färdigheter och förhållningssätt. Allt detta ställer höga krav på undervisningsmetoderna. Samtidigt har högskolan i dag inte något samlat nationellt stöd till utveckling av undervisningen. Frågan är angelägen både för yrkesutbildningar och generella utbildningar inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 
 Teknikdelegationen föreslår därför  
 att resurser avsätts till att utveckla undervisningen inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT i högskolan. 
  
 De resurser som avsätts för att utveckla undervisningsmetoderna på högskolan kan syfta till att utveckla utbildningskvaliteten vad gäller forskningsanknytning, anställningsbarhet, innovation, hållbar utveckling, mångfald och andra prioriterade områden. Formen för hur medelstilldelningen ska ske bör utarbetas av Plattform teknik och naturvetenskap i dialog med Högskoleverket. 
  
 10  
 Uppdrag till Statens skolverk att genomföra utvecklingsinsatser inom matematik, naturvetenskap och teknik. 
 167 
  
 Förslag 
  
 SOU 2010:28 
 Kostnaden för satsningen på stöd till att utveckla undervisningen i högskolan beräknas uppgå till  
 30 miljoner kronor under perioden  
  
 2011–2015 
  
 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
  
 8.6 
  
 Genomförande av strategin 
  
 En operativ verksamhet är helt nödvändig för att strategin och de strategiska satsningarna ska kunna genomföras. Att det krävs en ny funktion, utöver de myndigheter och andra aktörer som redan arbetar med frågorna, kan motiveras på flera sätt. Inte minst har problemen kommit till en punkt då det är uppenbart att något mer än vad som redan görs i dag, måste till. Det behövs en operativ funktion som arbetar utåtriktat utifrån ett strategiskt fokus specifikt inriktat på matematik, naturvetenskap, teknik och IKT och vars verksamhetsfält täcker både hela utbildningskedjan och samhället i stort. Ingen existerande myndighet eller annan aktör har motsvarande uppdrag och arbetssätt. Också här vill delegationen hänvisa till internationella framgångsexempel, och särskilt framhålla det nederländska Platform Bèta Techniek som ett exempel på att en riktad operativ verksamhet kan ge mycket goda resultat. 
  
 8.6.1 
  
 Plattform teknik och naturvetenskap 
  
 Teknikdelegationen föreslår  
 att regeringen förutom kommissionen inrättar funktionen Plattform teknik och naturvetenskap för att arbeta operativt med frågorna och understödja strategin genom samordning, medelstilldelning, opinionsbildning och analys. 
 Plattform teknik och naturvetenskap bör samordna och leda det operativa arbetet för att leverera strategin. Det är viktigt att verksamheten blir opinionsbildande, synlig och drivande, varför kommunikations- och informationsfunktionerna bör vara centrala. Till arbetsuppgifterna bör också höra kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte, analys, uppföljning och utvärdering. Plattform teknik och naturvetenskap bör verka i partnerskap med andra aktörer för att lyfta det engagemang som finns för frågorna. 
 Plattform teknik och naturvetenskap bör ha ett självständigt mandat med resurser att arbeta operativt med de nya verksamheter som beslutas inom ramen för strategin, t.ex. satsningen på Teknik- 
 168 
  
 SOU 2010:28 
  
 Förslag 
 och naturvetenskapskommuner. Dess uppgifter bör vara att fördela resurser, marknadsföra, administrera och följa upp satsningar. 
 Det operativa arbetet bör understödja samtliga strategiska satsningar. Däremot behöver Plattform teknik och naturvetenskap inte alltid vara utförare. I de fall där en myndighet eller annan aktör redan har liknande uppdrag, bör dessa fortsätta vara ansvariga utförare. Detta gäller t.ex. de verksamheter där Skolverket, Högskoleverket eller högskolorna har ett självklart ansvar. I dessa fall kan Plattform teknik och naturvetenskap bevaka frågorna utifrån de strategiska målen och ha en stödjande och informationsspridande roll. 
 Inom de områden där det i dag finns utförare men där en utvidgad satsning föreslås, bör Plattform teknik och naturvetenskap utveckla verksamheten i nära partnerskap med dessa aktörer. Det gäller exempelvis utveckling av undervisningsmetoder där de nuvarande nationella resurscentrumen har en nyckelroll tillsammans med skolan. Det gäller också samverkan mellan skola och arbetsliv där det finns ett flertal aktörer som arbetar med frågorna. Plattform teknik och naturvetenskap bör här ansvara för att verksamheterna utvecklas i enlighet med den nationella strategin, och att synergieffekter via exempelvis erfarenhetsutbyte kan uppnås. Någon pedagogisk eller ämnesdidaktisk expertroll bör Plattform teknik och naturvetenskap inte ha. För att kunna bevaka också sådana frågor bör istället expertgrupper engageras. 
 Plattform teknik och naturvetenskap bör inrättas med ett femårigt uppdrag inklusive finansiering, varefter verksamheten utvärderas. Även efteråt och åtminstone fram till år 2020 är det i nuläget realistiskt att förvänta sig att det kommer att finnas behov för en operativ funktion. Formerna för denna bör bestämmas efter femårsutvärderingen. Verksamheten bör vara avhängig av hur det går med förverkligandet av de strategiska målen. En parallell kan dras till Nederländerna där en operativ verksamhet har pågått under tio års tid, och den tillfälliga strukturen nyligen (2009) har förlängts ytterligare. 
 Kostnaden för Plattform teknik och naturvetenskaps verksamhet beräknas uppgå till 30 miljoner kronor under perioden  
 2011 
 - 
 2015 
  (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 
 Teknikdelegationens förslag till långsiktigt arbete, inklusive den strategiska överbyggnaden i form av strategisk plan och Kommission för teknik och naturvetenskap, den operativa verksamheten i form av Plattform teknik och naturvetenskap samt de olika strate- 
 169 
  
 Förslag 
  
 SOU 2010:28 
 giska satsningarna, kan överskådligt sammanfattas i nedanstående figur. 
  
 Figur 
  
 Teknikdelegationens förslag till långsiktigt arbete 
 170 
 9 Övriga ställningstaganden 
 Genom sitt utredningsarbete har Teknikdelegationen identifierat ett antal hinder som måste undanröjas för att det strategiska arbetet ska ha möjlighet att lyckas. Dessa handlar i stor utsträckning om formella regler och system som direkt eller indirekt motverkar kunskap och intresse. Dessbättre pågår flera utbildningspolitiska reformer som ger öppningar till att lösa problemen. Detta är något som delegationen redan under utredningstiden har tagit tillfället i akt att påtala, t.ex. genom att svara på remisser och medverka i offentlig debatt om frågorna. Nedan följer en sammanfattning av dessa inspel. 
 1 
  
 9.1 
  
 Behörighetskrav för lärare 
  
 Teknikdelegationen ställer sig bakom införandet av tydligare och skärpta behörighetsregler för vilka lärare och förskollärare som får anställas och användas för undervisningen. Frågan behandlades i utredningen Legitimation och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) och ingår i propositionen till ny skollag, avsedd att börja tillämpas den 1 juli 2011. Regeringen ämnar också i förordning ge mer detaljerade regler kring behörighet. 
  
 Teknikdelegationen förespråkar  
 att behörighet får en definition som innebär att lärare ska uppfylla kraven ur samtliga aspekter: 
  
 pedagogisk utbildning 
  
 utbildning i undervisningsämnet/undervisningsämnena 
  
 utbildning inriktad mot undervisning i aktuella årskurser 
  
 Möjligheterna till undantag från dessa krav bör begränsas. 
  
 1  
 Riksdagsrespektive regeringsbeslut väntas i flera av frågorna under våren 2010. Vid tiden för betänkandets tryckläggning vet delegationen därför inte vilket gehör den fått för sina synpunkter. Frågorna måste fortsätta att bevakas i ett långsiktigt perspektiv. 
 171 
  
 Övriga ställningstaganden 
  
 SOU 2010:28 
 Ansvariga aktörer: 
  
 regeringen/riksdagen (fastställande av behörighetskrav) 
  
 skolhuvudmännen (genomförande) 
  
 Skolinspektionen (uppföljning och utvärdering). 
  
 9.2 
  
 Implementering av ny lärarutbildning 
  
 I ett långsiktigt perspektiv är det av stor vikt att utbildningen för lärare håller hög kvalitet. Frågan utreddes i En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) och regeringen lade i februari 2010 fram en proposition (prop. 2009/10:89).Teknikdelegationen har i remiss till utredningen svarat att den ställer sig positiv till en reformerad lärarutbildning och ser nödvändigheten i att höja lärarutbildningens attraktionskraft och status. 
 Teknikdelegationen förespråkar nu  
 att implementeringen av den nya lärarutbildningen lägger särskild vikt vid att blivande lärare får tillräcklig grund i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT.  
 För att åstadkomma detta bör kraven på lärosätena för att erhålla examensrätt vara högt ställda. Detta innebär att 
  
 samtliga utbildningar för lärare i förskola och grundskolans tidiga årskurser ska ge solida ämneskunskaper i matematik, teknik och naturvetenskap 
  
 verksamhetsförlagd utbildning ska förstärkas i utbildningen 
  
 samtliga lärarutbildningar ska innehålla hållbar utveckling som kunskapsområde. 
  
 Dessutom förespråkar delegationen att stödet till utbildningsvetenskaplig forskning inom områdena stärks. 
 Ansvariga aktörer: 
  
 Högskoleverket (prövning av examensrätt, kvalitetsgranskning) 
  
 högskolor som beviljas examensrätt (genomförande) 
  
 regeringen (resurser till utbildningsvetenskaplig forskning). 
  
 172 
  
 SOU 2010:28 
  
 Övriga ställningstaganden 
  
 9.3 
  
 Samverkansuppgiften i läroplanerna 
  
 Teknikdelegationen konstaterar att samverkan mellan skolan och arbetslivet hittills inte har varit någon prioriterad fråga bland skolans reglerade uppgifter. I dag är skolans samverkansuppgift alltför snävt formulerad och handlar alltför lite om hur samverkan kan bidra till pedagogisk utveckling och till att skapa relevans i utbildningen. Samverkansuppgiften har inte heller varit föremål för några nationella utvärderingar. 
 Teknikdelegationen förespråkar  
 att läroplanernas krav på samverkan förtydligas  
 och att en sådan revision följs upp med stöd till implementering samt utvärdering. 
 Ansvariga aktörer: 
  
 regeringen/riksdagen (fastställande av styrdokument) 
  
 skolhuvudmännen (genomförande) 
  
 Skolverket (stöd till genomförande) 
  
 Skolinspektionen (uppföljning och utvärdering). 
  
 9.4 
  
 Gymnasieskolans inriktningar 
  
 I utredningen Framtidsvägen (SOU 2008:27) föreslogs en rad förändringar i den svenska gymnasieskolan. Regeringen följde upp frågorna med propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199). Skolverket fick sedan bl.a. i uppdrag att utarbeta förslag på struktur och examensmål för de nya gymnasieprogrammen. Teknikdelegationen har i remissvar givit sin syn på de utkast för teknikprogrammet och naturvetenskapsprogrammet som Skolverket lagt fram. 
  
 Teknikdelegationen förespråkar  
 att reformen av gymnasieskolans naturvetenskapsprogram och teknikprogram lägger särskild vikt vid att fler blir behöriga till och får relevanta förkunskaper för högre studier inom teknik och naturvetenskap.  
 För att åstadkomma detta förespråkar delegationen en modell där 
  
 naturvetenskapsprogrammet får en inriktning vid namn Rodriguez som ger full behörighet och relevanta förkunskaper för all högre utbildning 
  
 173 
  
 Övriga ställningstaganden 
  
 SOU 2010:28 
  
 teknikprogrammet får en inriktning vid namn Rodriguez som ger full behörighet och relevanta förkunskaper för all teknisk högskoleutbildning, inklusive civilingenjörsutbildning 
  
 inriktningarna på teknikprogrammet görs om så att samtliga av dessa ger behörighet till minst högskoleingenjörsutbildning. 
  
 Ansvarig aktör: 
  
 regeringen/riksdagen (fastställande av programstruktur och examensmål). 
  
 9.5 
  
 Behörighetsregler till högskolan 
  
 Reglerna för behörighet till högskolan har nyligen reformerats. Införandet av en ny gymnasieskola kommer dock troligen leda till behov av ytterligare översyn. I det sammanhanget förespråkar Teknikdelegationen  
 att nivån på behörighetskraven till ingenjörsutbildningarna bibehålls 
 . 
 Ansvarig aktör: 
  
 Högskoleverket (fastställande av områdesbehörigheter). 
  
 9.6 
  
 Kursplan för grundskolans teknikämne 
  
 I propositionen Tydligare mål och kunskapskrav – Nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87) föreslog regeringen en ny läroplansstruktur för grundskolan. Skolverket fick därefter i uppdrag att bl.a. utarbeta förslag till nya kursplaner. Teknikdelegationen har i remissvar givit sin syn på de utkast till ny kursplan för teknikämnet som Skolverket lagt fram. Teknikdelegationen förespråkar där  
 att reformen av grundskolans teknikämne lägger särskild vikt vid att stärka dess relevans och teknikvetenskapliga grund. 
  
 För att åstadkomma detta förespråkar Teknikdelegationen att 
  
 teknikämnet, precis som andra ämnen, får en progression som löper logiskt genom hela utbildningskedjan 
  
 arbetet med att revidera grundskolans kursplan i teknik koordineras med arbetet med att revidera gymnasieskolan och lärarutbildningen 
  
 174 
  
 SOU 2010:28 
  
 Övriga ställningstaganden 
  
 kursplanerevisionen följs upp med ett verkningsfullt implementeringsstöd i form av utveckling av kommentar- och referensmaterial, fortbildning och kompetensutveckling för lärare, insamling av grundläggande data (om elevprestationer, lärarkompetens m.m.), kvalitetsgranskning och forskningssatsningar. 
  
 Ansvariga aktörer: 
  
 regeringen/riksdagen (fastställande av styrdokument) 
  
 skolhuvudmännen (genomförande) 
  
 Skolverket (stöd till genomförande) 
  
 Skolinspektionen (uppföljning och utvärdering). 
  
 9.7 
  
 Arbetsmarknadsprognoser 
  
 Högskoleverket har i uppdrag att årligen ta fram underlag om arbetsmarknadens framtida behov, att användas när universiteten och högskolorna planerar sitt utbildningsutbud. Uppdraget utförs i samarbete med Prognosinstitutet vid Statistiska Centralbyrån och rapporteras i form av en analys av tillgång och efterfrågan på högskoleutbildade inom ett trettiotal utbildningsområden. Teknikdelegationen har identifierat ett behov av att uppdatera den analysmodell som används. 
 Teknikdelegationen förespråkar  
 att målgruppen för planeringsunderlaget tydliggörs,  
 så att det riktas till högskolorna, inte till medier och potentiella studenter, samt  
 att nya prognosmetoder utarbetas som har ett större fokus på kompetenser  
 (och därmed framtida kompetensbehov) i stället för nuvarande fokus på definitioner av yrken och utbildningar. 
 Ansvariga aktörer: 
  
 regeringen (fastställande av uppdrag) 
  
 Högskoleverket och Statistiska Centralbyrån (genomförande). 
  
 9.8 
  
 Mångfald i högskoleutbildning 
  
 Högskoleverket har i uppdrag att utvärdera kvaliteten i svensk högre utbildning. Kvalitetssäkringssystemet kommer att förändras i och med regeringens proposition (prop. 2009/10:139). I samband med detta vill Teknikdelegationen poängtera vikten av att mångfalds- 
 175 
  
 Övriga ställningstaganden 
  
 SOU 2010:28 
 aspekter ingår i ett nytt kvalitetsgranskningssystem. Mångfald bör ses som en kvalitetsfråga på så sätt att om utbildningsanordnarna har en medvetenhet om mångfaldsfrågor påverkar detta utbildningarnas innehåll och utformning på ett positivt sätt. Omvänt utgör brist på mångfald ett kvalitetsproblem. Den könsmässiga snedfördelningen inom vissa utbildningar är ett exempel på detta. Teknikdelegationen förespråkar därför  
 att mångfald ses som en kvalitetsfråga som ska beaktas vid utvärdering av högre utbildning. 
  
 Ansvarig aktör: 
  
 Högskoleverket (fastställande av kriterier för kvalitetsgranskning samt genomförande). 
  
 9.9 
  
 Mängden utbildningsprogram i högskolan 
  
 Teknikdelegationen konstaterar att utbudet på högskoleutbildningar inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT är mycket stort vilket inte gynnar ett val av utbildning inom områdena. Teknikdelegationen förespråkar därför  
 att högskolorna enas om en minskning av antalet nybörjaringångar i syfte att skapa större överskådlighet. 
  
 Ansvariga aktörer: 
  
 högskolorna. 
 176 
  
 10 
  
 Konsekvenser av utredningens förslag 
  
 Varken de förslag som Teknikdelegationen lägger fram i kapitel 8 eller de ställningstaganden som delegationen gör i kapitel 9 medför behov av författningsförändringar. Istället har delegationen medvetet valt att relatera till redan pågående, finansierade reformprocesser. Delegationens utåtriktade uppdrag skiljer sig också väsentligt från de utredningar som har ett uttalat åliggande att föreslå nya eller ändrade regler och redovisa därpå följande konsekvenser. 
  
 10.1 
  
 Konsekvenser för staten 
  
 Eftersom de förslag som delegationen presenterar i kapitel 8 har ekonomiska konsekvenser för staten enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) har delegationen ändå valt att redovisa dessa separat enligt nedan. 
 Det totala resursbehovet för att genomföra delegationens förslag över perioden  
 2011–2015 
  beräknas till 1 235 miljoner kronor (se tabell). 
 177 
 Konsekvenser av utredningens förslag SOU 2010:28 
  
 (mnkr) 
  
 Teknik- och naturvetenskapskommuner 
  
 250 
  
 Rekryteringskampanj för den nya lärarutbildningen 
  
 10 
  
 Riktad fortbildning för lärare och studie- och yrkesvägledare 
  
 700 
  
 Förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga 
  
 90 
  
 Utveckling av undervisningen i skolan 
  
 40 
  
 Marknadsföringsinsatser t.ex. Den breda linjen 
  
 50 
  
 Samverkan mellan skola och arbetsliv 
  
 15 
  
 Initiativ och projekt 
  
 10 
  
 Övergången mellan skola och högskola 
  
 10 
  
 Utveckling av undervisningen i högskolan 
  
 30 
  
 Plattform teknik och naturvetenskap 
  
 30 
  
 Summa 
  
 1 235 
  
 Det innebär ett genomsnittligt resursbehov på 247 miljoner kronor per år, varav närmare två tredjedelar rör kvantitativt omfattande lärarsatsningar. Eftersom delegationen föreslår nya funktioner för styrning och operativ verksamhet (kommission och plattform) har delegationen valt att inte i detta skede göra en detaljerad plan för hur satsningarna bör fördelas mellan åren. Dessa frågor bör beslutas och regleras inom ramen för den strategiska planen. 
 När det gäller de enskilda satsningarna har delegationen gjort följande överväganden: 
 Teknik- och naturvetenskapskommuner 
 Den beräknade kostnaden på 250 miljoner kronor under perioden  
 2011–2015 
  baseras på finansieringen av det ekonomiska bidrag som Teknik- och naturvetenskapskommunerna får sig tilldelat, men också på administration och på de initiala kostnader som Plattform teknik och naturvetenskap kommer att ha för att bygga upp verksamheten och marknadsföra konceptet. Beräkningen baseras vidare på att andelen kommuner som inom den begränsade tidsperioden ansluter sig successivt ökar till en fjärdedel, dvs. ca 70 kommuner. Förutom de statliga medlen förutsätts att näringsliv/arbetsliv avsätter tid och kunnande till den del som rör samverkan mellan skola och arbetsliv. 
 Delegationen bedömer att den summa som kommunerna får i incitament representerar en rimlig balans mellan att å ena sidan ge frågorna ett särskilt lyft, å andra sidan markera att det fortsatt är 
 178 
  
 SOU 2010:28 
  
 Konsekvenser av utredningens förslag 
 kommunernas ansvar att verka för skolutveckling i den reguljära verksamheten och budgeten. Att på detta sätt avsätta statliga stimulansbidrag till kommunerna är något som för närvarande görs t.ex. inom ramen för Skolverkets  
 MNT-satsning, 
 1 
  
 varför detta är en modell som kan användas även i det strategiska arbete som Teknikdelegationen föreslår. 
 Rekryteringskampanj för den nya lärarutbildningen 
 Den beräknade kostnaden på 10 miljoner kronor avser att finansiera utåtriktade insatser för att öka intresset för lärarutbildning inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Regeringen har redan aviserat att man under 2011 och 2012 vill satsa sammanlagt 19 miljoner på en kampanj riktad mot ungdomar för att marknadsföra den nya lärarutbildningen och väcka ungdomars intresse för läraryrket. 
 2  
 Delegationen föreslår således att en betydande del av dessa resurser öronmärks för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 
 Riktad fortbildning för lärare och studie- och yrkesvägledare 
 Kostnaden för fortbildningssatsningen på 700 miljoner under perioden  
 2011–2015 
  baseras på en uppskattning av att antalet lärare och studie- och yrkesvägledare med kompetensbehov inom ämnena motsvarar ca 6 000 helårsstudenter. Detta baseras i sin tur på Skolverkets uppgifter om det totala antalet lärare inom matematik och naturorienterade ämnen (16 127 st.) samt Statskontorets undersökning som visar att upp till 30 procent av lärarna saknar adekvat utbildning i ämnena. Till detta kommer det stora kompetensutvecklingsbehov i teknikämnet som dessa undersökningar inte berör, och som heller inte fångats upp i nuvarande Lärarlyftet. I beräkningen ingår även kompetensutveckling för studie- och yrkesvägledare. Baserat på kostnaden för det nuvarande Lärarlyftet samt behovet av att stärka incitamenten för skolhuvudmännen att delta i fortbildningssatsningen uppskattar delegationen att en genomsnittlig kostnad på knappt 120 000 kronor per helårsstudent är rimlig. Såväl anslaget för fortbildning av lärare och förskolepersonal som anslaget för utveckling 
  
 1 
  
 Prop. 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 53. 
  
 2 
  
 Prop. 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 46. 
  
 179 
  
 Konsekvenser av utredningens förslag 
  
 SOU 2010:28 
 av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg är möjliga finansieringskällor. 
 3 
  
 Förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga 
 Den beräknade kostnaden för en särskild förkortad lärarutbildningssatsning på 90 miljoner kronor under perioden  
 2011–2015 
  baseras på en ambitionsnivå om totalt 1 000 helårsstudenter och en ersättningsnivå på 90 000 kronor per helårsstudent. Satsningen kan jämföras med insatser som tidigare gjorts för att vidareutbilda obehöriga lärare genom uppdrag till högskolesektorn, vilka har finansierats inom anslaget för särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 
 4 
  
 Utveckling av undervisningen i skolan 
 Kostnaden för satsningen på samordning för att utveckla undervisningen, 40 miljoner kronor under perioden  
 2011–2015, 
  ligger utöver de anslag som respektive högskola/huvudman för närvarande tilldelas för de nationella resurscentrumens verksamhet. I ett första steg bör resurser tilldelas Plattform för teknik och naturvetenskap för att samordna utvecklingen mot en ny och vidgad resurscentrumverksamhet. I ett andra steg, när den nya verksamhetsformen/huvudmannen är beslutad, bör resurserna gå direkt till denna. 
 Marknadsföringsinsatser t.ex. Den breda linjen 
 Den beräknade kostnaden för marknadsföringsinsatser inom ramen för det strategiska arbetet, 50 miljoner kronor under perioden  
 2011–2015, 
  är baserad på erfarenheter från arbetet med Den breda linjen, som av de första utvärderingarna att döma har rönt goda resultat. Dessa resurser, vars användning beslutas efter löpande utvärdering, kan förväntas räcka till ca två års insatser av den skala och effektivitet som Den breda linjen har uppnått. 
  
 3 
  
 Prop. 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 139, 144. 
  
 4 
  
 Prop. 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 208. 
  
 180 
  
 SOU 2010:28 
  
 Konsekvenser av utredningens förslag 
 Samverkan mellan skola och arbetsliv 
 Kostnaden för satsningen på samverkan mellan skola och arbetsliv beräknas uppgå till 15 miljoner kronor under perioden  
 2011–2015. 
  Beräkningen baseras på det behov som finns för att på nationell nivå möta upp och komplettera den satsning som  
 EU-kommissionen 
  sannolikt kommer att göra, samt på lärdomar från andra europeiska länders strategiska satsningar. 
 Initiativ och projekt 
 Den beräknade kostnaden för satsningen på samordning för initiativ och projekt, 10 miljoner kronor under perioden  
 2011–2015, 
  baserar sig på att resurser avsätts för att skapa olika former av mötesplatser för kunskapsutbyte och för att genomföra utvärderingar. 
 Övergången mellan skola och högskola 
 Kostnaden för att ge stöd till att underlätta övergången mellan skola och högskola beräknas uppgå till 10 miljoner kronor under perioden  
 2011–2015. 
  Beräkningen grundar sig på erfarenheter från de insatser som tidigare gjorts på området och som finansierats inom ramen för den  
 MNT-satsning 
  som Skolverket ansvarar för. 
 5 
  
 Utveckling av undervisningen i högskolan 
 Den beräknade kostnaden för stöd till att utveckla undervisningen i högskolan, 30 miljoner kronor under perioden  
 2011–2015, 
  baserar sig på en uppskattning av det stimulans- och samordningsbehov som finns på den nationella nivån, utöver det som högskolorna själva beslutar om inom ramen för ordinarie anslag. 
 Plattform teknik och naturvetenskap 
 Kostnaden för den operativa verksamheten Plattform teknik och naturvetenskap beräknas uppgå till 30 miljoner kronor under perioden  
 2011–2015. 
  Beräkningen baseras på fyra heltidstjänster och täcker 
  
 5  
 Prop. 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 53. 
 181 
  
 Konsekvenser av utredningens förslag 
  
 SOU 2010:28 
 kostnaden för inrättande och drift inklusive övergripande kommunikationsarbete (men inte särskilda kampanj- och marknadsföringsinsatser). 
 Lämplig finansiering för Plattform teknik och naturvetenskap torde vara anslaget för särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 
 6  
 Detsamma gäller de satsningar som ska samordnas och genomföras av denna operativa funktion (dvs. samliga satsningar utom själva lärarutbildningen och  
 -fortbildningen). 
  En delfinansiering från exempelvis Näringsdepartementet är också motiverad med tanke på det departementsövergripande och innovationsinriktade upplägg som föreslås. 
 Avsikten med de förslag som Teknikdelegationen lägger är att långsiktigt stärka en rad verksamheter av central betydelse för Sverige. De kostnader som förslagen innebär för staten handlar i hög grad om omprioriteringar i existerande och planerade utgifter. Satsningarna är formulerade så att de tillsammans utgör en kraftfull men ändå kostnadseffektiv investering. Den långsiktiga utdelningen, i form av högre kompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT i det svenska samhället, kan förväntas väga upp denna initiala investering med råge. 
  
 10.2 
  
 Konsekvenser för kommunerna 
  
 Enligt  
 14–15 
  §§ i kommittéförordningen ska Teknikdelegationen redovisa de konsekvenser som de lagda förslagen har på kommunernas verksamhet. Det är delegationens bedömning att förslagen inte innebär några kostnadsökningar eller intäktsminskningar för kommunerna, och inte heller några inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. Tvärtom anser delegationen att satsningarna, för kommunerna liksom för staten, möjliggör stora framtida vinster i form av höjda kunskapsnivåer och förstärkt näringslivsutveckling. 
 Den föreslagna satsningen på Teknik- och naturvetenskapskommuner är baserad på frivillighet och påverkar därmed inte den kommunala självstyrelsen. För de kommuner som certifieras innebär satsningen en intäktsökning. 
  
 6  
 Prop. 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 208. Regeringen avser även i 2010 års vårproposition (publicering efter detta betänkandes tryckläggning) föreslå införande av yrkeslegitimation för lärare, där ämnesutbildning tillsammans med kortare pedagogisk komplettering föreslås bli en möjlig ingång. 
 182 
  
 SOU 2010:28 
  
 Konsekvenser av utredningens förslag 
 I den föreslagna satsningen på riktad fortbildning för lärare och studie- och yrkesvägledare förväntas kommunerna ta en ledande roll. Eftersom kommunerna redan i dag har ett arbetsgivaransvar och ett ansvar för att lärarna har den utbildning och de kompetenser som undervisningen kräver, innebär satsningen inte att några nya uppgifter åläggs kommunerna. De höjda ambitionsnivåer som Teknikdelegationen förespråkar kan leda till initiala kostnadsökningar, men detta kompenseras genom den statliga finansiering som görs enligt ovan. 
  
 10.3 
  
 Övriga konsekvenser enligt kommittéförordningen 
  
 Vidare ska delegationen enligt 15 § i kommittéförordningen ange om förslagen har betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Det är delegationens bedömning att utredningens förslag enbart har positiva konsekvenser på dessa områden, som överensstämmer med delegationens egna direktiv och slutsatser. 
 183 
 Referenser 
 Andersson, T., Mitchell, Hawkins, Espinoza, U. (2006).  
 Det svenska miraklet i repris? Om den tredje industriella revolutionen, globaliseringen och tillväxten.  
 SNS Förlag. 
 Arbetsförmedlingen (2009).  
 Naturvetarnas arbetsmarknad.  
 PM  
 2009-08-04. 
  
 Arbetsförmedlingen (2009).  
 Arbetsmarknadsutsikterna för 2009 och 2010.  
 Arbetsmarknadsrapport Ura 2009:1.  
  
 2009-06-09. 
  
 Arbetsförmedlingen (2010).  
 Var finns jobben? Bedömning för 2010 och en långsiktig utblick. 
 Arbetsförmedlingen (2010). Aktuell arbetsmarknadsstatistik. 
 Watts, Smith, Sanchez, M. A., Stokes,  
 P-A., 
  Martinez, Hawkins, Clay, Martinez (2005).  
 The Market Comes to Education in Sweden: An Evaluation of Sweden´s Surprising School Reforms.  
 Horn Foundation Publications. 
 Herrera, Blevins (2004).  
 Matematik för fortsatta studier.  
 En kvantitativ undersökning gjord på uppdrag av Matematikdelegationen. 
 Mitchell, Hawkins, Porter, C., Svaleryd, H. (2009).  
 Utvecklingskraft och omställningsförmåga – En globaliserad svensk ekonomi. 
  
 Slutrapport från Globaliseringsrådets kansli. 
 CETIS  
 -  
 Centrum för tekniken i skolan. Ginner, T. (2005).  
 Dags att implementera Teknik i skolan! – ett förslag till insatser för att stärka teknikämnet de kommande fem till tio åren.  
  
 2005-06-01. 
  
 Dir 2008:96.  
 Teknikdelegation.  
 Kommittédirektiv. Utbildningsdepartementet. 
  
 Ds 2007:38.  
 Kunskapsdriven tillväxt  
 -  
 en första rapport från Globaliseringsrådet.  
 Utbildningsdepartementet. 
  
 185 
  
 Referenser 
  
 SOU 2010:28 
  
 Ds 2008:10.  
 Insatser för att öka intresset för ingenjörsyrket. Rapport från Globaliseringsrådet.  
 Utbildningsdepartementet. 
  
 Ds 2009:21.  
 Bortom krisen – Om ett framgångsrikt Sverige i den nya globala ekonomin.  
 Slutrapport från Globaliseringsrådet. Utbildningsdepartementet. 
  
 Eurobarometer (2005).  
 Social Values, Science and Technology. 
 European Commission. 
 Eurobarometer (2008).  
 Young People and Science.  
 European Commission. 
 European Round Table of Industrialists, ERT (2009).  
 Krueger, Science & att varje ny fas i livet formar människors värderingar så att de bättre passar med de förutsättningar som är givna. När man exempelvis får barn, blir pensionär, skaffar jobb eller börjar studera ändrar man sina värderingar. Kommunikationsinsatser för att påverka attityder bör ur det perspektivet sättas i relation till just de valsituationer som fungerar som passager till en ny fas. 
 210 
  
 SOU 2010:28 
  
 Bilaga 3 
  
 2.3 
  
 Fem skäl att rikta kampanjen mot valpåverkan 
  
 Flera argument talar för att Teknikdelegationen bör fokusera sina kampanjinsatser på att påverka i valsituationer som är avgörande för målgruppen, snarare än på långsiktig attitydpåverkan i yngre åldrar. 
  
 1. 
  
 Gör något nytt:  
 Långsiktig attitydpåverkan från tidiga åldrar bedrivs redan inom ramen för ett flertal projekt. Här kan Teknikdelegationen i bästa fall komplettera redan gjorda satsningar med sannolikt endast marginell nytta. Effekten av ytterligare satsningar skulle vara svåra att belägga. Aktiv valpåverkan har däremot inte tidigare testats på samma sätt. 
  
 2. 
  
 Påverka valet av långsiktig miljö:  
  
 Kommunikationsinsatserna kan fokuseras på att påverka valsituationer som i sin tur leder till långsiktig attitydpåverkan. Detta är fallet vid exempelvis valet till gymnasiet, då gymnasietiden kan betraktas som en livscykelfas där attityder formas. 
  
 3. 
  
 Befintliga attityder är lättare att påverka:  
  
 Enskilda kampanjer kan inte förmå en målgrupp att anta helt nya attityder, men kan däremot förstärka redan befintliga uppfattningar, särskilt i samband med aktiva valsituationer. 
  
 4. 
  
 Enklare för andra att ta vidare:  
  
 Långsiktig attitydpåverkan måste göras just långsiktigt, dvs. vidmakthållas av någon. Teknikdelegationens uppdrag är kortvarigt, varför man bör satsa på en insats som sedan kan övertas av andra aktörer. 
  
 5. 
  
 Enklare att genomföra och utvärdera:  
  
 Aktiv valpåverkan riktas per definition in på ett aktuellt val för en specifik målgrupp. Det gör det både enklare att genomföra kampanjen och att utvärdera den för framtida lärdomar. 
  
 2.4 
  
 Att påverka gymnasievalet i riktning mot naturvetenskap och teknik 
  
 Två av de viktigaste valsituationerna som ungdomar står inför är valet av yrkesinriktning och valet av eventuella högskolestudier. För båda dessa är valet av gymnasieprogram avgörande. 
 Kan Teknikdelegationen med rimliga kommunikationsinsatser påverka ungdomars generella attityder till teknik och natur- 
 211 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2010:28 
 vetenskap? Med stor sannolikhet inte. Däremot är det sannolikt att Teknikdelegationen kan få niondeklassare att i högre grad välja ett gymnasieprogram som under utbildningens gång i sin tur kan påverka dem att välja tekniska eller naturvetenskapliga yrken i framtiden. 
 Kampanjens uppgift blir då att övertyga elever i nionde klass att välja ett visst gymnasieprogram. De två som är aktuella är teknikprogrammet, TE, och naturvetenskapsprogrammet, NV. Båda ger bred behörighet till vidareutbildning inom det naturvetenskapliga och/eller tekniska området.  
 TE-programmet 
  ger dock totalt sett något sämre behörighet. Programmen uppfattas också som mycket olika – de har olika image – och beskrivs helt olika av gymnasieskolorna. 
 De gruppdiskussioner vi genomfört med niondeklassare inför kampanjstarten visar att de oavsett programval värderar möjligheten att lyckas i livet och att göra vad man vill. Medan  
 TE-programmet 
  i detta perspektiv har en mer fokuserad inriktning mot konstruktion, design och teknik så beskrivs  
 NV-programmet 
  som det bredaste teoretiska programmet för studiemotiverade elever.  
 TE-programmens 
  image är också att de är just mer tekniska och därför begränsande, medan  
 NV-programmen 
  uppfattas som framförallt studiekrävande och pluggiga. 
 Statistik visar (källa: SCB/Skolverket läsåret 2008/09) att elever från TE- och  
 NV-programmen 
  i hög grad väljer att läsa vidare efter gymnasiet och att en hög andel av dessa väljer naturvetenskapliga eller tekniska högskoleutbildningar. Samhällsvetenskapsprogrammet, inklusive ekonomisk inriktning, är också en bred studieförberedande utbildning, men ger däremot inte behörighet till flertalet av dessa högre utbildningar. 
 Varför väljer då studiemotiverade elever  
 SP-programmet 
  och vad skulle kunna få dem att i stället välja TE- eller  
 NV-pro- 
  grammen? Många väljer SP för att det anses leda till ett yrkesliv där man lyckas i karriären (framgång), får arbeta internationellt, med aktuella samhällsfrågor (aktualitet) och med människor (socialt). Clark och  
 NV-programmen 
  anses inte i lika hög grad leda till sådana yrken. 
  
 1. 
  
 Att få  
  
 SP-väljare 
  att bli  
 TE-väljare 
  förutsätter antingen att de intresseras för teknik i högre grad och/eller att man förändrar  
 TE-programmets 
  image som smalspårigt. 
 212 
  
 SOU 2010:28 
  
 Bilaga 3 
  
 2. 
  
 Att få  
  
 SP-väljare 
  att bli  
 NV-väljare 
  förutsätter att man lyfter fram  
 NV-programmets 
  bredd och/eller förändrar dess negativa image som alltför arbetskrävande. 
 Kampanjen bör av effektivitetsskäl fokuseras på en av dessa uppgifter. Eftersom  
 TE-programmets 
  styrka också är dess begränsning för  
 SP-väljare 
  är det bedömningsvis en svårare uppgift att locka över elever dit. 
  
 NV-programmet 
  har en mer tydlig  
 vinst-kostnadskalkyl: 
  valfrihet/bredd har en kostnad i form av arbetsinsatser. Då vi inte vill devalvera  
 NV-programmets 
  image genom att beskriva utbildningen som enkel, är det mer effektivt att fokusera kampanjen på NV- programmets viktigaste fördel för målgruppen: att behålla sin valfrihet och möjligheten att göra vad man vill. Vid femton års ålder har de flesta inte klart för sig vad de senare vill göra i yrkeslivet. Möjligheten att slippa stänga dörrar och därmed minska sin valfrihet värderas högt. 
 3 Utmaningar 
 Utmaningar är de svårigheter eller problem som kan uppstå under ett kommunikations- eller kampanjarbete. Att definiera de viktigaste utmaningarna påvisar inom vilka områden de viktigaste strategierna behöver arbetas fram. 
  
 3.1 
  
 TE-programmet 
  
  är smalt och otydligt, ordet teknik nästan avskräckande 
 Många unga vet inte vad en teknisk gymnasieutbildning innebär. Den erfarenhet de har från teknikämnet i skolan hjälper ofta inte för att förtydliga vad det innebär att studera teknik, och skolan har ofta problem med att koppla den vardagsteknik de unga är mycket välbekanta med till studier i ämnet. Följden är att  
 TE-programmen 
  på gymnasiet av många elever betraktas som artskilt och mycket annorlunda jämfört med gymnasiets övriga teoretiska program. 
 213 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2010:28 
  
 3.2 
  
 NV-programmet 
  
  har rykte om sig att vara svårt och arbetskrävande, till och med nördigt 
 Bilden av  
 NV-programmet 
  är att det kräver mycket av eleven. Där samhällsvetenskapsprogrammet antas ge utrymme för diskussion och filosoferande antas  
 NV-programmet 
  till stor del bestå av inläsningsämnen som matematik och fysik. Många femtonåringar uppfattar också NV som nördigt och tråkigt, och något som leder till isolerade yrken i laboratorium. 
  
 3.3 
  
 Målgruppen lyssnar inte på myndigheters kommunikationsförsök 
  
 Niondeklassare lyssnar inte gärna på myndigheters/vuxenvärldens försök att förklara hur viktiga saker är. Att som Teknikdelegationen gå ut och informera  
 15-åringar 
  om vikten av att läsa teknik och naturämnen på gymnasiet för att sedan bli ingenjörer, är därför mest troligt föga framgångsrikt. 
 Unga idag är uppvuxna med reklambudskap, och ständigt utsatta för ett informationsflöde som primärt riktar sig till dem som konsumenter. De analyserar reklam och information i högre grad än tidigare generationer, och har en starkt kritisk inställning till de budskap som förmedlas samt till vem de förmedlas av. Avsändarens roll och trovärdighet är därför avgörande för kommunikationens framgång. 
  
 3.4 
  
 Kritik från andra aktörer kan förlama kampanjarbetet 
  
 Om någon starkt börjar kritisera Teknikdelegationens arbete kan det innebära avbräck för kampanjarbetet, oavsett om kritiken är befogad eller inte. Det kan bli besvärligt för Teknikdelegationen, och medföra att mycket energi går åt till att försvara och förklara insatserna istället för att arbeta vidare. 
 214 
  
 SOU 2010:28 
  
 Bilaga 3 
 4 Strategier 
  
 4.1 
  
 Prata om  
  
 NV-programmet 
  
 Utmaning: 
  
 TE-programmet 
  är smalt och otydligt, ordet teknik nästan avskräckande. 
 Strategi: 
 Prata om  
 NV-programmet. 
  
 I majoriteten av de projekt som syftar till att öka intresset för teknik proklameras att teknik är roligt. Men i det här sammanhanget är teknik i sig otydligt och sätter upp hinder.  
 NV-program- 
  met är ett enklare val för elever utan teknikintresse, och har därför störst potential att rekrytera  
 SP-elever. 
  Kampanjen bör därför fokusera på att få fler att välja  
 NV-programmet. 
  Det centrala blir själva valet, inte uppskattningen av teknik eller naturvetenskap. Ämnena i sig blir inte begrepp som ska användas i kampanjarbetet. 
  
 4.2 
  
 Byt erbjudande till frihet att göra det man vill 
  
 Utmaning: 
  
 NV-programmet 
  har rykte om sig att vara svårt, arbetskrävande och nördigt. 
 Strategi: 
 Hitta argument för de studiemotiverade. Byt erbjudande från teknik och naturvetenskap är kul till frihet att göra det man vill;  
 NV-programmet 
  ger den bredaste utbildningen och behörighet till flest högskoleutbildningar. Fokus på ämnena lockar redan intresserade. Frihet att göra vad man vill i livet appellerar till alla, varför fokus ska läggas på just valfriheten. 
  
 4.3 
  
 Avstå från formell avsändare 
  
 Utmaning: 
 Målgruppen lyssnar inte på myndigheters kommunikationsförsök. 
 215 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2010:28 
 Strategi: 
 Att Teknikdelegationen inte är den bästa avsändaren för information till  
 15–16-åringar 
  är närmast självklart. Att istället arbeta med ett annat avsändarnamn eller en helt egen profil är förmodligen den bästa lösningen. Det finns bra exempel på tidigare statliga kampanjer riktade mot ungdomar, med egen eller ingen avsändare. 
 Använd förebilder, på ett sätt som inte rimmar med målgruppens fördomar. Målet är att slå hål på bilden av att bara plugghästar och nördar går NV. 
 Använd mediekanaler som inte associeras med plugg, som ytterligare ett sätt att se till att vuxenvärldens budskap och förmaningar inte blir ett hinder för argumentationen. 
  
 4.4 
  
 Ta fram en partnerstrategi 
  
 Utmaning: 
 Kritik från andra aktörer kan förlama kampanjarbetet. 
 Strategi: 
 Bli vän med några och hjälp andra, men informera samtliga. Teknikdelegationen bör ha beredskap för kritik från exempelvis 
 andra projekt och från gymnasieskolor. 
 5 Projekt att samarbeta med 
 Teknikdelegationen bör hitta samarbetspartners och utbyta erfarenheter med andra projekt och satsningar. Både för att få kunskap och möjligheter att få stöd för kampanjverksamheten och skaffa sig vidareinformatörer. 
 6 Kampanjplattform 
 Med hjälp av en kampanjplattform formas varumärke, budskap, argument och tonalitet till något som engagerar målgruppen. Även ingångar till medieval ingår. Kampanjplattformen är det sista steget i det övergripande strategiarbetet. 
 216 
  
 SOU 2010:28 
  
 Bilaga 3 
  
 6.1 
  
 Varumärke och avsändare 
  
 Ett varumärke eller avsändare gör kampanjens argument trovärdiga och sätter budskapet i en kontext. Det binder även samman kampanjens olika delar och skapar igenkänning. 
 Teknikdelegationen är inte en självklar avsändare. Varumärket är okänt och semantiken i namnet appellerar inte till den målgrupp vi vänder oss till. Ordet delegation är främmande och teknik är inte kopplat till det vi vill få målgruppen att göra. Istället bör det skapas en avsändare som är närmare förknippad med det faktiska gymnasievalet. 
  
 6.2 
  
 Produkt och erbjudande 
  
 I majoriteten av de befintliga projekten proklameras att teknik är roligt. I vår kampanj fokuserar vi på att få fler att välja NV- programmet på gymnasiet. Det centrala är att de genomför själva valet, inte att de uppskattar teknik eller naturvetenskap. 
 Att välja gymnasieutbildning kan påverka hela det kommande yrkeslivet. Ett stort beslut när man är 15 år, och en av få gemensamma nämnare för hela målgruppen. Oavsett intressen eller favoritämne i skolan delar alla samma förutsättning; att behöva göra ett viktigt val som påverkar ens framtid. Kampanjen ska underlätta det valet. 
 Många femtonåringar saknar ett tydligt yrkesmål, och vill därför gå en så bred utbildning som möjligt för att kunna skjuta beslutet framför sig. Det är den målgruppen vi vänder oss till. 
 För att sälja in något behöver man ett unikt erbjudande: i det här fallet  
 NV-programmet 
  som ger den tveklöst bredaste utbildningen och därmed behörighet till flest högskoleutbildningar. Det vi erbjuder är alltså att göra vad man vill, resten av livet. 
  
 6.3 
  
 Kärnvärderingar 
  
 Relationen mellan målgrupp och varumärke har många likheter med dem mellan människor. Ett levande varumärke som visar mänskliga karaktärsdrag är lättare att relatera till än ett varumärke utan mjuka värden. Kärnvärderingar påverkar hela kommunikationens uttryck och tonalitet. 
 217 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2010:28 
 Den personlighet som målgruppen möter i kampanjen ska tilltala målgruppen och kännas viktig. Viktigt för målgruppen är t ex att lyckas ekonomiskt och att bidra till ett större mål. 
 Gemensamt är betydelsen av att lyckas och nå framgång, men också osäkerhet kring hur det kan gå till. Därför söker målgruppen råd från en tänkt auktoritet, t ex en äldre kompis med erfarenhet. 
 Detta ger kärnvärderingar som: ERFAREN – UNG – OBUNDEN. 
  
 6.4 
  
 Position 
  
 NV uppfattas av många som ett val bara för dem som är beredda att lägga stora delar av sin fritid på studier. Många avskräcks av detta och väljer istället SP utan att förstå vilka avkall de gör på sin framtida valfrihet. 
 Kampanjen måste därför förmedla att NV handlar mer om valfrihet än om hårda studier. Det behöver inte vara uttalat utan kan meddelas med hjälp av tonalitet, formspråk och medieval. 
  
 6.5 
  
 Varför gör vi kampanjen? 
  
 Kampanjens syfte är att få fler blivande gymnasister att välja NV- programmet. 
  
 6.6 
  
 Vilka talar vi till? 
  
 Primär målgrupp: 
 Cirka 100 000  
 15-åringar 
  väljer gymnasieprogram under hösten 2009. Av dessa brukar ca 30 000 välja ett samhällsvetenskapligt program. 
  
 6.7 
  
 Vad säger vi till dem? 
  
 Valfrihet genom NV är det primära budskapet. Hur budskapet formuleras är avgörande för kampanjens framgång, och bör anpassas till målgruppens värderingar. 
 218 
  
 SOU 2010:28 
  
 Bilaga 3 
 Det sekundära budskapet är att NV inte är för svårt, för pluggigt eller för tidskrävande. Detta kan förmedlas genom tonalitet och media/budskapsbärare. 
  
 6.8 
  
 Var når vi dem? 
  
 Avsändaren och kampanjen associeras starkt med det media och den kontext den befinner sig i. Budskapet att NV inte är för svårt kräver att kampanjen syns i rätt sammanhang – utanför miljöer som signalerar skola och plugg. 
 Kampanjen bör representeras på Internet. Målgruppen rör sig vant online och använder sökmotorer och Internetforum för att få fördjupande information. Konventionell media som passar budskapet är exempelvis ungdomsinriktade  
 TV-kanaler. 
  
 6.9 
  
 Vad vill vi att de ska tänka? 
  
 Den som står inför sitt gymnasieval ska... 
 ...veta: att NV erbjuder bredast utbildning 
 ...känna: att NV inte är för nördigt 
  
 6.10 
  
 Vad vill vi att de ska göra? 
  
 Med den nya kunskapen ska målgruppen aktivt välja  
 NV-pro- 
  grammet som sitt första val, för att därigenom bredda sina framtida möjligheter (och i förlängningen skjuta upp sitt yrkesval). 
  
 6.11 
  
 Kvantifierbara mål 
  
 1. 
  
 Av 15 000  
  
 NV-väljare 
  ska 10 procent fler än normal fluktuation ha valt NV, dvs. ca 1 500 elever. Dessa ska ha kommit från SP- programmet i huvudsak och inte från TE. 
  
 2. 
  
 Av 30 000 potentiella  
  
 SP-väljare 
  ska således 1 500, eller ca 5 procent, välja NV. 
 219 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2010:28 
  
 6.12 
  
 Aktiviteter 
  
 Övergripande inriktning: 
  
 aktiviteter i medier som målgruppen konsumerar. 
  
 annonser, programsamarbeten. 
  
 sociala medier. 
  
 strategiska samarbeten 
  
 synliggöra kampanjen för andra viktiga intressentgrupper. 
  
 220 
 Bilaga 4 
 Examensbeskrivningar för ingenjörsexamen 
 Civilingenjörsexamen 
 Omfattning 
 Civilingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 300 högskolepoäng. 
 Mål 
 För civilingenjörsexamen skall studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som civilingenjör. 
 Kunskap och förståelse 
 För civilingenjörsexamen skall studenten 
  
 - 
  
 visa kunskap om det valda teknikområdets vetenskapliga grund och beprövade erfarenhet samt insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och 
  
 - 
  
 visa såväl brett kunnande inom det valda teknikområdet, inbegripet kunskaper i matematik och naturvetenskap, som väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa delar av området. 
  
 Färdighet och förmåga 
 För civilingenjörsexamen skall studenten 
  
 - 
  
 visa förmåga att med helhetssyn kritiskt, självständigt och kreativt identifiera, formulera och hantera komplexa frågeställningar samt 
  
 221 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2010:28 
 att delta i forsknings- och utvecklingsarbete och därigenom bidra till kunskapsutvecklingen, 
  
 - 
  
 visa förmåga att skapa, analysera och kritiskt utvärdera olika tekniska lösningar, 
  
 - 
  
 visa förmåga att planera och med adekvata metoder genomföra kvalificerade uppgifter inom givna ramar, 
  
 - 
  
 visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera kunskap samt visa förmåga att modellera, simulera, förutsäga och utvärdera skeenden även med begränsad information, 
  
 - 
  
 visa förmåga att utveckla och utforma produkter, processer och system med hänsyn till människors förutsättningar och behov och samhällets mål för ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling, 
  
 - 
  
 visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med olika sammansättning, och 
  
 - 
  
 visa förmåga att i såväl nationella som internationella sammanhang muntligt och skriftligt i dialog med olika grupper klart redogöra för och diskutera sina slutsatser och den kunskap och de argument som ligger till grund för dessa. 
  
 Värderingsförmåga och förhållningssätt 
 För civilingenjörsexamen skall studenten 
  
 - 
  
 visa förmåga att göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter samt visa medvetenhet om etiska aspekter på forsknings- och utvecklingsarbete, 
  
 - 
  
 visa insikt i teknikens möjligheter och begränsningar, dess roll i samhället och människors ansvar för hur den används, inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljö- och arbetsmiljöaspekter, och 
  
 - 
  
 visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 
  
 222 
  
 SOU 2010:28 
  
 Bilaga 4 
 Självständigt arbete (examensarbete) 
 För civilingenjörsexamen skall studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. 
 Övrigt 
 För civilingenjörsexamen skall också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. 
 Högskoleingenjörsexamen 
 Omfattning 
 Högskoleingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng. 
 Mål 
 För högskoleingenjörsexamen skall studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som högskoleingenjör. 
 Kunskap och förståelse 
 För högskoleingenjörsexamen skall studenten 
  
 - 
  
 visa kunskap om det valda teknikområdets vetenskapliga grund och dess beprövade erfarenhet samt kännedom om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och 
  
 - 
  
 visa brett kunnande inom det valda teknikområdet och relevant kunskap i matematik och naturvetenskap. 
  
 223 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2010:28 
 Färdighet och förmåga 
 För högskoleingenjörsexamen skall studenten 
  
 - 
  
 visa förmåga att med helhetssyn självständigt och kreativt identifiera, formulera och hantera frågeställningar och analysera och utvärdera olika tekniska lösningar, 
  
 - 
  
 visa förmåga att planera och med adekvata metoder genomföra uppgifter inom givna ramar, 
  
 - 
  
 visa förmåga att kritiskt och systematiskt använda kunskap samt att modellera, simulera, förutsäga och utvärdera skeenden med utgångspunkt i relevant information, 
  
 - 
  
 visa förmåga att utforma och hantera produkter, processer och system med hänsyn till människors förutsättningar och behov och samhällets mål för ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling, 
  
 - 
  
 visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med olika sammansättning, och 
  
 - 
  
 visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och diskutera information, problem och lösningar i dialog med olika grupper. 
  
 Värderingsförmåga och förhållningssätt 
 För högskoleingenjörsexamen skall studenten 
  
 - 
  
 visa förmåga att göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter, 
  
 - 
  
 visa insikt i teknikens möjligheter och begränsningar, dess roll i samhället och människors ansvar för dess nyttjande, inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljö- och arbetsmiljöaspekter, och 
  
 - 
  
 visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. 
  
 224 
  
 SOU 2010:28 
  
 Bilaga 4 
 Självständigt arbete (examensarbete) 
 För högskoleingenjörsexamen skall studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng. 
 Övrigt 
 För högskoleingenjörsexamen skall också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. 
 225 
 Bilaga 5 
 Examensrätt för ingenjörsexamen 
 Civilingenjörsexamen 
 Blekinge tekniska högskola 
 Chalmers tekniska högskola 
 Karlstads universitet 
 Kungl. Tekniska högskolan 
 Linköpings universitet 
 Luleå tekniska universitet 
 Lunds universitet 
 Mittuniversitetet 
 Mälardalens högskola 
 Umeå universitet 
 Uppsala universitet 
 Högskoleingenjörsexamen 
 Blekinge tekniska högskola 
 Chalmers tekniska högskola 
 Karlstads universitet 
 Kungl. Tekniska högskolan 
 Linköpings universitet 
 Luleå tekniska universitet 
 Lunds universitet 
 Mittuniversitetet 
 Mälardalens högskola 
 Umeå universitet 
 Uppsala universitet 
 Högskolan Dalarna 
 Högskolan i Borås 
 Högskolan i Gävle 
 Högskolan i Halmstad 
 227 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2010:28 
 Högskolan i Jönköping Högskolan i Skövde Högskolan Kristianstad Högskolan Väst Linnéuniversitetet Malmö högskola Örebro universitet 
 228 
 Bilaga 6 
 Arbetsmarknadsstatistik 
 Statistiken över de senaste 15 åren pekar på att högskoleutbildade generellt har klarat sig bättre undan arbetslöshet och påverkats mindre av konjunktursvängningar än grupper med lägre utbildningsnivå. Statistiken skiljer sig dock åt mellan utbildningsgrupperna, och det är ofta skillnad mellan nyutexaminerade och yrkeserfarna. 
 1 
  
 När det gäller nyutexaminerade, hör kategorin tekniskt utbildade till dem som haft allra lättast att etablera sig på arbetsmarknaden. 
 2  
 Även den har märkt av lågkonjunkturer, t.ex. under  
 IT-sektorns 
  krisår mellan 2001 och 2004, men i mindre utsträckning än flertalet andra utbildningsgrupper. Detta är ett gott resultat inte minst med tanke på gruppens storlek. I de utbildningsgrupper, såsom läkare och logopeder, som har haft ännu lättare att etablera sig, har antalet examinerade varit betydligt mindre. 
 Inom gruppen tekniskt utbildade har det skiftat över tid vilka inriktningar som haft lättast respektive svårast att etablera sig. Noteras kan att civilingenjörer genom hela tidsperioden har haft lättare att få sitt första jobb än vad högskoleingenjörer haft. Detta går tvärtemot prognoserna som länge identifierat högskoleingenjörer som den primära bristgruppen. Det är samtidigt i linje med tendensen att personer med längre utbildning har en starkare position på arbetsmarknaden. 
 3 
  
 1 
  
 Jämför SCB  
  
 Arbetskraftsbarometern  
 2009, s.  
 13-15 
  med SACO (2009)  
 Unga akademikers arbetslöshet och etableringsproblem. 
  
 2 
  
 Högskoleverket Rapport 2009:28 R,  
  
 s.44–46. 
  Arkitektutbildningen är ett undantag inom det tekniska området där nyutexaminerade tidvis haft svårt att få arbete. Till tekniska utbildningar räknas i det här fallet samtliga ingenjörsutbildningar samt utbildningar inom lantbruk och skogsbruk. För att räknas som etablerad på arbetsmarknaden ska personen vara sysselsatt i november månad det aktuella året samt ha en arbetsinkomst som överstiger 
  
 175 
  
 400 kronor under året. Dessutom krävs att det inte finns några händelser som indikerar arbetslöshet (på hel- eller deltid) eller några händelser som indikerar att personen har varit föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 
  
 3 
  
 Högskoleverket Rapport 2009:12 R, s. 66. För en analys av högskoleingenjörernas ställning på arbetsmarknaden, se Sveriges Ingenjörer  
  
 Sverige behöver ingenjörer  
  
 -  
  
 Statistiska brottstycken om ingenjörer och teknikutbildning,  
 Högskoleverket Rapport 2009:12 R, s. 66. 
 229 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2010:28 
 Den grupp som kategoriseras som naturvetenskapligt utbildade är heterogen. Statistiken visar också att det har varit olika svårt för olika utbildningsgrupper att etablera sig i olika tidsperioder. Exempelvis hade gruppen som slutförde en yrkesutbildning med koppling till vårdsektorn, dvs. biomedicinska analytiker, apotekare och receptarier, en särskilt god arbetsmarknad under  
 1997 
 - 
 2002 
  varefter etableringssiffrorna började peka nedåt. 
 4  
 Likaså hade de som avslutade en yrkesutbildning inom skog- och lantbruk lätt att få arbete efter examen mellan 1996 och 2003, varpå situationen försämrades något under ett par år för att sedan åter förbättras. 
 5 
  
 När det gäller naturvetenskapligt utbildade med generell examen visar statistiken att de hade relativt lätt att få sitt första arbete i slutet på  
 1990-talet 
  men har fått det svårare därefter. Över lag har denna kategori haft svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än andra stora utbildningsgrupper med generell examen såsom  
 ekonomi-, 
  vård- och teknikutbildade. Snarare har deras etableringsmönster liknat samhällsvetarnas. Andelen naturvetare med svag ställning på arbetsmarknaden har också varit förhållandevis hög. 
 6 
  
 Det finns också statistik som beskriver utvecklingen på arbetsmarknaden genom att följa arbetsgivarnas rekryteringsbehov över tid. Här stämmer SCB:s Arbetsmarknadsbarometer väl med tendenserna i etableringssiffrorna. Under tidsperioden  
 1998 
 - 
 2008 
  uttryckte arbetsgivarna ett relativt stort behov av tekniskt utbildad arbetskraft, med betoning på yrkeserfarna. Efter efterfrågefallet i perioden mellan 2001 och 2004, som var tydligt inom många inriktningar (elektronik/data, teknisk fysik, industriell ekonomi, maskin/fordon/ farkost m.fl.) återhämtade sig området bra. 
 7 
  
 Inom kategorin naturvetenskapligt utbildade har olika inriktningar varit olika efterfrågade. Fysiker har haft en förhållandevis god arbetsmarknad, bl.a. beroende på att antalet utbildade fysiker har minskat. Däremot har kemister och, i synnerhet, biologer haft jämförelsevis svårt att etablera sig. I Arbetskraftsbarometern har arbetsgivare kontinuerligt rapporterat om god tillgång på nyutexaminerade biologer, och konkurrensen om jobben har varit påtaglig. Också för yrkeserfarna biologer visar statistiken på en relativt kärv arbetsmarknad. 
 8 
  
 4 
  
 Högskoleverket Rapport 2009:28 R, s.  
  
 47 
 - 
 48, 
  s.  
 51 
 - 
 52. 
  
 5 
  
 Högskoleverket Rapport 2009:28 R, s.  
  
 54 
 - 
 56. 
  
 6 
  
 Högskoleverket Rapport 2008:35 R, s. 30. 
  
 7 
  
 SCB  
 Arbetskraftsbarometern  
 2008, s.  
  
 25 
  
 - 
  
 38. 
  
 8 
  
 SCB  
 Arbetskraftsbarometern  
 2008, s.  
  
 39 
  
 - 
  
 41. 
  
 230 
  
 SOU 2010:28 
  
 Bilaga 6 
 Ett annat mått på arbetsmarknadens efterfrågan är sysselsättningsstatistiken, som även den brukar delas in i breda kategorier. 
 9  
 Här visar uppgifter från Statistiska Centralbyrån om perioden  
 2005 
 - 
 2009 
  att andelen arbetslösa i kategorin naturvetenskap, matematik och data har varit ungefär lika stor som genomsnittet, medan andelen arbetslösa i kategorin teknik och tillverkning varit lägre än genomsnittet. 
 Figur Andel arbetslösa per utbildningsinriktning  
 2005–2009 
  
 16 
  
 14 
  
 12 
  
 10 
  
 8 
  
 6 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 2008 
  
 2009 
  
  samtliga utbildningsinriktningar 
  
  allmän utbildning 
  
  pedagogik och lärarutbildning 
  
  humaniora och konst 
  
  samhällsvetenskap, juridik, handel, administration 
  
  naturvetenskap, matematik och data 
  
  teknik och tillverkning 
  
  lant- och skogsbruk samt djursjukvård 
  
  hälso- och sjukvård samt social omsorg 
  
  tjänster 
 Statistiken över andelen ersättningsfall från Akademikernas Erkända Arbetslöshetskassa (AEA) under perioden  
 2001 
 - 
 2009 
  visar att medlemmar i Sveriges Ingenjörer (med undantag för 2003) kontinuerligt har haft lägre andel ersättningsfall än genomsnittet  
 AEA-medlemmar, 
  medan medlemmar i Naturvetarna kontinuerligt har haft en högre andel. 
 10  
 Att fackförbundens statistik skiljer sig från SCB:s beror bl.a. på att många nyutexaminerade inte är med i fackförbunden. 
  
 9 
  
 Det finns metodsvårigheter med att gruppera arbetslöshet efter utbildningsinriktning, se Högskoleverket Rapport 2005:46 R, s.  
  
 21 
 - 
 23, 
 59 
 - 
 61 
  för en problematisering. 
  
 10 
  
 I Naturvetarna ingår de tidigare Naturvetareförbundet, Agrifack och Skogsakademikerna. I Sveriges Ingenjörer ingår de tidigare Civilingenjörsförbundet och Ingenjörsförbundet. 
  
 231 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2010:28 
  
 Figur 
  
 Andel ersättningsfall från arbetslöshetskassan AEA: Sveriges 
  
 Ingenjörer, Naturvetarna samt AEA totalt 
 När det gäller forskarutbildades arbetslöshet visar statistiken att disputerade inom biologi, miljövetenskap, fysik, kemi, geovetenskap och data hör till de forskarutbildade som haft högst andel arbetslösa. För naturvetenskapligt utbildade, som i större utsträckning än andra grupper går vidare till forskarutbildning, har arbetsmarknaden således inte premierat högre utbildningsnivå lika mycket som på de flesta andra områden. Dessutom visar statistiken på skillnader mellan könen. Bland forskarutbildade inom biologi och miljövetenskap har andelen arbetslösa kvinnor tidvis varit dubbelt så hög som andelen arbetslösa män. För forskarutbildade inom matematik och teknik visar statistiken på en lägre andel arbetslösa än genomsnittet. 
 232 
 SOU 2010:28 Bilaga 6 
  
 Figur 
  
 Arbetslöshet bland forskarutbildade i förhållande till antalet med 
  
 respektive utbildning i befolkningen 
 233 
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Lätt att göra rätt 
  
 – 
  
 om förmedling av brottsskadestånd. Ju. 
  
 2. 
  
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Ju. 
  
 3. 
  
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. M. 
  
 4. 
  
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
  
 – 
  
 offentlighet och integritet. Ju. 
  
 5. 
  
 Skolgång för alla barn. U. 
  
 6. 
  
 Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 
  
 – 
  
 utmaningar för slutförvarsprogrammet. M. 
  
 7. 
  
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. IJ. 
  
 8. 
  
 En myndighet för havs- och vattenmiljö. M. 
  
 9. 
  
 Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Jo. 
  
 10. 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. U. 
  
 11. 
  
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. Ku. 
  
 12. 
  
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. Ku. 
  
 13 
  
 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Fi. 
  
 14. 
  
 Partsinsyn enligt rättegångsbalken. Ju. 
  
 15. 
  
 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. Ju. 
  
 16. 
  
 Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. IJ. 
  
 17. 
  
 Prissatt vatten? M. 
  
 18. 
  
 En reformerad budgetlag. Fi. 
  
 19. 
  
 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. U. 
  
 20. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
  
 e-förvaltning. 
  Fi. 
  
 21. 
  
 Bättre marknad för tjänstehundar. Jo. 
  
 22. 
  
 Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Fö. 
  
 23. 
  
 Tredje sjösäkerhetspaketet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. N. 
  
 24. 
  
 Avtalad upphovsrätt. Ju. 
  
 25. 
  
 Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Fö. 
  
 26. 
  
 Flyttningsbidrag och unionsrätten. A. 
  
 27. 
  
 Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. N. 
  
 28. 
  
 Vändpunkt Sverige – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. U. 
  
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Lätt att göra rätt 
 – om förmedling av brottsskadestånd. [1] 
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. [2] 
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
 – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt rättegångsbalken. [14] 
 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [15] 
 Avtalad upphovsrätt. [24] 
 Försvarsdepartementet 
 Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. [22] 
 Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. [25] 
 Finansdepartementet 
 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. [13] 
 En reformerad budgetlag. [18] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
 e-förvaltning. 
  [20] 
 Utbildningsdepartementet 
 Skolgång för alla barn. [5] 
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av 
 Delegationen för jämställdhet i skolan. [10] 
 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. [19] 
 Vändpunkt Sverige – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. [28] 
 Jordbruksdepartementet 
 Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. [9] 
 Bättre marknad för tjänstehundar. [21] 
 Miljödepartementet 
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. [3] 
 Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. [6] 
 En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? [17] 
 Näringsdepartementet 
 Tredje sjösäkerhetspaketet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. [23] 
 Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. [27] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. [7] 
 Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. [16] 
 Kulturdepartementet 
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. [11] 
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. [12] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Flyttningsbidrag och unionsrätten. [26]