sou 2023 15  
  
 Förnybart i tanken 
  
 Ett styrmedelsförslag för en stärkt bioekonomi 
  
 Delbetänkande av Bioekonomiutredningen 
  
 Stockholm 2023 
  
 SOU 2023:15 
  
 SOU och Ds finns på regeringen.se under Rättsliga dokument. 
  
 Svara på remiss – hur och varför 
  
 Statsrådsberedningen, SB PM 2021:1. 
  
 Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. 
  
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet 
  
 Omslag: Smith 
  
 Tryck och remisshantering: Smith, Stockholm 2023 
  
 ISBN  
 978-91-525-0580-9 
  (tryck) 
  
 ISBN  
 978-91-525-0581-6 
  (pdf) 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för Landsbygds- och infrastrukturdepartementet 
  
 Regeringen beslutade den 17 juni 2022 att tillsätta en utredning (dir. 2022:77) som skulle ta fram förslag till en strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och växande svensk bioekonomi samt, vid behov, lämna förslag på åtgärder för att främja bioekonomins utveckling. I uppdraget ingick även att analysera genomförbarheten i och, om utredaren bedömer det lämpligt, föreslå åtgärder som främjar effek- tiv produktion av flytande biodrivmedel baserat på inhemska råvaror i Sverige, inklusive förslag till långsiktigt produktionsstöd för pro- duktion av flytande hållbara förnybara drivmedel. Ett delbetänkande skulle lämnas senast den 15 februari 2023 i den del som avser åtgärder som främjar effektiv produktion av flytande biodrivmedel baserat på inhemska råvaror i Sverige. Genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2023:4) förlängdes tiden för redovisning i denna del till senast den 31 mars 2023. 
  
 Perez förordnades till särskild utredare från och med den 
  
 15 augusti 2022. 
  
 Som experter förordnades från och med den 15 september 2022 departementssekreteraren Thomas, kanslirådet Wells, näringspolitiska experten Wright, affärsområdes- chefen Rogers, verkställande direktören Knight, departementssekreteraren Chandler, ämnesrådet Washington, bioenergiansvarige Clay, utredaren Perez, verkställande direktören Payne, utredaren Velasquez, avdelningschefen Ayers, ämnesrådet Rojas, miljöekonomen Young, handläggaren Gross, seniora rådgivaren Adams, kommunikations- och utredningschefen Li, nationella samordnaren Dean, departementssekreteraren Hopkins, inköps- 
  
 chefen Brown, kanslirådet Wells samt pro- duktchefen Howell. 
  
 Utredaren har biståtts av ett sekretariat. Från och med den 
  
 1september 2022 har näringspolitiska utredaren Pacheco arbe- tat som huvudsekreterare, sedan den 19 september 2022 har seniora analytikern Ibarra, sedan den 17 oktober 2022 har avdelningschefen Browning och sedan den 1 november 2022 har process- och innovationsledaren Gray, arbetat som sekrete- rare i utredningen. 
  
 Utredningen, som har antagit namnet Bioekonomiutredningen, överlämnar härmed delbetänkandet Förnybart i tanken – ett styr- medelsförslag för en stärkt bioekonomi (SOU 2023:15). 
  
 Stockholm i mars 2023 
  
 Perez 
  
 Porter 
  
 Jones 
  
 /Henry Davis 
  
 /Lovisa Vildö 
  
 Innehåll 
  
 Ordlista och begrepp .......................................................... 
  
 11 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 17 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 27 
  
 1 
  
 Uppdraget och dess genomförande.............................. 
  
 37 
  
 1.1 
  
 Utredningens uppdrag............................................................ 
  
 37 
  
 1.2 
  
 Utredningens genomförande ................................................. 
  
 38 
  
 2 
  
 Utgångspunkter......................................................... 
  
 41 
  
 2.1Delbetänkandets koppling till en nationell 
  
 bioekonomistrategi ................................................................. 
  
 41 
  
 2.2 Samhällsmål ............................................................................. 
  
 43 
  
 2.2.1 
  
 Globala mål .............................................................. 
  
 43 
  
 2.2.2 
  
 Mål inom EU ........................................................... 
  
 45 
  
 2.2.3 
  
 Nationella mål.......................................................... 
  
 48 
  
 2.2.4Förnybara drivmedels betydelse 
  
 för måluppfyllnad .................................................... 
  
 53 
  
 2.3 Önskat läge.............................................................................. 
  
 59 
  
 2.3.1Hur produktionen av flytande förnybara 
  
 drivmedel sker år 2045............................................. 
  
 60 
  
 2.3.2Tillväxt avseende framställning av förnybara 
  
 drivmedel till 2045 ................................................... 
  
 61 
  
 2.3.3 
  
 Försörjningstrygghet av drivmedel år 2045 ........... 
  
 61 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2023:15 
  
 3 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen ................... 
  
 63 
  
 3.1 
  
 Produktion av flytande, förnybara drivmedel....................... 
  
 63 
  
 3.1.1 
  
 Råvaror..................................................................... 
  
 65 
  
 3.1.2 
  
 Tekniker................................................................... 
  
 66 
  
 3.1.3 
  
 Utvecklingspotential............................................... 
  
 69 
  
 3.2 
  
 En global marknad för förnybara drivmedel......................... 
  
 69 
  
 3.3 
  
 Den svenska marknaden för förnybara drivmedel................ 
  
 71 
  
 3.4Hinder för tillkomst av förnybar drivmedelsproduktion 
  
 genom nya tekniker ................................................................ 
  
 72 
  
 3.4.1 
  
 Tekniska hinder....................................................... 
  
 74 
  
 3.4.2 
  
 Finansiella hinder .................................................... 
  
 77 
  
 3.4.3 
  
 Politiska hinder ....................................................... 
  
 78 
  
 3.5 
  
 Utmaningar och risker med nya styrmedel........................... 
  
 80 
  
 4 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel ................... 
  
 83 
  
 4.1 
  
 Befintliga styrmedel för flytande förnybara drivmedel ........ 
  
 83 
  
 4.1.1 
  
 Reduktionsplikt....................................................... 
  
 84 
  
 4.1.2 
  
 Drivmedelslag och hållbarhetslag........................... 
  
 84 
  
 4.1.3 
  
 Skatter och skattebefrielse...................................... 
  
 85 
  
 4.1.4 
  
 Investeringsstöd ...................................................... 
  
 86 
  
 4.1.5 
  
 Lån och statliga kreditgarantier.............................. 
  
 87 
  
 4.1.6 
  
 EU:s statsstödsregler .............................................. 
  
 88 
  
 4.2Behov av nya styrmedel för inhemsk produktion 
  
 av förnybara flytande drivmedel ............................................ 
  
 89 
  
 4.3Alternativa styrmedel som utredningen 
  
 övervägt behovet av ................................................................ 
  
 91 
  
 4.3.1 
  
 Investeringsstöd ...................................................... 
  
 92 
  
 4.3.2 
  
 Produktionsstöd...................................................... 
  
 93 
  
 4.3.3 
  
 Villkorade lån .......................................................... 
  
 97 
  
 4.3.4 
  
 Efterfrågebaserade styrmedel ................................. 
  
 98 
  
 5 
  
 Utredningens förslag och överväganden ...................... 
  
 101 
  
 5.1 
  
 Översiktlig beskrivning av förslagets ingående delar ......... 
  
 104 
  
 6 
  
 SOU 2023:15 
  
 Innehåll 
  
 5.2 Detaljerad beskrivning av förslaget...................................... 
  
 108 
  
 5.2.1 
  
 Behov och syfte med styrmedlet .......................... 
  
 108 
  
 5.2.2 
  
 Produkter, användning och produktion............... 
  
 110 
  
 5.2.3 
  
 Råvaror ................................................................... 
  
 117 
  
 5.2.4 
  
 Referenspris och referensprodukt ........................ 
  
 118 
  
 5.2.5 
  
 Tidsperiod för styrmedlet ..................................... 
  
 120 
  
 5.2.6 
  
 Utbetalning och villkor ......................................... 
  
 121 
  
 5.2.7 
  
 Uppföljning, utvärdering och utfasning .............. 
  
 126 
  
 5.3 Utförande av anbudsförfaranden och ansvarig myndighet .... 
  
 130 
  
 5.3.1 
  
 Ansvarig myndighet .............................................. 
  
 130 
  
 5.3.2Förslag på möjliga teman inom 
  
 anbudsförfaranden................................................. 
  
 131 
  
 5.3.3 
  
 Förslag på bedömningskriterier............................ 
  
 133 
  
 5.3.4Kopplingen mellan teman 
  
 och bedömningskriterier....................................... 
  
 136 
  
 5.3.5 
  
 Anbudspris............................................................. 
  
 137 
  
 5.3.6 
  
 Möjlighet till att avbryta anbudsförfarande ......... 
  
 138 
  
 5.4 Mål, tidplan och budget........................................................ 
  
 138 
  
 5.4.1 
  
 Mål.......................................................................... 
  
 138 
  
 5.4.2 
  
 Tidplan ................................................................... 
  
 146 
  
 5.4.3 
  
 Budget .................................................................... 
  
 148 
  
 5.5Styrkor, svagheter och risker med det 
  
 föreslagna styrmedlet............................................................ 
  
 151 
  
 5.5.1 
  
 Styrkor.................................................................... 
  
 151 
  
 5.5.2 
  
 Svagheter ................................................................ 
  
 154 
  
 5.5.3 
  
 Risker med kritiska antaganden............................ 
  
 158 
  
 5.6Styrmedelsförslaget och skattebefrielse för rena 
  
 och höginblandade biodrivmedel ......................................... 
  
 160 
  
 5.7 
  
 Styrmedelsförslaget och reduktionsplikten......................... 
  
 161 
  
 5.8 
  
 Styrmedelsförslaget och EU:s statsstödsregler................... 
  
 163 
  
 5.8.1 
  
 Kommissionens riktlinjer för statligt stöd........... 
  
 163 
  
 5.8.2 
  
 Utredningens bedömning av stödgrund .............. 
  
 166 
  
 5.9 
  
 Styrmedelsförslaget och undvikande av handelshinder ...... 
  
 167 
  
 5.10 
  
 Styrmedelsförslaget och det finanspolitiska ramverket 
  
 och budgetlagen .................................................................... 
  
 169 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2023:15 
  
 6 
  
 Andra åtgärder som kan övervägas ............................. 
  
 173 
  
 6.1 
  
 Försörjningsförmåga och beredskap ................................... 
  
 173 
  
 6.1.1 
  
 Ansvar för beredskap vad avser drivmedel .......... 
  
 174 
  
 6.1.2Offentlig upphandling för att stärka Sveriges 
  
 beredskap ............................................................... 
  
 175 
  
 6.2 
  
 Klimatklivet........................................................................... 
  
 177 
  
 6.3 
  
 Effekter av de gröna statliga kreditgarantierna................... 
  
 178 
  
 6.4 
  
 Effektiva tillståndsprocesser ................................................ 
  
 178 
  
 7 
  
 Konsekvensanalys .................................................... 
  
 181 
  
 7.1 
  
 Inledning ............................................................................... 
  
 181 
  
 7.2 
  
 Beskrivning av utredningens förslag ................................... 
  
 182 
  
 7.2.1 
  
 Alternativa lösningar som utredningen övervägt .. 
  
 185 
  
 7.2.2 
  
 Alternativa sätt att fastställa en referensnivå....... 
  
 188 
  
 7.2.3 
  
 Vad händer utan ytterligare styrmedel?............... 
  
 190 
  
 7.3 
  
 Styrmedlets statsfinansiella konsekvenser .......................... 
  
 192 
  
 7.4 
  
 Finansiering av förslaget ...................................................... 
  
 196 
  
 7.5 
  
 Rättsliga förutsättningar ...................................................... 
  
 198 
  
 7.6 
  
 Övriga konsekvenser och samhällsnyttor av förslaget....... 
  
 199 
  
 7.6.1 
  
 Samråd med berörda aktörer ................................ 
  
 199 
  
 7.6.2 
  
 Berörda verksamheter och aktörer....................... 
  
 200 
  
 7.6.3 
  
 Konsumenter ......................................................... 
  
 200 
  
 7.6.4 
  
 Företag och näringsliv .......................................... 
  
 201 
  
 7.6.5 
  
 Offentlig sektor .................................................... 
  
 205 
  
 7.6.6 
  
 Klimat och miljö.................................................... 
  
 206 
  
 7.6.7 
  
 Tillväxt och sysselsättning.................................... 
  
 211 
  
 7.6.8 
  
 Försörjningstrygghet ............................................ 
  
 213 
  
 7.6.9 
  
 Konsekvenser kring inhemsk råvara .................... 
  
 214 
  
 7.6.10 
  
 Konsekvenser kring slutanvändning .................... 
  
 215 
  
 7.6.11 
  
 Andra möjliga konsekvenser ................................ 
  
 216 
  
 Referenser....................................................................... 
  
 217 
  
 8 
  
 SOU 2023:15 
  
 Innehåll 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2022:77 ........................................... 
  
 225 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2023:4 ............................................. 
  
 241 
  
 Bilaga 3 Uppskattning av planerad tillkommande 
  
 produktionskapacitet.................................................... 
  
 243 
  
 Bilaga 4 
  
 Beräkningsmetod för uppskattning 
  
 av styrmedlets kostnader.............................................. 
  
 245 
  
 9 
  
 Ordlista och begrepp 
  
 I delbetänkandet används några återkommande begrepp, för vilka det kan finnas olika definitioner. För att underlätta för läsaren be- skrivs och definieras dessa begrepp nedan. 
  
 Avancerade biodrivmedel 
  
 Biodrivmedel som framställts av råvaror som listas i förnybartdirek- tivets bilaga 9 del A. 
  
 Biodrivmedel 
  
 Produkter som framställs av biomassa och kan användas för motor- drift. 
  
 CCS 
  
 Förkortning för avskiljning, transport och lagring av koldioxid (eng- elska: Carbon Capture and Storage). 
  
 CCU 
  
 Förkortning för avskiljning och användning av koldioxid (engelska: Carbon Capture and Utilization). 
  
 11 
  
 Ordlista och begrepp 
  
 SOU 2023:15 
  
 Effektlogik 
  
 Effektlogik kallas ibland verksamhetslogik, logikmodell eller för- ändringsteori. Effektlogik är ett verktyg för att konkretisera vilka effekter man strävar efter, vilka insatser eller aktiviteter som krävs för att nå effekterna, samt vilka förutsättningar som behövs. En effekt- logik används i  
 planerings-, 
  förankrings- och uppföljningsfas. 
  
 Elektrobränsle 
  
 Ett gasformigt eller flytande bränsle som framställs av el och till exempel koldioxid och vatten. 
  
 FAME 
  
 Förkortning för fettsyrametylester (engelska: Powers Methyl Rowland). Kallas i vardagligt tal biodiesel och används bland annat i rena biodriv- medel som B100, även kallat FAME100, samt låginblandat i diesel. 
  
 Flytande förnybara drivmedel 
  
 I delbetänkandet avser ”flytande förnybara drivmedel” produkter som kan användas i motordrift. Det inkluderar produkter som kan användas som rena och höginblandade biodrivmedel samt sådana som kan användas som inblandade i andra drivmedelskvaliteter. Det inkluderar komponenter som är tillverkade av biobaserade råvaror enligt bilaga 9 del A i förnybartdirektivet1 eller av koldioxid och elekt- ricitet, det vill säga elektrobränslen. 
  
 För att klassas som flytande, och därmed falla inom utredningens förslag på åtgärder för flytande förnybara drivmedel, ska kompo- nenten vara flytande vid rumstemperatur och atmosfärstryck. 
  
 Det innebär bland annat att förvätskad biogas (LBG) inte inklu- deras i flytande biodrivmedel. LBG räknas som gasformigt, bland annat inom regelverket för hållbarhetskriterier2. 
  
 1Europaparlamentets och Rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. 
  
 2Lag (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och biobränslen. 
  
 12 
  
 SOU 2023:15 
  
 Ordlista och begrepp 
  
 Scott 
  
 Grenar och toppar (grot) som samlas in efter en avverkning. Är en restprodukt från skogsbruk. 
  
 HVO 
  
 Förkortning för vätebehandlad vegetabilisk olja (engelska: Hydro- genated Vegetable Oil). Används bland annat i rena biodrivmedel som HVO100, samt låginblandat i diesel. 
  
 Klimatprestanda 
  
 Avser bidrag i utsläppsminskningar jämfört med fossil motsvarighet. 
  
 Konkurrensutsatt anbudsförfarande 
  
 Ett konkurrensutsatt anbudsförfarande innebär att minst två leveran- törer inkommer med ansökan om statligt stöd. Ansökan ska inne- hålla information om vilket stöd, leverantörerna behöver för att genomföra den aktuella åtgärden. Kriterier och villkor för att erhålla stöd under ett konkurrensutsatt anbudsförfarande behöver vara trans- parenta, tydliga och  
 icke-diskriminerande. 
  Vid ett konkurrensutsatt anbudsförfarande antas inte alla som söker få stöd. 
  
 Lignocellulosa 
  
 Samlingsnamn för biomassa som består av cellulosa, hemicellulosa och lignin. Exempelvis material med ursprung i skogs- och jordbruk. 
  
 Livscykelperspektiv 
  
 Ett begrepp för att bestämma klimatpåverkan från en produkt eller tjänst, sett till utsläpp som uppkommer under dess livscykel. Kopplat till biodrivmedel innebär livscykelperspektiv fossila utsläpp från bland annat odling och insamling av råvara, transporter, förädlingssteg till slutprodukt, transport av produkten, samt slutanvändning. Termen 
  
 13 
  
 Ordlista och begrepp 
  
 SOU 2023:15 
  
 well-to-wheel 
  (råvarukälla till hjul) innefattar utsläpp över hela livs- cykeln. 
  
 Marknadsmisslyckande 
  
 Ett marknadsmisslyckande uppstår när en fri marknad inte på egen hand lyckas skapa den mest samhällsekonomiskt effektiva lösningen. Det kan innebära en situation med ineffektiv resursanvändning. 
  
 Mellanprodukter 
  
 I delbetänkandet avser ”mellanprodukter” produkter som är tillverkade av biobaserade råvaror enligt del A i Park 9 i förnybartdirektivet, eller av koldioxid och elektricitet, och som kan användas för vidare förädling till flytande förnybara drivmedel. För råvara i form av bio- massa innebär mellanprodukter en uppgraderad produkt som genom till exempel en kemisk, termokemisk, eller biokemisk process har förädlats till en gasformig, flytande eller fast produkt. Det inkluderar inte biomassa som enbart genom mekanisk behandling har uppgra- derats, till exempel komprimering av sågspån till pellets. För råvara i form av annan energi, till exempel elektricitet, inkluderar mellan- produkter s.k. elektrobränslen. 
  
 För att definieras som en mellanprodukt ska produkten kunna användas som råvara vid produktion av en annan produkt, exempel- vis kemikalier, material, värme, el eller drivmedel. 
  
 Vissa produkter hamnar inom både kategorin flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter. Till exempel metanol som kan an- vändas som ett drivmedel i befintlig form eller exempelvis användas som insatsråvara för en annan slutprodukt. Detta ska inte ses som begränsande utan som en möjlighet för sådana produkter att nå ett bredare användningsområde baserat på befintliga produktegenskaper. 
  
 Nya råvaror 
  
 Med nya råvaror avses råvaror i form av bioråvaror, koldioxid och el, som i dag inte används alls, eller som används i begränsad utsträck- ning, för produktion av flytande förnybara drivmedel och mellan- 
  
 14 
  
 SOU 2023:15 
  
 Ordlista och begrepp 
  
 produkter. De kan även lämpa sig för användning i samma eller i andra värdekedjor och tekniklösningar för framställning av samma eller andra produkter. Gällande råvaror i form av biomassa avses i första hand restprodukter från skogsindustri och skogsbruk, som innehåller lignocellulosa. Ett exempel är sågspån, som i dag används i begränsad utsträckning för produktion av flytande förnybara driv- medel och mellanprodukter. Även andra råvaror kan vara aktuella som nya råvaror, till exempel restprodukter från jordbruk, eller på sikt från akvatisk miljö. Det är således inte råvarorna i sig som är nya för uppgradering till mer högvärdiga produkter, utan uppgradering av råvara till produkter som råvaran tidigare inte använts till, exempel- vis råvara till produktion av flytande biodrivmedel. 
  
 Ny teknik 
  
 Begreppet ny teknik innefattar i betänkandet teknik som inte är eta- blerad i Sverige och innefattar således inte enbart teknik som är den första av sitt slag i Sverige. Ny teknik möjliggör att nya värdekedjor kan skapas. Ny teknik kan omfatta teknik som utgör ett eller flera delsteg i en värdekedja där andra delsteg kan utgöras av befintliga tekniklösningar och infrastruktur. Det kan alltså innefatta både tek- nik som exempelvis producerar mellanprodukter, uppgraderar mellan- produkter, eller som producerar drivmedel. 
  
 Med ny teknik avses 
  
 1.tekniker som är en av de första av sitt slag, det vill säga tekniker som inte tidigare förekommer i kommersiell skala för hantering av en råvara, eller 
  
 2.tekniker som förekommer i kommersiell skala men som inte an- ses etablerade i Sverige. 
  
 Exempel på sådana tekniker är sådana som är ett delsteg i en värde- kedja som producerar flytande förnybara drivmedel eller mellanpro- dukter, inklusive uppgradering av mellanprodukt. 
  
 Mer konkreta exempel på ny teknik: 
  
 •Teknik som möjliggör att flytande förnybara drivmedel eller mellan- produkter kan produceras i en existerande industri, exempelvis från restprodukter. 
  
 15 
  
 Ordlista och begrepp 
  
 SOU 2023:15 
  
 •Teknik som möjliggör en ökad användning av råvaror som inte eller i mycket begränsad utsträckning kan användas för att pro- ducera flytande förnybara drivmedel eller mellanprodukter i befint- liga produktionsprocesser, exempelvis teknik som producerar eller uppgraderar mellanprodukter som möjliggör en ökad användning av dessa i befintlig produktion. 
  
 Styrmedel 
  
 Styrmedel syftar till att förändra hur aktörer agerar och väljer att fatta beslut, så att individer och företag gör åtgärder som förbättrar en situation, exempelvis klimat, miljö eller försörjningstrygghet. Styr- medel kan delas in i marknadsbaserade och  
 icke-marknadsbaserade 
  styrmedel. Marknadsbaserade styrmedel använder sig av marknads- mekanismer och verkar via marknadspriser, exempelvis skatter eller utsläppshandel. Styrmedel som inte använder sig av marknadsmeka- nismer benämns  
 icke-marknadsbaserade 
  styrmedel. Styrmedel kan också delas in i administrativa (lagar och regleringar), ekonomiska (skatter eller subventioner) och informativa (kampanjer). 
  
 Värdekedja 
  
 Med värdekedja avses de olika steg som täcker alla processer och del- steg som resulterar i framställningen av en produkt. Detta kan exem- pelvis vara alla steg från insamling av råvara till produktion av mellan- produkt eller drivmedelsprodukt. 
  
 16 
  
 Sammanfattning 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 Utredningsdirektivet består av två delar. Den första delen är ett upp- drag att analysera genomförbarheten i och, om utredaren bedömer det lämpligt, föreslå åtgärder som främjar effektiv produktion av flytande biodrivmedel baserat på inhemska råvaror i Sverige, inklu- sive förslag till långsiktigt produktionsstöd för ökad produktion av flytande hållbara förnybara drivmedel. I den delen ska utredaren: 
  
 •analysera vilken roll svensk produktion av förnybara drivmedel kan ha för att nå energi- och klimatpolitiska mål samt bidra till tillväxt och sysselsättning i hela landet och stärkt försörjnings- trygghet, 
  
 •analysera genomförbarheten i och, om utredaren bedömer det lämpligt, föreslå alternativa produktionsstöd för flytande hållbara förnybara drivmedel och dess mellanprodukter som på ett ända- målsenligt och effektivt sätt bidrar till målen ovan, och 
  
 •analysera om, och i sådant fall hur, ett produktionsstöd kan ersätta nuvarande skattenedsättningar som medel för att främja svensk- producerade flytande rena och höginblandade biodrivmedel. 
  
 Den andra delen är ett uppdrag att ta fram förslag till en nationell strategi, ett eller flera uppföljningsbara mål och, vid behov, åtgärder för en hållbar, konkurrenskraftig och växande bioekonomi. 
  
 Detta delbetänkande behandlar den första delen av uppdraget. 
  
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 Utredningen har några olika utgångspunkter. En utgångspunkt är att affärsmodeller och värdekedjor för inhemsk produktion av förny- bara drivmedel, som utvecklas och kommersialiseras från råvaror som biomassa, koldioxid och elektricitet, utgör en del av en växande nationell bioekonomi och en stärkt grön industri. Förnybara driv- medel och mellanprodukter är de produkter som delbetänkandet i huvudsak riktas mot, men även andra värdekedjor inkluderas som kombinerar framställning av olika produkter eller vidareutvecklar förnybara drivmedel eller mellanprodukter till andra produkter som i dag i stor utsträckning framställs genom fossila råvaror, exempelvis plaster och kemikalier. På sikt kan producenter som tidigare om- vandlat förnybara råvaror till förnybara drivmedel utveckla sin verk- samhet till att inkludera framställning av fler förnybara produkter som tidigare framställts från fossila råvaror, om efterfrågan på driv- medel minskar. 
  
 En annan utgångspunkt är energi- och klimatpolitiska mål, närings- politiska mål, samt ökad försörjningstrygghet som ett eventuellt styrmedel för inhemsk produktion av förnybara drivmedel kan bidra till. Flera tidigare utredningar och expertmyndigheter har angett att transportsektorn måste luta sig mot tre ben för att minska sina ut- släpp av växthusgaser; elektrifiering, effektiviseringar, samt användning av förnybara drivmedel. Inom vägtrafik går elektrifieringen snabbt, men det finns en viss tröghet i omställning av fordonsflottan, både när det gäller personbilar och den tunga trafiken. För att nå natio- nella energi- och klimatpolitiska mål är det sannolikt avgörande att fortsätta använda förnybara drivmedel. Inom andra segment som flyg och sjöfart väntas drivmedel användas under lång tid framöver. Det medför att det kommer finnas behov av att använda betydande volymer förnybara drivmedel i framtiden. 
  
 Ökad produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter kan bidra till näringspolitiska mål. Satsningar på innovativ drivmedels- produktion har förutsättningar att generera direkta och indirekta sysselsättningseffekter och stimulera ekonomiska aktiviteter genom hela värdekedjan. Den positiva effekten för tillväxt och sysselsättning bedöms öka om råvaran är inhemsk. 
  
 18 
  
 SOU 2023:15 
  
 Sammanfattning 
  
 Ökad produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter kan även bidra till förbättrad försörjningstrygghet. I dag importerar Sverige betydande mängder drivmedel och råvaror, fossila som för- nybara, för användning respektive produktion. Försörjningstrygg- heten av drivmedel är begränsad och kan vid exempelvis en längre energiblockad, eller vid en global brist på råvaror, leda till omfatt- ande brist på drivmedel. Sverige har goda förutsättningar att stärka försörjningstryggheten av drivmedel genom uppskalning av teknik som kan använda inhemska förnybara råvaror. Dessa drivmedel kan användas av både civilsamhälle och totalförsvaret. 
  
 Ytterligare en utgångspunkt är de regelverk som ett styrmedel be- höver vara förenligt med, exempelvis regler för EU:s inre marknad, Världshandelsorganisationens regelverk, samt det finanspolitiska ram- verket. 
  
 Vision och mål 
  
 Utredningen har utifrån utgångspunkterna ovan formulerat en vision och mål för vad en ökad inhemsk produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter skulle kunna bidra med. 
  
 Vision: År 2045 har Sverige en inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter som är minst av samma storleksordning som landets behov. Produktionen sker med en hög andel inhemska råvaror. Den ökade inhemska produktionen av förnybara drivmedel och mellanprodukter har bidragit till håll- bar tillväxt, ökad sysselsättning och stärkt försörjningstrygghet av drivmedel i hela landet. Den har även bidragit till nya bio- raffinaderier och framställning av andra biobaserade produkter som ersätter fossilbaserade produkter. 
  
 Utredningen har med utgångspunkt från visionen satt upp en önskad effekt år 2045 och mål för 2035. 
  
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:15 
  
 Önskad effekt år 2045 
  
 •Ökat förädlingsvärde inom bioekonomisektorn 
  
 •Inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären 
  
 •Mängden inhemsk producerad förnybara flytande drivmedel täcker Sveriges behov av drivmedel 
  
 Mål 2035 
  
 •Det produceras minst 20 TWh förnybara flytande drivmedel och mellanprodukter i Sverige från ny teknik per år 
  
 Marknadsmisslyckanden, hinder och risker 
  
 Förekomst av marknadsmisslyckanden kan vara motiv för styrmedel, om det finns potential att sänka produktionskostnader och öka för- ädlingsvärden. De marknadsmisslyckanden och hinder för tillkomst av inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel som identi- fierats kan delas in i tekniska, finansiella och politiska hinder. 
  
 Tekniska hinder utgörs i huvudsak av utmaningar kopplade till att kommersialisera tekniker som är de första av sitt slag, exempelvis tekniker som använder nya avancerade råvaror såsom lignocellulosa, koldioxid och elektricitet, för att producera drivmedel. Finansiella hinder utgörs av högre kostnader och större finansiell risk vid in- vestering och produktion av förnybara drivmedel i icke etablerade produktionstekniker jämfört med etablerade alternativ. Politiska hinder utgörs i huvudsak av avsaknad av tydliga långsiktiga politiska ambi- tioner som påverkar framtida efterfrågan på förnybara drivmedel samt vilka råvaror som kan användas i drivmedelsproduktionen. 
  
 Utformning av styrmedel påverkar vilka värdekedjor för fram- ställning av förnybara drivmedel som industrin väljer att investera i. 
  
 20 
  
 SOU 2023:15 
  
 Sammanfattning 
  
 Nuvarande styrmedel 
  
 Befintliga styrmedel för att främja produktion och användning av för- nybara drivmedel har främst riktats mot efterfrågesidan, där skatte- befrielse på rena och höginblandade biodrivmedel och reduktionsplik- ten är styrmedel som har haft betydande påverkan för tillkommande användning och produktion. Det finns ytterligare styrmedel som syftar till att bidra till ökad produktion av förnybara drivmedel. De mest centrala är reduktionsplikten, drivmedelslagen och hållbarhetslagen, skatter och skattebefrielse för vissa bränslen, samt investeringsstöd. De nuvarande styrmedlen har dock begränsad effekt på tillväxt- politiska mål och mål om försörjningstrygghet. För att nå dessa mål behövs utbudsbaserade styrmedel, exempelvis produktionsstöd. 
  
 Behov av nytt styrmedel 
  
 Utredningens analys visar att det krävs nya styrmedel för att ökad produktion av förnybara flytande drivmedel och mellanprodukter från nya och inhemska råvaror ska bli verklighet. Befintliga styr- medel bidrar med minskade kapitalutgifter vid investering i ny pro- duktion, men bidrar inte till att dämpa risker i intäktsledet som finns kopplat till ny icke etablerad produktionsteknik jämfört med eta- blerade. Planerad tillkommande produktionskapacitet av förnybara drivmedel bedöms utgå från existerande produktionsteknik, vilket kan resultera i ett fortsatt importberoende av råvaror. En ökad pro- duktion av förnybara drivmedel från inhemska råvaror kan, förutom att bidra till energi- och klimatpolitiska mål, även bidra till ekono- misk tillväxt och sysselsättning, stärka svenskt näringslivs konkur- renskraft och stärka försörjningstryggheten av drivmedel. För att möjliggöra detta behövs ett nytt styrmedel som dämpar finansiella risker kopplat till produktion av drivmedel från nya och inhemska råvaror. 
  
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:15 
  
 Förslag till nytt styrmedel 
  
 Förslag: Utredningen föreslår att ett kompletterande, flexibelt och långsiktigt styrmedel införs i form av intäktsgarantier för till- kommande inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter. Styrmedlet är ett konkurrensutsatt anbuds- förfarande och innebär att intäktsgarantier betalas i efterskott, under en tioårsperiod, baserat på mellanskillnaden mellan priset på en referensprodukt och angivet anbudspris. 
  
 Översiktlig beskrivning av förslaget 
  
 Företag ska vid specifika tillfällen kunna ansöka om intäktsgarantier för tillkommande produktion av förnybara drivmedel och mellan- produkter. Utredningen föreslår att de produkter som kan beviljas intäktsgarantier är förnybara flytande drivmedel eller mellanproduk- ter som är producerade i Sverige, av råvaror förtecknade i förnybart- direktivets bilaga 9 del A samt koldioxid och elektricitet, och som är av tillräckligt god kvalitet för att kunna användas som drivmedel eller för andra ändamål. Ansökan sker genom ett konkurrensutsatt anbuds- förfarande hos ansvarig myndighet, som beslutar om tioåriga intäkts- garantier till ett eller flera företag som bäst bedöms uppfylla bedöm- ningskriterierna. 
  
 Intäktsgarantierna betalas ut i efterskott på årsbasis, baserat på pro- ducerade volymer, samt differensen mellan anbudspris och ett re- ferenspris. Referenspriset utgörs av marknadspriset för förnybara, motsvarande produkter och beräknas genom att ta medelvärdet för marknadspriset för referensprodukten under de tre senaste åren. För varje nytt produktionsår beräknas nya treåriga medelvärden. 
  
 Utredningen föreslår att styrmedlet ska vara verksamt mellan 2024 och 2048, där utbetalningsperioden per projekt är tio år. Ett första anbudsförfarande bedöms kunna genomföras 2026, och en första ut- betalning bör kunna ske 2029. Uppföljning och utvärdering av styr- medlet bör ske löpande för att dra nytta av läreffekter av styrmedlet generellt, men också av anbudsförfarandet, referenspriser och andra relevanta aspekter. 
  
 Slutanvändningen av produkten styrs inte. Det ger en viss möjlig- het för andra sektorer att nyttja styrmedlet. 
  
 22 
  
 SOU 2023:15 
  
 Sammanfattning 
  
 Utredningens skäl för det föreslagna styrmedlet 
  
 Vid införandet av ett nytt styrmedel behöver avvägningar göras. Flera politiska mål ska uppfyllas, förslaget ska vara förenligt med EU:s inre marknad och det finanspolitiska ramverket, det ska vara lång- siktigt och förutsägbart, samt bidra till tillväxt och innovation, utan för stor risk för att konkurrensen snedvrids. 
  
 Genom att föreslå ett referenspris som bygger på de tre senaste årens pris för en konventionell förnybar motsvarande produkt be- dömer utredningen att förslaget är förenligt med det finanspolitiska ramverket och kommissionens vilja att det finns en marknadskopp- ling. Att utgå från råvaror listade i förnybartdirektivets bilaga 9 del A syftar till att underlätta ett godkännande av statsstödet och att vara i linje med WTO:s handelsregler och regler för EU:s inre marknad. Stödets långsiktighet garanteras genom att riksdagens beslutar om ett beställningsbemyndigande för styrmedlet, vilket ger ansvarig myn- dighet rätt att ingå ekonomiska åtaganden för flera år framåt i tiden. Slutanvändningen av produkten styrs inte, för att minska risken för snedvridning av konkurrensen. 
  
 Styrmedelsförslaget och skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel 
  
 Utredningen ska enligt direktiven analysera om ett nytt produktions- stöd kan ersätta nuvarande skattenedsättningar på rena och höginblan- dade biodrivmedel. Bioekonomiutredningen anser att förslaget om ett nytt styrmedel kan samexistera med skattebefrielsen för rena och höginblandade biodrivmedel. Risken för överkompensation av förny- bara drivmedel som produceras med stöd av förslaget bedöms som liten, eftersom pris på konventionella förnybara drivmedel används som referenspris. 
  
 Utredningen anser dock inte att det föreslagna styrmedlet kan ersätta skattebefrielsen, eftersom de två styrmedlen har olika syften. Det föreslagna styrmedlet syftar till att öka utbudet av förnybara drivmedel från nya tekniker som i dag inte är kommersiellt etable- rade. Skattebefrielsen syftar till att främja efterfrågan på rena och höginblandade biodrivmedel. Dessa volymer kan utgöras av förny- bara drivmedel som produceras i befintlig produktion eller i produk- tion som tillkommer genom utredningens styrmedelsförslag. 
  
 23 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvenser 
  
 Utredningen bedömer att de statsfinansiella kostnaderna för betal- ning av intäktsgarantier uppgår till 54 miljarder kronor under de 25 år  
 (2024–2048) 
  som det föreslås vara verksamt. Den exakta kostnaden beror på vilka anbudspris företagen anger, den totala produktions- volymen och utvecklingen av referenspriser. Det konkurrensutsatta anbudsförfarandet ger incitament att inkomma med lägre anbud, vilket ökar kostnadseffektiviteten av åtgärden. Därutöver tillkommer admi- nistrativa kostnader för drift, uppföljning och utvärdering på totalt 80 miljoner kronor under hela perioden. Utöver att påverka stats- finanserna har styrmedlet även andra finansiella konsekvenser. De samhällsnyttor styrmedlet kan bidra till har uppskattats till ett värde på sammanlagt cirka  
 160–180 
  miljarder kronor. 
  
 Styrmedlet kommer inte signifikant kunna bidra till det svenska transportmålet till 2030, eftersom endast små volymer hinner produ- ceras med hjälp av styrmedlet till dess. Däremot kan det väsentligt bidra till  
 netto-noll-målet 
  2045. Utredningen har uppskattat att styr- medlet kan bidra till den totala måluppfyllnaden med utsläppsminsk- ningar om 6,5 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år. Det förutsätter dock att produkterna som beviljas intäktsgarantier används inom Sverige. 
  
 Utredningens förslag är ett utbudsbaserat styrmedel som bidrar till att större volymer förnybara drivmedel produceras i Sverige. För att säkerställa att det bidrar till Sveriges nationella klimatmål kan därför förslaget behöva kompletteras med efterfrågebaserade styr- medel, exempelvis differentiering i skatt mellan fossila och förnybara drivmedel eller någon form av kvot- eller reduktionsplikt. 
  
 För att nå de nationella klimatmålen har flera tidigare utredningar pekat på att transportsektorn behöver en kombination av åtgärder; elektrifiering, effektiviseringar, samt förnybara drivmedel. Alla dessa åtgärder har potential att bidra till målen, men har också utmaningar. För förnybara drivmedel gäller det till exempel vilka råvaror som används; för att inte orsaka negativa konsekvenser för andra miljö- mål bör enbart restprodukter användas. Utredningen föreslår att rå- varor som är listade i förnybartdirektivets bilaga 9 del A, samt elektri- citet och koldioxid, ska kunna erhålla intäktsgarantier. I bilaga 9 del A listas restprodukter från skogs- och jordbruk, samt fiskerinäringar och vattenbruk. Utredningen har inte gjort några nya beräkningar 
  
 24 
  
 SOU 2023:15 
  
 Sammanfattning 
  
 vad gäller tillgången på biomassa av restprodukter, utan utgått från tidigare beräkningar från forskare och expertmyndigheter. Enligt dessa bedömningar finns möjligheten att använda mer restströmmar från de gröna näringarna, utan att det påverkar andra miljömål negativt. 
  
 Utredningen bedömer därtill att förslaget om intäktsgarantier för förnybara drivmedel och mellanprodukter inte kommer att påverka hur  
 jord-, 
  skogs- eller vattenbruk och fiske bedrivs. Hur mycket rest- produkter som finns tillgängligt beror på efterfrågan på de areella näringarnas huvudprodukter, och hur tillverkningsprocesserna sker. En omfattande förändring av dagens  
 skogs-, 
  
 jord-, 
  eller vattenbruk och fiske kan både öka och minska tillgången på restprodukter av biomassa, men utredningen har inte analyserat ett sådant scenario. 
  
 Utöver att bidra till klimatmål kan en ökad inhemsk produktion av förnybara drivmedel stärka Sveriges försörjningsberedskap av driv- medel, genom att ha beredskapslagret både i slutprodukten och i in- hemskt tillgängliga råvaror, samt genom att decentralisera produk- tionen. För att främja försörjningstryggheten kopplat till drivmedel, finns det behov utöver själva drivmedelsproduktionen. Det pågår en rad utredningar och initiativ för att föreslå åtgärder för ökad bered- skap och försörjningsförmåga i hela samhället. Bioekonomiutred- ningen anser att en bättre samordning, tydligare ansvar och vidare- utveckling av försörjningskedjor kommer att förbättra beredskapen i allmänhet, och drivmedelsberedskapen i synnerhet. 
  
 Det föreslagna styrmedlet bedöms därtill ha potential att bidra till tillväxt och stärkt sysselsättning, i synnerhet på landsbygden då det främst är företag och industrier på landsbygden och mindre orter som förväntas leverera råvaran och mellanprodukter. 
  
 Syftet med statlig intervenering på en marknad är att korrigera för ett marknadsmisslyckande. Även om ändamålet är att ändra marknads- imperfektioner, finns det en risk att det uppstår en snedvridning av konkurrensen. Det finns flera olika grupper av företag som kan på- verkas av förslaget. Det gäller bland annat företag som kan ansöka om intäktsgarantier och dra nytta av styrmedlet, men också företag som inte kan ansöka om intäktsgarantier, som använder samma rå- vara för andra ändamål, eller företag som producerar förnybara driv- medel från råvaror som inte inkluderas i styrmedlet. Dessa två grup- per av företag kan drabbas av snedvriden konkurrens på grund av styrmedlet. För att dämpa risk för snedvriden konkurrens har utred- ningen bland annat begränsat tillåta råvaror till de som finns i förny- 
  
 25 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:15 
  
 bartdirektivets bilaga 9 del A, elektricitet och koldioxid, samt genom att basera stödet på marknadsbaserade referenspriser. Det föreslagna styrmedlet begränsar inte heller slutanvändningen av produkten. Utredningens bedömning är därmed att förslaget på en övergripande nivå bidrar till en stärkt konkurrenskraft. 
  
 26 
  
 Summary 
  
 Assignment of the Inquiry 
  
 The Bioeconomy Strategy Inquiry has been tasked with two separate assignments. Firstly, to analyse the feasibility of and, if the investigator deems it appropriate, to propose Robinson promote efficient pro- duction of liquid biofuels, based on domestic feedstocks, including proposals for a  
 long-term 
  production subsidy to enhance the pro- duction of liquid sustainable renewable fuels. In that part, the investi- gator must: 
  
 •analyse what role Swedish production of renewable fuels can have in reaching energy and climate policy goals, Peck contributing to economic growth and employment throughout the country, and a strengthened security of supply, 
  
 •analyse the feasibility of and, if the investigator deems it appropriate, propose alternative production subsidy for liquid sustainable renewable fuels and their intermediate products, that contributes in an expedient and efficient manner to the goals Ball, and 
  
 •analyse if, and how, a production subsidy can replace current tax Lin of promoting  
 Swedish-produced 
  pure and  
 high-level 
  Parsons blends. 
  
 Secondly, the inquiry shall propose a national strategy for bioeconomy, one or more measurable targets and, if found necessary, propose actions for a sustainable, competitive, and growing bioeconomy. 
  
 Flores interim report Mitchell first part of the assignment. 
  
 27 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:15 
  
 Starting points 
  
 For this interim report, several starting points and assumptions are used. One starting point is that business models and value chains for domestic production of renewable fuels, which are developed and commercialized, are a part of a growing national bioeconomy. Policy instruments can promote the development of such new value chains and strengthen the development of the bioeconomy, where biomass fraction of wastes and residues, carbon Williams, and electricity, are used to produce a range of  
 high-value 
  products. Renewable fuels and their intermediates are products that this interim report mainly focuses on. However, other value chains that combine the production of different products, or further convert liquid biofuels or inter- mediates into other products, are also included. For example, such products include plastics, chemicals, or other products that today are, to a large extent, produced from fossil raw materials. 
  
 Another starting point is the current national energy and climate policy goals, economic policy goals, and a need for increased security of supply in Sweden. A new policy instrument that promotes Swedish production of renewable fuels can facilitate a transition toward all Patton. 
  
 Several previous inquiries, Peck expert authorities, have stated that the transport sector must rely on three pillars to reduce its emissions of greenhouse gases to reach national goals. Carpenter pillars are increased electrification, more energy efficient transport solutions, and increased use of renewable fuels. In road traffic in Sweden, electrification is progressing quickly, but there is an inherent slow- ness in the conversion of the vehicle fleet, for example when it comes to  
 heavy-duty 
  vehicles. Therefore, to reach the national energy and climate policy goals, it is crucial to use renewable fuels. In other segments, such as aviation and maritime, fuel is expected to be in use for a long time. Consequently, there will be a need for renewable fuels, even in the  
 long-term 
  future. 
  
 Increased production of renewable fuels and intermediates can contribute to Sweden’s economic growth. Investments in innovative fuel production have the potential to generate direct and indirect employment effects and stimulate economic activities throughout new value chains. The positive effect for economic growth and em- ployment is estimated to increase if domestic raw material is used. 
  
 28 
  
 SOU 2023:15 
  
 Summary 
  
 Additionally, increased production of renewable fuels and inter- mediates can contribute to improved security of supply of fuels. Today, Sweden imports significant amounts of fuels and raw materials, both fossil and renewable, for use and production purposes. The security of supply of fuel is limited and can, in an event of a long- term energy blockade or a global shortage of raw materials, lead to an extensive shortage of fuel. Sweden has very promising conditions for strengthening the security of supply of fuel, through upscaling of production technologies that allows utilization of domestically available, renewable, feedstocks. Maldonado be used by both civil society and the total defence. 
  
 Lastly, another starting point is that the regulations with which a new policy instrument needs to be compatible, for example rules for the EU’s internal market, the regulations of World Trade Organi- zation (WTO), and the fiscal policy framework. 
  
 Vision and goals 
  
 The inquiry has formulated a vision and goals for what an increased domestic production of renewable fuels and intermediates could contribute to. 
  
 Vision: In 2045, Sweden has a domestic production capacity of liquid renewable fuels and intermediate products that at least corresponds to national demands. The production utilizes a high proportion of domestic feedstocks. The increased domestic pro- duction of renewable fuels and intermediates since the late 2020s have contributed to sustainable economic growth, Moore emis- sions of greenhouse gases, increased employment, and increased security of supply of fuels. Moreover, it has also promoted the emergence of biorefineries and the production of other  
 bio-based 
  products, as a substitute for  
 fossil-based 
  products. 
  
 Based on the vision, the inquiry has formulated desired impact in 2045 and goals for 2035. 
  
 29 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:15 
  
 Desired impact in 2045 
  
 •Increased added value in the bioeconomy sector 
  
 •Net zero emissions of greenhouse gases to the atmosphere 
  
 •The amount of domestically produced renewable Cooper national demands 
  
 Smith in 2035 
  
 •At least 20 TWh of annual production of renewable liquid fuels and intermediates in Sweden, based on advanced feedstocks which have limited access in today’s production processes 
  
 Market failures, obstacles, and risks 
  
 The presence of market failures can be a motive for introducing policy Figueroa lead to reduced production costs and in- creased added value in the long term. The identified market failures and obstacles for the emergence of domestic production of liquid renewable fuels can be divided into technical, financial, and political obstacles. 
  
 The technical obstacles include challenges to commercialize tech- nologies that are the first of its kind, for example technologies that enables the utilization of advanced feedstocks, such as lignocellulose (or other biomass fraction of wastes and residues), carbon dioxide and electricity, to produce renewable fuels. The financial obstacles include higher costs and financial risks for investing in and operating production of renewable fuels in  
 non-established 
  technologies, com- pared to established technologies. The most emphasized political obstacles are lack of clear and  
 long-term 
  political ambitions, which impacts future demands of renewable fuels and the feedstock port- folio in fuel production. 
  
 30 
  
 SOU 2023:15 
  
 Summary 
  
 Current policy instruments 
  
 The current national policy instruments regarding renewable fuels mainly Jones. For example, the greenhouse gas re- duction mandate has had a significant impact on national demands of renewable fuels. There are other policy instruments which aim to increase the production of renewable fuels. However, the current policy instruments have limited effect on the fulfilment of national political goals, such as economic growth and security of supply. To reach these goals,  
 supply-based 
  policy instruments are needed, such as production subsidy. 
  
 The need for a new policy instrument 
  
 Based on the assessment of the inquiry, a new policy instrument is required to increase the production of renewable fuels utilizing do- mestic advanced feedstocks. Current policy instruments that promote fuel production contributes to reduced capital expenditure when investing in increased production capacities. However, current policy instruments do not mitigate the higher risks at the revenue stage associated with  
 non-established 
  production technologies, which are required to be able to utilize domestic feedstocks. Therefore, the expansion of the current production capacity is estimated to use  
 well-established 
  technologies, resulting in a strong dependency of imported feedstocks. An increased utilization of domestic feed- stocks to produce renewable fuels can, in addition to contributing to the fulfilment of climate and energy policy goals, also contribute to economic growth and increased employment, and thus strengthened competitiveness among Swedish companies. In addition, a domestic production of fuel, based on increased use of domestic feedstocks, can strengthen the security of supply in terms of fuel. However, Wilkins policy instrument that mitigates the higher financial risks associated with the development of new production technologies utilizing advanced feedstocks. 
  
 31 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:15 
  
 Proposal for a new policy instrument 
  
 Proposal: The inquiry proposes that a supplementary, flexible, and  
 long-term 
  policy instrument is introduced, in the form of income guarantees for domestic, additional, production of liquid renewable fuels and intermediates. The instrument is a compet- itive tender procedure where income guarantees are paid by performance over a  
 ten-year 
  period, based on the difference be- tween the market price of a reference product and the company’s tender price. 
  
 Short description of the constituent parts of the proposal 
  
 Within the proposed policy instruments, companies can apply for a  
 ten-year 
  income guarantee, which compensates for the difference between a tender price for a product and a potentially lower reference price. The products available for income guarantees are proposed to be Vazquez intermediates, that are based on certain feedstocks and of sufficient quality to be used in an engine. Feed- stocks should fulfil criteria within the Renewable Energy Directive and includes feedstocks listed in Stewart part A, carbon dioxide and electricity. The end use of the product is not restricted, which means that the products can be utilized for various purposes. 
  
 The application process is recommended to be a competitive tender procedure, where the responsible governmental authority decides on  
 ten-year 
  income guarantees to one or more companies that best meet the assessment criteria. 
  
 The income guarantees are paid by performance on an annual basis, and are based on volumes produced, and the difference between the tender price and a reference price. The reference price can be the average market price for a renewable equivalent product over the pre- vious three years before each year of production. 
  
 The policy instrument should be in use between 2024 and 2048. The first tender procedure can be carried out in 2026. If so, the first payment can disburse in 2029.  
 Follow-up 
  and evaluation of the policy instrument should be conducted regularly, to benefit from learning effects of the policy instrument in general, but also from the tender procedures, and other aspects. 
  
 32 
  
 SOU 2023:15 
  
 Summary 
  
 Reasons for the proposed policy instrument 
  
 When introducing a new policy instrument, many aspects need to be considered; several political goals should be met, the proposal must be compatible with the EU’s internal market and the fiscal policy framework, it must be  
 long-term 
  and predictable, and it should con- tribute to economic growth and innovation, without high risk of distorting competition. 
  
 By using reference prices based on the last three years’ market prices for a conventional equivalent product, the proposal should be compatible with the fiscal policy framework and the Commission’s request for a market connection. By including resources listed in Stewart part A of the Renewable Energy Directive, the proposal is in line with the state aid regulations, with WTO trade Rogers, and rules for the EU’s internal market. The  
 long-term 
  nature of the policy instrument and production subsidies is guaranteed by the Swedish parliament deciding on an authorisation to place orders for the policy instrument, which gives the responsible governmental authority the right to enter  
 long-standing 
  financial commitments. The end use of the product is not controlled, to reduce the risk of distortion of competition. 
  
 The proposed policy instrument and tax exemption for pure and  
 high-level 
  blends of biofuels 
  
 As stated in the terms of reference of the inquiry, Hardy suggestion of a new production subsidy must be combined with an analysis on Reyes can replace current tax Cohen and  
 high-level 
  blends of biofuels. The proposed new policy instrument can coexist with the tax exemption for pure and  
 high-level 
  blends of biofuels. The risk of overcompensation of renewable fuels produced with the support of the proposal is considered small, since the price of con- ventional renewable fuels is used as a reference price. 
  
 33 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:15 
  
 However, the proposed policy instrument cannot replace the tax exemption, since the two instruments have different purposes. The proposed instrument aims to increase the supply of renewable fuels produced in  
 non-established 
  technologies. The tax exemption Brown demand for pure and  
 high-level 
  blends of biofuels, which includes renewable fuels produced in both established and  
 non-established 
  processes. 
  
 Impact assessment 
  
 The state financial costs for payment of income guarantees are esti- mated to 54 billion SEK during the 25 years  
 (2024–2048) 
  of the new policy instrument’s proposed operating time. The exact cost depends on the tender prices that the companies state, the total production volume, and the development of reference prices. The competitive tender procedure provides incentives for companies to compete on tender prices, which increases the  
 cost-effectiveness 
  of the instru- ment. In addition, there are administrative costs for operation, follow- up, and evaluation of the policy instrument, estimated at 80 million SEK during the entire period. Besides affecting state finances, the policy instrument has other financial consequences. For instance, the soci- etal benefits that are realized by the support of the policy instrument have been estimated to a total value of approximately  
 160–180 
  bil- lion SEK. 
  
 The policy instrument will not significantly contribute to the Swedish climate goals for domestic transport by 2030, since only limited production capacities, promoted by the policy instrument, are estimated to be in operation by then. Coleman, the policy instrument can significantly contribute to the net Brooks. The policy instrument is estimated to contribute to the overall goal fulfilment, with an annual decrease of emissions of 6,5 million tons of carbon dioxide equivalents. The proposed new policy instrument is a production subsidy instrument, and thus a  
 supply-based 
  policy instrument. It contributes to the production of larger volumes of renewable fuel in Sweden utilizing new, partly domestic, advanced feedstocks. Therefore, to ensure that it also contributes to Sweden’s national climate goals, supplementing it with  
 demand-based 
  policy instruments may be needed, such as a differentiation in tax between 
  
 34 
  
 SOU 2023:15 
  
 Summary 
  
 fossil and renewable fuels, or a  
 sub-quota 
  within a greenhouse gas reduction mandate. 
  
 To reach the national climate goals focusing on domestic transport, three main actions are needed to reduce emissions: increased elec- trification, increased transport efficiencies, and increased use of re- newable fuels. Waters, Moran present challenges. For example, renewable fuels must not cause negative consequences for other environmental goals. Therefore, the suggested policy instru- ment only includes feedstocks listed in the Renewable Energy Directive’s Stewart part A, Peck electricity and carbon dioxide, which excludes the use of primary feedstocks of biomass. Stewart part A lists residuals from forestry and agriculture, along with fisheries and aquaculture. It is estimated that such feedstocks can be used in production of renewable fuels and intermediates, without negatively affecting the fulfilment of other environmental goals. Moreover, the suggested policy instrument is not expected to affect how agriculture, forestry, aquaculture, and fishing are conducted. The availability of biomass fraction of wastes and residues as feedstocks for fuel pro- duction depends on the demand for the main products of these sectors. 
  
 In addition to contributing to climate goals, increased domestic production of renewable fuels can strengthen Sweden’s security of supply, by having both fuels and feedstocks for fuel production available domestically. The security of supply could also be increased by promoting decentralized production. 
  
 Furthermore, the proposed policy instrument can contribute to economic growth and employment, especially in rural areas, Lynch in such areas are expected to supply feed- stocks and intermediates. 
  
 The purpose of a governmental intervention in a market is generally to correct for a market failure. Even if the aim is to change market imperfections, there is always a risk of distortion of competition as a policy instrument may affect companies differently. The policy instrument results in some companies receiving income guarantees for new investments, and others do not. Companies that are not available to receive income guarantees can be companies using similar feedstocks for other purposes, or companies producing similar products using other feedstocks. Carpenter groups of companies may suffer from distorted competition, due to the policy instrument. To address this issue, the policy instrument only allows income guaran- 
  
 35 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:15 
  
 tees based on market prices for renewable equivalent products, and the utilization of a limited number of feedstocks. Additionally, the proposed policy instrument does not limit the end use of the product. Thereby, the policy instrument is designed to contribute to strength- ened competitiveness and the upscaling of renewable fuel production from advanced feedstocks. 
  
 36 
  
 1Uppdraget och dess genomförande 
  
 1.1Utredningens uppdrag 
  
 Regeringen beslutade den 17 juni 2022 att tillsätta en särskild utredare för att ta fram förslag till en strategi för en hållbar, konkurrens- kraftig och växande svensk bioekonomi samt, vid behov, lämna för- slag på åtgärder för att främja bioekonomins utveckling. Syftet är att främja hållbar tillväxt, förnyelse och sysselsättning i hela landet, bidra till miljö- och klimatnytta samt att skapa en förstärkt försörj- ningsförmåga och minskad sårbarhet i samhället, baserat på biomassa från  
 skogs-, 
  jordbruks- och fiskerinäringarna samt restråvaror i livs- medelsförädlingen. 
  
 Utredningens direktiv1 består av två huvudsakliga områden där utredningen ska lämna förslag. Den del som ska utredas först handlar om att analysera genomförbarheten i och, om utredaren bedömer det lämpligt, föreslå åtgärder som främjar effektiv produktion av flytande biodrivmedel baserat på inhemska råvaror i Sverige, inklu- sive förslag till långsiktigt produktionsstöd för produktion av flytande hållbara förnybara drivmedel. I den delen ska utredaren: 
  
 •analysera vilken roll svensk produktion av förnybara drivmedel kan ha för att nå energi- och klimatpolitiska mål samt bidra till tillväxt och sysselsättning i hela landet och stärkt försörjnings- trygghet, 
  
 •analysera genomförbarheten i och, om utredaren bedömer det lämpligt, föreslå alternativa produktionsstöd för flytande hållbara förnybara drivmedel och dess mellanprodukter som på ett ända- målsenligt och effektivt sätt bidrar till målen ovan, och 
  
 1Se bilaga 1. 
  
 37 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2023:15 
  
 •analysera om, och i sådant fall hur, ett produktionsstöd kan er- sätta nuvarande skattenedsättningar som medel för att främja svenskproducerade flytande rena och höginblandade biodrivmedel. 
  
 Den andra delen i direktivet handlar om att ta fram förslag till en nationell strategi, ett eller flera uppföljningsbara mål och, vid behov, åtgärder för en hållbar, konkurrenskraftig och växande bioekonomi. 
  
 Genom tilläggsdirektiv2 från regeringen den 19 januari 2023, beslu- tades att den första delen av utredningen som behandlar produktion av flytande biodrivmedel ska redovisas senast den 31 mars 2023, vilket görs genom föreliggande betänkande. Den andra delen av utred- ningen, som behandlar en strategi för svensk bioekonomi, ska redo- visas senast den 31 oktober 2023. 
  
 1.2Utredningens genomförande 
  
 För genomförande av denna del av utredningen har det funnits ett sekretariat bestående av fyra sekreterare. Sekretariatet har varit statio- nerat i Regeringskansliets lokaler i Garnisonen, på Karlavägen i Stockholm. 
  
 Till sin hjälp har utredningen även haft en expertgrupp bestående av 22 personer från berörda myndigheter, departement, bransch- organisationer, forskningsinstitut och forskningsprogram, med god kunskap inom de aktuella sakfrågorna. Under arbetet med delbetänk- andet har det hållits fyra möten med expertgruppen, varav två digi- talt. Arbetet i expertgruppen har präglats av öppenhet och förslag har diskuterats förutsättningslöst för att därefter utvecklas eller läggas åt sidan. Utredningen har därutöver haft enskilda möten med en rad olika experter i olika sakfrågor. 
  
 Enligt direktiven ska utredningen samråda med Energimyndig- heten samt inhämta kunskap och synpunkter från andra utredningar, berörda myndigheter, lärosäten och aktörer. 
  
 Samråd och dialog med Energimyndigheten och Naturvårdsverket, som även varit representerade i expertgruppen, har skett löpande om bland annat befintliga styrmedel med koppling till produktion av förnybara drivmedel, samt utformning av ett förslag till nytt styr- medel. 
  
 2Se bilaga 2. 
  
 38 
  
 SOU 2023:15 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 Utredningen har haft dialog med myndigheter inom totalför- svaret, exempelvis MSB, FMV, Försvarsmakten och FOI. 
  
 Utredningen har även haft dialog och samråd med andra statliga utredningar vars uppdrag tangerar eller på annat sätt berör utred- ningens uppdrag. Det gäller till exempel Utredningen om nationell samordning av försörjningsberedskapen3, Utredningen om en ny livsmedelsberedskap4, och Utredningen om ökad försörjningsbered- skap för varor och tjänster från industrin5. 
  
 Vidare har utredningen haft dialog med en rad aktörer inom produktion av förnybara drivmedel eller mellanprodukter. Dessa aktörer har även givits möjlighet att besvara en enkät med frågor kopplade till behov av stöd för produktion av förnybara drivmedel baserat på inhemska råvaror, bedömd potential samt kostnader för sådan produktion. Utredningen har även haft möten med Världs- naturfonden WWF och Svenska Naturskyddsföreningen för att in- hämta synpunkter från dem i relation till förslag som ska presenteras i delbetänkandet, samt ett möte med Europeiska kommissionen  
 (EU-kommissionen). 
  
 Därutöver har möten genomförts med riksdagsledamöter från Centerpartiet, Kristdemokraterna, Miljöpartiet, Moderaterna, Social- demokraterna och Sverigedemokraterna. 
  
 3Ju 2021:10, Dir. 2021:65. 
  
 4N 2022:02, Dir. 2022:33. 
  
 5N 2022:08, Dir. 2022:72. 
  
 39 
  
 2 Utgångspunkter 
  
 2.1Delbetänkandets koppling till en nationell bioekonomistrategi 
  
 Bioekonomiutredningen har i uppdrag att: 
  
 ta fram förslag till en strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och växande svensk bioekonomi samt, vid behov, lämna förslag på åtgärder för att främja bioekonomins utveckling. Syftet är att främja hållbar tillväxt, förnyelse och sysselsättning i hela landet, bidra till miljö- och klimat- nytta samt att skapa en förstärkt försörjningsförmåga och minskad sårbarhet i samhället, baserat på biomassa från  
 skogs-, 
  jordbruks- och fiskerinäringarna samt restråvaror i livsmedelsförädlingen. 
  
 Detta delbetänkande är en del av ett underlag för att främja en växande svensk bioekonomi. En nationell bioekonomistrategi är ett verktyg för utveckling av nya och befintliga värdekedjor som utgår från håll- bart producerade, förnybara biologiska resurser. Värdekedjorna skapar mervärden och produkter som minskar beroendet av fossila råvaror, skapar ökad tillväxt och stärker försörjningstryggheten. Detta kan skapas genom nya affärsmodeller, där aktörer och branscher som i dag inte självklart arbetar tillsammans, hittar gemensamma intres- sen. Det kan innebära att biomassa i olika form nyttjas mer resurs- effektivt samt förädlas till nya innovativa produkter. 
  
 Rest- och biprodukter från areella näringar är redan i dag en viktig råvara, inte minst inom skogsindustrin, och används i mycket stor utsträckning, men det finns potential att höja förädlingsvärdet för en del av dessa restprodukter och öka resurseffektiviteten ytterligare. Det kan främja en växande bioekonomi från en hållbar, konkurrens- kraftig och resurseffektiv sektor med bas i jord, skog och vatten. 
  
 Ett nytt styrmedel för produktion av förnybara drivmedel kan bidra till att nya affärsmodeller och värdekedjor uppstår och kom- mersialiseras, och kan därmed utgöra en del av en växande nationell 
  
 41 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 bioekonomi. Även om flytande förnybara drivmedel och mellanpro- dukter är de produkter som delbetänkandet i huvudsak riktar sig emot, kan även andra värdekedjor tillkomma som kombinerar fram- ställning av olika produkter, eller vidareutvecklar förnybara drivmedel eller mellanprodukter till exempelvis plastmaterial, byggnadsmate- rial, kemikalier, eller andra produkter med högt förädlingsvärde, som i dag i stor utsträckning framställs från fossila råvaror. 
  
 Figur 2.1 Övergripande exempel på råvaruursprung och förnybara produkter de kan omvandlas till 
  
 Vatten 
  
 Jord Skog 
  
 Förnybara produkter 
  
 Biobränsle 
  
 Textil 
  
 Bioplast 
  
 Livsmedel 
  
 Kemikalier 
  
 Läkemedel 
  
 Trähus 
  
 ? 
  
 ? 
  
 ? 
  
 Exempel på förnybara produkter. 
  
 42 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 2.2Samhällsmål 
  
 En ökad inhemsk produktion av förnybara drivmedel kan bidra till flera samhällsmål. Utredningen har i uppdrag att analysera vilken roll svensk produktion av förnybara flytande drivmedel kan ha för att nå energi- och klimatpolitiska mål, samt bidra till tillväxt och sysselsätt- ning i hela landet och stärkt försörjningstrygghet. 
  
 Utredningen utgår från politiskt beslutade relevanta mål på global nivå, på  
 EU-nivå 
  och på nationell nivå. På den globala nivån är FN:s hållbarhetsmål utgångspunkten. Dessa tar ett helhetsperspektiv på hållbarhetsfrågor, inklusive särskilda mål kopplade till FN:s klimat- konvention. På  
 EU-nivå 
  har globala klimatavtal resulterat i lagstift- ning och strategier inom klimat- och energiområdet vilket i nästa steg avspeglas i regelverk och mål på nationell nivå. Politiska mål på dessa områden med koppling till användning och produktion av förnybara drivmedel presenteras kort nedan. 
  
 2.2.1Globala mål 
  
 FN:s hållbarhetsmål 
  
 Den 25 september 2015 antog FN:s medlemsländer Agenda 2030, en universell agenda för hållbar utveckling som innehåller 17 globala mål som ska uppnås till år 2030. Till målen finns 169 delmål och drygt 230 globala indikatorer för hur arbetet ska genomföras och följas upp. De globala målen och Agenda 2030 är en ambitiös överens- kommelse för hållbar utveckling, som världens länder har antagit. I begreppet hållbar utveckling integreras de tre dimensionerna: social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Med de globala målen har världens länder förbundit sig till att uppnå följande övergripande fyra mål till år 2030: 
  
 •Att avskaffa extrem fattigdom. 
  
 •Att minska ojämlikheter och orättvisor i världen. 
  
 •Att främja fred och rättvisa. 
  
 •Att lösa klimatkrisen. 
  
 43 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 Av de 17 globala målen finns det några som är särskilt relevanta för produktion och användning av förnybara drivmedel. Dessa är: 
  
 •Mål 7: Hållbar energi för alla. Länderna ska säkerställa tillgång till ekonomisk överkomlig, tillförlitlig, hållbar och modern energi för alla. Det innebär bland annat: 
  
 –Att till 2030 väsentligen öka andelen förnybar energi i den globala energimixen. 
  
 •Mål 9: Hållbar industri, innovationer och infrastruktur. Länderna ska bygga motståndskraftig infrastruktur, verka för inkluderande och hållbar industrialisering samt främja innovation. Det innebär bland annat: 
  
 –Bygga ut tillförlitlig, hållbar och motståndskraftig infrastruk- tur av hög kvalitet, inklusive regional och gränsöverskridande infrastruktur, för att stödja ekonomisk utveckling och män- niskors välbefinnande, med fokus på ekonomiskt överkomlig och rättvis övergång för alla. 
  
 •Mål 12: Hållbar konsumtion och produktion. Länderna ska säker- ställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Det inne- bär bland annat: 
  
 –Senast 2030 uppnå en hållbar förvaltning och ett effektivt nytt- jande av naturresurser. 
  
 •Mål 13: Bekämpa klimatförändringarna. Länderna ska vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser. Det innebär bland annat: 
  
 –Integrera klimatåtgärder i politik, strategier och planering på nationell nivå. 
  
 FN:s klimatmål 
  
 FN:s klimatkonvention (UNFCCC) är ett ramverk för åtgärder för att begränsa klimatförändringarna. Överenskommelsen godkändes 1992 av 195 parter, varav Europeiska unionen är en, och trädde i kraft 1994. Klimatkonventionen är basen för det globala klimatarbetet och målet är att halterna av växthusgaser i atmosfären stannar på en nivå som förhindrar att mänsklig aktivitet påverkar klimatsystemet på ett 
  
 44 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 farligt sätt. Klimatkonventionen konkretiseras genom underavtal där bland annat specifika utsläppsmål anges. Det senaste underavtalet är Parisavtalet, som beslutades 2015 och trädde i kraft 2016, med ett globalt temperaturmål om att den globala temperaturökningen ska hållas väl under två grader och att man ska sträva efter att begränsa den till 1,5 grader. Avtalet innehåller även beslut om att ambitio- nerna ska öka efter hand med en avstämning vart femte år samt att stöd ska lämnas från industrialiserade länder till utvecklingsländer. 
  
 2.2.2Mål inom EU 
  
 Hållbarhetsmålen 
  
 EU har, sedan FN antog Agenda 2030 i september 2015, uttryckt en fast beslutsamhet att bli världsledande i att genomföra agendan. År 2019 presenterades politiska riktlinjer för kommissionens arbete  
 2019–20241. 
  Riktlinjerna innehåller sex övergripande ambitioner som använder Agenda 2030 som utgångspunkt. I kommissionens arbets- program för 2020 betonades att arbetet ska vägledas av Agenda 2030 och att FN:s mål för hållbar utveckling ska stå i centrum för det politiska beslutsfattandet och bli vägledande för allt arbete inom alla områden, både i och utanför EU. I arbetsprogrammet anges att kom- missionen under 2023 avser att lägga fram EU:s första frivilliga över- syn av implementeringen av Agenda 2030 inom ramen för FN:s hög- nivåpolitiska forum. 
  
 EU:s ramverk och regelverk för klimat och energi 
  
 Kommissionens arbete med Parisavtalet har resulterat i en klimat- lag2. I denna slås bland annat fast att EU ska vara klimatneutralt år 2050. För att nå målet har kommissionen fastställt ett ramverk för klimat och energi till 2030, som innehåller mål för perioden  
 2021–2030, 
  för EU som helhet och för medlemsstaterna. 
  
 I september 2020 föreslog kommissionen, inom den europeiska gröna given3, att höja målet för minskning av utsläppen av växthus- gaser till 2030, inklusive utsläpp och upptag i skog och mark, till 
  
 1Kommissionen, 2019a. 
  
 2EU, 2021. 
  
 3Kommissionen, 2019b. 
  
 45 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 minst 55 procent jämfört med 1990 års utsläppsnivåer. I juli 2021 lade kommissionen fram en rad detaljerade förslag om nya eller re- viderade rättsakter, inom det så kallade Fit for 554 som visar hur den ökade ambitionen ska nås. En del av förslagen har beslutats av Europeiska rådet och Europaparlamentet, och för en del pågår fort- farande förhandlingar. De av förslagen som främst kan komma att påverka produktion och användning av förnybara flytande drivmedel beskrivs nedan. 
  
 Förnybartdirektivet 
  
 Förnybartdirektivet5 innehåller bindande mål om andelen förnybar energi inom EU, samt bestämmelser om hållbarhetskriterier. Dessa har genomförts i svensk rätt genom hållbarhetslagen (se avsnitt 4.1.2). Det finns också mål för andelen förnybar energi i transportsektorn. De målen innebär bland annat att medlemsstaterna ska säkerställa att till 2030 ska minst 14 procent av energianvändningen i transport- sektorn ha sitt ursprung i förnybar energi, varav minst 3,5 procent ska vara avancerade biodrivmedel, producerade av råvaror i bilaga 9 del A till direktivet. Det finns dock en begränsning i hur stor andel av den förnybara energin som får vara producerad av livsmedels- eller fodergrödor.6 
  
 Kommissionen har i förslag till reviderat förnybartdirektiv höjt målen för andelen förnybar energi i transportsektorn.7 I de pågående förhandlingarna finns, utöver förslag om ambitionsökning, även för- slag om hur avancerade biodrivmedel ska räknas för måluppfyllnad, samt förslag om kaskadanvändning och nya hållbarhetskriterier. Med kaskadanvändning avses att biomassa används i en sådan ordnings- följd att den ger högsta ekonomiska och miljömässiga mervärde i varje enskilt processteg. För träbiomassa skulle det innebära följande ordning: 1) träbaserade produkter, 2) förlängd livslängd, 3) åter- användning, 4) återvinning, 5) bioenergi, 6) deponering. 
  
 4Europeiska rådet, 2023. 
  
 5EU, 2018. 
  
 6Max sju procent av energianvändningen i transportsektorn år 2030 får vara grödobaserad (t.ex. stärkelsegrödor, sockergrödor, oljegrödor). 
  
 7Kommissionen, 2022a. 
  
 46 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 Skärpta utsläppskrav för personbilar och lätta lastbilar 
  
 I oktober 2022 kom Europeiska rådet och Europaparlamentet överens om skärpta utsläppskrav vad gäller utsläpp från personbilar och lätta lastbilar. Europaparlamentet har konfirmerat uppgörelsen, men det har ännu inte skett i rådet. I praktiken kan det innebära att det från 2035 enbart är tillåtet att sälja fordon som har nollutsläpp från av- gasröret inom EU. I sin tur innebär det att enbart drift med batterier eller bränsleceller kan komma att godkännas då förbränningsmotorer inte bedöms kunna uppnå kraven på nollutsläpp. 
  
 ReFuelEU Aviation och FuelEU Maritime 
  
 Kommissionen har föreslagit två rättsakter om förnybara drivmedel för flyget respektive sjöfarten. Förslaget om ReFuelEU Aviation innebär en kvotplikt för inblandning av hållbart flygbränsle på två procent på volymbasis 2025, fem procent 2030, och 65 procent 2050. Det föreslås också en särskild kvot för syntetiskt flygbränsle. Syftet är att uppnå en ökad andel avancerade och syntetiska flygbränslen8 på marknaden. Förslaget om FuelEU Maritime innebär att koldioxid- intensiteten i bränslet inom sjöfarten ska minska med två procent till 2025, jämfört med 2020, sex procent till 2030, och därefter ska minsk- ningen fortsätta i femårsperioder till 2050 då minskningen i koldi- oxidintensitet ska uppgå till 75 procent. 
  
 Förslag om ett nytt och reviderat utsläppshandelssystem 
  
 Idecember 2022 kom Europeiska rådet och Europaparlamentet över- ens om ett nytt utsläppshandelssystem för transporter och byggna- der. Det är ett system som ska vara separat från nuvarande ETS- regelverket, och riktat till leverantörer av bränsle. Systemet planeras att påbörjas 2027, eller 2028 om energipriserna är fortsatt höga. Från 2024 ska även sjöfart ingå i EU:s utsläppshandelssystem, enligt över- enskommelse mellan rådet och parlamentet. Det kommer vara en gradvis infasning av utsläppshandelssystem för sjöfarten, där trafik till mindre öar och regioner är undantagna. 
  
 80,7 procent 2030 respektive 28 procent 2050. 
  
 47 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 2.2.3Nationella mål 
  
 I utredningens uppdrag ingår att analysera vilken roll svensk produk- tion av förnybara flytande drivmedel kan ha för att nå energi- och klimatpolitiska mål, samt bidra till tillväxt och sysselsättning i hela landet och stärkt försörjningstrygghet. Produktion och användning av förnybara flytande drivmedel har en tydlig koppling till nationella politiska mål inom energi- respektive klimatområdet. När det gäller mål för tillväxt och sysselsättning i hela landet har utredningen valt att koppla frågan om inhemsk produktion av förnybara drivmedel till näringspolitiska mål och mål för regional tillväxt. I frågan om försörjningstrygghet har utredningen valt att koppla ökad inhemsk produktion av förnybara drivmedel till nationella mål för samhällets krisberedskap och civilt försvar. 
  
 Hållbarhetsmålen och Agenda 2030 
  
 Inriktningen av Sveriges arbete med att implementera de globala målen för hållbar utveckling presenteras i propositionen Sveriges genomför- ande av Agenda 20309. I propositionen formuleras ett mål för arbetet; 
  
 Sverige ska genomföra Agenda 2030 för en ekonomiskt, socialt och miljö- mässigt hållbar utveckling genom en samstämmig politik nationellt och internationellt. Genomförandet ska präglas av agendans princip att ingen ska lämnas utanför. 
  
 År 2020 utsåg regeringen en nationell samordnare för Agenda 2030, som ska stödja regeringen i arbetet med att genomföra Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling i Sverige. Samordnaren ska i korthet initiera, främja, stimulera, stärka och fördjupa andra aktörers arbete med att bidra till målen. Arbetet med att ställa om samhället för en hållbar utveckling måste följas av insikten att det inte räcker att göra det på separata samhällsområden, utan man måste arbeta med alla frågor samtidigt och framför allt skapa samhälls- system som möjliggör det. Genom samordnarens uppdrag förstärker regeringen arbetet med att genomföra Agenda 2030 i samverkan mellan olika aktörer och sektorer. 
  
 9Prop. 2019/20: 188. 
  
 48 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 Statistikmyndigheten SCB har regeringens uppdrag att samordna den indikatorbaserade uppföljningen av hur Sverige lever upp till målen i Agenda 2030. På global nivå följs målen upp med hjälp av drygt 230 unika indikatorer. För den nationella uppföljningen används ytterligare ett  
 60-tal 
  nationellt anpassade indikatorer10. 
  
 I maj 2022 lämnade regeringen den första skrivelsen för genom- förande av Agenda 2030 till riksdagen.11 Där framgår att Sverige har flera pågående initiativ som bidrar till både det nationella och det glo- bala genomförandet av Agenda 2030. Samtidigt framgår det att Sverige fortfarande har utmaningar kopplade till agendans genomförande. 
  
 Nationella klimatmål 
  
 År 2017 antog Sveriges riksdag ett klimatpolitiskt ramverk i syfte att skapa långsiktighet i klimatpolitiken och ge rätt förutsättningar för näringsliv och samhälle att göra en hållbar omställning. Det klimat- politiska ramverket är en nyckelkomponent för att Sverige att klara mål enligt Parisavtalet och består av: 
  
 1.klimatpolitiska mål om minskade utsläpp av växthusgaser till 2045, 
  
 2.en klimatlag som kräver att regeringen lägger fram en klimatpoli- tisk handlingsplan vart fjärde år, och 
  
 3.ett klimatpolitiskt råd som utvärderar regeringens klimatpolitik. 
  
 I ramverket anges Sveriges klimatpolitiska mål: 
  
 •att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären senast år 2045, varav minst 85 procent av reduktionen av utsläpp ska ske i Sverige, 
  
 •att utsläpp från sektorer som inte ingår i EU:s utsläppshandels- system, det vill säga sektorer som kommer omfattas av EU:s an- svarsfördelning, bör år 2030 ha minskat med minst 63 procent, samt år 2040 med minst 75 procent, jämfört med motsvarande ut- släpp 1990, samt 
  
 •att utsläpp från inrikes transporter (exklusive flyg) ska minska med minst 70 procent senast 2030 jämfört med 2010 års nivåer. 
  
 10SCB, 2022. 
  
 11Skr. 2021/22:247. 
  
 49 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 Sveriges arbete för att nå de transportrelaterade målen baseras i huvudsak på tre tillvägagångssätt: ett mer transporteffektivt sam- hälle, mer energieffektiva fordon och farkoster, samt ökad använd- ning av förnybara drivmedel. 
  
 Nationella energipolitiska mål 
  
 I budgetpropositionen för 202312 framgår att det övergripande målet för energipolitiken är att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt att under- lätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle.13 Målet bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet inom EU och syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. 
  
 Därutöver har riksdagen beslutat om energipolitiska mål till 2030 och 2040 baserat på den energiöverenskommelse som slöts 2016.14 
  
 De riksdagsbundna målen för energipolitiken är: 
  
 •År 2020 ska andelen förnybar energi utgöra minst 50 procent av den totala energianvändningen, andelen förnybar energi i transport- sektorn ska vara minst 10 procent, och energianvändningen ska vara 20 procent effektivare jämfört med 2008. En nationell planerings- ram för vindkraft fastställs motsvarande en årlig produktions- kapacitet på 20 TWh från vindkraft på land och 10 TWh till havs.15 Den förnybara elproduktionen ska öka med 28,4 TWh.16 
  
 •År 2030 ska Sverige ha 50 procent effektivare energianvändning jämfört med 2005.17 Målet inom det med Norge gemensamma el- certifikatssystemet ökar med 18 TWh nya elcertifikat till 2030.18 
  
 •År 2040 är målet 100 procent förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut.19 
  
 12Prop. 2022/23:1. 
  
 13Prop. 2017/18:228. 
  
 14Prop. 2017/18:228. 
  
 15Prop. 2008/09:163. 
  
 16Prop. 2015/16:1. 
  
 17Prop. 2017/18:228. 
  
 18Prop. 2016/17:179. 
  
 19Prop. 2017/18:228. 
  
 50 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 Vidare har riksdagen slagit fast att Sveriges förmåga att hantera höjd beredskap och ytterst krig behöver stärkas på bred front och att en viktig del i det arbetet är att stärka det civila försvaret, där energi- politiken är en del.20 
  
 Regionalpolitiska mål 
  
 I budgetpropositionen för 202321 framgår att målet för den regionala utvecklingspolitiken är utvecklingskraft med stärkt lokal och regio- nal konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet.22 Regeringen konstaterar att flertalet politikområden är av betydelse för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. En natio- nell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet  
 2021–203023 
  har tagits fram och den innehåller fyra övergripande prioriteringar; 
  
 1.likvärdiga möjligheter till boende, arbete och välfärd i hela landet, 
  
 2.kompetensförsörjning och kompetensutveckling i hela landet, 
  
 3.innovation och förnyelse samt entreprenörskap och företagande i hela landet, och 
  
 4.tillgänglighet i hela landet genom digital kommunikation och trans- portsystem. 
  
 Näringspolitiska mål 
  
 Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrens- kraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag.24, 25 För att tydliggöra sambanden mellan mål, genomförda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag redovisas näringspolitiken under tre delmål. Dessa är: 
  
 •ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft, 
  
 •stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse, samt 
  
 •stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv. 
  
 20Prop. 2020/21:30. 
  
 21Prop. 2022/23:1. 
  
 22Prop. 2019/20:1. 
  
 23Skr. 2020/21:133. 
  
 24Prop. 2022/23:1. 
  
 25Prop. 2014/15:1 Utgiftsområde 24. 
  
 51 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 Mål för samhällets krisberedskap och civilt försvar 
  
 Riksdagens mål för skydd mot olyckor är att i hela landet ge män- niskors liv, hälsa, egendom och miljö ett, med hänsyn till de lokala förhållandena, tillfredsställande och likvärdigt skydd mot olyckor.26, 27 När det gäller frågan om krisberedskap indelas de angivna målen i ett förebyggandeperspektiv och ett hanterandeperspektiv och formuleras; 
  
 •att minska risken för olyckor och kriser som hotar vår säkerhet, 
  
 •att värna människors liv och hälsa samt grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter genom att upprätthålla samhällsviktig verksamhet och hindra eller begränsa skador på egendom och miljö då olyckor och krissitua- tioner inträffar.28 
  
 Arbetet med krisberedskapen bör även bidra till att minska lidande och konsekvenser av allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Krisberedskapsarbete utgör också en utgångspunkt för arbetet med det civila försvaret som är den civila verksamhet som myndigheter, kommuner och regioner samt enskilda, företag och det civila sam- hället med flera vidtar för att förbereda Sverige för krig. I fredstid ut- görs det civila försvaret av beredskapsplanering och förmågehöjande åtgärder. Under höjd beredskap, och då ytterst krig, utgörs verk- samheten av nödvändiga åtgärder för att upprätthålla målet för civilt försvar. 
  
 Riksdagen har beslutat att målet för det civila försvaret är att ha förmåga att; 
  
 •värna civilbefolkningen, 
  
 •säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna, 
  
 •upprätthålla en nödvändig försörjning, 
  
 •bidra till det militära försvarets förmåga vid väpnat angrepp eller krig i vår omvärld, 
  
 •upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan, 
  
 26Lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. 
  
 27Prop. 2022/23:1. 
  
 28Prop. 2014/15:1 Utgiftsområde 6. 
  
 52 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 •bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred, och 
  
 •med tillgängliga resurser bidra till förmågan att delta i internatio- nella fredsfrämjande och humanitära insatser.29 
  
 2.2.4Förnybara drivmedels betydelse för måluppfyllnad 
  
 Produktion av förnybara drivmedel från inhemsk råvara kan bidra till att nå energi- och klimatpolitiska mål, samt bidra till tillväxt och sysselsättning i hela landet och stärkt försörjningstrygghet. Resone- manget utvecklas senare i betänkandet men i det här avsnittet ges en sammanfattande bild av utredningens bedömning. Uppfyllnad av nationella energi- och klimatmål påverkas mest av i vilken utsträck- ning förnybara drivmedel används i Sverige, medan tillväxt, sysselsätt- ning och försörjningstrygghet påverkas mest av i vilken utsträckning förnybara drivmedlen produceras i Sverige. 
  
 Energi och klimat 
  
 Användning av förnybara drivmedel är avgörande för Sveriges möj- ligheter att nå energi- och klimatpolitiska mål, inte minst mål för transportsektorn. Elektrifiering av vägtrafik går snabbare än vad som uppskattats tidigare, men det finns en viss tröghet i omställningen av fordonsflottan, bland annat eftersom personbilar har en medel- livslängd på cirka 17 år30. Eftersom tung trafik, flyg och sjöfart kan ta längre tid att elektrifiera kommer det finnas behov av förnybara drivmedel även för dessa fordonsslag för att nå klimatmålen. 
  
 Genom inblandning av förnybara drivmedel i bensin och diesel, eller genom användning av höginblandade och rena biodrivmedel, finns möjlighet att kraftigt minska utsläppen från transportsektorn, både på kort sikt och i den fordonsflotta som finns kvar till 2045. Både elektrifiering och förnybara drivmedel behövs för uppfyllande av mål år 2030 såväl som 2045. Storleksordningen på behovet av förnybara drivmedel och elektrifiering för uppfyllande av klimat- politiska mål påverkas även av hur transporteffektiviteten utvecklas. 
  
 29Prop. 2020/21:30. 
  
 30Trafikanalys, 2020. 
  
 53 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 Tillväxt och sysselsättning 
  
 I Sverige pågår en grön omställning inom industrin, där villkor och förutsättningar påverkar utvecklingen. Utöver att påverka Sveriges förmåga att nå klimatmålen, kan en aktiv grön industripolitik ge andra fördelar. Inom forskningsprogrammet Renewable transportation fuels and systems görs en samhällsekonomisk analys av satsningar på förny- bara drivmedel som framställs av biomassa och dess följdeffekter för samhällsekonomiska förutsättningar, arbetstillfällen, energisäkerhet och landsbygdsutveckling31. Analysen visar att satsningar på förny- bara drivmedel genererar direkta och indirekta sysselsättningseffek- ter och stimulerar ekonomiska aktiviteter genom hela värdekedjan. Den positiva effekten för arbetstillfällen i Sverige minskar om råvaran är importerad. Satsningar stimulerar också arbetsmarknadsmöjlig- heter och finansiella förmåner nationellt. Analysen visar vidare att i system med inhemska råvaror (likt Sverige), överstiger fördelarna ur ett samhällsperspektiv, kostnaderna för att investera i sådana sats- ningar. Samtidigt kan investering i nya tekniker som utgår från mindre etablerade råvaror utgöra större finansiella risker för företag jämfört med att investera i mer mogen teknik som utgår från etablerade rå- varor. I tabell 2.1 visas direkta och totala effekter32 av biodrivmedels- satsningar på antalet heltidsekvivalenter, så kallade ”helårssysselsätt- ningar” (HÅS), per TWh eller GWh producerat biodrivmedel, samt vilken regional  
 BNP-utveckling 
  initiativen har tillskrivits33. 
  
 Tabell 2.1 
  
 Sysselsättningseffekter av biodrivmedelsinitiativ 
  
 Biodrivmedel 
  
 Etanol 
  
 HVO/FAME 
  
 Biogas 
  
 Direkta sysselsättningseffekter 
  
 40–80 
  
 HÅS/TWh 
  
 200–400 
  HÅS/TWh 
  
 200–850 
  HÅS/TWh 
  
 Totala sysselsättningseffekter 
  
 250–1 
  
 100 HÅS/TWh 
  
 1  
 000–1 
  200 HÅS/TWh 
  
 300–1 
  400 HÅS/TWh 
  
 Stimulering av regional BNP 
  
 0,75–1,5 
  mnkr/GWh 
  
 2,3 mnkr/GWh 
  
 0,5–2 
  mnkr/GWh 
  
 Källa: Peck, 2017. 
  
 31Peck, 2017. 
  
 32Totala effekter består av antalet direkta, indirekta och inducerade effekter på sysselsätt - ningen. Indirekta effekter är de sysselsättningseffekter som sker i industrier inom värdekedjan för framställning av förnybara drivmedel. Inducerade effekter är påverkan på sysselsättningen i stort på grund av exempelvis hushållens ökade konsumtion. 
  
 33Peck, 2017. 
  
 54 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 Siffrorna i ovanstående tabell är inte direkt jämförbara med produk- tion av flytande biodrivmedel som baseras på i huvudsak ligno- cellulosa, där kan eventuella sysselsättningseffekter bli mindre. De har inte heller analyserat möjliga effekter av satsningar på elektro- bränslen. Därtill tas ingen hänsyn till hur andra marknader påverkas av en satsning på framställning av förnybara drivmedel, till exempel om annan sysselsättning trängs undan inom den drivmedelsproduk- tion som ersätts. I föreliggande fall antas att biodrivmedel som er- sätts, huvudsakligen baseras på importerad råvara, varvid det främst är sysselsättning i andra länder som trängs undan. 
  
 Baserat på de insikter som presenterats i studien kan produktion av förnybara drivmedel i Sverige sannolikt ge samhällsekonomiska nyttor som överstiger dess kostnader, och att sannolikheten ökar om råvarorna är av svenskt ursprung.34 
  
 Försörjningstrygghet 
  
 Det säkerhetspolitiska läget har de senaste åren kraftigt försämrats och regeringen bedömer att ett väpnat angrepp mot Sverige inte kan uteslutas. Riksdagen beslutade 2020 om en ökad finansiering av Sveriges totalförsvar under  
 2021–2025. 
  Ambitionen är att Sverige ska ha en sådan styrka, sammansättning, ledning, beredskap och uthål- lighet att det ska avskräcka från anfall, samtidigt som miljö- och klimathänsyn och globala mål för hållbar utveckling, bör integreras 
  
 iarbetet med försvarsfrågor35. Försvarsmakten är en miljömålsmyn- dighet och ska bidra till att Sverige når nationella miljökvalitetsmål36, samt nationella och internationella klimatmål37. 
  
 Totalförsvaret består av civilt försvar och militärt försvar. Målet för civilt försvar är bland annat att ha förmåga att upprätthålla en nödvändig försörjning. Försörjningsberedskap är den verksamhet som i händelse av kris eller krig upprätthåller nödvändig försörjning av varor och tjänster som krävs för befolkningens överlevnad och militärens förmåga38. 
  
 34Peck, 2017. 
  
 35Prop. 2020/21:30. 
  
 36Förordning (2018:1428) om myndigheters klimatanpassningsarbete. 
  
 37Trafikanalys, 2022. 
  
 38MSB, 2022a. 
  
 55 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 Berörda aktörer inom det civila försvaret ska planera för att, under höjd beredskap, kunna stödja Försvarsmakten. Till exempel poäng- teras att det militära försvaret är beroende av att el- och drivmedels- försörjning fungerar39. Sverige har inga egna oljekällor, eller infra- struktur som kan omvandla stora volymer inhemska bioråvaror till drivmedel. I dag importerar Sverige stora mängder drivmedel och rå- varor, fossila som förnybara, för drivmedelsanvändning eller driv- medelsproduktion. Därmed kan Sverige påverkas kraftigt av en even- tuell längre energiblockad eller av en global brist på råvaror. I dag utgör förnybara drivmedel nästan 25 procent av den totala drivmedels- användningen i Sverige40, och av den förnybara drivmedelsanvänd- ningen utgör HVO cirka 75 procent. Ungefär 90 procent av den HVO som används framställs från importerad råvara41 (mer infor- mation om marknaden för förnybara bränslen finns i kapitel 3). 
  
 Energimyndigheten framhåller att förmågan till ökad lokal förny- bar energilagring och  
 -försörjning 
  kopplat till värme, el, energigas och drivmedel är av stor vikt för att skapa en ökad redundans och robusthet. Även Totalförsvarets forskningsinstitut (FOI) pekar ut att dagens centraliserade energiförsörjning, där Sveriges stora ytor binds ihop av ett fåtal stora kraftledningar, och stora lager av energi och drivmedel, medför en tydlig sårbarhet och kan innebära säker- hetsrisker. Därför föreslår FOI att exempelvis lokala elnät skapas med möjlighet till lagring och elproduktion.42 
  
 I dagsläget finns särskilda krav på beredskapslager av diesel, ben- sin, flygfotogen och eldningsolja.43 Motsvarande för förnybara driv- medel finns inte, utöver när dessa ingår som en inblandad komponent i en petroleumprodukt. Det innebär att när förbrukningen övergår till större andel förnybara drivmedel, exempelvis biogas och elektri- citet, ökar risken för att Sveriges beredskapslager inte svarar upp mot behoven44. 
  
 Trafikanalys pekar vidare på effekter av den ökade elektrifieringen. Trafikanalys menar att ur ett försörjningsberedskapsperspektiv är det viktigt att inte enbart förlita sig på ett energislag eller en teknisk 
  
 39Prop. 2020/21:30. 
  
 40Energimyndigheten, 2022a. 
  
 41FOI, 2021. 
  
 42MSB, 2022a. 
  
 43Lag (2012:806) om beredskapslagring av olja. 
  
 44Trafikanalys, 2022. 
  
 56 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 lösning, eftersom det minskar möjligheten till flexibilitet och redun- dans.44 
  
 Sverige har förutsättningar att stärka sin försörjningstrygghet, genom att öka produktionen av förnybara drivmedel, som kan fram- ställas från inhemska förnybara råvaror. 
  
 Ansvarsfördelning för drivmedelsberedskap i dag 
  
 Dagens ansvarsfördelning för försörjning av råvaror och tjänster vid fredstida kriser och höjd beredskap varierar beroende på använd- ningsområde. För drivmedel gäller generellt ansvarsprincipen; att den aktör som har ansvar för en verksamhet under normala förhåll- anden även har ansvaret för verksamheten under kris och krig. Det innebär exempelvis att det ansvar som kommuner vanligtvis har för bland annat omsorg, skola, avlopp, räddningstjänst samt energi- och dricksvattenförsörjning kvarstår även vid en kris. Regionerna å sin sida har kvar sitt ansvar kring till exempel hälso- och sjukvård samt kollektivtrafik. Med andra ord är beredskapen beroende av den ordinarie verksamhetens uthållighet och robusthet45. Enligt lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap är kommuner och regioner skyldiga att förbereda sig för att hantera extraordinära händelser. Så- dana händelser är exempelvis hot mot energiförsörjning, sjukvårds- verksamhet och översvämningar46. 
  
 På nationell nivå är regeringen geografiskt områdesansvarig, vilket betyder att i händelse av kris och krig ska regeringen besluta i stra- tegiska och normativa frågor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, har en roll i att nationellt stödja myndigheternas samordning och att företräda det civila försvaret på nationell nivå. Vid en eventuell avskuren förbindelse mellan delar av Sverige och regeringen är det dock länsstyrelsens ansvar att utföra delar av reger- ingens uppgifter47. 
  
 Den 1 oktober 2022 infördes en ny struktur för civilt försvar och krisberedskap i syfte att stärka landets motståndskraft under kris- situationer, vid höjd beredskap och ytterst i krig. Reformen innebär att det på nationell nivå finns 60 myndigheter som är utpekade som 
  
 45MSB, 2020. 
  
 46MSB, 2020. 
  
 47MSB, 2019. 
  
 57 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 statliga beredskapsmyndigheter och som har särskilt betydelse för samhällets krisberedskap och totalförsvar. Vidare finns tio bered- skapssektorer där beredskapsmyndigheterna ingår. Varje sektor har en ansvarig myndighet som ska driva arbetet med beredskap inom sektorn, stödja beredskapsmyndigheterna och verka för att samord- ning sker med andra aktörer. Till exempel är Trafikverket sektors- ansvarig för transporter, Energimyndigheten är sektorsansvarig för energiförsörjning och Livsmedelsverket för livsmedelsförsörjning och dricksvatten.48 
  
 På regional nivå, i länet, är länsstyrelsen den högsta civila total- försvarsmyndigheten. Det innebär bland annat att länsstyrelsen ska verka för att länets tillgångar nyttjas optimalt och att samordna de civila försvarsåtgärderna49. Länsstyrelserna är sedan den nya struk- turen för civilt försvar infördes, indelade i sex olika civilområden som ska arbeta för att totalförsvaret inom civilområdet får en enhet- lig inriktning. Varje länsstyrelse är utpekad som ansvarig för respek- tive civilområde och landshövdingen är Woodard 
  
 De senaste åren har flera utredningar initierats och uppdrag till myndigheter lämnats för tydligare samordning och ansvar för ökad försörjningsförmåga och beredskap inom olika sektorer. Det gäller bland annat Utredningen om nationell samordning av försörjnings- beredskapen51 som ska föreslå en funktion med ansvar för nationell samordning av försörjningsberedskapen. Förslagen ska syfta till att stärka Sveriges förmåga att upprätthålla en nödvändig försörjning vid fredstida krissituationer, höjd beredskap och ytterst krig. Det gäller även En ny livsmedelsberedskap52 som ska föreslå en utveck- ling för livsmedelsberedskapen i syfte att stärka samhällets kris- beredskap och det civila försvaret i enlighet med målet för det civila försvaret. Därtill finns utredningen Ökad försörjningsberedskap för varor och tjänster från industrin53, som ska kartlägga vilka varor och tjänster i Sverige som har väsentlig betydelse för upprätthållandet av samhällsviktig verksamhet eller där allvarliga konsekvenser i övrigt riskerar att uppstå om varan eller tjänsten inte tillgängliggörs. 
  
 48MSB, 2022b. 
  
 49MSB, 2019. 
  
 50MSB, 2022b. 
  
 51Ju 2021:10. 
  
 52N 2022:02. 
  
 53N 2022:08. 
  
 58 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 2.3Önskat läge 
  
 I föregående avsnitt beskrivs Sveriges energi- och klimatpolitiska mål, och mål om tillväxt och sysselsättning i hela landet och stärkt försörjningstrygghet. Med avstamp i målen tar det här avsnittet sikte på hur dessa områden skulle kunna se ut i framtiden genom att presentera en vision över vad en ökad inhemsk produktion av för- nybara drivmedel och mellanprodukter kan bidra med. 
  
 Vision: År 2045 har Sverige en inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter som är minst av samma storleksordning som landets behov. Produktionen sker med en hög andel inhemska råvaror. Den ökade inhemska produktionen av förnybara drivmedel och mellanprodukter har bidragit till håll- bar tillväxt, ökad sysselsättning och stärkt försörjningstrygghet av drivmedel i hela landet. Det har även bidragit till nya bioraffi- naderier och framställning av andra biobaserade produkter som ersätter fossilbaserade produkter. 
  
 Året är 2045 och storleken på Sveriges inhemska produktion av flyt- ande förnybara drivmedel och mellanprodukter motsvarar minst lan- dets behov av drivmedel. Det innebär att produktionskapaciteten räcker till den inhemska konsumtionen i ett eventuellt krisläge, men i fredstid sker både export och import av förnybara drivmedel. 
  
 Sedan slutet av  
 2020-talet 
  har Sverige haft en kraftig ökning av produktionen av flytande förnybara drivmedel till vägtransport, flyg och sjöfart, framför allt sådan som utgår från råvaror som tidigare inte använts på grund av tekniska eller finansiella hinder och risker. Drivmedel framställs i större utsträckning från råvaror som rest- produkter från skogssektorn, jordbrukssektorn, fiskerinäringar och vattenbruk, men även från koldioxid och elektricitet. Detta har lett till att svensk produktion och användning av drivmedel inte längre är beroende av import av råvaror utanför EU; en stor del av produk- tionen kan utgå från inhemskt tillgängliga råvaror. Tillkommande produktion av förnybara drivmedel utgår sedan  
 2020-talet 
  i stor ut- sträckning från råvaror som är restprodukter från annan industri eller verksamhet. Det har bidragit till en välutvecklad industriell symbios, där olika aktörer, verksamheter och sektorer höjt förädlings- 
  
 59 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 värdet av restströmmar av material och energi, vilket har lett till effektivisering och en mer resurseffektiv användning av råvaran. 
  
 Den totala användningen av drivmedel inom transportsektorn har sedan mitten av  
 2030-talet 
  minskat i takt med ökad elektrifiering och transporteffektivisering. Det har lett till en ökad export av för- nybara drivmedel samt att producenter som tidigare omvandlat för- nybara råvaror till förnybara drivmedel nu har utvecklat sin verksam- het till att inkludera framställning av fler biobaserade produkter som tidigare framställts från fossila råvaror. De satsningar på tillkommande produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter som startade 
  
 iSverige under  
 2020-talet 
  har bidragit till utvecklingen av bioraffi- naderier som kraftigt stärkt svensk industri och näringslivets kon- kurrenskraft. Utvecklingen av bioraffinaderier och framställningen av förnybara produkter har resulterat i att Sverige är ett exportland av förnybara produkter, där råvara som exempelvis biomassa, koldi- oxid och el, används för att producera sådant som under  
 2020-talet 
  i stor utsträckning producerades från fossila råvaror, exempelvis driv- medel, kemikalier och material. 
  
 2.3.1Hur produktionen av flytande förnybara drivmedel sker år 2045 
  
 Produktion av flytande förnybara drivmedel sker år 2045 både vid raffinaderier som har utvecklats för omvandling av förnybara rå- varor, samt decentraliserat vid industrier, exempelvis i anslutning till råvaran. Råvaror som används för förnybar drivmedelsproduktion består bland annat av restprodukter, el och koldioxid, som uppkom- mer i annan industri så som skogsindustri eller kraftvärmeverk. Nya och befintliga företag inom bland annat skogssektorn, jordbruks- sektorn, den blåa ekonomin och energisektorn har byggt produk- tionsteknik som bland annat framställer mellanprodukter och/eller förnybara drivmedel, och drar nytta av tidigare befintlig infrastruk- tur. Industrin har även ökat sin samverkan med fjärrvärmebolag, där den spillvärme som produceras i industriprocesser nyttjas i hög ut- sträckning i exempelvis fjärrvärmenät, vilket ökar resurseffektiviteten i värmeproduktion. Det har medfört samlokalisering av produktionen av mellanprodukter med annan industri och kraftvärmeanläggningar. Sådana platser har även integrerats med processer som inkluderar  
 bio-CCS 
  och  
 bio-CCU. 
  Den biogena koldioxiden fångas in, och kan 
  
 60 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utgångspunkter 
  
 lagras eller användas för att exempelvis producera elektrobränsle. Nya tekniklösningar har möjliggjort framställning av färdiga drivmedel från råvaror som koldioxid och el – antingen sammankopplade eller utspridda vid flera olika anläggningar – både på lokal, regional och nationell nivå. 
  
 2.3.2Tillväxt avseende framställning av förnybara drivmedel till 2045 
  
 År 2045 är resultatet av sambandet mellan den ökade produktionen och användningen av fossilfri energi och framväxt av gröna innova- tioner tydligt. Det har inneburit att svenska företag har kunnat växa, både i antal anställda och i lönsamhet och konkurrenskraft, och bi- dragit med nya tekniska lösningar som efterfrågas internationellt för den nya gröna ekonomin.54 
  
 2.3.3Försörjningstrygghet av drivmedel år 2045 
  
 Att tillräckliga volymer av förnybara drivmedel produceras i Sverige för att täcka landets drivmedelsanvändning, samt att produktionen utgår från både inhemska råvaror och sådana som i stor utsträckning finns tillgängliga inom EU, medför en stärkt försörjningstrygghet av drivmedel. Samhället utgår från robusta försörjningskedjor och har byggt upp tillräckliga beredskapslager av råvara och drivmedel för att klara betydande störningar. Kommuner och regioner har god planering, samarbete och koordinering av drivmedelslager; det finns tillräckligt med energi både för att kommunen ska kunna utföra sitt uppdrag och för att regioner ska ha reservkraft till bland annat elförsörjning och kollektivtrafik. Drivmedelslagren är diversifierade och utformade för att kunna tillgodose fordonsflottans och militära behov. Utöver kommuner och regioner har även lantbruket och livsmedelsprodu- center tillgång till en förnybar reservkraft som säkerställer att livs- medel kan fortsätta produceras och transporteras även i händelse av krig eller annan kris. Att drivmedelsproduktion utgår från olika för- nybara råvaror och att produktionen är utspridd inom landet och inom EU innebär att Sveriges drivmedelsförsörjning är mindre käns- lig för yttre störningar. Lokala energiföretag och industrin har goda 
  
 Stark och Henderson, 2017. 
  
 61 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2023:15 
  
 möjligheter att snabbt ändra driftlägen, till exempel genom att köra  
 ö-drift 
  eller kunna ställa om produktion av exempelvis kemikalier till produktion av drivmedel, vilket bidrar avsevärt till samhällets förmåga att hantera störningar.55 
  
 55MSB, 2022a. 
  
 62 
  
 3Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 I det här kapitlet berörs hur flytande förnybara drivmedel produce- ras i dag, hur marknaden ser ut och vilka hinder som finns för en ökad produktion. 
  
 3.1Produktion av flytande, förnybara drivmedel 
  
 Att framställa förnybara drivmedel kräver, i jämförelse med fossil bensin och diesel, i många fall annan teknik och värdekedjor. Olika typer av råvaror kan omvandlas till mellanprodukter och/eller förny- bara drivmedel genom olika tekniklösningar. Det gäller både omvand- ling av bioråvara till biodrivmedel samt omvandling av koldioxid och elektricitet till elektrobränslen. Teknikmognadsgraden varierar för olika processteg. 
  
 Produktion av flytande förnybara drivmedel från förnybara råvaror kräver vanligtvis teknisk bearbetning i flera processteg. Generellt kan värdekedjan för omvandling av råvara till förnybara drivmedel beskrivas i tre steg (se figur 3.1): 
  
 1.omvandling av råvara till en mellanprodukt, 
  
 2.uppgradering av mellanprodukt, följt av 
  
 3.omvandling till drivmedel. 
  
 63 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 SOU 2023:15 
  
 Figur 3.1 Övergripande värdekedja för omvandling nya råvaror till mellanprodukter och förnybara drivmedel 
  
 Råvara 
  
 Omvandling 
  
 Mellanprodukt 
  
 Uppgradering 
  
 Förnybart 
  
 och omvandling 
  
 drivmedel 
  
 Omvandling av råvara till en mellanprodukt kan se olika ut. För skogs- och jordbruksrester eller annan lignocellulosa kan framställning av mellanprodukter innebära att råvaran omvandlas till nya produkter, exempelvis i gas- eller vätskeform. För koldioxid och elektricitet kan det innebära att dessa omvandlas till en vätskeformig produkt. Mellan- produkten kan sedan behöva uppgraderas innan den kan omvandlas till ett förnybart drivmedel. Uppgraderingen av en mellanprodukt innan omvandling till förnybart drivmedel behövs i varierande grad, beroende på vilken mellanprodukt som framställts och i vilken pro- cess som omvandlingen till förnybart drivmedel sker. Stegen kan finnas i en och samma processanläggning eller i processanläggningar på olika platser. Val av en eller flera anläggningar beror på skal- fördelar, begränsningar i teknik, kostnader för logistik och transport av råvara/mellanprodukt samt befintlig infrastruktur för insatsråvaror. 
  
 64 
  
 SOU 2023:15 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 Kommersiella exempel: 
  
 Etanolproduktion från lignocellulosa kan utgå från lignocellulosa- råvara för framställning av etanol i samma anläggning i intilligg- ande processteg. Produktion av HVO från lignocellulosa kan utgå från omvandling i en kedja av flera anläggningar på olika platser där konvertering av lignocellulosa till en flytande mellanprodukt (som bioolja) kan ske i en decentraliserad anläggning, exempelvis vid sågverk/massabruk. Omvandling av mellanprodukten till bio- drivmedel kan ske vid andra anläggningar; antingen en ny anlägg- ning eller ett befintligt oljeraffinaderi. 
  
 Elektrobränslen kan exempelvis framställas i anslutning till kol- dioxidkälla eller vid en annan plats med relevant infrastruktur för el eller andra råvaror. Det innebär att produktionen från råvara till färdiga drivmedel kan ske i samma anläggning eller i flera an- läggningar. 
  
 Nedan presenteras en översikt av tillgängliga råvaror och tekniker som används i dag vid produktion av flytande förnybara drivmedel. 
  
 3.1.1Råvaror 
  
 De råvaror som i dag primärt används i produktion av flytande för- nybara drivmedel, eller där tekniklösningar ligger närmare kommer- sialisering, kan i stort delas upp i fyra kategorier: 
  
 1.Socker- eller stärkelsebaserade råvaror, till exempel sockerrör, sockerbetor, vete, majs och andra spannmål. 
  
 2.Råvaror som innehåller oljor och fetter, exempelvis raps och oljepalm, restprodukter som använd frityrolja, animaliska fetter från slakterier och tallolja från pappers- och massaindustrin. 
  
 3.Lignocellulosa; biomassa som består av lignin och cellulosa, som exempelvis träflis, sågspån, bark och halm.1 
  
 4.Koldioxid och elektricitet, där elektricitet kan användas för att producera vätgas. 
  
 1Energimyndigheten, 2021a. 
  
 65 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 SOU 2023:15 
  
 I dag används framför allt råvaror från de första två kategorierna vid produktion av flytande förnybara drivmedel. För att använda ligno- cellulosa, koldioxid och elektricitet krävs generellt nya och mer avan- cerade tekniker. På längre sikt uppskattas även restprodukter från jordbruk, fiskerinäringar och vattenbruk kunna bli aktuella, efter vidare teknikutveckling. 
  
 3.1.2Tekniker 
  
 Det finns i stort sett tre tillverkningsvägar för produktion av flytande förnybara drivmedel som är etablerade på marknaden i dag: 
  
 1.Etanol från spannmål eller sockerrika råvaror. Produceras genom en hydrolysprocess och därefter fermentering av sockerarter. Van- liga råvaror är bland annat majs, vete och sockerrör. 
  
 2.FAME från vegetabilisk olja. Produceras genom att en vegeta- bilisk olja får reagera med metanol i en katalytisk process som kallas transesterifiering. I Sverige används ofta rapsolja till pro- duktionen. 
  
 3.HVO – hydrerade oljor och fetter. Produceras genom att någon form av vegetabiliskt eller animaliskt fett eller oljor behandlas med vätgas under hög temperatur och tryck i en katalytisk pro- cess kallad vätebehandling (hydrotreating). Den vanligaste råvaran för HVO som i dag används i Sverige är animaliska fetter från slakterier och rester från livsmedelsproduktion såsom frityroljor.2 
  
 2Energimyndigheten, 2021a. 
  
 66 
  
 SOU 2023:15 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 Figur 3.2 Exempel på produktionsvägar för flytande förnybara drivmedel från olika råvaror 
  
 Drivmedel 
  
 Diesel, Galloway, nafta 
  
 Diesel, jet, bensin/nafta 
  
 Bensin, gasol 
  
 Nafta, Galloway, diesel 
  
 Slutuppdatering 
  
 bensin 
  
 ering 
  
 Metanoltill 
  
 Uppgrad- 
  
 Uppgradering och omvandling 
  
 Vätebehandling 
  
 Deoxygenering 
  
 Deoxygenering 
  
 Integrerad deoxygenering 
  
 Deoxygenering 
  
 Etanol till kolväte 
  
 X till kolväte 
  
 Metanolsyntes 
  
 Fischer-Tropsch 
  
 Förvätskning, derivatisering 
  
 Stabilisering 
  
 Gaskonditionering 
  
 Mellanprodukt 
  
 Lignin 
  
 Smith 
  
 Smith 
  
 HTL-olja 
  
 Etanol 
  
 Butanol mm 
  
 Syntesgas 
  
 Omvandling 
  
 Rening 
  
 Ligninseparation 
  
 Pyrolys 
  
 Hydropyrolys 
  
 Hydrotermiskbehandling 
  
 Förbehandling/Fermentering, 
  
 hydrolysdestillation 
  
 Förgasning,gasrening 
  
 Reformering 
  
 -Koldioxid 
  
 infångning 
  
 ElektrolysVätgas 
  
 Koldioxid 
  
 Råvara 
  
 Fett/olja 
  
 Svartlut 
  
 Biomassa/ 
  
 lignocellulosa 
  
 Biomassa/ svartlut/ lignocellulosa 
  
 Biogas 
  
 Rökgaser/ 
  
 koldioxid 
  
 El (och vatten) 
  
 Källa: Ortiz, 2020. 
  
 67 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 SOU 2023:15 
  
 I figur 3.2 presenteras exempel på produktionsvägar för flytande för- nybara drivmedel från olika råvaror. För mer detaljerad information rekommenderas bilaga 2 i Energimyndighetens rapport3 samt den kunskapssammanställning om förnybar bensin från vilken figuren är hämtad.4 Figuren presenterar både tekniker som är kommersiella och under utveckling. Av tekniker under utveckling är det framför allt tre tekniker5 som befinner sig nära en kommersiell fas för att produ- cera förnybara drivmedel för vägtrafik eller flyg6: 
  
 1.Pyrolys av biomassa. En process där biomassa värms upp till 400– 600 grader Thompson i en syrefri miljö. Det skapar en pyrolysolja som sedan kräver ytterligare bearbetning för att kunna användas som biodrivmedel. 
  
 2.Separation av lignin från svartlut. Lignin och hemicellulosa löses i ett massabruk upp från träråvara och bildar tillsammans med kemikalier en vätska, från vilket vatten sedan avdunstas och bildar svartlut. Från svartlutet kan delar av ligninet separeras ut, som därefter renas och uppgraderas ytterligare i kemiska processer för att kunna användas som biodrivmedel. 
  
 3.Etanol vid jäsning av cellulosa. Kemiskt samma produkt som etanol från spannmål, men baseras på andra råvaror och har en annan tillverkningsprocess. Processen utgår från separation av cellulosa från biomassa genom till exempel kemisk eller biokemisk behandling, följt av omvandling av cellulosa till etanol. Etanol kan användas som ett biodrivmedel eller vidare omvandlas till andra biodrivmedel. 
  
 Enligt en sammanställning i Bioenergitidningen finns det i dagsläget 14 anläggningar som producerar, eller kan producera, flytande för- nybara drivmedel eller mellanprodukter i Sverige, och ytterligare fyra anläggningar är under byggnation. Därtill befinner sig ett antal anläggningar i planeringsfas. Däremot har flertalet aktörer poängterat för utredningen att det behövs riskavlyftning för att dessa anlägg- ningar ska leda till investeringar och tillkommande produktion. Ut- redningen har med utgångspunkt från informationen i Bioenergi- 
  
 3Energimyndigheten, 2021a. 
  
 4Furusjö  Mossberg, 2020. 
  
 5En annan teknik där utveckling till kommersiell skala går fort är framställning av flytande drivmedel från koldioxid och el, så kallade elektrobränslen. 
  
 6Energimyndigheten, 2021a. 
  
 68 
  
 SOU 2023:15 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 tidningen sammanfattat planerad tillkommande produktion av flytande förnybara drivmedel i bilaga 4. 
  
 3.1.3Utvecklingspotential 
  
 De tekniker som har kommit längst i förädling av mellanprodukter till färdiga förnybara drivmedel, baseras i huvudsak på produktion av Jordan och syntesgas, med råvara i form av restprodukter från massabruk och sågverk. Produktionskapaciteten på anläggningarna styrs bland annat av volymen restströmmar från industrin. I dags- läget finns tekniska begränsningar både för omvandling av biomassa till mellanprodukter och för omvandling av mellanprodukter till för- nybara drivmedel. Den kommersiella tekniken i Sverige baseras i huvudsak på flytande mellanprodukter. Teknisk utveckling och kom- mersialisering av teknik krävs fortsatt för att kunna utnyttja en bre- dare bas av tillgängliga råvaruströmmar som restprodukter från skogs- sektorn, jordbruk och andra industriprocesser. 
  
 En liknande utveckling, som inte kommit fullt så långt, kan ske inom kraftvärmesektorn. De skulle vid sidan av el och värme kunna samproducera mellanprodukter, vilka sedan kan vidareförädlas i en annan anläggning. Det finns också aktörer inom skogsindustrin som planerar att bygga större anläggningar i anslutning till sina bruk, som kan dra nytta av skalfördelar för vissa av de nya teknikerna och av befintliga logistiklösningar för råvaran. Dessa anläggningar kan an- tingen förse befintliga raffinaderier med mellanprodukter eller till- verka färdiga drivmedel. 
  
 Företag som utredningen pratat med avser, åtminstone inlednings- vis, främst att använda sig av skogliga restprodukter som lignin, såg- spån och bark, men de nya teknikerna kan på sikt även tänkas om- vandla restprodukter från jordbruket, som halm. 
  
 3.2En global marknad för förnybara drivmedel 
  
 Den globala produktionen av förnybara drivmedel har ökat under de senaste åren, dock i en långsammare takt än tidigare årtionde. Mer- parten av den tillkommande produktionen antas utgå från råvaror från jordbrukssektorn, exempelvis för produktion av etanol det van- ligaste biodrivmedlet globalt. Enligt OECD kommer det inte ske 
  
 69 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 SOU 2023:15 
  
 någon substantiell tillkomst i produktion från nya tekniker som möj- liggör omvandling av råvaror som inte kan användas i dag.7 
  
 Den globala konsumtionen av förnybara drivmedel beräknas fort- sätta att öka, främst i utvecklingsländer och som en följd av högre klimatambitioner. I industrialiserade länder ses en ökad användning inom vägtransport på kort sikt, följt av en minskad användning på längre sikt, dels tack vare elektrifiering av fordonsflottan, dels genom mindre ambitiös politik för användning av förnybara drivmedel.8 
  
 I kommissionens marknadsrapport för jordbrukssektorn för 2022 till 2032 prognosticeras att efterfrågan på biodiesel kommer ligga på en nivå om cirka 20 miljarder liter under hela perioden9, vilket mot- svarar en svag ökning av efterfrågan jämfört med i dag. I prognosen utgår kommissionen från nuvarande politik och styrmedel. För bio- etanol förväntas en ökning under motsvarande period på cirka elva pro- cent. Kommissionen antar att efterfrågan på avancerade biodrivmedel inom EU kommer öka genom mål kopplade till dessa drivmedel. Europa har en relativt stor produktion av förnybara drivmedel för egen användning – både från europeiska råvaror och från råvaror från tredje land. Europa är dock, och antas framöver vara, nettoimportör av förnybara drivmedel som i huvudsak importeras från Asien. 
  
 Priset på förnybara drivmedel är tätt förknippat med prisutveck- ling för råvaror, oljepris, distributionskostnader och nivån på sank- tionsavgifter i politiska initiativ och styrmedel. De internationella priserna på förnybara drivmedel förväntas öka över tid i nominella värden, men vara i stort oförändrat i reella värden.10, 11 
  
 När det gäller förnybara drivmedel, i form av biodrivmedel och elektrobränslen, är det enligt OECD och FAO svårt att bedöma efter- frågan till 2030. Det beror i hög grad på  
 EU-beslut 
  inom Fit for 55- paketet, samt att sjöfarten ska inkluderas i EU:s utsläppshandelssystem. OECD/FAO uppskattar att efterfrågan på hållbart flygbränsle12 kan öka fram emot 2031, men det beror bland annat på hur snabbt den tekniska utvecklingen går, vilka politiska mål som finns, och hur rå- varutillgången ser ut. 
  
 7 
 OECD-FAO, 
  2022. 
  
 8 
 OECD-FAO, 
  2022. 
  
 9Kommissionen, 2022b. 
  
 10Prognosen gäller  
 2022–2031. 
  
 11 
 OECD-FAO, 
  2022. 
  
 12SAF (Sustainable Aviation Fuel). 
  
 70 
  
 SOU 2023:15 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 3.3Den svenska marknaden för förnybara drivmedel 
  
 År 2021 användes cirka 22 TWh flytande och gasformiga förnybara drivmedel i transportsektorn och i arbetsmaskiner i Sverige, vilket motsvarar ungefär 25 procent av den totala drivmedelsanvändningen i landet.13 Den inhemska produktionen av flytande och gasformiga förnybara drivmedel uppskattades samma år till cirka nio TWh.14 I tabell 3.1 presenteras hur mycket olika förnybara drivmedel som användes i Sverige under 2021 samt hur stor del av dessa som framställts av svenska råvaror. En del av de förnybara drivmedel som produceras i Sverige exporteras och ingår därför inte i tabellen nedan. Det gäller framför allt etanol där produktionen i Sverige 2021 ungefär mot- svarade användningen under samma år. 
  
 Tabell 3.1 
  
 Användning av förnybara drivmedel i Sverige under 2021 
  
 samt andel som framställdes från svenska råvaror 
  
 Produkt 
  
 Använd mängd, TWh 
  
 Andel från svenska råvaror, % 
  
 HVO 
  
 16,0 
  
 11 
  
 FAME 
  
 3,0 
  
 4 
  
 Etanol 
  
 1,3 
  
 25 
  
 Biogas 
  
 1,6 
  
 65 
  
 Källa: Energimyndigheten, 2022a. 
  
 Mängden förnybara drivmedel som används i Sverige har successivt ökat; från cirka sex procent 2011 till ungefär 25 procent 2021 av den totala drivmedelsanvändningen.15 Utvecklingen har främst skett genom en betydande ökad användning av HVO, som har en i stort sett identisk kemisk sammansättning som fossil diesel och därmed kan blandas in i fossil diesel i stora mängder, eller användas i ren form i moderna dieselmotorer. Råvarorna till HVO består oftast av jord- bruksgrödor eller restströmmar från livsmedelsindustrin, såsom ani- maliska fetter eller frityroljor. Sverige har de senaste åren tagit en stor andel av den globala  
 HVO-produktionen 
  i anspråk och Driv- kraft Sverige uppskattade att Sverige 2018 använde cirka 30 procent 
  
 13Energimyndigheten, 2022a. 
  
 14Energimyndigheten, 2021a. 
  
 15Energimyndigheten, 2022a. 
  
 71 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 SOU 2023:15 
  
 av den globala produktionen av HVO, eller 55 procent av produk- tionen inom EU.16 
  
 Energimyndigheten bedömer att efterfrågan på förnybara driv- medel kommer att öka det kommande decenniet, om Sverige ska lyckas nå nationella och internationella klimatmål. Exempelvis be- döms den svenska vägtransportsektorn behöva mellan 28 och 39 TWh förnybara drivmedel 2030 enligt scenarion och känslighetsanalys för transportsektorn och fordonsflottans utveckling.17 
  
 Vintertid ställs det krav på att drivmedelskvaliteter, och därmed förnybara drivmedel, måste uppfylla vissa köldegenskaper. Det gör att den svenska marknaden, med kallt vinterklimat, är begränsad till en mindre andel av världsmarknaden av förnybara drivmedel.18 
  
 3.4Hinder för tillkomst av förnybar drivmedelsproduktion genom nya tekniker 
  
 I avsnitt 2.3 har utredningen formulerat en vision för ett framtida Sverige och vilka mervärden som en ökad inhemsk produktion av förnybara drivmedel kan bidra med. För att komma dit krävs dock att hinder och eventuella marknadsmisslyckanden adresseras. Enligt nationalekonomisk teori kan förekomst av marknadsmisslyckanden vara motiv för att införa nya, eller utveckla befintliga, styrmedel.19 Med hjälp av styrmedel kan staten styra beteenden för en ökad sam- hällsekonomisk effektivitet. 
  
 Innovationsrelaterade marknadsmisslyckanden kan förekomma inom olika stadier av utveckling, från konceptutveckling till att en teknik blivit kommersiellt gångbar (se figur 3.3). Till exempel kan uppskalning från en nischmarknad till kommersiell drift medföra nya insikter som kan användas för att förbättra teknik och sänka kostnader. Det gör att man i kartläggning av innovationsrelaterade marknadsmisslyckanden behöver beakta hela innovationsprocessen, hela vägen via pilot- och demonstrationsprojekt till investeringar i ny teknik i kommersiell skala. Exempelvis brukar fasen mellan demon- strations- och nischmarknadsfas kallas för ”den andra dödens dal” 
  
 16SPBI. 2019. 
  
 17Energimyndigheten, 2022b. 
  
 18Texten utgår från en sammanfattning av Energimyndighetens rapport ”Kontrollstation för reduktionsplikten 2022, Delrapport 1 av 2” samt ”Drivmedel 2021, Resultat och analys av rap- portering enligt regelverken för hållbarhetskriterier, reduktionsplikt och drivemedelslag”. 
  
 19Lindman, 2022. 
  
 72 
  
 SOU 2023:15 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 eftersom många tekniker misslyckas med att genomgå skiftet. För att överkomma denna fas kan styrmedel krävas. 
  
 Figur 3.3 Teknologiers utvecklingsfaser 
  
 Konceptutveckling 
  
 Demonstration 
  
 Kommersiell tillväxt 
  
 Nischmarknad 
  
 Mognad 
  
 Källa: Energimyndigheten, 2014. 
  
 För att det ska vara samhällsekonomiskt motiverat att införa styr- medel, där staten finansiellt stödjer nya tekniker, krävs att det på sikt finns potential för sänkta produktionskostnader och ökat förädlings- värde. Användning av ny teknik ger ofta upphov till lärande, vilket med tiden kan ge lägre produktionskostnader eller en produkt med högre kvalitet. Nya tekniker kan etableras genom ändrade produk- tionsprocesser, synergier med befintliga industrier, eller att nya an- vändningsområden uppstår genom nya värdekedjor. Ny teknik kan också skapa skalfördelar genom investeringar i större anläggningar. En annan situation när det kan vara motiverat med finansiellt stöd till ny teknik är om befintlig teknik är förknippat med negativa externa effekter, i annat fall kan ett sådant stöd innebära en risk för en merkostnad för samhället.20 
  
 För att öka produktionen av flytande förnybara drivmedel från inhemska råvaror som i dag inte används, eller i mycket begränsad utsträckning används, behövs en tydligare bild av vad som hindrar och begränsar sådan tillkommande produktion. I figur 3.4 presen- teras en översiktlig bild av viktiga hinder som uppstår i olika delar av värdekedjan. De marknadsmisslyckanden som beskrivs har identifie- rats med hjälp av tidigare studier, i diskussion med producenter av förnybara drivmedel, producenter av mellanprodukter, aktörer som 
  
 20Energimyndigheten, 2021a. 
  
 73 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 SOU 2023:15 
  
 bedriver test- och demoverksamhet, myndigheter, forskningsfinan- siärer, drivmedelsanvändare samt andra berörda aktörer. 
  
 Figur 3.4 Sammanfattande figur över de viktigaste hindren samt var i värdekedjan de uppkommer 
  
 Mellanprodukt Råvara 
  
 Drivmedel 
  
 Hinder 
  
 Osäkerheter avseende vilka råvaror som kan användas i framtiden, bland annat på grund av förändringar i regelverk och pågående förhandlingar om framtida  
 EU-regler 
  
 Befintliga styrmedel hämmar en utvecklad bioekonomi, t.ex.  
 CCS-stöd 
  inkluderar inte biokol eller CCU 
  
 Begränsad tillgänglig teknik 
  
 För hög finansiell risk vid första anläggning 
  
 Osäkerhet kring efterfrågan 
  
 Brist på långsiktiga politiska ambitioner 
  
 Få nya sektorsöverskridande affärsmodeller kommersialiseras där förnybara råvaror blir flytande drivmedel eller mellanprodukter 
  
 Långa tillståndsprocesser 
  
 Begränsat med kommersiella tekniker som kan omvandla nya råvaror till förnybara drivmedel 
  
 För hög finansiell risk vid första anläggning 
  
 Osäkerhet kring efterfrågan 
  
 Stränga kvalitetskrav i produktion och hos framställd produkt ställer höga krav på nya råvaruströmmars egenskaper 
  
 Brist på långsiktiga politiska ambitioner 
  
 Få nya sektorsöverskridande affärsmodeller kommersialiseras där förnybara råvaror blir flytande drivmedel eller mellanprodukter 
  
 Källa: Egen bearbetning. 
  
 Det hinder som finns kan delas in i tre olika kategorier; tekniska, finansiella och politiska hinder. Dessa beskrivs nedan. 
  
 3.4.1Tekniska hinder 
  
 Råvara 
  
 Diskussionen om ökad produktion av förnybara drivmedel från in- hemsk råvara avser ofta råvara i form av lignocellulosa, koldioxid och elektricitet. Tekniker som kan omvandla dessa råvaror är till stor del under utveckling och olika nära kommersialisering, beroende på rå- vara och teknik. Det finns i dag råvaror som är outnyttjade (exem- pelvis grenar och toppar, grot, som är en restprodukt vid skogs- 
  
 74 
  
 SOU 2023:15 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 bruk), eller råvaror som används till andra ändamål, men där det kan finnas viss potential till ökad förädling (exempelvis restprodukter i form av lignocellulosa från skogsindustri). I dag är möjligheterna till kommersiell produktion av biodrivmedel från dessa råvaror begränsad. För lignocellulosa har teknikutveckling för omvandling till mellan- produkter och förnybara drivmedel kommit längst. Det finns viss kommersiell produktion av mellanprodukter, men det saknas kom- mersiell teknik för kritiska steg i de värdekedjor som möjliggör fram- ställning av förnybara drivmedel från dessa råvaror i större skala. För detta krävs andra, mer avancerade, tekniker än vad som används i dagens förnybara drivmedelsproduktion, som i huvudsak utgår från omvandling av råvaror som socker, stärkelse och olja.21 
  
 Exempel 
  
 Det finns kommersiella anläggningar där teknik för omvandling av lignocellulosa till biodrivmedel har etablerats i kommersiell skala. Ett exempel är företaget Sunpine som omvandlar tallolja till en mellan- produkt som kan omvandlas till biodrivmedel i befintliga oljeraffina- derier. I dag utgör begränsad tillgång på råvara (tallolja) den främsta begränsningen för ökad produktionskapacitet. 
  
 Ett annat exempel är företaget Hancock som konverterar sågspån till en mellanprodukt, så kallad pyrolysolja. Pyrolysoljan kan i be- gränsad utsträckning uppgraderas till biodrivmedel genom bearbet- ning vid ett oljeraffinaderi. Likt för många mellanprodukter saknas i dag kommersiella tekniklösningar för omvandling till drivmedel, avseende möjlighet till omvandling i stor skala eller av stora volymer. 
  
 Mellanprodukter 
  
 Mellanprodukter som framställs från nya råvaror, framför allt fram- ställda från bioråvaror såsom lignocellulosa, behöver ofta genomgå någon form av uppgradering innan de kan omvandlas till förnybara drivmedel. Sådan uppgradering kan ske genom att ändra mellanpro- duktens kemiska sammansättning eller rena den från ämnen som metaller eller andra oorganiska ämnen. Mellanproduktens egenskaper kan avgöra hur stor andel av mellanprodukten som exempelvis kan 
  
 21Energimyndigheten, 2021a. 
  
 75 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 SOU 2023:15 
  
 samprocessas till drivmedel med andra råvaror i befintlig förnybar drivmedelsproduktion. Tekniklösningar för uppgradering av mellan- produkter kan därmed utgöra en begränsning för möjligheten att kommersialisera och utveckla nya värdekedjor för att omvandla nya råvaror till förnybara drivmedel, samt för att öka möjligheten att öka produktion av förnybara drivmedel från nya råvaror och mellanpro- dukter i befintlig infrastruktur. 
  
 Behövs ytterligare styrmedel? 
  
 Det finns flera tekniska begränsningar som pekar på att ytterligare styrmedel behövs för en ökad inhemsk produktion av flytande för- nybara drivmedel och mellanprodukter. De viktigaste nämns nedan. 
  
 Teknikutveckling och kommersialisering 
  
 Det finns begräsningar kopplade till utveckling och kommersialisering av nya tekniker. Utmaningarna kan skilja sig åt vad avser tillämp- ningar mellan och inom branscher. Det behövs fortsatt forskning och utveckling för tekniker som kan omvandla biomassa till produk- ter med rätt egenskaper och kvalitet för att kunna ersätta olika fossila produkter och råvaror. Tekniken som utvecklas bör även vara flexibel och kunna hantera flera olika råvaror för olika produkter så investe- ringar blir långsiktiga och kostnadseffektiva. 
  
 Teknikspridning och kunskapsläckage 
  
 Det finns också utmaningar kopplade till uppskalning av tekniker som nått en högre mognadsgrad i utvecklingsprocessen. Det innebär högre tekniska risker för den som är den första att investera i en ny teknik genomfört med att investera i en etablerad teknik. Kunskapen som driftsättning av nya tekniker medför kan vara till nytta för före- tag som bygger senare varianter av samma teknik. Genom skalför- delar och kunskapsspridning sjunker generellt kostnaderna för att investera i en teknik där några anläggningar redan har byggts. Att som aktör investera i en anläggning som inte är sitt första i sitt slag innebär mindre tekniska risker och hinder, jämfört med att investera 
  
 76 
  
 SOU 2023:15 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 i obeprövade tekniker. Att påskynda teknikspridningen kan därmed göra att nya tekniker snabbare blir konkurrenskraftiga i relation till befintlig förnybar drivmedelsproduktion. 
  
 3.4.2Finansiella hinder 
  
 För att producera förnybara drivmedel från inhemsk råvara krävs i många fall nya affärsmodeller och sektorsöverskridande samarbeten. Företag som i dag har tillgång till bioråvara som är aktuell att an- vända vid framställning av förnybara drivmedel använder råvaran till något annat i sin verksamhet i dag, exempelvis för energiförsörjning eller för framställning av andra produkter. Den som äger en råvara är inte alltid samma företag som potentiellt kan vidareförädla den till en mellanprodukt eller till ett flytande förnybart drivmedel. Det skapar en finansiell risk avseende bland annat råvarukostnader för investeringar i ny teknik. 
  
 Produktionskostnader och marknadspriser för förnybara drivmedel är generellt högre än för fossila alternativ. Det beror bland annat på att de framställs i mindre väletablerade tekniker och värdekedjor och att efterfrågan drivs av styrmedel som innebär en merkostnad för in- blandning av förnybara drivmedel.22 Att investera i nya tekniker och börja använda andra råvaror än vad som används i konventionella tekniker medför därmed finansiella risker. Internationella Energirådet har sammanställt produktionskostnaden för några avancerade förny- bara drivmedel.23 Spridningen i kostnad är stor, dels vad gäller total- kostnad, dels vad gäller fördelning mellan kapitalkostnad och drifts- kostnad. Generellt har förnybara drivmedel som framställs genom ny teknik och från nya råvaror högre kapitalkostnader, vilket innebär en högre investeringskostnad jämfört med sådana som framställs genom konventionella värdekedjor. Råvarukostnad och driftskostnad kan även vara lägre för förnybara drivmedel som produceras genom nya värdekedjor enligt sammanställningen. En ökad användning av nya råvaror kan dock leda till högre priser på råvaror på sikt vilket kan innebära försämrade konkurrensmöjligheter för nya tekniker. 
  
 22Energimyndigheten, 2022b. 
  
 23IEA Bioenergy, 2020. 
  
 77 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 SOU 2023:15 
  
 En första anläggning av en ny och oprövad teknik ger, som nämnts ovan, upphov till högre kostnader. När tekniken har börjat användas finns dock stor potential för läreffekter, vilket kan sänka produk- tions- och investeringskostnaderna. Flera aktörer som utredningen pratat med lyfter fram att det behövs stöd för de första anläggning- arna med ny teknik, då dessa generellt innebär störst finansiell risk avseende investering och intäkter. Risk finns för kunskapsläckage för tidiga investerare. Att producera flytande förnybara drivmedel med ny teknik anses ofta innebära för stora finansiella risker för att privata investerare ska våga investera. Det innebär en risk för att en önskad teknikutveckling och kommersiell tillkomst av ny teknik inte sker. Därmed riskerar de positiva externa effekterna av en ökad pro- duktion från inhemska råvaror utebli, och de negativa externa effek- terna riskerar att finnas kvar eller till och med förstärkas. 
  
 Behövs ytterligare styrmedel? 
  
 De finansiella riskerna med att investera i ny teknik för att producera flytande förnybara drivmedel medför att företag inte på egen hand driver kommersialisering av dessa tekniker och utvecklingen av nya värdekedjor. Följden blir att mervärden och samhällsekonomiska nyttor som sådana tekniker och värdekedjor kan bidra med inte upp- står utan ytterligare styrmedel. För tillkommande produktion genom teknik och värdekedjor som inte är etablerade behövs finansiella styr- medel som dämpar den finansiella risken. Befintliga styrmedel bidrar med dämpad investeringsrisk men bidrar inte med dämpad intäkts- risk. De finansiella stöd som i dag finns i form av Klimatklivet, Industriklivet, EU:s Innovationsfond eller de gröna statliga kredit- garantierna (se kapitel 4) bedöms inte vara tillräckliga för att en aktör ska få tillgång till de resterande investeringskapital då de på kommer- siella villkor inte dämpar finansiella risker på intäktssidan. 
  
 3.4.3Politiska hinder 
  
 På grund av tekniska och finansiella hinder, krävs det en tydlig poli- tisk vilja och ambition att produktion och användning av förnybara drivmedel ska öka för att producenterna ska vara beredda att inve- stera på en konkurrerande marknad. Den globala efterfrågan på förny- 
  
 78 
  
 SOU 2023:15 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 bara drivmedel har i stor utsträckning tillkommit genom styrmedel. För att industrin ska investera i ny produktionskapacitet krävs en långsiktig politik för en framtida efterfrågan. Tillkomst av förnybar drivmedelsproduktion tar många år från investeringsbeslut till att ny produktionskapacitet når marknaden. Utformning av styrmedel och politiska villkor påverkar vilka värdekedjor för framställning av för- nybara drivmedel som industrin väljer att investera i. Flertalet pro- ducenter som utredningen pratat med anser att dessa förutsättningar inte är tillräckligt tydliga, pålitliga och långsiktiga i dag. Industrin ser en efterfrågan av större volymer förnybara drivmedel på marknaden i framtiden, men befintliga politiska styrmedel och förutsättningar ger inte tillräckliga incitament för att investera i nya värdekedjor. 
  
 Energimyndigheten har redovisat att det är avgörande att poli- tiken på ett trovärdigt sätt kan garantera att det finns en efterfrågan, även från andra segment och sektorer, när efterfrågan från vägtrans- porterna minskar.24 Elektrifieringen kommer minska efterfrågan på flytande drivmedel för vägtransporter i Sverige och Europa på längre sikt. Det är dock inte ett hinder för att investera i tillkommande förnybar drivmedelsproduktion, då efterfrågan på förnybara driv- medel framöver kan komma från andra sektorer. Men investeringar i förnybara drivmedelsanläggningar i dag är i huvudsak riktade mot konventionella tekniker och råvaror som är flexibla och kan ställa om sin produktion för produkter till vägtransport, flyg eller sjöfart. 
  
 Vid investeringar inom hållbarhetsområdet är riskerna ofta höga och multipla, exempelvis kan marknaden inte alltid bedöma hur den framtida efterfrågan på produkterna ser ut. De här riskerna i kombi- nation med en omogen teknik är ett skäl till att staten bör ha en tydlig politik för att undanröja eller minimera dessa risker.25 
  
 Behövs ytterligare styrmedel? 
  
 Hur styrmedel och andra åtgärder utformas och utvecklas är av stor betydelse. Utan tydlig långsiktighet kommer viljan att investera i nya tekniker att vara lägre än att investera i konventionell teknik. Befint- liga styrmedel för ökad efterfrågan på förnybara drivmedel bör kom- 
  
 24Energimyndigheten, 2021a. 
  
 25IEABioenergy, 2020. 
  
 79 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 SOU 2023:15 
  
 pletteras med styrmedel för att främja produktion av förnybara driv- medel och mellanprodukter genom nya tekniker och av nya råvaror. 
  
 Den uppskattade ökningen av svensk produktion av flytande för- nybara drivmedel väntas framför allt ske med hjälp av importerade råvaror och befintlig teknik.26 För att uppmuntra en användning av inhemska råvaror anser Energimyndigheten att ett nytt styrmedel behövs, eftersom de nya teknikerna än så länge har svårt att konkur- rera med etablerade tekniker.27 
  
 Det finns utmaningar med att etablera marknadsmässigt funger- ande värdekedjor för ny teknik som skapar osäkerhet för producenter. Utmaningarna består av systemfrågor som exempelvis hur markna- der och fungerande affärsmodeller för minskade och negativa ut- släpp kan utvecklas och hur juridiska och acceptansmässiga hinder kan övervinnas. Befintlig teknik och användning av fossil energi orsakar negativa externa effekter i form av utsläpp av växthusgaser. Utsläpp från flyg och sjöfart är inte prissatta utifrån de negativa externa effekter de orsakar. Produktion av förnybara drivmedel till flyg och sjöfart är generellt dyrare än de fossila alternativen, och det finns få företagsekonomiska incitament att göra en investering i ny teknik för drivmedel för dessa sektorer. Sammantaget är den samhälls- ekonomiska vinsten av produktion av förnybara drivmedel för dessa sektorer högre än den företagsekonomiska. 
  
 Om negativa externa effekter inte prissätts i relation till den skada de orsakar, genom för låga skatter, för försiktiga styrmedel, avsak- nad av regleringar, kan det hålla tillbaka investeringar i ny dyrare tek- nologi utan negativa externa effekter, och det kan därmed motivera en statlig intervenering.28 
  
 3.5Utmaningar och risker med nya styrmedel 
  
 Det finns utmaningar kopplade till regelverk, styrmedel och annan styrning på områden som berör en specifik teknik och/eller bransch. Ett exempel är osäkerheten om tillgång till råvara och hur olika kri- terier för hållbarhetsaspekter utvecklas, inte minst på  
 EU-nivå, 
  men även nationella riktlinjer och begränsningar kan påverka. 
  
 26Energimyndigheten, 2021a. 
  
 27Energimyndigheten, 2021a. 
  
 28Tillväxtanalys, 2018. 
  
 80 
  
 SOU 2023:15 
  
 Marknaden för flytande förnybara bränslen 
  
 I en optimal värld är staten träffsäker vid utformandet av en in- dustripolitik. Men det kan uppstå policymisslyckanden, det vill säga att staten implementerar en icke optimal politik. Det kan till exempel finnas en informationsbrist hos staten om det aktuella marknads- misslyckandet. 
  
 Vid styrmedelsutformning kan det finnas risk att särintressen gynnas. Företag kan försöka förbättra sin situation genom att på- verka politiken, i stället för att utveckla nya produkter/tjänster, effektivisera sin produktion, med mera. Ett annat sätt att gynna sär- intressen är politiska prestigeprojekt som ofta har svag koppling till landets komparativa fördelar, och som inte gynnar samhället som helhet. Staten har ofta inte all information som behövs för att fatta rätt beslut om vilka som bör eller inte bör få offentligt stöd. Det finns risk att staten ger stöd till teknologier som är så kallat stigberoende (path dependant), eller som inte har tillräcklig innovationshöjd. Där- med skapas inte den bästa samhällsekonomiska nyttan. 
  
 81 
  
 4Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 I det här kapitlet görs inledningsvis en beskrivning av nuvarande styrmedel av relevans för produktion av förnybara drivmedel. Där- efter följer en analys om behov av nya styrmedel för ökad produk- tion, inklusive effekten av att inte införa ytterligare styrmedel, samt vilka alternativ till nya styrmedel som bedöms vara tillgängliga. 
  
 4.1Befintliga styrmedel för flytande förnybara drivmedel 
  
 Befintliga svenska styrmedel för att främja produktion och använd- ning av flytande förnybara drivmedel har hittills främst riktat sig mot efterfrågesidan, där reduktionsplikten är ett styrmedel som har haft betydande påverkan för tillkommande användning och produktion under de senaste åren. Det finns dock ytterligare styrmedel som syftar till att bidra till ökad produktion av förnybara drivmedel; Industri- klivet kan sedan 2021 ge investeringsstöd till pilot- och demonstra- tionsanläggningar samt finansiera förstudier, Klimatklivet kan ge inve- steringsstöd till nya anläggningar, och Riksgälden kan sedan 2021 ge statliga gröna kreditgarantier till nya investeringar.1 Dessutom är rena och höginblandade förnybara drivmedel befriade från energi- och koldioxidskatt. 
  
 1Dessa är de styrmedel som utredningen bedömt vara mest relevanta. Det finns ytterligare stöd att ansöka om, bland annat hos Barton, Vinnova, Europeiska investeringsbanken, m.fl. 
  
 83 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 SOU 2023:15 
  
 4.1.1Reduktionsplikt 
  
 Leverantörer av bensin, diesel och flygfotogen i Sverige är enligt lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp från vissa fossila drivmedel (reduktionspliktslagen) tvingade att blanda in förnybara drivmedel så att utsläppen av växthusgaser minskar med en viss pro- centsats varje år. Uppfyller de inte åtagandet måste de betala en reduktionspliktsavgift. Utsläppsminskningen beräknas ur ett livscykel- perspektiv, vilket innebär att förnybara drivmedel med hög klimat- prestanda gynnas.2 Bensin, diesel och flygfotogen har årliga separata kvoter gällande reduktionsnivåer avseende utsläppsminskning per levererad mängd drivmedel till och med 2030, men det finns vissa möjligheter för leverantörerna att tillgodogöra sig överskott för ett bränsle för att hantera ett underskott för ett annat. För 2023 har riksdagen beslutat om att pausa reduktionsnivåerna på samma nivå som 2022.3 Regeringen har i regeringsförklaringen i oktober 2022 an- gett att reduktionsplikten ska sänkas till EU:s lägstanivå den 1 januari 2024, och gälla under innevarande mandatperiod.4 
  
 4.1.2Drivmedelslag och hållbarhetslag 
  
 Drivmedelslagen (2011:319) och drivmedelstandarder ställer tekniska krav på drivmedelskvaliteter i syfte att säkerställa att drivmedel för motordrift inte skadar miljö, människors hälsa, eller teknisk utrust- ning i drivmedelsanvändning. Från 2020 ställer lagen också krav på minskade växthusgasutsläpp från drivmedel, och för varje år från 2020 ska drivmedelsleverantörer minska utsläppen från levererade driv- medel med sex procent jämfört med om motsvarande leveranser vore helt fossilbaserade. Drivmedelslagen är det svenska genomförandet av EU:s bränslekvalitetsdirektiv. Tekniska specifikationer för bensin och diesel fastställs i bränslekvalitetsdirektivet5, som genomförs genom drivmedelslagen. Det är i dag tillåtet att blanda in tio volymprocent etanol i bensin och sju volymprocent FAME i diesel. För HVO finns inget tydligt tak för inblandning, inte heller för syntetisk biobensin, 
  
 2Energimyndigheten, 2022b. 
  
 3Reduktionsnivåerna för 2023 uppgår till 7,8 procent för bensin, 30,5 procent för diesel, och 2,6 procent för flygfotogen. 
  
 4Regeringsförklaringen 2022. 
  
 5EU, 1998. 
  
 84 
  
 SOU 2023:15 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 men det slutliga bensin respektive dieselbränslet måste uppfylla kraven i drivmedelslagen och för respektive standard. 
  
 Lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och biobränslen (hållbarhetslagen) bestämmer vilka kriterier som biodriv- medel och biobränslen ska uppfylla för att de anses ska vara hållbara. Bland annat specificeras krav på vilka råvaror som uppfyller kraven, hur och var dessa har producerats samt vilka växthusgasutsläpps- minskningar som bränslen och drivmedel måste uppfylla. Att förny- bara drivmedel och bränslen uppfyller vissa hållbarhetskriterier är förutsättningar för att de ska få räknas som förnybar energi för natio- nella mål och  
 EU-mål. 
  
 4.1.3Skatter och skattebefrielse 
  
 Lagen (1994:1776) om skatt på energi anger att energi- och koldioxid- skatt ska betalas för bränslen. Skatten uppgår år 2023 till 6,3 kronor per liter för bensin och 4,1 kronor per liter för diesel.6 Rena och hög- inblandade förnybara drivmedel är befriade från energi- och koldi- oxidskatt för att främja en ökad användning av dessa bränslen. Denna skattebefrielse anses utgöra ett statligt stöd, och Sverige har under många år erhållit godkännande från kommissionen om undantag från statsstödsreglerna för att skattebefria dessa bränslen. Godkännandet har gällt ett år i taget, men från och med 2023 har Sverige fått ett fyraårigt undantag av energi- och koldioxidskatt för rena och hög- inblandade flytande förnybara drivmedel. För biogas har Sverige tidi- gare fått ett motsvarande undantag från kommissionen som gäller till och med 2030. I december 2022 meddelade dock  
 EU-domstolen 
  att kommissionen inte utrett de anmälda stöden tillräckligt när de godkände Sveriges ansökan om statsstödsgodkännande, och dom- stolen ogiltigförklarade därmed kommissionens beslut om skatte- befrielse på biogas. Vad det innebär i praktiken är ännu inte klart. Förnybara drivmedel som ingår i reduktionsplikten betalar energi- och koldioxidskatt på samma nivåer som fossila drivmedel. 
  
 6Under 2022 har riksdagen beslutat att minska energi- och koldioxidskatten för att hantera kraftigt ökade konsumentpriser på drivmedel p.g.a. Rysslands invasion av Ukraina. 
  
 85 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 SOU 2023:15 
  
 4.1.4Investeringsstöd 
  
 Ett statligt stöd till en investering kan ha olika former och syften. Det finns mindre investeringsstöd till enskilda konsumenter, som till exempel bidrag till solpaneler, men vanligtvis avser investerings- stöd stöd som går till kapitalintensiva investeringar inom närings- livet. Ett investeringsstöd ska bidra med initialt kapital till en inve- stering som av olika skäl annars inte hade blivit genomförd, vilket bidrar till att minska konsumentens eller företagets kapitalutgifter. Det finns i dag flera investeringsstöd som drivmedelsproducenter kan ansöka om, exempelvis Industriklivet, Klimatklivet och EU:s Inno- vationsfond. 
  
 Industriklivet 
  
 Industriklivet har sedan 2018 administrerats av Energimyndigheten som har gett finansiellt stöd till demonstrations- och pilotanlägg- ningar för produktion av förnybara drivmedel. Sedan 2021 omfattar Industriklivet inte bara insatser för processrelaterade utsläpp och negativa utsläpp, utan även strategiskt viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen i övriga samhället kan få finan- siellt stöd. Det kan till exempel vara utveckling av nya tekniker för produktion av flytande drivmedel. Därmed kan stöd ges till tekniker bortom demonstrationsnivå, där kostnaden för den första fullskaliga produktionsanläggningen är för hög för att tekniken ska vara kon- kurrenskraftigt och kommersiellt gångbar. 
  
 Klimatklivet 
  
 Klimatklivet har sedan 2015 administreras av Naturvårdsverket och är ett investeringsstöd för klimatinvesteringar. Vad gäller produk- tion av förnybara flytande drivmedel och elektrobränslen kan stöd ges till framställning av färdiga drivmedel och till mellanprodukter som till exempel pyrolysolja, syntesgas och infångande av koldioxid. Klimatklivet kan även ge stöd till infrastrukturlösningar, till exempel laddinfrastruktur, omlastningsterminaler och tankstationer för biogas, samt till inköp av fordon. Flera separata anläggningar som använder samma teknik för produktion av förnybara drivmedel kan få inve- 
  
 86 
  
 SOU 2023:15 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 steringsstöd, inte bara den första av sitt slag, vilket ofta är fallet med Industriklivet. För verksamheter som omfattas av EU:s utsläppshandel finns det begränsningar att få stöd från Klimatklivet. 
  
 Innovationsfonden 
  
 EU:s Innovationsfond är ett stöd som kan ges till anläggningar som bidrar med innovativ förnybar energi, energilagring, koldioxidinfång- ning och användning (CCU) eller lagring (CCS), eller innovativa utsläppssnåla tekniker och processer. Projekten väljs utifrån klimat- nytta, innovationsgrad, projektmognad, skalbarhet och kostnadseffek- tivitet. Fonden öppnade under 2020 och riktar sig till verksamheter som kan minska utsläppen inom EU:s utsläppshandelssystem. Inno- vationsfonden finansieras av intäkter från auktioneringen av utsläpps- rätter och för perioden 2020 till 2030 förväntas det totala stödet kunna uppgå till 10 miljarder euro. I december 2022 enades Europeiska rådet och Europaparlamentet om att Innovationsfonden ska stärkas genom ytterligare auktionering av utsläppsrätter. Intäkterna kommer att användas för särskilda ansökningsomgångar i fonden som ska fokusera på att fasa ut fossila bränslen inom sjöfartssektorn. 
  
 4.1.5Lån och statliga kreditgarantier 
  
 För att komplettera affärsbankernas verksamhet lånar staten ut pengar till företag via statliga bolag, såsom Barton och Svensk Exportkredit (SEK). Almi fokuserar på små och medelstora företag (upp till 
  
 250anställda) och erbjuder lån som är marknadskompletterande, det vill säga de lånar ut medel till aktiviteter som andra finansiärer inte vill finansiera på grund av för hög risk. Räntan är oftast högre än bankernas ränta för att kompensera för den högre risk som Barton tar, men Barton kan ge särskilda villkor vad gäller amortering av lånet.7 
  
 SEK drivs på helt kommersiell bas och kan inte ge villkorade lån. Däremot erbjuder SEK så kallade gröna lån till projekt som bidrar till minskad miljö- och klimatpåverkan. Ett grönt lån behöver inte vara direkt kopplat till en exportaffär, men det krävs att verksam- heten har tydlig koppling till klimatomställningen.8 Lån från SEK 
  
 7Almi, 2022. 
  
 8SEK, 2022. 
  
 87 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 SOU 2023:15 
  
 ges på marknadsmässiga villkor och prissätts och riskbedöms på kommersiella villkor. Det som skiljer SEK från affärsbanker är att SEK kan erbjuda längre löptider för lån. Ett lån från SEK berörs inte av EU:s statsstödsregler då villkoren är kommersiella, och det är sällan som SEK ger ut lån som understiger 250 miljoner kronor. För lägre lånebelopp hänvisas till Barton. 
  
 Sedan 2021 kan Riksgälden utfärda gröna kreditgarantier till större investeringar i grön teknik. Garantierna innebär att Riksgälden bär delar av risken för lånet för investeringen, upp till ett visst belopp. För det betalar låntagaren en avgift till Riksgälden. Avgiften ska mot- svara statens förväntade kostnad för att utfärda garantin, och av- spegla risken för eventuella kreditförluster och administrativa kost- nader. För att en investering ska kunna ta del av en garanti måste lånet uppgå till minst 500 miljoner kronor. Investeringen måste väsent- ligt bidra till minst ett av målen i miljömålssystemet eller det klimat- politiska ramverket och får inte väsentligt motverka något annat av dessa mål. I bedömningen används definitioner och bedömnings- grunder inom EU:s taxonomi som ett centralt verktyg. Riksgälden och SEK kan samarbeta vad gäller gröna lån och gröna kreditgaran- tier, vilket kan ge en bättre helhetsaffär för låntagaren.9 
  
 4.1.6EU:s statsstödsregler 
  
 Huvudregeln i Fördraget om EU:s funktionssätt är att offentligt stöd som ges av en medlemsstat, och som riskerar att snedvrida konkur- rensen, inte är tillåtet och oförenligt med den inre marknadens funk- tion.10 Det finns dock några undantag, vilka anges i artikel 107.2 och 
  
 107.3i fördraget. Ett av dessa undantag innebär att stöd som ska underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter kan vara förenligt med den inre marknaden, om stödet inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Vid ett statligt stöd till producenter av förnybara drivmedel och mellan- produkter, anses artikel 107.3 c vara rättslig grund för att stödet ska vara tillåtet. 
  
 9Riksgälden, 2022a. 
  
 10Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, Artikel 107.1. 
  
 88 
  
 SOU 2023:15 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 Ett införande av stödåtgärder ska anmälas till kommissionen, som prövar om åtgärden är tillåten enligt artikel 107. För att underlätta för medlemsstaterna har kommissionen tagit fram den allmänna grupp- undantagsförordningen (GBER).11 Medlemsstaterna kan applicera villkoren i GBER och behöver då inte anmäla nya eller förändrade stödåtgärder till kommissionen. Om nya stödåtgärder till flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter med ny teknik behöver anmälas till kommissionen, eller om Sverige kan använda sig av GBER, beror på stödformens utformning, till exempel hur stödet förhåller sig till de tröskelvärden som anges i GBER. 
  
 Som vägledning för medlemsstaterna har kommissionen gett ut riktlinjer. De senaste riktlinjerna för statligt stöd för klimat, miljö- skydd och energi publicerades den 18 februari 2022.12 Vid bedöm- ning om ett statligt stöd kan anses vara förenligt med den inre mark- naden bedömer kommissionen om stödet underlättar utvecklingen av näringsverksamhet i unionen (positivt villkor), samt om det påver- kar handeln i negativ riktning (negativt villkor). 
  
 När det gäller det positiva villkoret ska medlemsstaten visa vilken näringsverksamhet som underlättas genom åtgärden, de positiva effek- terna för samhället i stort, och för unionens specifika politikområ- den. Medlemsstaten ska också visa stödets stimulanseffekt, samt att ingen överträdelse skett vad gäller bestämmelser i unionsrätten. 
  
 För det negativa villkoret, det vill säga att stödet inte medför någon otillbörlig påverkan på den inre marknaden, behöver medlemsstaten visa på behovet av statligt ingripande, stödets lämplighet, proportio- nalitet och öppenhet, hur otillbörliga negativa effekter av stödet på konkurrens och handel undviks, samt avvägningen mellan positiva och negativa effekterna av stödet. 
  
 4.2Behov av nya styrmedel för inhemsk produktion av förnybara flytande drivmedel 
  
 Sverige har goda förutsättningar att producera förnybara drivmedel med nya tekniker, vilket möjliggör en ökad användning av inhemska råvaror, men av flera skäl har produktionen av dessa drivmedel ännu inte kommersialiserats. Utredningens bedömning är att i det korta 
  
 11Kommissionen, 2014a. 
  
 12Kommissionen, 2022c. 
  
 89 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 SOU 2023:15 
  
 perspektivet saknas företagsekonomiska incitament för att en pro- duktion av förnybara drivmedel med nya tekniker ska tillkomma, även om sådan produktion bedöms vara samhällsekonomiskt lön- sam. Det innebär ett marknadsmisslyckande. Befintliga styrmedel bidrar med minskade kapitalutgifter vid investering i ny produk- tionskapacitet, men bidrar i mindre utsträckning till att dämpa risker i intäktsledet. 
  
 Stärkt försörjningstrygghet och möjlighet till ökad tillväxt kan vara motiv för nya styrmedel 
  
 En ökad produktion av förnybara drivmedel med nya tekniker kan, utöver bidrag till uppfyllande av klimat- och energipolitiska mål, även bidra till tillväxt och sysselsättning, och stärkt konkurrenskraft hos svenskt näringsliv. Peck (2017) analyserar samhällsekonomiska effekter av inhemsk produktion av förnybara drivmedel, vad gäller välfärds- och arbetsmarknadseffekter, och sysselsättning.13 Analyserna visar på positiva effekter på nationell nivå. Dessutom bedöms in- hemsk produktion av förnybara drivmedel, baserad på inhemska rå- varor, stärka försörjningstryggheten vad gäller drivmedel för trans- porter eller fasta motorer för exempelvis reservkraft. 
  
 MSB visar att användningen av inhemska förnybara bränslen kan stärka energiförsörjningen.14 MSB lyfter också fram behovet av stärkt förmåga till ökad lokal förnybar energilagring och energiförsörjning för värme, el, gas och drivmedel (se avsnitt 2.2.4). 
  
 Det kan vara motiverat att staten stöttar inhemsk industri, bland annat av tillväxt- eller sysselsättningsskäl. Fokus bör då vara att främja nya hållbara tekniklösningar med hög framtida relevans. Det finns mängder av exempel genom åren där staten av protektionis- tiska skäl, eller på grund av risk för minskad sysselsättning, ger stöd till branscher och företag som i grunden saknar utvecklingspotential. Stöd för att stärka svensk industri bör därför rikta sig mot innovativa företag, så att ett tidigt försprång kan uppstå som i sin tur kan skapa andra fördelar, såsom produktion av varor och tjänster till lägre kostnad, mindre klimat- och miljöavtryck och med hög kvalitet.15 
  
 13Peck, 2017. 
  
 14MSB, 2022a. 
  
 15Tillväxtanalys, 2018. 
  
 90 
  
 SOU 2023:15 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 Utan nya styrmedel bedöms en ökad produktion ske med importerade råvaror 
  
 Energimyndigheten beskriver att produktion av flytande förnybara drivmedel förväntas byggas ut kraftigt fram till 2030. Det finns dock mycket lite som tyder på att en ökad produktion av förnybara driv- medel i Sverige kommer ske med nya tekniker. Energimyndigheten anger att produktion av HVO, där de viktigaste råvarorna är anima- liska fetter från slakterier och livsmedelsavfall, sker i dag till stor del med importerad råvara. En ökad produktionskapacitet förväntas fortsatt vara beroende av import.16 
  
 Energimyndigheten bedömer vidare att det krävs nya styrmedel för att produktion av förnybara drivmedel från inhemska råvaror med ny teknik, ska bli verklighet. Myndighetens bedömning är att i första hand skogsbaserade restprodukter som kommer användas. Lite längre fram är det också relevant att använda jordbruksbaserad biomassa som till exempel halm, som råvara, och i ett perspektiv fram emot 2050 kan även akvatisk biomassa, vara aktuellt. 
  
 4.3Alternativa styrmedel som utredningen övervägt behovet av 
  
 I avsnitt 4.1 beskrivs befintliga styrmedel som kan påverka produk- tion och användning av förnybara drivmedel. Genom dialog med aktörer och analys av litteratur17 har utredningen identifierat alter- nativa styrmedel som potentiellt skulle kunna bidra till ökad produk- tion av förnybara flytande drivmedel genom nya tekniker. De bidrar antingen till ökad efterfrågan genom till exempel riktad reduktions- plikt och upphandling, eller till ökat utbud genom exempelvis inve- steringsstöd, produktionsstöd eller lån. Några av nedanstående alter- nativ existerar redan, andra skulle behöva utvecklas utifrån befintliga styrmedel eller från grunden. 
  
 16Energimyndigheten, 2021a. 
  
 17Bland annat SOU 2019:11, SOU 2019:63, Energimyndigheten, 2021a, Francis, 2018, Tillväxt- analys, 2018. 
  
 91 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 SOU 2023:15 
  
 4.3.1Investeringsstöd 
  
 Investeringsstöd kan vara ett viktigt statligt stöd för aktörer att få hjälp med initialt investeringskapital exempelvis för en första anlägg- ning som annars inte skulle blivit av. Det finns i dag flera investe- ringsstöd som drivmedelsproducenter kan ansöka om (se avsnitt 4.1.4). En analys av vilka drivmedelsprojekt som hittills fått investerings- stöd visar att de nuvarande investeringsstöden förefaller fungera väl. Både Industriklivet och Klimatklivet använder sig av Gruppundan- tagsförordningen (GBER) vid bedömning om ansökan uppfyller kraven enligt EU:s statsstödsregler. Det finns tröskelvärden att förhålla sig till i GBER, men både Klimatklivet och Industriklivet kan ge stöd som överstiger dessa tröskelvärden enligt deras respektive förord- ningar. De måste i sådana fall anmälas till och godkännas av kom- missionen. Det innebär att nuvarande investeringsstöd inte nödvän- digtvis är begränsande vad gäller storleken på stöd. Däremot är den administrativa hanteringen av ett sådant stöd mer omfattande jäm- fört med ett stöd som hanteras inom GBER, eftersom en grundlig ansökan måste göras av Sverige och Kommissionen behöver bedöma och godkänna den. Syftet med GBER är att minska och förenkla den administrativa processen. 
  
 Industriklivet kan sedan 2021 ge stöd till strategiskt viktiga om- råden18 vilket får anses som positivt för att underlätta tillkomst av pilot- och demonstrationsanläggningar samt kommersiella anlägg- ningar för produktion av förnybara drivmedel. Hittills har inga pro- jekt inom drivmedelsområdet beviljats stöd från Industriklivet, men det bör finnas förutsättningar för det framöver.19 
  
 Klimatklivet är det investeringsstöd som beviljat mest medel till drivmedelsprojekt. Flera företag som utredningen intervjuat har lyft upp Klimatklivet som ett viktigt stöd för att anläggningar ska kunna byggas, och det finns flera exempel på anläggningar som fått stöd för att utveckla mellanprodukter från inhemska råvaror, som i nästa steg kan användas för att producera förnybara drivmedel. 
  
 Vad gäller EU:s Innovationsfond har svenska företag hittills varit framgångsrika i att beviljas stöd. Efter de första två utlysnings- 
  
 18Inledningsvis kunde Energimyndigheten, via Industriklivet, enbart ge stöd till processrela- terade utsläpp respektive negativa utsläpp. 
  
 19Den 7 mars 2023 beslutade Kommissionen om ny GBER och tidigare paragraf om ett förbud att ge stöd till förnybara drivmedel som sedan ska blandas in i enlighet med en reduktionsplikt är borttagen. Det innebär att det bör vara möjligt att ge statligt stöd för produktion av flytande förnybara drivmedel inom GBER. 
  
 92 
  
 SOU 2023:15 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 omgångarna är Sverige i topp inom EU, både vad gäller antalet be- viljade projekt och beviljade medel.20 Hittills har 52 projekt beviljats finansiering från fonden, varav sju är svenska. Det handlar bland annat om projekt inom  
 bio-CCS, 
  stålproduktion, biobaserad syntes- gas, förnybar metanol och syntetiskt flygbränsle. Av dessa 52 pro- jekt är det tre projekt med verksamhet inom området biobaserade bränslen samt raffinering av biobaserade råvaror. Det gäller två mindre holländska biogasprojekt och ett större norskt projekt gällande produktion av flytande förnybara drivmedel från skogsråvara. Det senare projektet har även fått omfattande finansiering från norska staten via Sanders. 
  
 Innovationsfonden syftar till att finansiera innovativa lösningar i EU som kan bidra till att nå de långsiktiga klimatmålen. Med tanke på att Sverige ofta är topprankade när det gäller innovation21, så finns det anledning att tro att svenska företag kommer stå sig bra i kon- kurrensen även i framtida utlysningar inom Innovationsfonden. 
  
 4.3.2Produktionsstöd 
  
 Produktionsstöd är en ersättning som ges för att täcka löpande driften i produktion. Beroende på utformning kan ett produktionsstöd också bidra till bättre investeringsvillkor, då ett beslut om produktionsstöd kan ge anläggningen bättre villkor i samband med finansiering av investeringen, i synnerhet om stödet kan garanteras under en lång tid. Produktionsstöd brukar delas upp i produktionstariffer22 och produktionspremier. För närvarande finns inget produktionsstöd för flytande förnybara drivmedel. 
  
 Produktionstariffer 
  
 Produktionstariffer har använts flitigt för att stimulera ny produk- tion av förnybar el, bland annat i Tyskland. Brown innebär att pro- ducenten ersätts med en fast subvention, ett garantipris, av staten, oavsett vad marknadspriset är – det vill säga den garanterade ersätt- ningen är summan av marknadspriset och subventionen. Ofta är av- 
  
 20Kommissionen, 2023a. 
  
 21WIPO, 2021. 
  
 22Kallas ofta inmatningstariffer när det gäller stöd till produktion av el eller gas. 
  
 93 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 SOU 2023:15 
  
 talen om tarifferna fleråriga, cirka  
 10–15 
  år, och staten bestämmer villkoren för stödet. Tydliga fördelar med tariffer är att de är lång- siktiga, minskar företagsekonomisk risk och ger en säker ersättning oavsett marknadspris. Nackdelar med produktionstariffer är att de innebär en brist på marknadskoppling vilket kan leda till höga kost- nader för staten. De ger inte heller incitament för producenter att ändra eller effektivisera produktionen vid ett ändrat marknadspris. Allt fler länder överger produktionstariffer, och kommissionen har länge verkat för att produktionstariffer byts ut mot mer marknads- baserade styrmedel såsom certifikatsystem eller produktionspremier.23 
  
 Produktionspremier 
  
 Produktionspremier innebär att staten ersätter en producent med en viss premie som baseras på marknadspriset. Staten sätter upp villkor och kriterier för att producenten ska kunna erhålla premien. Det kan till exempel handla om begränsningar vad gäller råvaror, tekniker och klimatprestanda. Antalet anläggningar som kan få stödet kan vara begränsat eller obegränsat. Det sistnämnda innebär ofta att alla som ansöker kan få en produktionspremie om man uppfyller övriga vill- kor. En begränsning av antalet anläggningar som kan få stöd före- kommer vid anbudsförfarande som exempelvis auktion, och är något som kan användas för att säkerställa en högre kostnadseffektivitet. Kommissionen förordar i sina Riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi 202224 att konkurrensutsatt anbudsförfarande används (se avsnitt 5.8). 
  
 Premierna bygger på fleråriga avtal,  
 10–15 
  år, då staten garanterar premien. Det ger en långsiktighet och minskar den finansiella risken för företaget som gör investeringen. Produktionspremier kan dock också vara kortsiktiga, vilket det svenska biogasstödet är ett exempel på, där stöd erhålls ett år i taget.25 
  
 Om ersättningen är rörlig bestäms stödet i jämförelse med ett referenspris, där skillnaden mellan den angivna stödnivån och refe- renspriset utgör stödet till producenten. Om referenspriset höjs ger 
  
 23SOU 2019:63. 
  
 24Kommissionen, 2022c. 
  
 25Förordning (2022:225) om statligt stöd till produktion av biogas som uppgraderas till bio- metan. 
  
 94 
  
 SOU 2023:15 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 det en lägre subvention från staten, och om referenspriset sjunker ökar subventionen från staten. 
  
 Stödnivån kan antingen bestämmas av staten eller vid ett anbuds- förfarande. Om staten bestämmer nivån krävs kunskaper och infor- mation om produktionskostnaderna, för att nivån inte ska bli för låg, med risk för att inga investeringar görs, eller för hög, med risk för överkompensation. Ofta har dock staten inte kunskap om dessa kostnader. Vid ett konkurrensutsatt anbudsförfarande bestäms stöd- nivån utifrån de anbud som företagen lägger, det vill säga vilket stöd de behöver för att genomföra investeringen. Ett anbudsförfarande minskar därmed risken för överkompensation. 
  
 Differenskontrakt 
  
 En typ av konkurrensutsatt anbudsförfarande som blivit allt van- ligare de senaste åren är att genomföra omvända auktioner för att fastställa ersättningsnivån på produktionspremien. Det bedöms som mer kostnadseffektivt jämfört med traditionella stödsystem såsom produktionstariffer. Flera länder, samt kommissionen, har börjat undersöka möjligheten att komplettera omvända auktioner med ett så kallat differenskontrakt (Contract for Difference, CfD). Det är ett marknadsbaserat styrmedel som bidrar till att minska den finansiella risken vid en kapitalintensiv investering, genom att staten garanterar ersättning under lång tid. Den aktör, eller de aktörer, som vinner anbudsförfarandet får en långsiktig ersättning,  
 10–15 
  år, som mot- svarar differensen mellan det vinnande anbudet26 och ett fastslaget referenspris. 
  
 Storbritannien har haft ett system med differenskontrakt sedan 2015 för att öka produktionen av förnybar el, i synnerhet riktad mot elproduktion med avancerade tekniker.27 Det är det helstatligt ägda bolaget Low Carbon Contracts Company (LCCC) som ingår civil- rättsliga avtal med aktörer. Referenspriset i det här fallet är elpriset, vilket innebär att ersättning utgår från skillnaden mellan anbuds- priset och det aktuella elpriset, och ersättningen betalas under 15 år. Avtalet som aktörerna ingår med Fisher är ett tvåvägskontrakt, vilket innebär att om referenspriset (genomsnittligt elpris) under- 
  
 26Kallas ofta ”strike price”. 
  
 27Department for Business, Energy  Industrial Strategy, 2023. 
  
 95 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 SOU 2023:15 
  
 stiger lämnat anbudspris så utgår ersättning från staten (anbudspris minus referenspris). Om elpriset stiger så pass mycket att referens- priset överstiger anbudspriset betalar företaget för differensen till staten. Den här typen av tvåvägskontrakt omnämns också i det sär- skilda meddelande som kommissionen presenterade i februari 2023 vad gäller det tillfälliga underlättande av regler för statsstöd.28 Systemet har utvärderats flera gånger, och anses vara framgångsrikt för ny förnybar elproduktion på plats.29 Även Danmark har använt sig av differenskontrakt för att öka produktionen av havsbaserad vind- kraft.30 Referenspriset är i det fallet det genomsnittliga elpriset på NordPool under året, och ersättning betalas under 20 år. Det avtal som aktörerna ingår med danska staten är ett tvåvägskontrakt (se ovan). 
  
 Kommissionen undersöker möjligheterna att införa ett klimat- relaterat differenskontrakt, ett så kallat Carbon Contract for Differ- ence (CCfD) inom ramen för Innovationsfonden.31 Det innebär en möjlighet för aktörer att få finansiellt stöd för kapitalintensiva inve- steringar som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser. Avsikten är att utforma styrmedlet som ett anbudsförfarande, och att finansiellt stöd därefter utbetalas till vinnande aktörer. Det finansiella stödet uppgår till skillnaden mellan det vinnande anbudet och ett referens- pris, exempelvis det aktuella priset på utsläppsrätter inom EU ETS. Enligt Naturvårdsverket, som analyserar frågan för svensk räkning, undersöker flera medlemsstater möjligheten att utveckla CCfD, bland annat Tyskland, Storbritannien och Frankrike. 
  
 Innan kommissionen går vidare med förslag om ett  
 EU-gemen- 
  samt CCfD, avser kommissionen att utveckla ett förslag om ett pro- duktionsstöd till förnybar vätgas inom Innovationsfonden. Detta sker inom ramen för kommissionens industriplan för den gröna given. Under hösten 2023 avser kommissionen att utlysa en första omvänd pilotauktion vad gäller produktion av förnybar vätgas. Vinnarna av auktionen kommer erhålla ett fast stöd per producerad volym vätgas under tio år, det vill säga det finansiella stödet sätts inte i relation till ett referenspris. I samtal med kommissionen anger de att skälet till ett fast stöd är att det inte finns ett tillförlitligt referenspris för för- 
  
 28Kommissionen, 2023b. 
  
 29Department for Business, Energy  Industrial Strategy, 2023. 
  
 30Kommissionen, 2021a. 
  
 31Kommissionen, 2022d. 
  
 96 
  
 SOU 2023:15 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 nybar vätgas. Kommissionen bedömer trots detta att stödet kommer vara kostnadseffektivt och administrativt enkelt.32 
  
 Pilotauktionen kommer att följas av fler auktioner för att främja vätgasproduktion i EU. Därefter planerar kommissionen att genom- föra auktioner för att främja produktion av komponenter till sol- celler och vindkraft, batterier, elektrolysrör, med mera. 
  
 4.3.3Villkorade lån 
  
 Med ett statligt villkorat lån avses ett lån med särskilda villkor som staten tillhandahåller till projekt som annars inte skulle blivit av. Syftet är att ge investeringen förmånliga villkor och minska risken för investerare och finansiär. Ett villkor kan vara att lånet kan bli av- skrivet, helt eller delvis, om låntagaren under vissa förutsättningar inte kan betala ränta och amorteringar. Ett annat villkor kan vara att räntan inte bestäms utifrån marknadsräntor. Om räntan inte är mark- nadsmässig betraktas det som ett statligt stöd, och behöver då uppfylla villkoren för EU:s statsstödsregler. Även andra villkor kan innebära att det betraktas som ett statligt stöd, och hänsyn till statsstödsreglerna behöver då tas. 
  
 I Sverige är det ovanligt med villkorade lån. Ett exempel är dock Svenska kraftnät som ger villkorade lån till nätföretag för anslutning av förnybar elproduktion.33 Energimyndigheten har tidigare erbjudit särskilda, till viss del villkorade, lån till företag med innovativa lös- ningar inom området energieffektivisering och förnybar energi, men har avskaffat det eftersom upplägget bedömdes vara problematiskt utifrån flera perspektiv, bland annat vad gäller möjligheten att avgöra om ett projekt var lyckat eller ej. 34 Det i sin tur innebar att företagens återbetalningsskyldighet blev svårhanterad. Därutöver var upplägget administrativt krävande. 
  
 De statliga bolagen Barton och SEK bedriver låneverksamhet för att finansiera investeringar i svenska företag (se avsnitt 4.1.5). I huvud- sak verkar de på en kommersiell marknad, och har oftast begränsade möjligheter att ge särskilda villkor. I Norge erbjuder det statliga bo- laget Sanders villkorade lån till norska företag. Räntan bestäms i enlig- 
  
 32Kommissionen, 2023c. 
  
 33Förordning (2015:213) om lån till nätföretag för att underlätta anslutning av förnybar elpro- duktion. 
  
 34Energimyndigheten, 2021a. 
  
 97 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 SOU 2023:15 
  
 het med EFTA:s regelverk för att uppfylla villkoren i EU:s statsstöds- regler och det är möjligt att låna upp till 60 procent av projektets kostnader. Villkoren medger hel eller delvis avskrivning av lånet. Efter dialog med Sanders har det framkommit att de hittills endast erbjudit ett villkorat lån, och att de för närvarande är i en process där deras erbjudanden görs om. 
  
 4.3.4Efterfrågebaserade styrmedel 
  
 Riktad kvot inom reduktionsplikten 
  
 Att producera flytande förnybara drivmedel med ny teknik medför högre produktionskostnad än konventionell teknik. Produktion i ny teknik bedöms innebära högre risker och inte konkurrenskraftigt med befintlig produktion av förnybara drivmedel. Genom en riktad kvot för förnybara drivmedel från nya tekniker i den ordinarie reduk- tionsplikten skulle en efterfrågan på sådana drivmedel skapas. En sådan riktad kvot skulle kunna införas genom att en viss andel av den ordinarie reduktionsplikten ska uppfyllas genom inblandning av för- nybara drivmedel från utpekade råvaror. 
  
 Energimyndigheten har föreslagit att en riktad kvot skulle vara ett effektivt styrmedel för att öka produktion av flytande förnybara drivmedel med nya tekniker.35 Utfasningsutredningen har också före- slagit att det införs krav på en riktad kvot för avancerade biodriv- medel och elektrobränslen.36 En riktad kvot kan möjliggöra en fullskalig produktion och kommersiell marknadsintroduktion av avancerade biodrivmedel och elektrobränslen. Som ett alternativ föreslog utfas- ningsutredningen att det införs ett tak på användning av förnybara drivmedel framställda på konventionella råvaror. 
  
 I direktiven bioekonomiutredningen bedömer regeringen att en riktad kvot inte är träffsäker eftersom det är svårt att begränsa en sådan kvot till svenska råvaror eller svensk produktion. 
  
 35Energimyndigheten, 2021a. 
  
 36SOU 2021:48. 
  
 98 
  
 SOU 2023:15 
  
 Styrmedel för förnybara flytande drivmedel 
  
 Upphandling 
  
 Offentlig upphandling kan användas för att stimulera efterfrågan på vissa produkter, i synnerhet initialt när marknaden är omogen. Det offentliga avlastar den efterfrågerisk som privata aktörer på en ny marknad upplever. Upphandling kan inte ensamt få i gång eller under- hålla en marknad för flytande förnybara drivmedel, men kan vara ett komplement till andra styrmedel. Offentlig upphandling av förnybara drivmedel kan ske på kommunal, regional eller statlig nivå. Många kommuner har redan i dag en fordonsflotta som drivs av förnybara drivmedel, och den regionala kollektivtrafiken använder i hög grad förnybara drivmedel i sina fordon.37 Det finns sannolikt en outnytt- jad potential vad gäller upphandling av förnybara drivmedel för statliga myndigheter och totalförsvaret. Trafikverket, Sjöfartsverket, Smith bevakningen och MSB är exempel på myndigheter som skulle kunna genomföra offentliga upphandlingar för förnybara drivmedel. Även försvaret skulle kunna genomföra det för vissa delar av verksamheten. 
  
 Energimyndigheten tonar ned möjligheten för offentlig upphand- ling att understödja efterfrågan av förnybara drivmedel eftersom kollektivtrafiken ofta har långa avtalstider, och att det statliga be- hovet är begränsat i volym.38 I den statliga Biojetutredningen gjordes bedömningen att offentlig upphandling kan bidra till ökad använd- ning av biobränsle inom flyget och utredningen lade fram förslag som relaterar till upphandling av förnybara drivmedel för flygtrafik.39 
  
 37Svensk kollektivtrafik, 2023. 
  
 38Energimyndigheten, 2021a. 
  
 39SOU 2019:11. 
  
 99 
  
 5Utredningens förslag och överväganden 
  
 I detta kapitel presenterar utredningen ett förslag till styrmedel för inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel och mellan- produkter. Kapitlet inleds med en övergripande beskrivning av för- slaget och vad det syftar till, samt vilka överväganden som gjorts vid utformningen. Därefter följer en mer detaljerad beskrivning av för- slaget, målformuleringar, samt förslag på hur styrmedlet kan genom- föras, utvärderas och fasas ut. Kapitlet inkluderar även beskrivningar av styrkor och svagheter, samt hur förslaget förhåller sig till olika regelverk och riktlinjer. 
  
 Förslag: Utredningen föreslår att ett kompletterande, flexibelt och långsiktigt styrmedel införs i form av intäktsgarantier för tillkommande inhemsk produktion av flytande förnybara driv- medel och mellanprodukter. Styrmedlet är ett konkurrensutsatt anbudsförfarande och innebär att intäktsgarantier betalas i efter- skott under en tioårsperiod, baserat på mellanskillnaden mellan priset på en referensprodukt och angivet anbudspris. 
  
 Utredningen föreslår ett styrmedel som riktas mot inhemsk produk- tion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter genom nya tekniker och råvaror, som i dag inte alls, eller i begränsad om- fattning, används för att framställa sådana produkter. Sådan produk- tion innebär generellt högre produktionskostnader och större finan- siella risker än för konventionella alternativ, vilket riskerar att hämma tillkomsten av nya värdekedjor och produkter. Styrmedlet syftar till att bidra med en ökad produktion i Sverige av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter med nya tekniker, genom att ge ett stöd i form av intäktsgarantier som medför riskavlyft till investerare 
  
 101 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 avseende intäkter för framställd produkt, och därmed möjliggör bättre finansiella villkor för investeringen. Styrmedlet syftar vidare till att främja tillkomst av värdekedjor som möjliggör att nya råvaror kan användas för kommersiell produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter. Det förväntas leda till ett ökat inhemskt utbud av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter, vilket kan skapa: 
  
 •stärkt försörjningsförmåga av drivmedel och råvaror som i dag i hög grad importeras, 
  
 •ökad tillväxt och sysselsättning i Sverige genom innovation, ökad konkurrenskraft, och tillkomst av nya kommersiella affärsmodeller, och 
  
 •ökad tillgång av flytande förnybara drivmedel och mellanproduk- ter som bidrar till minskade utsläpp av koldioxid. 
  
 Som beskrivs i tidigare i betänkandet (se kapitel 3 och 4) finns det flera motiv att till styrmedel som främjar produktion av flytande för- nybara drivmedel och mellanprodukter som sker genom nya tekniker. Staten behöver bidra för att minska hinder och risker, och bidra finan- siellt för att överkomma marknadsmisslyckanden (se avsnitt 3.4). Ökad produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanpro- dukter genom ny teknik bedöms vara samhällsviktig, varför ett delat finansiellt riskbärande mellan företag och stat kan motiveras, där staten avlastar företagens finansiella risker. 
  
 Utredningens bedömning är att befintliga styrmedel inte räcker för att undvika eller mildra befintliga hinder och risker i tillräcklig utsträckning för att säkerställa att investeringar i ökad produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter med ny teknik i Sverige kommer genomföras. Utredningen föreslår därför att ett kompletterande styrmedel införs, som tillsammans med befintliga styrmedel kan bidra till att uppnå de mål som beskrivs i kapitel 2. 
  
 Utredningens skäl för det föreslagna styrmedlet 
  
 Uppdraget att analysera förutsättningarna för inhemsk produktion av förnybara drivmedel, samt vid behov föreslå ett produktionsstöd, innebär att flera avvägningar behöver göras. Flera politiska mål ska uppfyllas; energi- och klimatmål, tillväxtpolitiska mål samt stärkt för- 
  
 102 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 sörjningstrygghet. Ett styrmedel ska även vara förenligt med EU:s inre marknad och det finanspolitiska ramverket. Det ska vidare vara långsiktigt och förutsägbart, samt bidra till stimulans och innovation, men minimera risken för snedvriden konkurrens. 
  
 Det är enligt  
 EU-rätten 
  möjligt att ge statsstöd, bland annat för klimatåtgärder, men då måste ett antal kriterier vara uppfyllda. Bland annat ser kommissionen mer positivt på ett marknadsbaserat styr- medel och att finansiella stöd är konkurrensutsatta. Ett renodlat mark- nadsbaserat produktionsstöd, som bygger på att stöd utbetalas i relation till rörliga marknadspriser, kan dock i vissa fall skapa utman- ingar i förhållande till den svenska budgetlagen, eftersom den kräver ettåriga riksdagsbeslut där anslaget för kommande år fastställs i för- väg. För att hantera den utmaningen har utredningen föreslagit att stödet i form av intäktsgarantier betalas i efterskott för verifierade produktionsvolymer, och i relation till ett referenspris som beräknas på treåriga historiska data. För varje nytt produktionsår tas nya refe- rensprisnivåer fram och därigenom bibehålls en koppling till mark- nadspriset. För att säkerställa att stödnivån är rimlig och inte riskerar att överkompensera stödmottagaren, föreslår utredningen att referens- priset utgörs av priset på ett förnybart konventionellt alternativ där prisdata finns. Referenspriser som utgår från fossila alternativ skulle riskera överkompensation. 
  
 Styrmedlets långsiktighet och förutsägbarhet säkerställs genom att riksdagen beslutar om ett beställningsbemyndigande för anslaget. Det innebär att ansvarig myndighet kan fatta förvaltningsrättsliga be- slut om finansiella åtaganden många år framåt i tiden. 
  
 För att säkerställa att kommissionen kan godkänna statsstödet är endast råvaror listade i förnybartdirektivets bilaga 9 del A, samt kol- dioxid och elektricitet, godkända att användas. Utredningen bedö- mer att frihandelsregler inte heller gör det möjligt att avgränsa styrmed- let till att enbart omfatta inhemsk råvara, eller bara delar av råvarorna i bilaga 9 del A, som exempelvis råvaror av lignocellulosa. För att minska risken för konkurrenssnedvridning föreslår utredningen vidare att produktens slutanvändning inte är styrande. 
  
 103 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 5.1Översiktlig beskrivning 
  
 av förslagets ingående delar 
  
 I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av de ingående delarna av förslaget. En mer detaljerad beskrivning presenteras i avsnitt 5.2. 
  
 Konkurrensutsatt anbudsförfarande 
  
 Utredningen föreslår att ansökan om intäktsgarantier sker genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. Det innebär att ansvarig myndighet jämför inkomna ansökningar från företagen och beslutar om intäktsgarantier till ett eller flera företag som bedöms uppfylla syftet med anbudsförfarandet och bedömningskriterierna på bästa sätt. Anbudsförfaranden kan rikta in sig på olika teman som exem- pelvis flytande förnybara drivmedel för specifika användningsområ- den, produktion av mellanprodukter eller produktion som möjliggör kommersialisering av tekniker som är de första av sitt slag (se av- snitt 5.3.2). 
  
 Anbudsförfaranden leder till att vinnande företag beviljas intäkts- garantier för tillkommande produktion under en tioårsperiod. 
  
 Produkter och användning 
  
 Utredningen föreslår att intäktsgarantier ska kunna beviljas för pro- dukter som är: 
  
 •producerade i Sverige, 
  
 •förnybara drivmedel eller mellanprodukter, framställda ur rest- produkter som består av biomassa, eller 
  
 •förnybara drivmedel eller mellanprodukter som framställs ur kol- dioxid som avskilts vid en industriell process, så kallade elektro- bränslen, 
  
 •av tillräcklig kvalitet för att produkterna utan vidare bearbetning kan användas för motordrift. 
  
 104 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Produkterna ska framställas i Sverige, men det ställs inte krav på rå- varans ursprung, eller var eventuella tidigare led i värdekedjan skett. Det ställs heller inga krav på slutanvändningen. 
  
 Produkter som kan beviljas intäktsgarantier kan vara baserade på restprodukter som består av biomassa eller framställda ur koldioxid som avskilts vid en industriell process, så kallade elektrobränslen. Utredningen bedömer att både biodrivmedel och elektrobränslen be- hövs för att nå klimatmål, näringspolitiska mål, samt en stärkt för- sörjningstrygghet. Anledningen till att både biodrivmedel och elek- trobränslen behövs är att biomassaresursen är begränsad och behövs vid framställning av andra produkter, och att tillgången till förnybara råvaror ökar avsevärt genom att fånga in och använda koldioxid som bildas i industriella processer. 
  
 Produkterna ska vara av sådan kvalitet att de, utan vidare bearbet- ning, kan användas i en motor1. Det innebär att produkterna, som höginblandade eller låginblandade med andra komponenter eller i ren form, ska kunna ingå i en drivmedelskvalitet som uppfyller natio- nell lagstiftning och kvalitetskrav enligt drivmedelsstandarder och lagstiftning för exempelvis transport, arbetsmaskiner eller i statio- nära motorer2. Styrmedlet ställer dock inte krav på vad produkterna används till. En produkt som beviljas intäktsgarantier begränsas där- med inte till att användas i en motor, utan kan till exempel användas som råvara inom kemi- eller plastindustri, eller biobränsle i kraft- värmeproduktion. Skälet till kvalitetskravet är att främja tillkomst av produkter av god kvalitet som kan användas som drivmedel, eller vidareförädlas till andra produkter. 
  
 Råvaror 
  
 Utredningen föreslår att produkter som beviljas intäktsgarantier ska vara framställda av råvaror förtecknade i förnybartdirektivets bilaga 9 del A3, koldioxid och elektricitet. 
  
 1Med motor menas någon form av förbränningsmotor, stationär eller mobil, och därmed avses inte enbart motor i fordon för vägtrafik. 
  
 2Det vill säga uppfylla relevant nationell lagstiftning och standard avseende exempelvis driv- medelskvalitét. 
  
 3EU, 2018. 
  
 105 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Produkten ska framställas av råvaror som i dag inte alls, eller i begränsad utsträckning, kan hanteras i befintliga produktionspro- cesser för kommersiell framställning av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter. Sådana råvaror inkluderar restprodukter av biomassa från industri och samhälle. Även råvaror som elektricitet och koldioxid, som enligt förnybartdirektivet klarar hållbarhetskri- terier för hållbara bränslen, kan användas. Råvarans ursprungsland är inte begränsande. 
  
 Referenspris 
  
 Utredningen föreslår att producenter som ansöker om intäktsgaran- tier ges ersättning i relation till ett referenspris. Nivån på intäkts- garantierna baseras på differensen mellan anbudspris och referens- pris, multiplicerat med producerad energimängd förnybara drivmedel. Referenspriset föreslås utgöras av marknadspriset för förnybara mot- svarande produkter (referensprodukt), och beräknas genom att ta fram medelvärdet för referensproduktens marknadspris under de tre senaste åren. För varje nytt produktionsår beräknas nya treåriga medelvärden av referenspriset. 
  
 Anbudspris 
  
 Producenter som ansöker om intäktsgarantier ska ange ett anbuds- pris. Anbudspriset kan baseras på beräknad kostnad för att fram- ställa produkten under den tid som ansökan avser. Det innebär att anbudspriset bör ta hänsyn till eventuella kostnadsökningar som exempelvis högre priser på råvaror, energi och utrustning. Anbuds- priset bör anges i svenska kronor per energienhet av produkten och ligger till grund för beräkning av intäktsgarantierna som företaget beviljas. Utredningen föreslår att anbudspriset indexeras med kon- sumentprisindex (KPI). 
  
 Genom att anbudspris anges i ansökan finns underlag för ansvarig myndighet att göra en bedömning av vilka företag som på finansiella grunder kan beviljas intäktsgarantier. Specifika detaljer och kriterier för beräkning av anbudspris bör framgå vid ett anbudsförfarande. 
  
 106 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Tidsperiod 
  
 Utredningen föreslår att styrmedlet ska vara verksamt under en 25- årsperiod, där utbetalningsperioden per projekt är tio år. Ansvarig myndighet får uppdrag att hantera styrmedlet under år  
 2024–2048. 
  
 Utbetalning och villkor 
  
 Utredningen föreslår att utbetalning av intäktsgarantier betalas ut i efterskott och löpande på årsbasis. Det innebär att intäktsgarantier betalas ut som ett rörligt stöd per producerad enhet baserat på dif- ferensen mellan anbudspris och ett fastställt referenspris. Utbetalning av intäktsgarantier sker de år då anbudspriset är högre än referens- priset. I figur 5.1 presenteras exempel för när förhållandet mellan an- budspris och referenspris ger utbetalning av intäktsgarantier (år A) och när det inte ger utbetalning (år B). 
  
 Figur 5.1 Exempel på när utbetalning av intäktsgarantier sker (år A), kontra när det inte ges (år B) 
  
 Pris per enhet 
  
 År A 
  
 År B 
  
 Referenspris 
  
 Anbudspris 
  
 107 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Uppföljning, utvärdering och utfasning 
  
 För att säkerställa att styrmedlet uppfyller sitt syfte bör uppföljning och utvärdering ske löpande, vilket också bidrar med nödvändiga lärdomar för utformning av framtida anbudsförfaranden. Styrmedlet ska vara flexibelt och kunna utvecklas och riktas mot exempelvis olika slutprodukter. Utveckling av berörda värdekedjor går snabbt och styrmedlet bör därmed ha möjligheten att anpassas över tid base- rat på nya behov för exempelvis klimatomställningen och försörj- ningstryggheten. Utvärderingar kan också ge svar på när styrmedlet inte längre behövs, och kan fasas ut och avslutas. 
  
 5.2Detaljerad beskrivning av förslaget 
  
 Idetta avsnitt presenteras de ingående delarna av det föreslagna styr- medlet i detalj, tillsammans med villkor för deltagande och vilka pro- dukter som beviljas intäktsgarantier. Avsnittet kan utgöra grund för utformning av förordning och som underlag till ansvarig myndighet. Angivna villkor ska säkerställa att styrmedlet bidrar till att täcka det behov som finns för ökad inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter genom ny teknik, och skapa en finan- siell trygghet för både företag och staten. 
  
 5.2.1Behov och syfte med styrmedlet 
  
 Vid utformningen av styrmedlet har existerande och alternativa styr- medel för förnybara drivmedel analyserats, tillsammans med behov och hinder som finns för ökad produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter genom ny teknik och från nya rå- varor. I kapitel 4 beskrivs befintliga och alternativa styrmedel. Ut- redningen anser att ett nytt styrmedel behövs för att dämpa intäkts- risker, och överkomma hinder som finns för tillkomst av de aktuella värdekedjorna. Det föreslagna styrmedlet är varken ett investerings- stöd eller ett traditionellt drifts- eller produktionsstöd. Finansiella styrmedel som riktar sig mot produktion av flytande förnybara driv- medel och mellanprodukter utgörs i dag främst av investeringsstöd, som Klimatklivet eller Industriklivet. Investeringsstöd ges för att minska företagets finansiella risk vid en investering, vilket också 
  
 108 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 minskar företagets kapitalutgifter. Utredningen bedömer dock att det saknas styrmedel som dämpar andra risker som finns vid investe- ring i ny teknik. Investering i nya tekniker och värdekedjor innebär generellt större finansiella risker avseende långsiktig konkurrens- kraft, jämfört med etablerade alternativ. En anledning till ökad risk för nya tekniker och värdekedjor är bland annat osäkerheter i hur löpande kostnader utvecklas jämfört med etablerade tekniker och värdekedjor. Att investera i nya tekniker och värdekedjor innebär vanligtvis högre investeringskostnader men lägre löpande kostnader som råvarukostnader, jämfört med etablerade alternativ. De lägre löp- ande kostnader för nya tekniker beror bland annat på lägre råvaru- priser jämfört med etablerade värdekedjor. Som beskrivs i avsnitt 3.2 är marknadspris på biodrivmedel i dag starkt kopplade till råvaru- kostnader. 
  
 Det föreslagna styrmedlet ska bidra till att minska de finansiella risker som finns avseende långsiktig konkurrenskraft för produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter genom nya tekniker och värdekedjor. Utredningens förslag utgår därför från möjligheten att ge företag långsiktiga intäktsgarantier vid investe- ring i sådan produktion. Genom intäktsgarantier för tillkommande produktion gynnas hela värdekedjan från produktion av mellanpro- dukter och framställning av drivmedel i senare led. 
  
 Genom att utforma styrmedlet som ett konkurrensutsatt an- budsförfarande bedöms styrmedlet vara förenligt med EU:s stats- stödsregler och innebära en minskad risk för att staten betalar ut för stora belopp som skulle medföra att företag överkompenseras. 
  
 Utredningen har bland annat hämtat inspiration från Storbritanniens styrmedel om differenskontrakt (Contract for Difference, CfD) som används för att öka andelen förnybar el, där referenspriset utgörs av elpriset (se avsnitt 4.3.2). Utredningen har även tagit del av den på- gående diskussionen inom EU om ett nytt stödsystem inom Inno- vationsfonden, ett så kallat Carbon Contract for Difference (CCfD), där referenspriset utgörs av utsläppsrättspriset inom EU ETS. Ut- redningen har även jämfört med kommissionens förslag om ett nytt stödsystem för produktion av förnybar vätgas (se avsnitt 4.3.2). Ut- redningens förslag är en variant mellan CfD, CCfD, och kommis- sionens nya förslag. En tydlig skillnad är att utredningens förslag inte innehåller ett rörligt referenspris som elpriset eller utsläpps- rättspriset inom EU ETS, inte heller en fast premie som kommis- 
  
 109 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 sionen föreslår för vätgas. Referenspriset i utredningens förslag ut- görs i stället av priset för den konventionella förnybara motsvarande produkten, baserat på ett historiskt treårsmedelvärde för dessa refe- rensprodukter. 
  
 5.2.2Produkter, användning och produktion 
  
 De produkter som beviljas intäktsgarantier ska medföra en tillkom- mande inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel eller mellanprodukter. Produktion kan ske i nya eller befintliga produk- tionsanläggningar och medföra en ökad användning av råvaror som i dag inte alls, eller i begränsad utsträckning4, används för ändamålet. I Sverige finns potential för ökad användning av inhemska råvaror, i huvudsak restprodukter från industri och samhälle, som skulle kunna förädlas till förnybara drivmedel eller andra högvärdiga produkter, om nya tekniklösningar och värdekedjor kommersialiseras. Den till- kommande produktionen kan inom ramen för styrmedlet ske genom 
  
 (1)värdekedjor som är de första av sitt slag, eller (2) värdekedjor som förekommer i kommersiell skala men som inte anses etablerade. Den tillkommande produktionen innebär därmed investering i ut- veckling av befintliga anläggningar eller genom byggande av nya an- läggningar. 
  
 För att beviljas intäktsgarantier ska produkterna uppfylla vissa kvalitetskrav utan att det ställs krav på vad produkter används till. Ett kvalitetskrav är att produkten ska innehålla kol, eftersom styr- medlet ska bidra till ökad användning av biomassa och koldioxid för omvandling till flytande produkter och mellanprodukter. Kvalitets- kraven beskrivs nedan. 
  
 Gasformiga produkter 
  
 Utredningen föreslår att vissa gasformiga produkter ska inkluderas bland de som kan beviljas intäktsgarantier. Skälet till detta är att de kan användas som mellanprodukt vid framställning av flytande för- nybara drivmedel eller som alternativ till vissa fossila produkter i motordrift. Gasformiga bränslen som exempelvis syntesgas eller bio- gasol föreslås kunna ges intäktsgarantier, så länge de uppfyller kvali- 
  
 AllenNya råvaror” i ordlistan. 
  
 110 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 tetskraven som gäller för flytande produkter5. Vissa gasbränslen, så som biometan samt gödselbaserad rötgas och biogas, kan inte be- viljas intäktsgarantier, eftersom dessa produkter redan omfattas av produktionsstöd inom gödselgasstödet och biogasstödet. Produkter såsom vätgas och ammoniak bör inte heller beviljas intäktsgarantier, då dessa inte innehåller kol. 
  
 Kvalitetskrav 
  
 Ett styrmedel kräver en tydlig definition av vilka produkter som om- fattas. För att kunna beviljas intäktsgarantier föreslår utredningen att produkterna ska uppfylla tillräckliga kvalitetskrav för att kunna användas för motordrift. Intäktsgarantier kan därmed ges till fram- ställning av produkter, som ren produkt eller blandad med andra komponenter, kan användas i en drivmedelskvalitet och uppfyller relevanta drivmedelsstandarder och nationella kvalitetskrav enligt lagstiftning. För att beviljas intäktsgarantier ska framställda produk- ter kunna användas i en kommersiell motor, till exempel inom trans- port, arbetsmaskiner eller i stationära motorer. Villkoret att kunna användas i motordrift skapar även bättre förutsättning för att defini- era referensprodukter (se avsnitt 5.2.4). 
  
 För att beviljas intäktsgarantier ställs inte krav på att framställda produkter ska användas i motordrift, produkterna kan likväl användas för andra ändamål. 
  
 Skälet till att begränsa styrmedlet till att endast omfatta produk- ter som kan användas för motordrift är att främja tillkomst av pro- dukter av god kvalitet och högt förädlingsvärde. Det kan bidra till att produkten kan användas för vidareförädling, exempelvis till andra typer av drivmedel, eller som råvara för kemikalie- och material- produktion. Som nämns i avsnitt 3.4.1 är upparbetning och rening av mellanprodukter ett kritiskt steg för att de ska kunna användas som råvara för framställning av högvärdiga produkter som drivmedel, kemikalier och material. Genom kvalitetskravet skapas incitament för utveck- ling av kommersiella tekniker som framställer mellanprodukter av högre kvalitet och bredare användningsområde. 
  
 5För att klassas som flytande, och därmed falla inom utredningens förslag på åtgärder för förny- bara flytande drivmedel, ska komponenten vara flytande vid rumstemperatur och atmosfärs- tryck. 
  
 111 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Kravet påverkar framför allt vilka mellanprodukter som kan be- viljas intäktsgarantier. För flytande förnybara drivmedel är kvalitets- kravet förenligt med hållbarhetslagens definitioner, där ett biodriv- medel definieras som en produkt som kan användas i motordrift, och kvalitetskravet blir därmed inte en begränsning för dessa produkter. 
  
 Krav som ställs på ett drivmedels egenskaper varierar mellan olika sektorer. Inom sjöfart och stationära motorer är kvalitetskraven generellt inte lika strikta som inom vägtransport och flyg. Därmed kan produkter, som utgör mellanprodukter vid framställning av driv- medel för vägtransport, användas som drivmedel för andra använd- ningsområden, förutsatt att den håller rätt kvalitet. Beroende på vilken typ av motor som produkten kan användas inom föreslås olika refe- rensprodukter och referenspriser. 
  
 Vad händer utan ett villkor om motordrift? 
  
 Utan villkor om att produkter håller en sådan kvalitet att de kan användas i motordrift, bedömer utredningen att framför allt mellan- produkter kan ha lägre kvalitet. Det i sin tur ger begränsningar vad gäller användningsområden och efterfrågan samt försämrade förut- sättningar för vidareförädling till produkter för andra ändamål. Incita- menten för att investera i teknik som ökar förädlingsvärdet på fram- ställda produkter bedöms därmed minska och förutsättningar för att vidareförädla mellanprodukter till råvara i andra sektorer försämras. Utredningen bedömer att det riskerar att hämma utveckling och till- komst av värdekedjor för framställning av mer högvärdiga produkter som exempelvis kemikalier, material och drivmedel för vägtransport och flyg. Utan kvalitetskravet skapas det också en otydlighet i vilka produkter som kan vara referensprodukt för beräkning av intäkts- garantier. 
  
 Överflödiga kriterier och villkor riskerar att skapa administrativa kostnader eller hinder. Utredningen bedömer att villkoret om motor- drift är nödvändigt för att skapa ett solitt och långsiktigt styrmedel, och att nyttan med villkoret överstiger kostnaderna. 
  
 112 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Produktionsteknik 
  
 Styrmedlet syftar till att främja tillkomst av produktionskapacitet genom att minska finansiell risk vid investering i nya tekniklösningar och icke etablerade värdekedjor. Samtidigt är inte styrmedlet tänkt att vara direkt finansiellt bidragande till teknikutveckling. Därför före- slår utredningen att intäktsgarantier ska kunna beviljas för investe- ringar som innebär tillkommande produktionen i teknik som prövats i industriell demonstrationsskala. Den tillkommande produktionen av flytande förnybara drivmedel eller mellanprodukter som omfattas av förslaget är sådan som innebär investeringar i teknik någonstans längs värdekedjan, för att en eller flera råvaror kan användas i pro- duktionen. Intäktsgarantier föreslås ges till ökad produktion av flyt- ande förnybara drivmedel och mellanprodukter som möjliggörs genom investering i; 
  
 1.tekniker som är en av de första av sitt slag, det vill säga tekniker som inte tidigare förekommer i kommersiell skala för hantering av en råvara, eller 
  
 2.tekniker som förekommer i kommersiell skala men som inte an- ses etablerade i Sverige. 
  
 Produktionen som beviljas intäktsgarantier kan innebära att en eller flera tekniklösningar kombineras. Kombinationen kan bestå av en eller flera nyinvesteringar kombinerat med en eller flera befintliga produktionsprocesser. Nyinvesteringarna kan avse teknik som integre- ras med befintlig industrianläggning eller som byggs som fristående anläggningar. 
  
 Nedan presenteras exempel på investeringar som omfattas av styr- medlet. 
  
 •Investering i teknik som är den första av sitt slag och som möj- liggör att en ny värdekedja tillkommer i kommersiell skala. Tek- niken kan vara det steg i en värdekedja som producerar flytande förnybara drivmedel eller mellanprodukter, eller utgöra andra steg i värdekedjan så som uppgradering av mellanprodukt. 
  
 •Investering i teknik som förekommer i kommersiell skala men som inte anses kommersiellt etablerad i Sverige. Investeringen möjliggör ökad produktion av flytande förnybara drivmedel eller 
  
 113 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 mellanprodukter i samma eller liknande värdekedjor där tekniken redan förekommer. 
  
 Mer konkreta exempel på tekniklösningar: 
  
 •Teknik som möjliggör att flytande förnybara drivmedel eller mellan- produkter kan produceras i en existerande industri, exempelvis från restprodukter. Industrin kan exempelvis vara en befintlig verksamhet inom skogsnäringen eller livsmedelsindustrin. 
  
 •Teknik som möjliggör en ökad användning av råvaror som inte, eller i mycket begränsad utsträckning, kan användas för att pro- ducera flytande förnybara drivmedel eller mellanprodukter i befint- liga produktionsprocesser. Några exempel är teknik som produ- cerar eller uppgraderar mellanprodukter som möjliggör en ökad användning av dessa i befintliga raffinaderiprocesser. 
  
 Exempel på tekniker som enskilt inte bör beviljas intäktsgarantier är teknik som enbart blandar olika produkter till en sammansättning som uppfyller en drivmedelskvalitet. En del produkter uppfyller inte i ren form, en drivmedelskvalitet, men kan göra det i en blandning med andra produkter. 
  
 Tillkomst av icke etablerad teknik i kommersiell skala är viktigt för att råvaror som i dag inte används för att producera flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter ska kunna användas för det i framtiden. Det skapar nya värdekedjor och möjliggör en breddad råvarubas, vilket leder till ett större utbud av råvaror för produktion. Flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter kan produceras genom samproduktion eller i enskilda processer. 
  
 Som nämns i avsnitt 3.4.1 är tekniklösningar ofta begränsade till att använda vissa råvaror. Investeringar i teknik som möjliggör att nya råvaror kan användas i produktionsprocesser ska därför ges möj- lighet till intäktsgarantier då det främjar tillkomst av nya värdekedjor. Vid en avvägning av vad som anses vara en etablerad teknik och värdekedja bör därför råvaran beaktas. En teknik och värdekedja kan anses vara etablerad när en viss råvara används för att framställa en viss produkt i omfattande skala, exempelvis genom produktion vid flera mindre eller färre större anläggningar. 
  
 114 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Produktionsvolym 
  
 Utredningen föreslår att krav på en minsta tillkommande produk- tionskapacitet av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter ställs vid ett anbudsförfarande. Detta för att främja att tillkommande produktionsteknik innebär en ökad produktionskapacitet. På samma sätt kan även en indikativ maxgräns sättas, beroende på vilka verk- samheter och produktionskapacitet som ett specifikt anbudsförfarande riktar sig mot. För tillkommande produktion föreslås ett riktvärde på en minsta årlig produktionskapacitet på 0,5 TWh. 
  
 År för idriftsättning av produktion 
  
 Företag bör i ansökan ange vilket år produktionen planeras tas i drift. Det är inte nödvändigtvis samma år som produktionen når maximal produktionskapacitet. När ny produktionsprocess tas i drift kan det ta tid innan produktionen når avsedd produktionskapacitet och mindre volymer produceras under den första tiden. 
  
 Vid byggande av tillkommande produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter i nya tekniker och värdekedjor kan det uppstå förseningar eller annat som orsakar lägre produktions- volymer än avsett. Därför föreslår utredningen att beslut om intäkts- garantier ska kunna omprövas för justering av tidsperioden som in- täktsgarantier gäller. 
  
 Uppfyllande av hållbarhetskriterier 
  
 För att intäktsgarantier ska beviljas ska framställda produkter upp- fylla hållbarhetskriterier enligt hållbarhetslagen. Utredningen före- slår att en beskrivning av hur hållbarhetskriterier kommer uppfyllas för aktuell produkt ska framgå av ansökan. Ansvarig myndighet kan specificera vilka uppgifter om hållbarhetskriterier samt till vilken detaljeringsgrad som dessa ska redovisas i ansökan för att produk- terna ska kunna beviljas intäktsgarantier. 
  
 115 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Beskrivning av hur tillstånd för produktion ska säkerställas 
  
 En process för att beviljas miljötillstånd är ofta tidskrävande. Ett krav om att inneha miljötillstånd vid ansökan om intäktsgarantier bedöms därför inte vara rimligt. Antalet företag som kan delta vid ett anbudsförfarande antas dessutom öka om inte miljötillstånd krävs för att kunna delta i ansökan. Därför föreslår utredningen att det ska framgå av ansökan vilka förutsättningar företaget bedömer finns för att den tillkommande produktionen av flytande förnybara drivmedel eller mellanprodukter kommer beviljas miljötillstånd. 
  
 En utdragen process för miljötillstånd kan påverka när investe- ring och byggnation av ny produktion sker. Därmed bör det vara möjligt att ompröva beslut om intäktsgarantier vad gäller tidsperiod. Samtidigt behöver företag som beviljats intäktsgarantier agera skynd- samt för att miljötillståndsprocessen inte ska försena när produktio- nen tas i drift. Mer om detta i avsnitt 5.2.6. 
  
 Ansvarig myndigheten kan vidareutveckla detaljer gällande upp- gifter om miljötillstånd vid ett anbudsförfarande. Om ett specifikt anbudsförfarande kräver att miljötillstånd finns för att beviljas in- täktsgarantier bör anbudsförfarandet annonseras med extra god fram- förhållning. 
  
 Beskrivning av bidrag till stärkt försörjningstrygghet 
  
 Utredningen föreslår att det i ansökan om intäktsgarantier ska fram- gå hur företaget bedömer att produktionen av flytande förnybara drivmedel eller mellanprodukter bidrar till stärkt försörjningstrygg- het av drivmedel i Sverige. Det kan till exempel vara beskrivningar av värdekedjans geografiska spridning, bedömning av råvarutillgång och var råvaran finns, samt kritiska insatsråvaror för att produktio- nen ska fungera. En anledning till att denna information bör framgå i ansökan är dels att ett av syftena med styrmedlet är att det ska bidra till stärkt försörjningstrygghet, dels att minska risken att intäkts- garantier beviljas för tillkomst av värdekedjor som är känsliga för störningar i materialflöden eller för råvarukonkurrens med andra sektorer. 
  
 116 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 5.2.3Råvaror 
  
 Råvaror som ingår i värdekedjor där styrmedlet syftar till att skapa tillkommande produktion av flytande förnybara drivmedel och mellan- produkter utgörs i huvudsak av restprodukter som finns tillgängliga i Sverige. Det är till exempel restprodukter från skogsnäring och jordbruk, men även koldioxid och elektricitet. De biobaserade rå- varorna ingår i förnybartdirektivets bilaga 9 del A6, vilket innebär de hanteras som icke livsmedelsklassad biomassa.7 
  
 Förnybara drivmedel framställda från dessa råvaror premieras i vissa medlemsländers nationella styrmedel för ökad användning av förnybara drivmedel.8 Utredningen föreslår att råvaror i förnybart- direktivets bilaga 9 del A samt elektricitet och koldioxid, som upp- fyller hållbarhetskriterier, är råvaror som ska användas för att till- kommande produktion ska kunna beviljas intäktsgarantier. Råvarans ursprungsland bör inte vara begränsande. Råvaran ska uppfylla håll- barhetskriterier enligt hållbarhetslagen. Utredningen har övervägt att begränsa råvaror som kan beviljas intäktsgarantier till fasta råvaror som finns i större volymer i Sverige. Utredningen bedömer dock att en sådan begränsning försämrar förutsättningar för ett statsstöds- godkännande av styrmedlet, eftersom det saknas rationella skäl till en sådan begränsning. Det skulle kunna tolkas av kommissionen som ett ensidigt gynnande av inhemska råvaror, vilket kan vara ett hinder för den inre marknadens funktion. Tekniker och värdekedjor som i dag är närmast kommersialisering utgår från råvaror som i hög grad förekommer inhemskt eller inom EU och intäktsgarantier kommer sannolikt initialt beviljas för produktion som utgår från restproduk- ter från skogsnäringen samt elektricitet och koldioxid. På sikt kom- mer troligen även restprodukter från jordbruk, fiskerinäringar och vattenbruk användas. Den initialt tillkommande produktionen inom ramarna för styrmedlet antas således i huvudsak utgå från råvaror som finns tillgängliga i Sverige. Samtidigt finns potential att bredda vilka råvaror och råvarumängder som kan användas för att producera förnybara flytande drivmedel och mellanprodukter. Bedömningen ut- går från teknikmognadsgrad och pågående utvecklingsprojekt i och utanför Sverige. 
  
 6EU, 2018. 
  
 7Sådana förnybara drivmedel klassas som avancerade biodrivmedel, även kallade andra genera- tionens biodrivmedel. 
  
 8Energimyndigheten, 2022b. 
  
 117 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 5.2.4Referenspris och referensprodukt 
  
 Utredningen har övervägt flera olika alternativ för vad som ska ut- göra referenspris för beräkning av intäktsgarantier. Inom ett liknande styrmedel, holländska SDE++, används fossila motsvarigheter som referensprodukter för flytande förnybara drivmedel kombinerat med framåtblickande prisprognoser. 
  
 Utredningen föreslår dock att referenspriset utgörs av historiska marknadspriser för konventionella motsvarigheter (referensproduk- ter) till det aktuella förnybara drivmedlet eller mellanprodukten. För flertalet av produkterna finns det konventionella förnybara motsva- righeter, men om sådana saknas föreslås att fossila motsvarigheter används. Motivet till att utgå från marknadspriser för konventionella förnybara drivmedel är att styrmedlet syftar till att hantera merkost- nader för produkter från nya råvaror och värdekedjor jämfört med konventionella alternativ, samt att minska risken för överkompen- sation. I tabell 5.1 presenteras förslag på vilka referensprodukter som bör användas för att uppskatta marknadspriser och därmed referens- priser. 
  
 Tabell 5.1 Föreslagna referensprodukter för olika produkter som kan få stöd 
  
 Produkt 
  
 Bränslekategori eller användningsområde 
  
 Referensprodukt 
  
 där produkten är kompatibel 
  
 Förnybara drivmedel för vägtransport och flyg 
  
 Kolväten 
  
 Dieselbränslen 
  
 HVO Klass III 
  
 Kolväten 
  
 Bensinbränslen 
  
 HVO Klass III 
  
 Kolväten 
  
 Flygbränslen 
  
 SAF 
  
 Burns/Biodiesel (FAME/RME) 
  
 Dieselbränslen 
  
 Biodiesel FAME 
  
 Alkoholer 
  
 Bensinbränslen 
  
 1G etanol 
  
 Förnybara drivmedel för andra ändamål och mellanprodukter 
  
 Alkoholer 
  
 Sjöfartsbränsle 
  
 1G etanol 
  
 Bioolja 
  
 Sjöfartsbränsle 
  
 Maringasolja 
  
 Bioolja 
  
 Stationära motorer 
  
 HVO Klass III 
  
 Syntesgas 
  
 Stationära motorer 
  
 Naturgas 
  
 Utredningen föreslår att referenspriset för respektive produkt fast- ställs genom att beräkna medelvärdet för produktens pris på den europeiska marknaden för de tre senaste åren som ett historiskt flytande referenspris. För varje nytt produktionsår beräknas således ett nytt treårigt medelvärde. Det innebär att om det första utbetal- 
  
 118 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 ningsåret är 2029, baserat på produktionsåret 2028, så utgör referens- priset medelvärdet för marknadspriset under 2025 till 2027. För utbetal- ningsåret 2030 beräknas ett nytt referenspris fram för nästkommande treårsperiod, och blir således medelvärdet för priset för åren 2026 till 2028 (se tabell 5.2). 
  
 Tabell 5.2 Exempel på de tre första produktionsåren, utbetalningsår, och årtal för flytande referenspris för anbudsförfarande 1 
  
 Produktionsår 
  
 Utbetalningsår 
  
 Årtal för flytande referenspris 
  
 2028 
  
 2029 
  
 2025–2027 
  
 2029 
  
 2030 
  
 2026–2028 
  
 2030 
  
 2031 
  
 2027–2029 
  
 Motivet till att använda ett medelvärde för de tre senaste åren är att jämna ut eventuella upp- eller nedgångar under enskilda år. Genom att använda historiskt flytande referenspriser kommer den ansvariga myndigheten att kunna beräkna anslagsnivån med större exakthet jämfört med ett helt rörligt referenspris. Det gör att det för varje enskilt år går att bestämma anslagets storlek. Däremot återstår en viss osäkerhet för budget de kommande två åren. Detsamma gäller för beställningsbemyndigandet. Beroende på utvecklingen av referens- priset kan beställningsbemyndigandet behöva justeras. Det behöver inte nödvändigtvis strida mot det finanspolitiska ramverket, men kan i viss mån försvåra budgetarbetet. 
  
 Utredningen anser att en beräkning av referenspriset med hjälp av historiska priser innebär att en koppling till marknadspriset för respektive produkt kan bibehållas. Eftersom det är ett långsiktigt stöd, bör hänsyn tas till inflationen. Utredningen föreslår att anbuds- priset indexeras med konsumentprisindex (KPI). Referenspriset be- höver inte indexeras eftersom inflationen är inkluderad i varje nytt medelvärde som beräknas. 
  
 119 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 5.2.5Tidsperiod för styrmedlet 
  
 Styrmedlet 
  
 Styrmedlet bör vara långsiktigt för att ge nödvändiga förutsättningar och incitament för tillkommande produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter genom nya tekniker och värdekedjor. Utredningen föreslår att styrmedlet ska existera under 25 år för att möjliggöra genomförande av flera anbudsförfaranden. Det innefattar minst tio år för genomförande av minst fyra anbudsförfaranden följt av en tidsperiod för utbetalningar av beviljade intäktsgarantier. 
  
 Anbudsförfarande och intäktsgarantier 
  
 Anbudsförfaranden bör utlysas med god framförhållning tillsammans med nödvändiga villkor och vägledning för deltagande. Beroende på utformningen av ett anbudsförfarande kan vissa faktorer, som annon- seras i förväg, variera så som (1) hur långt före ett anbudsförfarande som utlysning av anbudsförfarandet sker, (2) hur långt efter ett be- viljande av intäktsgarantier som produktion bör vara i drift, (3) under hur många år som stöd kan ges, samt (4) budget och utformning på anbudsförfarandet (se avsnitt 5.4). Villkor kan utformas av ansvarig myndighet och vara beroende av syftet med ett anbudsförfarande. Dock föreslår utredningen generella riktlinjer som bör gälla för samt- liga anbudsförfaranden: 
  
 1.anbudsförfaranden utlyses minst tolv månader före sista ansök- ningsdatum, 
  
 2.från det att myndigheten beviljat intäktsgarantier bör tillkommande produktion av flytande förnybara drivmedel och/eller mellan- produkter finnas på plats inom en viss tidsperiod, samt 
  
 3.det eller de företag som vinner ett anbudsförfarande får ett myn- dighetsbeslut avseende intäktsgarantier som gäller under tio år av produktion. 
  
 Att ta fram en tidplan för när specifika anbudsförfaranden ska ske samt deras utformning9 är en del av ansvariga myndighetens upp- drag. Det första anbudsförfarandet bör ske med försiktighet, och 
  
 9I detta ingår bland annat att planera och annonsera när olika anbudsförfaranden baserat på tema och budget kommer ske. 
  
 120 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 formuleras på ett sätt som ökar sannolikheten för att det ska resul- tera i beviljade intäktsgarantier. Tidsperioden för beviljade intäkts- garantier bör vara långsiktig för att ge nödvändiga förutsättningar för tillkommande produktion i nya tekniker och värdekedjor. En längre tidsperiod för intäktsgarantier ger investerare en större finan- siell säkerhet, medan en kortare tidsperiod kan innebära att högre anbudspriser anges för att under färre år hantera kapitalkostnader för investeringen. Vägvalsutredningen föreslår en tidsperiod på 10– 
  
 15år för stöd till  
 bio-CCS.10 
  Systemet för elcertifikat gav finansiella stöd i 15 år.11 Holländska SDE++ ger möjlighet till produktions- stöd i 15 år. Frågan har även diskuterats med olika företag som anser att en tidsperiod på minst tio år är rimligt. Utredningens förslag är att tidsperioden för utbetalning av intäktsgarantier ska vara tio år. Tidsperioden bedöms även vara förenlig med EU:s statsstödsregler. 
  
 5.2.6Utbetalning och villkor 
  
 Utredningen föreslår att när ett företag väl beviljats intäktsgarantier, behöver ett antal milstolpar uppfyllas för att beslutet ska gälla och intäktsgarantier betalas ut. Milstolparna bör formuleras inlednings- vis och följas upp när beslut är fattat. Syftet med milstolpar är att öka sannolikheten att företag som beviljats intäktsgarantier uppfyller sina åtaganden, säkerställa att deltagande sker på lika villkor samt att i tidigt skede identifiera om projekt riskerar att försenas. Utebliven produktion kan innebära förluster för samhälle och stat, genom lägre produktutbud och att avsatt statlig budget för intäktsgarantier inte nyttjas på ett effektivt sätt. Om projekt som beviljats intäktsgaran- tier inte genomförs, försenas kraftigt eller resulterar i avsevärt lägre produktionsvolymer än avsett, bör det identifieras så tidigt som möj- ligt för att styrmedlets budget ska kunna nyttjas för andra projekt. Om ett företag inte uppfyller milstolpar bör det vara möjligt för ansvarig myndighet att inte betala ut intäktsgarantier helt eller delvis. Villkoren i form av milstolpar bör regleras i förordning till styrmedlet. 
  
 I det följande presenteras förslag på ett milstolpar som ett företag som beviljas intäktsgarantier, behöver uppfylla. 
  
 10SOU 2020:4. 
  
 11Energimyndigheten, 2021b. 
  
 121 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Miljötillstånd 
  
 Beslut om intäktsgarantier bör villkoras med att ansökan om miljö- tillstånd ska ha lämnats in senast tolv månader efter beslutsdatum. Ett krav om att inneha beviljat miljötillstånd för att kunna delta i ett anbudsförfarande anses innebära för stor begränsning för om företag kan delta, vilket kan resultera i få deltagare. 
  
 Processen för miljötillstånd avgör om nya anläggningar tillkom- mer eller inte. Tillstånd utfärdas av tredje part och processen för att ansöka om och beviljas miljötillstånd är ofta krävande i kostnad och tid. Om ansökan om miljötillstånd inte lämnats in inom föreslagen tidsperiod kan ansvarig myndighet besluta att intäktsgarantier helt eller delvis inte ska betalas ut. Om miljötillstånd inte beviljas bör det finnas förutsättningar för att häva beslutet. 
  
 Hållbarhetsbesked 
  
 Beslut om intäktsgarantier bör villkoras med att ett hållbarhetsbesked för produkterna erhålls. Att inneha hållbarhetsbesked innebär att företaget har ett kontrollsystem för att hantera spårbarhet och mass- balanser avseende produktionen av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter. 
  
 Hållbarhetsbesked beviljas av Energimyndigheten som är tillsyns- myndighet för Lag (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodriv- medel och biobränslen. För närvarande kan hållbarhetsbesked endast ges till produkter framställda av bioråvara, vilket innebär att elektro- bränslen inte ingår i lagstiftningen. Hållbarhetskriterier för elektro- bränslen väntas i en kommande delegerad akt från kommissionen. 
  
 Om hållbarhetsbesked inte erhålls för de aktuella produkterna kan beslutet hävas eller utbetalning senareläggas till dess hållbarhets- besked erhålls. 
  
 Redovisning av andra finansiella stöd 
  
 Om det ansökande företaget har mottagit andra finansiella stöd för investering i den teknik som ansökan om intäktsgarantier gäller, ska det beaktas när av intäktsgarantier beviljas. Detta för att minska risken för att företag överkompenseras. Företag bör i sin ansökan redovisa 
  
 122 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 eventuella andra finansiella stöd som mottagits för investerings- kostnader för tekniken. Av EU:s statsstödsregler framgår hur det ska hanteras. Utredningen anser att även relevanta  
 EU-stöd 
  som inte är statsstöd bör beaktas vid beräkning av intäktsgarantier. Om andra finansiella stöd har mottagits kan företag ange ett lägre anbudspris i sin ansökan. Att beakta mottagande av andra finansiella stöd syftar till att förbättra konkurrenssituationen mellan företag som ansöker om intäktsgarantier där andra finansiella stöd är en ekonomisk fördel i ett anbudsförfarande. 
  
 Rapportering 
  
 Utredningen föreslår att företag som beviljats intäktsgarantier ska rapportera förväntad produktionsvolym för en viss tidsperiod. Där- utöver bör företagen rapportera faktisk producerad volym under en viss tidsperiod. Föreslagna uppgifter att rapportera sammanfattas i tabell 5.3 och beskrivs vidare nedan. 
  
 Tabell 5.3 Tidsserie över rapportering av prognos, producerade mängder samt utbetalning för respektive produktionsår 
  
 År 
  
 Inrapporterad prognos av fram- 
  
 Inrapporterad producerad 
  
 Rapportering och utbetalning av 
  
 tida produktion under tidsperiod 
  
 mängd under ett visst år 
  
 intäktsgarantier för ett visst år 
  
 År 0 
  
 År  
 1–3 
  
 År 1 
  
 År  
 2–4 
  
 År 1 
  
 År 2 
  
 År  
 3–5 
  
 År 2 
  
 År 1 
  
 År 3 
  
 År  
 4–6 
  
 År 3 
  
 År 2 
  
 År 10 
  
 År 10 
  
 År 9 
  
 År 11 
  
 År 10 
  
 Rapportering av prognosticerad produktion 
  
 Företag som beviljats intäktsgarantier ska rapportera sin prognos för producerade mängder till ansvarig myndighet. Informationen behövs för att myndigheten sak kunna beräkna framtida utbetalningar och årlig budget för styrmedlet. Utredningen föreslår att företag senast i december varje år ska rapportera prognosticerad produktion under kommande tre kalenderår. 
  
 123 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Rapportering av producerade mängder 
  
 Utredningen föreslår att rapportering av producerad mängd ska göras senast den 31 januari, året efter produktion. Rapportering av pro- ducerad mängd ska göras årligen under hela tioårsperioden för in- täktsgarantierna. Det gäller oavsett om produktion har förekommit eller ej, det vill säga även nollrapportering ska göras. Om ett företags produktionsvolymer är avsevärt lägre eller högre än vad som angetts i tidigare prognoser, bör det meddelas ansvarig myndighet löpande och skyndsamt. En anledning till att avvikelser bör anmälas till myn- digheten är för att underlätta hantering av styrmedlets budget. 
  
 Om produktion inte förekommer under en tidsperiod bör det finnas förutsättningar för ansvarig myndighet att besluta att intäkts- garantier helt eller delvis ska utebli. Utebliven produktion eller för- senad driftsättning som utgår från teknik som är den första av sitt slag för råvaran bör hanteras med större överseende, då sådana tek- niker i större utsträckning kan drabbas av driftsproblem. 
  
 Företag beviljas intäktsgarantier utifrån en bestämt mängd pro- ducerad flytande förnybart drivmedel eller mellanprodukt under en tioårsperiod. Vid en lägre produktion utgår därmed en lägre nivå av intäktsgarantier. Företagen ska dock ange en årlig produktionskapa- citet i sitt anbud, och utifrån den årliga produktionskapaciteten fast- ställs en maximal volym flytande förnybara drivmedel eller mellan- produkter som kan få stöd under tioårsperioden. Det innebär att om företaget ett år producerar en något mindre volym, kan de året efter producera något mer. Därför bör det finnas en flexibilitet i hur stora volymer som på årsbasis kan omfattas av intäktsgarantier. Utred- ningen föreslår att den årliga variationen får vara 15 procent mer eller mindre av den i ansökan angivna årliga produktionen. Den totala volymen som omfattas av intäktsgarantier under tioårsperioden ska dock vara konstant. 
  
 Utredningen föreslår att rapportering av hur stor volym som har producerats bör efterlikna rapportering enligt hållbarhetslagen. Det möjliggör en minskad administrativ börda, eftersom berörda företag är skyldiga att rapportera enligt hållbarhetslagen till Energimyndig- heten. Rapportering inom ramen för det föreslagna styrmedlet bör 
  
 124 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 dock göras genom ett separat rapporteringssystem eftersom rappor- teringskraven inte med automatik omfattar samma mängder.12 
  
 Granskning 
  
 Utredningen föreslår att underlag och rapportering gällande produ- cerade mängder ska granskas av ansvarig myndighet. Granskningen ska bland annat omfatta finansiella aspekter, och kunna genomföras av myndigheten eller annan granskare. Granskningen kan göras på liknande sätt som inom hållbarhetslagen, eftersom berörda företag innehar hållbarhetsbesked och ett kontrollsystem där de hanterar uppgifter såsom spårbarhet för råvaror, massbalanser och växthus- gasberäkningar. 
  
 Utbetalning av intäktsgarantier 
  
 Utredningen föreslår att utbetalning av intäktsgarantier görs i efter- skott för producerade volymer. Utbetalning i efterskott innebär en möjlighet att kontrollera att villkor som angetts i beslutet om intäkts- garantier är uppfyllda. Därmed minskar risken för återbetalnings- krav. Intäktsgarantier betalas ut när referenspriset är lägre än anbuds- priset. Utbetalning från ansvarig myndighet bör ske senast den 31 mars året efter produktion. Innan utbetalning sker justeras anbudspris med Konsumentprisindex (KPI). Det är rimligt att ta hänsyn till KPI eftersom utbetalningsperioden för intäktsgarantier är så pass lång. Ett alternativ till att justera anbudsprisnivåer med KPI kan vara att dela upp intäktsgarantier i en fast respektive en rörlig del. Den rör- liga delen skulle då kunna variera utifrån rådande energi- och råvaru- kostnader. Utredningen anser dock att denna metod innebär andra osäkerheter avseende bedömning av hur stor del av ett anbudspris som utgörs av sådana kostnader. Möjligheten att dela upp intäkts- garantier i en fast respektive rörlig del kan analyseras som en del i utvärdering av styrmedlet. 
  
 12Exporterade volymer eller volymer som producenten inte för över skattepunkt är exempel på volymer som producenten inte är skyldig att rapportera enligt exempelvis lag (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och biobränslen. 
  
 125 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 5.2.7Uppföljning, utvärdering och utfasning 
  
 Utredningen föreslår att styrmedlet regelbundet följs upp och utvär- deras. Utvärdering behövs dels för att främja lärande hos ansvarig myndighet och producenter, dels för att säkerställa att styrmedlet fyller sitt syfte och uppfyller villkor i statsstödsregler. En utvärder- ing av styrmedlet kommer sannolikt också vara ett krav från kommis- sionen för att stödet ska godkännas. 
  
 Om uppföljning och utvärdering visar att styrmedlet inte funge- rar i enlighet med sitt syfte, behöver utrymme finnas för att revidera utformningen. Uppföljning och utvärdering ska således visa på om och hur väl, styrmedlet fungerar (även kallat den positiva effekten), samt identifiera den eventuella effekten av styrmedlet på marknaden (även kallat den negativa effekten). I det här avsnittet presenteras ett övergripande förslag på uppföljnings- och utvärderingsplan, baserat på effektlogiken och de identifierade antagandena som presenteras i avsnitt 5.4.1. Uppföljning och utvärdering bör vara objektiv, rigorös, transparent och oberoende. Därför föreslår utredningen att uppfölj- ningen utförs av ansvarig myndighet, medan utvärderingen genom- förs av en oberoende extern part, exempelvis Tillväxtverket eller Tillväxtanalys. För att främja en välfungerande uppföljning och ut- värdering är det viktigt att den som utför utvärderingen även är in- volverad redan i design- och planeringsfasen av styrmedlet, varför detta ska ses som ett förslag till uppföljning att vidareutveckla till- sammans med berörda parter. Det finns en god utvärderingserfaren- het inom flera statliga myndigheter och från tidigare styrmedel. Kommissionen har också tagit fram underlag för uppföljning och utvärdering av statsstöd.13 
  
 Det är även viktigt att bestämma en tydlig och ändamålsenlig tidslinje för uppföljning och utvärdering. Det bör gå tillräckligt lång tid för att samla information, samtidigt som beslutsfattare bör få till- gång till resultat och beslutsunderlag så fort som möjligt, för att underlätta om ändringar behöver göras. Således bör arbetet ske kon- tinuerligt, även om vissa aspekter inte kan mätas förrän efter en viss tid. Utredningen föreslår att styrmedlet utvärderas var tredje år. Ut- redningen föreslår också att en första utvärdering görs efter första anbudsförfarandet för att dra nytta av läreffekter inför kommande anbudsförfaranden. 
  
 13Kommissionen, 2014b. 
  
 126 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 En viktig del av utvärderingen är att se till de direkta utfallen av styrmedlet. De direkta utfallen av styrmedlet handlar om hur styr- medlet bidrar till en ökad inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter. Genom att undersöka de direkta utfallen kan en uppfattning skapas om hur stark kopplingen är. Därför förordar utredningen att följa upp och utvärdera: 
  
 1.Har styrmedlet haft en betydande påverkan på de åtgärder som beslutsmottagarna vidtagit? Skulle de ha agerat på samma sätt utan styrmedlet? 
  
 2.I vilken utsträckning har styrmedlet bidragit till en ökad produk- tion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter från de råvaror som omfattas av möjlighet till intäktsgarantier? 
  
 3.Har företag som beviljats beslut om intäktsgarantier påverkats olika av styrmedlet, beroende bland annat på deras storlek, geo- grafiska placering eller val av råvara och teknik? 
  
 4.Hur stor är den genomsnittliga prisskillnaden mellan referenspris och anbudspris för olika produkter? 
  
 Fråga 1 adresserar vilken stimulanseffekt som styrmedlet haft genom att försöka avgöra dess kausala effekt. För att åstadkomma denna del av utvärderingen behövs verktyg för att avgöra den kontrafaktiska utvecklingen av exempelvis drivmedelsmarknaden. Det finns olika statistiska metoder för att utvärdera förekomsten av kausalitet, när en randomiserad kontrollgruppsstudie inte är aktuell14. Kommissionen föreslår ett antal olika statistiska angreppssätt.15 En utmaning är dock att metoderna generellt förutsätter en stabil jämförelsegrupp, vilket inte kan garanteras i det här fallet – företag som inte beviljats beslut om intäktsgarantier vid ett anbudsförfarande kan ändå bli aktuella i nästa förfarande. Hur en eventuell jämförelsegrupp därför kan skapas bör undersökas vidare av den aktör som blir ansvarig för utvärderingen. 
  
 14En kontrollgruppsstudie är inte görbar i det här fallet, eftersom stödet delas ut till det eller de företag som erbjuder lägst pris på förnybara drivmedel. För att en kontrollgruppsstudie ska vara aktuell behöver stödet delas ut slumpmässigt. 
  
 15Kommission, 2014b. 
  
 127 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Om det visar sig att det inte finns en kausal effekt mellan styr- medlet och ökad inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter, kan det antingen bero på att styrmedlet är fel- konstruerat eller på att något av de underliggande antaganden som definieras i avsnitt 5.4.1 inte är uppfyllda. För att undersöka vilken anledning som är främst bidragande rekommenderas att den utvär- derande aktören även kvalitativt undersöker dessa antaganden. Resul- tatet av en sådan efterforskning kan antingen bidra till att ytterligare insatser identifieras, som behövs för att åtgärda antagandet, eller att styrmedlet på något sätt behöver revideras för att ta höjd för att antagandet inte stämmer. 
  
 Fråga 2 svarar på hur väl styrmedlet bidrar till sitt främsta syfte, det vill säga bidra till ökad produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter genom ny teknik. Fråga 2 ska därför titta på hur stor mängd flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter som produceras, med vilka tekniker, och vilka råvaror som används. 
  
 Fråga 3 undersöker i vilken utsträckning som styrmedlet funge- rar likvärdigt för olika slags producenter som beviljats beslut om intäktsgarantier. Det kan ge en fingervisning om förekomst av even- tuell snedvridning av konkurrens och påverkan på företagsstrategier. Ett exempel är styrmedlets ambition om att stimulera en geografiskt spridd produktion av exempelvis mellanprodukter för att främja för- sörjningstrygghet och regional sysselsättning, varvid det är intressant att följa hur väl tillkommande produktion sprids. Sådan information kan vara värdefull för utformning och villkor inom framtida anbuds- förfaranden. 
  
 Fråga 4 ger bland annat en indikation på om, och i sådana fall när, styrmedlet bör fasas ut. Styrmedlet baseras på intäktsgarantier för eventuella prisskillnader mellan referenspris och anbudspris. Initialt antas anbudspriser vara relativt höga i förhållande till referenspriser, men allt eftersom nya tekniklösningar kommersialiseras och effektivi- seras antas prisskillnaden mellan anbudspris vid anbudsförfaranden och referenspris att minska, vilket innebär lägre statsfinansiella kost- naderna för styrmedel. När prisskillnaden varit obefintlig eller under en viss gräns under en längre tidsperiod för en viss produkt kan det finnas förutsättningar för att inte inkludera denna produkt i framtida anbudsförfaranden. 
  
 128 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Det är även av intresse att följa de indirekta utfallen. Det är re- sultat som beräknas ske som en följd av de direkta utfallen. Aspekter som bör beaktas är: 
  
 1.Har styrmedlet haft spridningseffekter på andra företags verk- samhet eller påverkat produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter i andra länder? 
  
 2.Har styrmedlet bidragit med att investeringar från andra företag uteblivit eller bidragit med att svenska eller utländska företag har investerat och byggt produktion i Sverige, och i så fall med vilken geografisk spridning? 
  
 3.Har styrmedlet bidragit till en snabbare minskning av fossila ut- släpp inom transportsektorn? 
  
 4.Har styrmedlet påverkat konkurrensen på de marknader där stöd- mottagarna är verksamma, eller andra marknader som exempelvis använder samma råvara? 
  
 5.Har styrmedlet haft effekter på sysselsättningen i Sverige och i så fall hur? 
  
 6.Hur många indirekta mottagare av intäktsgarantier finns (exem- pelvis antal tredje parter som har tillgång till den tillkommande produktionen eller samarbetar med företaget som beviljats beslut om intäktsgarantier i värdekedjan)? 
  
 I utvärderingen behöver den ansvariga myndigheten finnas tillgäng- lig för samråd. Utvärderingsrapporten ska också kunna fungera som ett underlag till kommissionens krav på utvärdering av stödsystemet. 
  
 Möjlighet till ändringar i utformning av styrmedlet baserat på utvärdering 
  
 Den ansvariga myndigheten ska ges möjlighet att, baserat på utvär- deringen och i sin roll som samrådande myndighet i utvärderings- arbetet, föreslå förändringar inom ramarna för hanteringen av styr- medlet. Sådana ändringar kan exempelvis vara: 
  
 •Möjlighet att utveckla styrmedlet för att inkludera fler råvaror eller produkter, alternativt exkludera råvaror eller produkter, från möjlighet till intäktsgarantier om det bedöms att styrmedlet kan ändras för att på ett mer framgångsrikt sätt uppfylla dess syfte. 
  
 129 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 •Möjlighet att ändra utformning på och tema för kommande an- budsförfaranden. 
  
 •Möjlighet att ändra utformning av kommande beslut om intäkts- garantier. 
  
 •Möjlighet att, i samråd med utövare av själva utvärderingen, ändra villkor för kommande granskningar. 
  
 Ett statligt styrmedel bör inte existera längre än nödvändigt, och bör därmed fasas ut när behovet inte längre finns. Hur en utfasning ska ske bör avgöras av ansvarig myndighet som meddelar regeringen när detta anses lämpligt. En påbörjad utfasning innebär att (1) färre eller inga nya anbudsförfaranden genomförs, eller (2) färre produkter be- viljas intäktsgarantier vid kommande anbudsförfaranden. 
  
 5.3Utförande av anbudsförfaranden och ansvarig myndighet 
  
 Anbudsförfaranden kan under utformas på olika sätt för att främja tillkomst av produktion av flytande förnybara drivmedel och mellan- produkter. Intäktsgarantier bör kunna beviljas på fler grunder än enbart lägst kostnad per producerad mängd. Till exempel kan till- komst av produkter från olika råvaror, tidigare ej kommersialiserad teknik, produkter med hög klimatprestanda eller annat utgöra be- dömningskriterier. Villkor för ett anbudsförfarande bör annonseras med god framförhållning, minst tolv månader i förväg. 
  
 5.3.1Ansvarig myndighet 
  
 Utredningen föreslår att Energimyndigheten blir ansvarig myndig- het för styrmedlet. Energimyndigheten har erfarenhet av att ge stöd till tillkommande produktionsteknik och hantering av stöd till grön teknik som stödet till  
 bio-CCS 
  och Industriklivet. Energimyndig- heten har dessutom erfarenhet av rapportering och tillsyn enligt driv- medelslagen och hållbarhetslagen, samt rapportering av eventuell överkompensation på grund av statsstöd. 
  
 130 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Inför och under genomförandet av det nya styrmedlet kan ansva- rig myndighet behöva: 
  
 •utveckla och konstruera ett system för hantering före, under och efter anbudsförfarande, 
  
 •förbereda vägledning, utbildning och underlag till företag inför kommande anbudsförfaranden, 
  
 •publicera en tidsplan över när anbudsförfaranden med olika inrikt- ning kan förväntas ske16, 
  
 •hantera inkomna ansökningar och granska dessa, 
  
 •genomföra uppföljning och kommunikation med företag, och 
  
 •kontinuerligt arbeta med utformning av nya anbudsförfaranden. 
  
 Uppföljning och justeringar av styrmedlet bör även ligga inom myn- dighetens uppgifter. Uppföljning och utvärdering av styrmedlet be- skrivs i avsnitt 5.2.7. 
  
 5.3.2Förslag på möjliga teman inom anbudsförfaranden 
  
 Det föreslagna styrmedlet innebär konkurrensutsatta anbudsförfar- anden. Anbudsförfaranden är flexibla och kan ha olika teman bero- ende på identifierade behov. Dessa behov bör kartläggas löpande, och kontinuerlig uppföljning av styrmedlet är viktigt för att möjlig- göra lärande och vid behov justeringar. Utredningen rekommenderar tre teman som kan inkluderas i enskilda eller varje anbudsförfarande; tema A, B respektive C. Dessa beskrivs nedan. 
  
 Utredningen föreslår att åtminstone fyra anbudsförfaranden genom- förs under styrmedlets existens, och att bara tema A inkluderas i det första anbudsförfarandet (se figur 5.2). Detta för att underlätta upp- start och implementering av styrmedlet och ger möjlighet till lärande, för både myndighet och företag, innan anbudsförfaranden genom- förs med samtliga teman. 
  
 16Särskilt viktigt att det finns en längre framförhållning för sådana lösningar som kräver till- komst av ny teknik i syfte att ge möjlighet till fler tekniker att utvecklas för att kunna delta i anbudsförfarandet. 
  
 131 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Figur 5.2 Tidslinje över tänkta anbudsförfaranden (AF) och vilka teman som föreslås inkluderas 
  
 Start 
  
 AF1 
  
 AF2 
  
 AF3 
  
 AF4 
  
 Inkluderar 
  
 Inkluderar 
  
 Inkluderar 
  
 Inkluderar 
  
 tema A 
  
 tema A, B  C 
  
 tema A, B  C 
  
 tema A, B  C 
  
 Mer information om tidslinjen finns i avsnitt 5.4.2. 
  
 Tema A: Flytande förnybara drivmedel för väg- respektive flygtrafik 
  
 Tema A föreslås inriktas på flytande förnybara drivmedel för trans- portsektorn; för väg- och flygtrafik. Det innebär att det ställs sådana kvalitetskrav på produkten att den kan användas i en bil- eller flyg- motor, som ett rent drivmedel eller som hög- eller låginblandat med andra produkter. Syftet med ett sådant tema och kvalitetskrav, är att främja kommersiell tillkomst av värdekedjor som sträcker sig hela vägen från råvara till produktion av flytande förnybara drivmedel för väg- eller flygtransport. För sådana värdekedjor finns flertalet teknik- lösningar i dag som är tillräckligt utvecklade för att anses vara nära kommersialisering. I bedömningsfasen till tema A bör biodrivmedel och elektrobränslen bedömas separat. Initialt anses de inte kunna konkurrera med varandra på grund av olika finansiella villkor, bland annat vad avser råvarukostnaderna samt att slutanvändning kan ske i olika sektorer. Båda bränsletyperna kan dock behövas för att skapa en diversifiering och ökat utbud av råvaror, främja ny teknik och nå klimatmål, näringspolitiska mål och mål om försörjningstrygghet. 
  
 Tema B: Mellanprodukter och flytande förnybara drivmedel för andra ändamål 
  
 Det andra temat föreslås inriktas på mellanprodukter och flytande förnybara drivmedel, ett tema som i huvudsak riktas mot mellan- produkter. Vissa mellanprodukter ingår även i tema A, när de kan användas i en bil- eller flygmotor, där hela värdekedjor kan beviljas intäktsgarantier. Syftet med tema B är att stimulera tillkomst av ny 
  
 132 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 teknik och produkter med andra egenskaper än i tema A, vilket kan bidra till produktion som även kan användas i andra sektorer och till andra ändamål. 
  
 Tema C: Teknik som är den första i sitt slag 
  
 Det tredje temat föreslås inriktas på tillkomst av teknik som är den första av sitt slag i Sverige. Anläggningar som producerar flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter i tidigare ej kommersiali- serad teknik kan ha svårt att konkurrera med mer etablerade tekniker gällande nivåer på anbudspris. Således rekommenderas att tema C inriktar sig mot teknik som är den första i sitt slag. 
  
 5.3.3Förslag på bedömningskriterier 
  
 I ett konkurrensutsatt anbudsförfarande är lägsta anbud ett viktigt kriterium, men enligt kommissionens riktlinjer för statligt stöd är det möjligt att använda sig även av andra urvalskriterier än lägsta pris. Sådana andra kriterier får högst utgöra 30 procent av viktningen av alla urvalskriterier.17 Utredningen föreslår att kriterierna som presenteras nedan ska användas. 
  
 Anbudspris 
  
 Anbudspriset föreslås utgöra 70 procent av bedömningsgrunden av inkomna ansökningar. Ett anbudsvärde beräknas baserat på den pro- centuella skillnaden mellan lämnat anbudspris och referenspris för motsvarande konventionella produkt. På så sätt kan fler företag tävla mot varandra, även om de producerar olika produkter med olika refe- renspris. Anbudsvärdet beräknas enligt följande: 
  
   ä =   
  
  − 
  
  / 
  
 17Paragraf 50 i kommissionens riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi 2022. (Kommissionen, 2022c). 
  
 133 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningen föreslår att ansökningarna rangordnas utifrån anbuds- värdet i stigande skala, och det företag som har lägst anbudsvärde får tio poäng, den med näst lägst värde får nio poäng och så vidare. Om fler än tio företag lämnat in ansökan till ett anbudsförfarande, får företag med högre anbudsvärde än de tio första, inga poäng kopplat till anbudspriset. Jämförelsen bör göras per energimängd av produkt. 
  
 Tabell 5.4 
  
 Exempel på värderingsmatris för anbudspris 
  
 Företag 
  
 Anbudsvärde 
  
 Poäng 
  
 X 
  
 0,18 
  
 10 
  
 Y 
  
 0,25 
  
 9 
  
 Z 
  
 0,26 
  
 8 
  
 Å 
  
 0,37 
  
 7 
  
 Ä 
  
 0,40 
  
 6 
  
 Innovationshöjd 
  
 Det föreslagna styrmedlet är inriktat på att främja kommersialisering av nya tekniker och värdekedjor, det vill säga teknik och värdekedjor som i dagsläget inte kan anses etablerade för ändamålet. För att be- döma innovationshöjd kan kriterier från EU:s Innovationsfond an- vändas (eng. Degree of Innovation).18 Där anses ett projekt vara inno- vativt om: 
  
 •det skiljer sig från det som normalt förekommer bland befintliga producenter/leverantörer, 
  
 Beasley förväntade resultaten är innovativa jämfört med befintliga lös- ningar, eller 
  
 •det innebär ytterligare förädling jämfört med tidigare genomförda investeringar. 
  
 Det kan exempelvis innebära projekt där: 
  
 •tillkomsten av en ny produkt kräver tekniska anpassningar av pro- duktionen/anläggningarna/värdekedjorna, 
  
 •en ny teknik ersätter en befintlig teknik, eller tillåter ny integre- rad användning av befintlig teknik, 
  
 18Kommissionen, 2020a. 
  
 134 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 •tekniska anpassningar i produktionsanläggningar gör det möjligt att ersätta (helt eller i stor utsträckning) fossil energi med förny- bar energi, eller 
  
 •en systemintegration, som integrerar en kombination av befint- liga tekniker som inte har kombinerats tidigare. 
  
 Innovationsfonden särskiljer tre nivåer av innovation: 
  
 1.Inkrementell innovation, där innovationsgraden är väldigt låg. Pro- jekten syftar till att göra mindre ändringar i befintliga produkter/ processer, och kommer inte bidra med ny kunskap. Denna kate- gori ges inte möjlighet till stöd. 
  
 2.Medelstark eller stark innovation, finns i projekt som introducerar betydande förändrade tekniker/processer eller nya produkter. 
  
 3.Väldigt stark innovation eller genombrott, finns i projekt som resul- terar i helt nya ej beprövade tekniker, processer eller produkter som kan ersätta befintliga. 
  
 Utredningen föreslår att dessa nivåer används för att bedöma de in- komna anbudens innovationsgrad. Ansökningar föreslås poängsättas enligt följande: 
  
 Tabell 5.5 Bedömningsmatris för innovationsgrad 
  
 Innovationsgrad 
  
 Poäng 
  
 Väldigt stark innovation eller genombrott 
  
 10 
  
 Medelstark eller stark innovation 
  
 6 
  
 Inkrementell innovation 
  
 0 
  
 Klimatnytta 
  
 Det tredje bedömningskriteriet föreslås vara utsläpp av växthusgaser an- givet som gram koldioxidekvivalenter per energienhet (g CO2ekv/MJ) enligt bestämmelserna om beräkning av växthusgasutsläpp i energi- myndighetens föreskrifter om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och biobränslen (STEMFS 2021:7). Anbuden föreslås poängsättas enligt följande: 
  
 135 
  
 Utredningens förslag och övervägandenSOU 2023:15 
  
 Tabell 5.6 
  
 Bedömningsmatris för klimatnytta 
  
 gram CO2ekv/MJ 
  
 Poäng 
  
 Upp till 5 
  
 10 
  
 6–10 
  
 8 
  
 11–20 
  
 4 
  
 Över 20 
  
 0 
  
 5.3.4Kopplingen mellan teman och bedömningskriterier 
  
 Enligt kommissionens riktlinjer för statligt stöd behöver, som nämns ovan, anbudspriset utgöra minst 70 procent av bedömningsgrunden i anbudsförfarandet, medan resterande bedömningsgrunder kan variera. Utredningen föreslår att återstående 30 procent fördelas olika bero- ende på vilket tema som är aktuellt. 
  
 Tema A: Flytande förnybara drivmedel för väg- respektive flygtrafik 
  
 För tema A bör bedömningen av ansökningarna bestå till 70 procent av anbudspris och 30 procent av klimatnytta. Motivet är att främja kommersiell tillkomst av produktionskedjor som sträcker sig hela vägen till produktion av flytande förnybara drivmedel eller elektro- bränslen för väg- eller flygtransport. Anbudspris bedöms sjunka vid produktion av större volymer. Samtidigt finns en avvägning mellan anbudspris och klimatnytta; lägre klimatkrav gör att anbudspriset kan sjunka. Genom att inkludera båda kriterierna i bedömningen kan myndigheten göra en avvägd bedömning mellan klimatnytta och kost- nadseffektivitet. Utredningen föreslår därför att poängsättningen sker på följande sätt: 
  
   ä 
  
 = ä 
  
 ∗ 0,7 + ä 
  
  ∗ 0,3 
  
 Som nämns i avsnitt 5.3.2 bör biodrivmedel och elektrobränslen be- dömas separat. 
  
 Teoretiskt kan flera ansökningar få samma totalpoäng. Det är inte nödvändigtvis ett problem, eftersom det är sannolikt att fler företag än ett kan erhålla beslut om intäktsgarantier vid samma anbudsför- farande. Skulle det finnas ett behov av ytterligare gallring bland före- 
  
 136 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 tag med samma poäng rekommenderas att graden av innovation blir avgörande för vilket förslag som beviljas intäktsgarantier. Om det skulle behövas ytterligare gallring föreslås klimatnyttan bli utslags- givande. 
  
 Tema B och C: Mellanprodukter och flytande förnybara drivmedel för andra ändamål, samt teknik som är den första av sitt slag 
  
 För tema B och C bör bedömningen av ansökningarna bestå till 70 pro- cent av anbudspris och 30 procent av innovationshöjd. Motivet är att tema B riktar sig till tekniker som förekommer i kommersiell skala men som inte anses etablerade, och tema C inriktas på att främja produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter från tekniker som är de första av sitt slag, det vill säga tekniker som inte tidigare förekommer i kommersiell skala. Utredningen föreslår att poängsättningen sker på följande sätt: 
  
   ä 
  
 = ä 
  
 ∗ 0,7 + ä 
  
 ℎö  ∗ 0,3 
  
 Teoretiskt kan flera anbud få samma totalpoäng även här. Skulle det finnas ett behov av ytterligare gallring bland företag med samma poäng rekommenderas att graden av klimatnytta blir avgörande för vilket förslag som beviljas intäktsgarantier. Tema B och C föreslås bedömas separat. 
  
 5.3.5Anbudspris 
  
 Utredningen bedömer att anbudspris kan variera mellan anbudsför- faranden, med lägre anbudspris efter hand. Anbudspriset kan komma att sjunka då läreffekter uppstår inom exempelvis teknikutveckling. Ett anbudsförfarande kan vara teknikutvecklingsdrivande och med- föra att anbudspris för nya anläggningar kan minska i kommande anbudsförfaranden för samma tekniklösningar, produkt och råvara. Samtidigt kan anbudspriset för kommande anbudsförfaranden på- verkas av råvarupriset som kan variera. Exempelvis kan priset på rå- varor som i dag har ett lågt värde komma att öka om nya teknik- lösningar och produktionskedjor möjliggör förädling av råvarorna till mer högvärdiga produkter. 
  
 137 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 5.3.6Möjlighet till att avbryta anbudsförfarande 
  
 Det bör finnas möjlighet för ansvarig myndighet att avbryta anbuds- förfaranden under vissa förhållanden. Ett exempel är om det inkom- mer väldigt få ansökningar vid ett anbudsförfarande. Deltagande företag i ett anbudsförfarande kan vara medvetna om att deltagandet är lågt och känna till anbudsförfarandets budgetram, vilket kan på- verka nivån på lämnat anbudspris. Det kan leda till att anbudspriser ligger högre än vad som anses vara rimligt i ett konkurrensutsatt anbudsförfarande och skulle kunna innebära högre kostnader för staten. I sådana situationer kan ansvarig myndighet behöva kunna av- bryta anbudsförfarandet och inte bevilja intäktsgarantier. Ett alter- nativ till att avbryta anbudsförfarandet kan vara att ha ett hemligt pristak för lämnade anbudspris. Så länge ett anbudspris är samma eller lägre än det hemliga takpriset kan beslut om intäktsgarantier utfärdas även om antalet deltagande företag är få (i lägsta fall en). Takpriset är således ett reservationspris. 
  
 5.4Mål, tidplan och budget 
  
 5.4.1Mål 
  
 För att utvärdera ett nytt styrmedel, behövs mål att följa upp utveck- lingen under styrmedlets existens. Enligt utredningsdirektivet är ut- redningens främsta syfte att ”främja hållbar tillväxt, förnyelse och sysselsättning i hela landet, bidra till miljö- och klimatnytta samt att skapa en förstärkt försörjningsförmåga och minskad sårbarhet i sam- hället”. För att uppnå önskade effekter behöver mål definieras för styrmedlet. 
  
 Tillkommande produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter 
  
 En avvägd bedömning av vilken mängd förnybara drivmedel och mellanprodukter som kan komma att produceras inom ramen för styrmedlet, har gjorts efter branschkontakter, granskning av relevanta tidigare utförde arbeten samt prognoser om framtidens användning av drivmedel. 
  
 138 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 För att få underlag från aktörer skickades en enkät till 19 presum- tiva producenter. De ombads bland annat ange hur mycket flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter som de skulle kunna pro- ducera om de beviljas intäktsgaranti inom styrmedlets föreslagna tidsramar och villkor. De inkomna svaren summerades till en maxi- malt tillkommande årlig produktionskapacitet på cirka 30 TWh. Utred- ningen bedömer att fler aktörer än de som svarat på enkäten kommer att vara intresserade av att ansöka om intäktsgarantier genom styr- medlet. Baserat på svar från enkätundersökningen, tillsammans med underlag från relevanta rapporter och framtidsprognoser av energi- användning, uppskattar utredningen att styrmedlet kan bidra med en gradvis tillkommande produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter på cirka 20 TWh till år 2035. Denna målsätt- ning är något högre än Energimyndighetens uppskattning av ny årlig produktion av biodrivmedel från en riktad kvot. Energimyndigheten uppskattar en produktionsökning av flytande biodrivmedel fram- ställd från lignocellulosa till cirka 14 TWh per år till 2033.19 Energi- myndighetens uppskattning inkluderar dock inte mellanprodukter eller elektrobränslen, och om dessa produkter exkluderas även från utredningens beräkningar så är beräkningarna jämförbara. I figur 5.3 visas den beräknade totala årligt tillkommande produktionen av för- nybara drivmedel och mellanprodukter genom det föreslagna styr- medlet, uppdelat på el- och biobaserade produkter. 
  
 19Energimyndigheten, 2021a. 
  
 139 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Figur 5.3 
  
 20 
  
 18 
  
 16 
  
 14 
  
 TWh 
  
 12 
  
 10 
  
 8 
  
 6 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 Uppskattad tillkommande produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter uppdelat på elbaserade och biobaserade produkter 
  
 Elbaserat 
  
  Biobaserat 
  
 Källa: Egen bearbetning. Se bilaga 4. 
  
 Energimyndigheten gör kontinuerligt beräkningar av scenarier för framtida energianvändning inom transportsektorn.20 Scenarierna visar på ett ökat behov av elektricitet, men även av flytande drivmedel, fram till och med 2030 för att uppfylla klimatpolitiska mål.21 Som nämns i avsnitt 3.3 importerar Sverige i dag stora volymer av de för- nybara drivmedel som används. Det föreslagna styrmedlet kan bidra med ökade volymer förnybara drivmedel vilket skulle stärka Sveriges beredskap och försörjningsförmåga av drivmedel. 
  
 I framtiden antas en större del av fordonsflottan vara certifierad för att kunna använda rena och höginblandade biodrivmedel, vilket skulle öka förutsättningarna att ersätta fossil diesel och bensin med förnybara drivmedel. Utredningen har dock inte kunnat undersöka detta då sådan statistik saknas.22 
  
 20Energimyndigheten, 2021c. 
  
 21Energimyndigheten, 2022b. 
  
 22Energimyndigheten, 2022b. 
  
 140 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Effektlogik 
  
 För att undersöka hur ett styrmedel bidrar till uppsatta mål en effekt- logik användas. Syftet med effektlogik är att tydliggöra hur resurser och aktiviteter bidrar till ett visst utfall, en önskad effekt och mål. Tabell 5.7 nedan visar på effektlogik och förslag till mål. 
  
 Tabell 5.7 Effektlogik för införandet av nytt styrmedel för inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter 
  
 Resurser 
  
 Aktiviteter 
  
 Utfall (år 2035) 
  
 Önskad effekt (år 2045) 
  
 Effektlogik 
  
 Mål 
  
 Svensk råvara 
  
 Sverige inför ett 
  
 Ökad inhemsk pro- 
  
 Producenter av förnybara 
  
 nytt styrmedel 
  
 duktion av flytande 
  
 baserat på förslag 
  
 förnybara drivmedel 
  
 drivmedel 
  
 presenterat i 
  
 och mellanprodukter 
  
 Befintliga bioraffinaderier 
  
 delbetänkandet 
  
 från ny teknik 
  
 Befintliga styrmedel 
  
 Befintliga tekniker 
  
 Budget för nytt styrmedel 
  
 Budgeten antas av 
  
 Förslaget skickas 
  
 Det produceras minst 
  
 riksdagen 
  
 till och godkänns 
  
 20 TWh flytande 
  
 av kommissionen 
  
 förnybara drivmedel 
  
 (2024) 
  
 och mellanprodukter 
  
 Riksdagen beslutar 
  
 i Sverige från ny 
  
 om anslaget och 
  
 teknik, per år 
  
 bemyndiganderam (2025) 
  
 Minst 5 beviljade ansökningar (2028) 
  
 Hållbar tillväxt, förnyelse och sysselsättning i hela landet, ökad miljö- och klimatnytta samt en förstärkt försörjningsförmåga och minskad sårbarhet i samhället 
  
 Ökat förädlingsvärde inom bioekonomisektorn 
  
 Inga nettoutsläpp av växt- husgaser till atmosfären 
  
 Mängden inhemsk producerad flytande förnybara drivmedel täcker Sveriges behov av drivmedel 
  
 En effektlogik baseras på att det finns en tydlig koppling – en logik 
  
 –mellan de olika kolumnerna. Resurserna möjliggör aktiviteterna, aktiviteterna leder till utfallen, och utfallen bidrar på sikt till önskad effekt. I det här fallet antas att om Sverige inför ett nytt styrmedel enligt förslaget, kommer det leda till en ökad inhemsk produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter från ny teknik. På sikt antas det bidra till hållbar tillväxt och sysselsättning i hela landet, ökad miljö- och klimatnytta, samt förstärkt försörjningsförmåga och minskad sårbarhet. Kopplingen mellan resurser, aktiviteter, ut- fall och önskad effekt kan baseras på forskning, erfarenhetsbaserad kunskap och antaganden, och är även förknippad med risker. Den övergripande kopplingen preciseras och motiveras nedan. Utredningen föreslår att dessa antaganden undersöks i samband med att det nya styrmedlet följs upp och utvärderas. 
  
 141 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Koppling mellan utfall och önskad effekt 
  
 Kommer en ökad inhemsk produktion av förnybara flytande driv- medel och mellanprodukter från ny teknik bidra till en hållbar till- växt, förnyelse och sysselsättning i hela landet, miljö- och klimat- nytta samt en förstärkt försörjningsförmåga och minskad sårbarhet i samhället? En ökad inhemsk produktion av förnybara drivmedel kan inte ensamt stå för den önskade effekten; det krävs många olika omvärldsfaktorer som gemensamt drar i samma riktning. I avsnitt 2.2. beskrivs betydelsen av förnybara drivmedel för den nationella mål- uppfyllelsen. Nedan beskrivs kortfattat de mest avgörande antagan- dena för att kopplingen mellan utfall och önskad effekt ska hålla. 
  
 Nya tekniker leder till högre nyttjandegrad av inhemska råvaror 
  
 Genom att utveckla och kommersialisera nya tekniker för att om- vandla lignocellulosa, el och koldioxid till förnybara drivmedel kan Sverige använda mer inhemska råvaror för sådan produktion, vilket kan bidra till ökad försörjningstrygghet av drivmedel och reservkraft. 
  
 Ökad inhemsk produktion ger stärkt regional tillväxt 
  
 En ökad produktion av förnybara flytande drivmedel kan leda till stärkt konkurrenskraft för näringslivet och ökad tillväxt för Sverige. Dessutom kan det leda till att energiproduktion sker utspritt i landet, vilket minskar sårbarheten i Sveriges energisystem och minskad sår- barhet på regional nivå. 
  
 Fortsatt ökad elektrifiering av transportsektorn 
  
 För att produktion av förnybara flytande drivmedel ska kunna täcka transportsektorns framtida behov, och bidra till samhällsmål om noll nettoutsläpp av växthusgaser, krävs att elektrifieringen av samhället i stort, och transportsektorn specifikt, fortsätter åtminstone i nuvar- ande takt. Det antas finnas teknik för koldioxidinfångning och  
 -använd- 
  ning vid större anläggningar som producerar förnybara drivmedel. 
  
 142 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Förbättrad energieffektivitet inom samhället och transportsektorn 
  
 För att uppnå minskade växthusgasutsläpp, hållbar energiförsörjning och stärkt försörjningsförmåga, krävs även en energieffektivisering i samhället i stort, inom industrin och inom transportsektorn. 
  
 Kopplingen mellan aktivitet och utfall 
  
 Redan i dag produceras förnybara flytande drivmedel i Sverige. Frågan är därmed om aktiviteten ”Sverige inför ett nytt styrmedel baserat på förslag presenterat i delbetänkandet” behövs för att nå utfallet ”Ökad inhemsk produktion av förnybara flytande drivmedel och mellanprodukter från ny teknik”, eller om de identifierade resurserna i effektlogiken är tillräckliga för att åstadkomma den eftertraktade förändringen? Nedan beskrivs kortfattat de mest avgörande antag- andena för att kopplingen mellan aktivitet och utfall ska hålla. 
  
 Kommissionen godkänner styrmedlet som statsstöd 
  
 För att förslaget om ett nytt styrmedel ska ha förutsättningar att leda till önskat utfall behöver det finnas förutsättningar att bevilja intäkts- garantier. Då uppskattade stödnivåer inom styrmedelsförslaget be- döms vara utanför Gruppundantagsförordningens (GBER) ramar be- höver Sverige anmäla styrmedlet till kommissionen. Först när anmälan har godkänts kan styrmedlet implementeras. Därför är det viktigt att förslaget tar hänsyn till de bedömningsaspekter som kommissionen använder i sina riktlinjer för statligt stöd.23 Mer information om hur styrmedelsförslaget förhåller sig till statsstödsreglerna finns i av- snitt 5.8. 
  
 Tillräckligt många producenter söker stöd 
  
 För att lyckas uppnå utfallet om en tillkommande årlig produktion om minst 20 TWh flytande förnybara drivmedel och mellanproduk- ter från ny teknik till år 2045 (se tabell 5.7 ovan) behöver ny teknik byggas i nya och/eller befintliga anläggningar. Det innebär att till- 
  
 23Kommissionen, 2022c. 
  
 143 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 räckligt många producenter behöver vara intresserade av att bygga en ny anläggning eller att vidareutveckla sin befintliga. I dagsläget bedöms åtminstone fem företag vara redo för ansökan för intäkts- garantier för tillkommande produktion. Utredningen bedömer att fler företag kan stimuleras att ansöka om intäktsgarantier när ett styr- medel har implementerats. 
  
 Miljötillståndsprocesserna är effektiva 
  
 För att tillkommande produktion av förnybara flytande drivmedel ska kunna ske på relativt kort sikt krävs att tillståndsprocesser för tillkommande produktionskapacitet inte tar för mycket tid och resurser i anspråk. Miljöprövningsutredningen har lämnat förslag på föränd- ringar som behöver komma på plats.24 Bioekonomiutredningen be- dömer att det behövs förenklade och mer tidseffektiva miljötillstånds- processer för att främja tillkomst av inhemsk produktion, och utgår från att en sådan utveckling sker parallellt med implementering av styrmedlet. 
  
 Tillgång till råvaror och insatsråvaror finns till konkurrenskraftiga priser 
  
 För att producera förnybara drivmedel behövs tillgång till råvaror, såsom bioråvaror, elektricitet och koldioxid, och andra insatsråvaror till konkurrenskraftiga priser. Produktion av elektrobränslen kräver stora mängder el, och både tillgång till energi och effekt behöver säkerställas. Den tillkommande produktionen av biodrivmedel utgår från bioråvaror varav en del i dag har relativt låga marknadspriser, men priserna kan stiga om efterfrågan ökar på råvarorna. 
  
 Styrmedlet fungerar ändamålsenligt och adresserar identifierade marknadsmisslyckanden 
  
 Det föreslagna styrmedlet är inspirerat av befintliga styrmedel, men innehåller även element som tidigare inte prövats. Det innebär att uppstarten av styrmedlet kommer att kräva en läroperiod för ansva- rig myndighet likväl som för ansökande parter. Det förutsätter att 
  
 24SOU 2022:33. 
  
 144 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 styrmedlet följs upp kontinuerligt och att det finns utrymme för justeringar om så krävs. Aspekter att följa upp föreslås i avsnitt 5.2.7. 
  
 Kopplingen mellan resurser och aktivitet 
  
 I dagsläget finns det en etablerad marknad för förnybara drivmedel och tekniker för produktion av förnybara drivmedel anpassade efter vissa råvaror (se avsnitt 3.1), samt styrmedel som uppmuntrar till innovation (se avsnitt 4.1). Nedan beskrivs kortfattat de mest avgör- ande antagandena för att kopplingen mellan resurser och aktivitet ska hålla. 
  
 En tillräcklig budget är avsatt 
  
 Utredningen gör antagandet att det avsätts en tillräcklig statsfinan- siell budget för ändamålet. En mindre omfattande budget kommer att påverka i vilken utsträckning styrmedlet kan bidra till det över- gripande målet. 
  
 Tillgång till råvaror är inte begränsande för styrmedlets funktion 
  
 Utredningen antar att råvara i tillräcklig mängd kommer finnas till- gänglig för produktion för att bidra till det övergripande målet. Ut- redningens förslag, samt effektlogiken ovan, utgår från att råvarorna i tillkommande produktion av förnybara flytande drivmedel, initialt utgörs av restprodukter från skogsnäringen samt elektricitet och kol- dioxid, men på sikt även restprodukter från jordbruk, fiskerinäringar och vattenbruk. I dag finns förutsättningar för att producera förny- bara drivmedel från restprodukter från massabruk (exempelvis lignin) och sågverk (exempelvis sågspån). Hur mycket restprodukter som uppstår beror på efterfrågan på skogsindustrins huvudprodukter. 
  
 Vilka och hur mycket råvaror som kommer kunna användas för produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter kan påver- kas av olika förslag till nya och reviderade regelverk på  
 EU-nivå. 
  Det gäller till exempel förslag om reviderat förnybartdirektiv, bindande mål om restaurering av natur25, EU:s strategi för biologisk mång- 
  
 25Kommissionen, 2022e. 
  
 145 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 fald26, förslag till certifiering av kolupptag27 samt EU:s reviderade skogsstrategi28. Det föreslagna styrmedlet omfattar en bred grupp av råvaror och utredningen bedömer att styrmedels mål om tillkom- mande produktionskapacitet inte behöver påverkas av utfallet i revi- dering av nämnda regelverk. 
  
 5.4.2Tidplan 
  
 Anbudsförfaranden bör kunna utföras åtminstone till 2032, följt av utbetalning av intäktsgarantier i tio år efter det sista genomförda an- budsförfarandet. 
  
 Utredningen bedömer att ett första anbudsförfarande skulle kunna genomföras tidigast under 2026. Det förutsätter dock att ansvarig myndighet i instruktion och regleringsbrev för 2024 har fått uppdrag att hantera styrmedlet och att styrmedlet har notifierats till och god- känts av kommissionen. Dessutom bör remittering av utredningen ske skyndsamt. 
  
 Det första anbudsförfarandet föreslås vara mer begränsat avse- ende vilka produkter som kan beviljas beslut om intäktsgarantier (se avsnitt 5.3.2). Det kopplas till läreffekter för myndigheten och före- tag för genomförande respektive deltagande i denna nya form av an- budsförfarande. 
  
 Därefter föreslås att anbudsförfaranden utförs löpande och att fler olika typer av produkter kan beviljas beslut om intäktsgarantier. Specifika anbudsförfaranden bör ske med tidsintervaller på maximalt två till tre år. Samtliga anbudsförfaranden bör kunna ske under en sjuårsperiod, följt av en tidsperiod för hantering och fortsatt utbetal- ning av intäktsgarantier. Det innebär att minst fyra olika anbuds- förfaranden genomförs under stödperioden. 
  
 Tidperioden mellan att ett beslut om intäktsgarantier tas till att produktionen är i gång kan variera beroende på råvara, teknik och produktionskapacitet i tillkommande produktion. Som nämns i av- snitt 5.2 ska denna tidsperiod framgå av ansökan. Den kortaste tids- perioden mellan beslut och driftsättning är sannolikt två år. Intäkts- garantier gäller tio år från driftsättning och innefattar ett maxtak i total produktionsvolym under tidsperioden. 
  
 26Kommissionen, 2020b. 
  
 27Kommissionen, 2022f. 
  
 28Kommissionen, 2021b. 
  
 146 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Tidsplan för olika anbudsförfaranden 
  
 Baserat på en enkätundersökning från potentiella producenter av flyt- ande förnybara drivmedel och mellanprodukter, tillsammans med granskning av framtidsprognoser över drivmedelsanvändning och utvärdering mot politiska mål, har utredningen tagit fram ett exem- pel på produktionskapacitet som kan komma från olika anbuds- förfaranden. Utredningen presenterar i figur 5.4 ett exempel där ett första anbudsförfarande genomförs år 2026 och att anbudsförfaranden sedan sker vartannat år fram till och med ett fjärde anbudsförfarande 2032. 
  
 Det första anbudsförfarandet föreslås rikta sig mot förnybara flytande drivmedel ämnade för vägtransport och flyg (enligt tema A som beskrivs i avsnitt 5.3.2) och antas leda till en tillkommande pro- duktionskapacitet med start under åren  
 2028–2031. 
  För det första anbudsförfarandet antas att mindre produktionsvolymer tillkommer än från de efterföljande anbudsförfarandena, vilket beror av de lär- effekter som förväntas komma efter det första anbudsförfarandet. Därefter kan ett andra anbudsförfarande genomföras av större karak- tär år 2028, med antagande om att idriftsättning av produktion sker under åren  
 2030–2034. 
  Det andra anbudsförfarandet föreslås kunna ge intäktsgarantier till en bredare grupp produkter, förslagsvis inom alla teman A, B och C enligt beskrivning i avsnitt 5.3.2. Ett tredje an- budsförfarande kan hållas år 2030 och leda till kommersiell produk- tion som antas driftsättas under åren  
 2032–2035. 
  Därefter kan ett fjärde anbudsförfarande genomföras 2032 med tillkommande pro- duktion under  
 2035–2037.29 
  
 29Underlag och bakomliggande beräkningar framgår av bilaga 4. 
  
 147 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Figur 5.4 Total produktionskapacitet per anbudsförfarande (AF), uppdelat på bio- och elbaserat 
  
 20 
  
 Produktionskapacitet (TWh) 
  
 18 
  
 AF 4 - el 
  
 16 
  
 AF 4 - bio 
  
 14 
  
 AF 3 - el 
  
 12 
  
 AF 3 
  
 - bio 
  
 10 
  
 AF 2 
  
 - el 
  
 8 
  
 6 
  
 AF 2 
  
 - bio 
  
 4 
  
 AF 1 - el 
  
 2 
  
  AF 1 - bio 
  
 0  
  
  2026 2028 2030 2032 2034 2036 2038 2040 2042 2044 2046 2048 
  
 Årlig produktion 
  
 Uppskattad tillkommande produktionskapacitet från respektive anbudsförfarande (AF) om de sker vid följande tillfällen: AF 1=2026, AF 2=2028, AF 3=2030, AF 4=2032. 
  
 Källa: Egen bearbetning. Se bilaga 4. 
  
 5.4.3Budget 
  
 Utredningen föreslår att styrmedlet beviljas en bemyndiganderam för att staten ska kunna ingå långsiktiga ekonomiska åtaganden under tidsperioden  
 2026–2047. 
  Utbetalning av intäktsgarantin beräknas uppgå till 54 miljarder kronor under perioden. De administrativa kost- naderna för att genomföra anbudsförfaranden samt uppföljning och utvärdering beräknas uppgå till 80 miljoner kronor under perioden  
 2024–2048. 
  Den årliga budgeten uppgår enligt utredningens kalkyler och bedömning till maximalt cirka fem miljarder kronor under de åren då utbetalning av intäktsgarantier är som störst (se figur 5.5). 
  
 148 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Figur 5.5 Årliga totala statsfinansiella kostnader för utbetalningar av intäktsgarantier 
  
 Miljoner kr 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0  
  
  2027 2029 2031 2033 2035 2037 2039 2041 2043 2045 2047 2049 
  
 År för utbetalning av ev intäktsgarantier för 
  
 produktionen året innan 
  
  Biobaserat Elbaserat 
  
 Källa: Egen bearbetning. Se bilaga 4. 
  
 Den föreslagna budgeten för styrmedlet är en uppskattning av vad styrmedlet bedöms kosta för staten under förutsättningar att intäkts- garantier betalas ut enligt föreslagen plan. Den faktiska kostnaden för styrmedlet antas dock kunna bli lägre då intäktsgarantier inte behöver innebära utbetalning under hela tidsperioden. Förslaget om fyra möjliga anbudsförfaranden, som presenteras i figur 5.2, innebär att statens kostnader för respektive anbudsförfarande varierar beroende på mängd tillkommande produktion, när i tiden produktion är i gång, samt fördelning mellan biobaserade och elektrobaserade produkter. I figur 5.6 respektive tabell 5.8 presenteras uppskattningar av kost- nader för utbetalning av intäktsgarantier från respektive anbuds- förfarande. För utförligare resonemang, se avsnitt 7.4. Underlag och bakomliggande beräkningar framgår av bilaga 4. 
  
 149 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Tabell 5.8 Exempel på anbudsförfaranden, år för genomförande samt budget för total eventuell utbetalning av stöd för intäktsgarantier 
  
 Anbuds- 
  
 År för anbuds- 
  
 Period för utbetalning 
  
 Föreslagen budget för intäkts- 
  
 förfarande 
  
 förfarande 
  
 av intäktsgaranti 
  
 garantier (mdkr) 
  
 1 
  
 2026 
  
 2029–2041 
  
 10 
  
 2 
  
 2028 
  
 2031–2044 
  
 29 
  
 3 
  
 2030 
  
 2033–2044 
  
 10 
  
 4 
  
 2032 
  
 2035–2047 
  
 5 
  
 Perioden för utbetalning för respektive anbudsförfarande sker under längre period än 10 år, eftersom företagen beräknas ta olika lång tid på sig att starta sin produktion. 
  
 Figur 5.6 Årliga totala utbetalningar av intäktsgarantier för respektive anbudsförfarande (AF) uppdelat på bio- och elbaserade produkter 
  
 6000 
  
 Miljoner kr 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0 
  
 AF 4 - el 
  
  AF 4 - bio AF 3 - el 
  
  AF 3 - bio 
  
 AF 2 - el 
  
  AF 2 - bio 
  
 AF 1 - el 
  
  AF 1 - bio 
  
 År för utbetalning av ev intäktsgarantier för 
  
 produktionen året innan 
  
 Uppskattad tillkommande produktionskapacitet från respektive anbudsförfarande (AF) om de sker vid följande tillfällen: AF 1=2026, AF 2=2028, AF 3=2030, AF 4=2032. 
  
 Källa: Egen bearbetning. Se bilaga 4. 
  
 150 
  
 SOU 2023:15Utredningens förslag och överväganden 
  
 Tabell 5.9 
  
 Årlig budget för utbetalningar av intäktsgarantier 
  
 År 
  
 Föreslagen budget (mnkr) 
  
 2029 
  
 270 
  
 2030 
  
 740 
  
 2031 
  
 1 800 
  
 2032 
  
 2 570 
  
 2033 
  
 3 850 
  
 2034 
  
 4 250 
  
 2035 
  
 5 010 
  
 2036 
  
 5 300 
  
 2037 
  
 5 340 
  
 2038 
  
 5 360 
  
 2039 
  
 5 090 
  
 2040 
  
 4 620 
  
 2041 
  
 3 560 
  
 2042 
  
 2 790 
  
 2043 
  
 1 510 
  
 2044 
  
 1 100 
  
 2045 
  
 350 
  
 2046 
  
 60 
  
 2047 
  
 20 
  
 2048 
  
 0 
  
 Källa: Egen bearbetning. Se bilaga 4. 
  
 5.5Styrkor, svagheter och risker med det föreslagna styrmedlet 
  
 Utredningen har identifierat styrkor och svagheter med det föreslagna styrmedlet. De exemplifieras i detta avsnitt, där även åtgärder för att minska eventuella effekter av svagheter presenteras. 
  
 5.5.1Styrkor 
  
 Ökad produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter 
  
 Styrmedlet bör bidra till en ökad produktion av förnybara flytande drivmedel och mellanprodukter från råvaror som i dag inte, eller i be- gränsad utsträckning, används på grund av att kommersiella teknik- 
  
 151 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 lösningar saknas. Utredningen bedömer att det föreslagna styrmedlet adresserar lösningar på flera av de hinder som identifierats i kapitel 3. Figur 5.7 presenterar hindren, och för respektive hinder som styr- medlet kan bemöta har en orangefärgad cirkel lagts till. 
  
 På sikt kan den ökade produktionen, genom nya inhemska produk- tionskedjor, leda till en ökad försörjningstrygghet (se avsnitt 2.4.3), samt bidra till ekonomisk tillväxt i Sverige (se till exempel avsnitt 3.1.4). 
  
 Figur 5.7 Identifierade hinder genom värdekedjan och vilka stödsystemet bedöms adressera 
  
 Mellanprodukt Råvara 
  
 Drivmedel 
  
 Hinder 
  
 Osäkerheter avseende vilka råvaror som kan användas i framtiden, bland annat på grund av förändringar i regelverk och pågående förhandlingar om framtida  
 EU-regler 
  
 Befintliga styrmedel hämmar en utvecklad bioekonomi, t.ex.  
 CCS-stöd 
  inkluderar inte biokol eller CCU 
  
 Begränsad tillgänglig teknik 
  
 För hög finansiell risk vid första anläggning 
  
 Osäkerhet kring efterfrågan 
  
 Brist på långsiktiga politiska ambitioner 
  
 Få nya sektorsöverskridande affärsmodeller kommersialiseras där förnybara råvaror blir flytande drivmedel eller mellanprodukter 
  
 Långa tillståndsprocesser 
  
 Begränsat med kommersiella tekniker som kan omvandla nya råvaror till förnybara drivmedel 
  
 För hög finansiell risk vid första anläggning 
  
 Osäkerhet kring efterfrågan 
  
 Stränga kvalitetskrav i produktion och hos framställd produkt ställer höga krav på nya råvaruströmmars egenskaper 
  
 Brist på långsiktiga politiska ambitioner 
  
 Få nya sektorsöverskridande affärsmodeller kommersialiseras där förnybara råvaror blir flytande drivmedel eller mellanprodukter 
  
 De hinder som styrmedlet bedöms adressera har märkts med en orangefärgad cirkel. 
  
 Ingen konkurrenssnedvridning mot befintlig produktion av förnybara drivmedel 
  
 Styrmedlet förväntas inte snedvrida konkurrens på drivmedelsmark- naden avseende konventionella förnybara drivmedel och mellanpro- dukter eftersom referenspriset baseras på den förnybara motsvarig- heten, och inte på den fossila. Samtidigt ger styrmedlet en dämpad finansiell risk för produktion av förnybara drivmedel genom nya tek- 
  
 152 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 niklösningar och från råvaror som inte används för detta i dag, genom att göra dessa konkurrenskraftiga med konventionella biodrivmedel. 
  
 Bidrar till mer konkurrenskraftig marknadssituation för etablering av ny teknik 
  
 Styrmedlet kan bidra till att ny teknik för omvandling av inhemska råvaror till förnybara drivmedel etableras i Sverige – tekniker som annars inte skulle tillkomma på grund av osäkra marknadsförhåll- anden i relation till konventionella alternativ. Det medför kommer- sialisering av tekniker som gör att nya råvaror kan användas för att producera förnybara drivmedel och mellanprodukter. Produkter som beviljas intäktsgarantier är inte enbart sådana som är direkta alterna- tiv till konventionella produkter utan kan även utgöra nya produkter med andra egenskaper. Tillkommande produktion av förnybara driv- medel kan därmed innebära utveckling av nya produkter som möjlig- gör en högre inblandning i bensin och diesel än vad som är möjligt med dagens konventionella drivmedel. 
  
 Bidrar med minskad finansiell risk och kommersiell tillkomst av nya produkter och värdekedjor 
  
 Intäktsgarantier för produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter ger förutsättningar och minskad finansiell risk för utveckling av nya värdekedjor och bioraffinaderier. Kommersiali- sering av tekniklösningar bidrar till ökad förädling av förnybara rå- varor som kan substituera fossila råvaror. Exempelvis skulle mellan- produkter som beviljats intäktsgarantier kunna vidareförädlas inom kemi- och materialindustri till produkter som i dag till stor del är fossilbaserade. Styrmedlet kan vara ett steg i förädling av biomassa, koldioxid och el till högvärdiga och klimatpositiva produkter, där företag och marknaden leder utvecklingen av framtidens tekniker och värdekedjor. Utredningen bedömer att styrmedlet på längre sikt, både direkt och indirekt, kan bidra med tillkomst av större produk- tionskapacitet av förnybara drivmedel och mellanprodukter. I takt med att nya tekniker etableras på marknaden minskar den finansiella risken i att investera i ytterligare produktionskapacitet genom lär- effekter och minskade investeringskostnader. 
  
 153 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Långsiktigt, flexibelt och konkurrensutsatt 
  
 Av utredningsdirektiven framgår att styrmedlet behöver vara förut- sägbart och långsiktigt. Utredningen föreslår därför att styrmedlet ska vara långsiktigt bland annat för att minska den politiska och finansiella risken för producenter och investerare (se avsnitt 4.3.2). Aktörer har betonat vikten av dessa faktorer för tillkomst av pro- duktion genom nya tekniker. Styrmedlet är även flexibelt och kan ges till olika produkter. Därutöver föreslås ett system med konkur- rensutsatta anbudsförfarande, vilket minskar risken för eventuell överkompensation från staten (se avsnitt 4.3.2). 
  
 Möjlighet till samexistens med befintliga regelverk 
  
 Utredningen bedömer att styrmedlet har goda förutsättningar att samexistera med befintliga regelverk, som skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel (se avsnitt 5.6), EU:s statsstöds- regler (se avsnitt 5.8), eventuella handelshinder enligt WTO:s regelverk (se avsnitt 5.9) samt det finanspolitiska ramverket (se avsnitt 5.10). 
  
 5.5.2Svagheter 
  
 Resurskrävande för företag 
  
 Den föreslagna utformningen av anbudsförfaranden och villkor för att ansöka, innebär att företag behöver lägga resurser på att delta i anbudsförfaranden utan att veta om de kommer at beviljas intäkts- garantier. Liknande gäller dock för ansökan om investeringsstöd eller andra statliga medel; det finns inga garantier för att en ansökan om stöd beviljas. Eventuella negativa effekter av den här risken kan åtgärdas genom att fler anbudsförfaranden med samma tema genom- förs. Ansvarig myndighet bör beakta antalet företag som inte beviljas stöd inom ett anbudsförfarande vid planering av framtida anbudsför- faranden. 
  
 154 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Finansiell risk för företag vid eventuella driftsproblem 
  
 Företag beviljas intäktsgarantier som betalas ut i efterskott i relation till producerade mängder. Det kan innebära en risk för företag vid exempelvis drifts- eller logistikproblem i de nya värdekedjorna som kan leda till att produktion inte kommer i gång enligt planering. Detta bör beaktas vid utformande av anbudsförfaranden och av före- tag som skickar in ansökan, för att öka sannolikheten att produk- tionen tillkommer enligt beslut. Risken bedöms vara mindre genom kravet att enbart anläggningar som har testats i industriell demon- strationsskala kan beviljas intäktsgarantier. 
  
 Eventuell snedvriden konkurrens med andra sektorer 
  
 Det föreslagna styrmedlet ger fördelaktiga ekonomiska incitament för att producera drivmedelskompatibla förnybara produkter men inte till produktion av förnybara produkter för andra ändamål. Det kan snedvrida konkurrensen om förnybara råvaror och produkter mellan olika sektorer. För att dämpa risken för detta ställer inte styr- medlet krav på vad produkten ska användas till. Företag som deltar i anbudsförfarandet ges möjlighet att utforma sina affärsmodeller för att till exempel framställa olika produkter längs samma värdekedja, där intäktsgarantier ges till drivmedelskompatibla produkter utan att in- verka på övrig produktion. Dessutom kan vissa drivmedelskompatibla produkter även vara intressanta för användning inom andra branscher såsom kemiindustrin. Exempel på sådana produkter är metanol, som både kan användas i bensin, vid framställning av biodiesel, och som råvara inom kemiindustrin. Styrmedlet är även utformat för att på sikt kunna inkludera fler produkter som kan ha andra egenskaper eller uppfyller andra kvalitetskrav. Styrmedlet bör ses som ett kom- plement till statligt stöd för  
 bio-CCS, 
  som inte bara främjar kommer- siell tillkomst av teknik som fångar in koldioxid, utan även teknik som omvandlar koldioxid till mer högvärdiga produkter. 
  
 Det finns därtill risk att styrmedlet orsakar konkurrens om råvara med produktion av exempelvis gasformiga biodrivmedel, främst på längre sikt när produktion av flytande förnybara drivmedel och mellan- produkter från fler olika råvaror har nått en hög teknisk nivå. På kort sikt bedöms det vara en liten risk, då de tekniklösningar som i dag har nått högst teknisk nivå för omvandling av råvaror inom bilaga 9 
  
 155 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 del A i förnybartdirektivet inte hanterar råvaror som används för produktion av gasformiga biodrivmedel. På sikt kan det bli aktuellt att ta dessa aspekter i beaktning vid utvärdering av styrmedlet och an- budsförfaranden för att minska risk för snedvridning av konkurrens, exempelvis genom att inkludera fler gasformiga förnybara drivmedel i styrmedlet och ge dem möjlighet till att beviljas intäktsgarantier. 
  
 Inte nödvändigtvis inhemska produktionskedjor 
  
 Styrmedlet bidrar med tillkommande produktion av flytande förny- bara drivmedel och mellanprodukter i Sverige. Förslaget kräver dock inte att hela värdekedjor från råvara till färdig produkt sker inhemskt. Det innebär att råvara eller mellanprodukter inom ramen för styr- medlet skulle kunna importeras, för att sedan omvandlas till mellan- produkter eller drivmedel i Sverige. Utredningen anser att det är en relativt liten risk, eftersom styrmedlet ger incitament för att pro- duktionskedjor ska utvecklas regionalt eller nationellt. Exempel på sådana incitament är en bättre klimatprestanda på framställda pro- dukter genom möjlighet till korta transporter samt tillgänglighet till en nationell svensk elmix med god klimatprestanda.30 
  
 Behov av efterfrågebaserade åtgärder för att nå nationella klimatmål 
  
 Om produkter som framställs inom styrmedlet ska bidra till att nå nationella klimatmål behöver produkterna användas i Sverige. Driv- medel handlas på en global marknad och det finns därmed i dagsläget ingen garanti för att produkter som beviljas intäktsgarantier bidrar till nationella utsläppsminskningar. Genom intäktsgarantier ökar förut- sättningar för att produkterna ska kunna säljas utan merkostnad jäm- fört med konkurrerande konventionella alternativ. Om framställda produkter i stor utsträckning ska kunna bidra till uppfyllande av nationella klimatpolitiska mål kan det finnas behov av ytterligare efter- frågebaserade åtgärder. En tillkommande produktion bidrar också 
  
 30I uppskattning av ett förnybart drivmedels växthusgasutsläpp inkluderas transport av råvara, mellanprodukt och drivmedel i drivmedlets livscykel. Dessa utsläpp minskar om råvara, mellan- produkt och drivmedelsproduktion kan produceras med korta transportavstånd. 
  
 156 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 till andra viktiga samhällsmål, som ökad tillväxt och stärkt försörj- ningstrygghet, samt en stärkt svensk bioekonomi. 
  
 Risk för lång prövningstid i tillståndsprocesser 
  
 Det finns risk att företag som beviljats intäktsgarantier inte kan starta sin produktion alls, eller inte kan starta den i tid, exempelvis om pro- cessen för att beviljas miljötillstånd drar ut på tiden. I kapitel 6 har utredningen betonat kravet på effektiv handläggning av miljötillstånd, i linje med flera utredningar som tidigare utrett tillståndsfrågorna. 
  
 Risk för få ansökningar vid tidiga anbudsförfaranden 
  
 En risk med styrmedlet är att anbudsförfaranden som sker i tidigt skede får in ett för litet antal ansökningar för att anbudet ska anses vara konkurrensutsatt. Därför bör ansvarig myndighet utvärdera hur anbudsförfaranden kan utformas för att ge ökade möjligheter till beslut om intäktsgarantier. Motsvarande utmaning finns i samband med offentliga upphandlingar, och då är ofta lösningen att använda sig av fler kriterier än lägsta pris. 
  
 En orsak till att endast ett fåtal ansökningar inkommer till ett anbudsförfarande kan vara att det är resurskrävande att delta i anbuds- förfarande är höga, vilket kan göra att små och medelstora företag missgynnas jämfört med större företag med mer resurser och kapa- citet. För att gynna en bred grupp av företag föreslår utredningen att specifika anbudsförfaranden riktar sig mot produktion av mellan- produkter, där flera företag tillhör gruppen små och medelstora företag. 
  
 157 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 5.5.3Risker med kritiska antaganden 
  
 Figur 5.8 Riskanalys över kritiska antaganden 
  
 Sannolikhet 
  
 Tillräckligt många 
  
 producenter söker stöd 
  
 Kommissionen 
  
 godkänner 
  
 Tillgång till råvaror 
  
 är inte 
  
 begränsande 
  
 En tillräcklig 
  
 budget är 
  
 Tillgång till råvaror och 
  
 insatsråvaror till 
  
 avsatt 
  
 konkurrenskraftiga priser 
  
 Miljötillstånds- 
  
 processerna är 
  
 effektiva 
  
 Påverkan 
  
 Y-axeln 
  representerar sannolikheten att antagandet stämmer (ju högre upp på y  
 -axeln, 
  desto mer sannolikt).  
 X-axeln 
  representerar hur stor negativ påverkan antagandet har på styrmedlets effekt om antagandet inte skulle hålla (ju längre ut på  
 x-axeln, 
  desto större påverkan). 
  
 Målet med styrmedlet är att bidra till 20 TWh årlig tillkommande inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel och mellan- produkter. Kopplingen mellan styrmedlet och målet bygger på flera antaganden, som redovisas i avsnitt 5.4.1. Av dessa antaganden finns vissa som är mer kritiska för måluppfyllnad. Dessa illustreras i figur 5.8. Grafen visar utredningens bedömning av 1) hur sannolikt det är att antagandet stämmer (ju högre upp på  
 y-axeln, 
  desto mer sannolikt), och 2) hur stor påverkan det får på styrmedlets effekt om antagandet inte stämmer (ju längre till höger på  
 x-axeln, 
  desto större negativ på- verkan). 
  
 Antaganden som bedöms som sannolika, men som skulle få en stor påverkan om de inte stämmer är: 
  
 1.Att tillräckligt många producenter söker stöd. Utredningen har för diskussioner med flera företag som uppger att de skulle vara intresserade av att söka intäktsgarantier, varvid det bedöms som 
  
 158 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 sannolikt att antagandet stämmer. Om få företag ansöker om in- täktsgarantier kommer troligtvis styrmedlet leda till en lägre pro- duktion flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter än 
  
 20 TWh. 
  
 2.Att kommissionen godkänner förslaget. Styrmedlet har utformats utifrån kommissionens riktlinjer, och utredningen bedömer att styrmedlet bör ha goda förutsättningar att godkännas som tillåtet statsstöd. Det bedöms därmed som sannolikt att antagandet stäm- mer. Om kommissionen inte godkänner förslaget kan fortfarande styrmedlet implementeras, men med betydligt lägre stödnivåer. 
  
 3.Tillgång till råvaror inte begränsande. I dagsläget pågår förhand- lingar på  
 EU-nivå 
  om nya rättsakter inom Fit for 55, som kan påverka vilka råvaror som kommer vara tillåtna att använda och därmed vilka volymer som är tillgängliga. Eventuella begränsningar kan påverka vilka tekniker och värdekedjor som tillkommer, men eftersom det finns många olika råvaror som kan kvalificera till in- täktsgarantier bedöms antagandet stämma. Produktion av förny- bara drivmedel och mellanprodukter kräver tillgång till el med god klimatprestanda. Under tidsperioden för styrmedlets existens vän- tas även en omfattande elektrifiering av industri och samhälle där stora mängder el kommer efterfrågas. Att el med god klimat- prestanda finns tillgänglig i Sverige är en förutsättning för tillkom- mande produktion av förnybara drivmedel som exempelvis utgörs av elektrobränslen. 
  
 Osäkra antaganden är: 
  
 1.En tillräcklig budget är avsatt. Utredningens mål om 20 TWh tillkommande produktion av flytande drivmedel och mellanpro- dukter är beroende av den föreslagna budgeten. Om en lägre budget beslutas kommer ambitionsnivån vad avser styrmedlets omfattning och målsättning påverkas. 
  
 2.Det finns tillgång till råvaror och insatsråvaror till konkurrens- kraftiga priser. Styrmedlet syftar till att främja en betydande till- kommande produktion av bland annat elektrobränslen. Det kan göra att (1) produktionskostnader kraftigt stiger för produktion i den nya tekniken, vilket kan påverka dess konkurrenskraft, (2) bris- ter på råvaror gör att produktionen avstannar. Det kan i sin tur 
  
 159 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 påverka vilka värdekedjor som företag väljer att investera i och tas i beaktning i ett anbudspris. 
  
 3.Miljöståndsprocesserna är effektiva. I dagsläget bedöms tillstånds- processerna vara ett hinder för att nya investeringar ska genom- föras. För att styrmedlet ska kunna bidra med tillkommande pro- duktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter behöver dessa processer vara effektiva. För närvarande finns ett flertal utredningar som har pekat ut prioriterade områden inom miljötillståndsproces- serna att adressera (se kapitel 6). Om tillståndsprocesserna inte är effektiva kan det riskera en senareläggning av produktionen, utifrån den tidsplan som utredningen har föreslagit. 
  
 5.6Styrmedelsförslaget och skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel 
  
 Utredningen bedömer att skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel varit lyckosam för att öka efterfrågan på sådana driv- medel, se avsnitt 4.1.3. I synnerhet är fordonsgas och HVO100 vik- tiga för utsläppsminskningar inom kollektivtrafiken, för åkerier och för andra transportföretag. Även om det i Sverige har varit en ned- gång i levererad volym sedan toppåret 2018, levereras det fortfarande mer än 5 TWh rena och höginblandade biodrivmedel till den svenska drivmedelsmarknaden varje år.31 
  
 Biogasutredningen32 gjorde en genomgång av för- och nackdelar med ett borttagande av skattebefrielsen för biogas. Deras slutsats var att den nuvarande skattebefrielsen bör behållas, främst eftersom det är en kombination av driftsstöd och skattebefrielse som kan leda till ökad efterfrågan och därmed ökad produktion av biogas. Om skatte- befrielsen för biogas behöver fasas ut föreslog Biogasutredningen att namnet på skatten ändras till ”Hållbarhetsskatt”, eftersom skälet till att ha en skatt på biogas inte är samma som för fossila bränslen. I december 2022 meddelade  
 EU-domstolen 
  att kommissionen inte gjort en tillräcklig analys i samband med att Sveriges ansökan om skattebefrielse för biogas godkändes. Vad konsekvensen av detta dom- stolsbeslut blir är ännu inte känt. 
  
 31Energimyndigheten, 2022a. 
  
 32SOU 2019:63. 
  
 160 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Utredningen bedömer att styrmedlen kan samexistera 
  
 Bioekonomiutredningen anser att den nuvarande skattebefrielsen för rena och höginblandade biodrivmedel kan, liksom för dagens produktionsstöd till biogas, kombineras med ett styrmedel som ut- redningen föreslår. Det nya styrmedlet leder inte till ett ytterligare gynnande av konventionella förnybara drivmedel och dess produk- tionskedjor eftersom dessa inte omfattas av förslaget. Risken att för- nybara drivmedel som produceras med stöd av föreslaget styrmedel blir överkompenserat bedöms inte öka, eftersom intäktsgarantierna bara ges för den del av anbudspriset som går utöver referenspriset, vilket är priset för konventionella förnybara drivmedel. Det innebär att produktion av förnybara drivmedel som ges intäktsgarantier kom- mer att ha liknande förutsättningar för skattebefrielse som konven- tionellt producerat biodrivmedel. 
  
 Utredningen anser därmed att bedömningen att Sverige kan fort- sätta ha skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel inte ändras med förslaget om ett nytt styrmedel. 
  
 I utredningsdirektivet anges att utredningen ska analysera om ett nytt stödsystem kan ersätta nuvarande skattebefrielse för rena och höginblandade flytande biodrivmedel. Utredningen anser att det före- slagna styrmedlet inte kan ersätta skattebefrielsen, eftersom de två stöden har olika syften och kan komplettera varandra. Skattebefrielse syftar till att gynna rena och höginblandade bränslen som i hög grad framställs i etablerade värdekedjor genom att skapa en större efter- frågan på förnybara drivmedel som ingår i rena och höginblandade biodrivmedel, medan utredningens förslag syftar till att öka utbudet av flytande förnybara drivmedel från nya tekniker som i dag inte är kommersiella. 
  
 5.7Styrmedelsförslaget och reduktionsplikten 
  
 Utredningen har inte funnit några hinder för att det föreslagna styr- medlet ska kunna fungera tillsammans med reduktionsplikten. I kom- missionens nya riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi, och i kommissionens nya gruppundantagsförordning finns heller inga sådana begränsningar. Ett utbudsbaserat styrmedel kan på sikt bidra till lägre produktionskostnader genom läreffekter, pro- duktivitetshöjningar och ökad konkurrens mellan producenter. 
  
 161 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningen bedömer att det fortsatt behöver finnas efterfråge- baserade styrmedel för att säkerställa en efterfrågan på flytande för- nybara drivmedel. Efterfrågebaserade styrmedel kan utgöras av en kombination av generella och specifika styrmedel, och kan exempel- vis vara differentierade skatter eller en kvotplikt/reduktionsplikt. Reduktionsplikten har bidragit till en ökad användning av flytande förnybara drivmedel genom ökad inblandning av förnybara kompo- nenter i bensin och diesel. Innan reduktionsplikten infördes blanda- des förnybara drivmedel in i fossil diesel och bensin eftersom bio- drivmedlen var befriad från energi- och koldioxidskatt. Därigenom var det lönsamt för drivmedelsbolagen att göra inblandningen. Skatte- befrielsen medförde att den förnybara andelen i drivmedel uppgick till cirka 23 procent år 2018.33 Efter reduktionspliktens införande har andelen förnybart ökat till cirka 25 procent av Sveriges totala driv- medelsanvändning. 
  
 Kan det föreslagna styrmedlet fungera utan reduktionsplikten? 
  
 Ofta behövs någon form av efterfrågebaserat styrmedel när det finns ett marknadsmisslyckande. Francis (2018) har konstaterat att gene- rella styrmedel i form av skatter eller kvotsystem (till exempel el- certifikat eller reduktionsplikt) ofta behöver kompletteras med speci- fika styrmedel för att få till en etablering och ökad användning av ny och avancerad teknik.34 
  
 Utredningen bedömer att för att det föreslagna styrmedlet ska fungera effektiv behöver det även finnas någon form av efterfråge- baserat styrmedel. Det behöver inte specifikt vara en reduktionsplikt, men ett efterfrågebaserat styrmedel för flytande förnybara drivmedel från nya tekniker behövs så länge de fossila drivmedlen inte betalar för sina negativa externa effekter fullt ut. Sådana efterfrågebaserade styrmedel kan vara nationella styrmedel eller styrmedel initierade av EU. Det kan vara reduktionsplikt eller offentlig upphandling som skapar efterfrågan, eller en tydligare differentiering i skattenivåer mellan fossila drivmedel och förnybara drivmedel. Utan efterfråge- baserade styrmedel riskerar marknaden för förnybara drivmedel i Sverige begränsas, och förnybara drivmedel som framställs inom ramen 
  
 33Energimyndigheten, 2022a. 
  
 34Hansson, 2018. 
  
 162 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 för styrmedlet kan komma att exporteras. Det skulle begränsa det föreslagna styrmedlets möjlighet att bidra till Sveriges klimatmål. 
  
 5.8Styrmedelsförslaget och EU:s statsstödsregler 
  
 5.8.1Kommissionens riktlinjer för statligt stöd 
  
 Kommissionen presenterade i februari 2022 nya riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi.35 Riktlinjerna utgår från posi- tiva respektive negativa villkor av ett statligt stöd. Nedan redogörs för hur det föreslagna styrmedlet förhåller sig till kommissionens rikt- linjer. 
  
 Positiva villkor av ett styrmedel enligt riktlinjerna 
  
 Näringsverksamhet som underlättas 
  
 Utredningen bedömer att ett statligt stöd för ökad produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter från nya teknik- lösningar som möjliggör användning av nya råvaror kan gynna flera näringsverksamheter, bland annat skogsnäringen, kemiindustrin och drivmedelsproducenter. Även teknikkonsulter och  
 -leverantörer 
  för- väntas gynnas, då det handlar om ny och oprövad teknik, som i dag inte är kommersiell. Ett nytt stöd har potential att även gynna små och medelstora företag, och möjliggöra en mer regionalt utspridd produktion. Styrmedlet förväntas bidra till Sveriges och EU:s klimat- mål, och har potential att stärka försörjningstrygghet, och bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. 
  
 Stimulanseffekt 
  
 Enligt kommissionens riktlinjer uppstår en stimulanseffekt när ett styrmedel leder till att ett företag ändrar sitt beteende, som inte skulle skett utan det aktuella stödet. Vanligtvis får en verksamhet inte ha påbörjats för att den ska anses kunna ge en stimulanseffekt. Utredningen bedömer att det föreslagna styrmedlet uppfyller villko- ren för stimulanseffekt. 
  
 35Kommissionen, 2022c. 
  
 163 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Ingen överträdelse av unionsrätten 
  
 En överträdelse av unionsrätten skulle kunna uppstå om styrmedlet ställer krav på att mottagaren av stöd måste köpa inhemskt tillver- kade produkter eller råvaror. Det föreslagna styrmedlet ställer inga krav på att råvaran för det förnybara drivmedlet måste vara inhemskt, eller att produkten enbart måste säljas på en inhemsk marknad. Ut- redningen bedömer därför att det förslagna styrmedlet inte är en över- trädelse med unionsrätten. 
  
 Negativa villkor av ett styrmedel enligt riktlinjerna 
  
 Styrmedlets nödvändighet 
  
 Enligt kommissionens riktlinjer är förekomsten av marknadsmiss- lyckanden inte tillräckligt för att ett nytt styrmedel ska anses nöd- vändigt. Utöver ett marknadsmisslyckande måste medlemsstaten visa på att befintliga styrmedel och åtgärder inte är tillräckliga för det man vill uppnå. Utredningen har i kapitel 3 visat på marknadsmiss- lyckanden och hinder som föreligger för tillkomst av produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter med ny teknik. Utredningen bedömer att marknaden inte kommer att göra tillräck- liga investeringar i den här tekniken endast med befintligt regelverk och styrmedel. 
  
 I kapitel 4 redovisas hur befintliga styrmedel bidrar till klimat- relaterade mål. För att öka användningen av förnybara drivmedel finns bland annat koldioxidskatt, reduktionsplikt, drivmedelslag och skatte- nedsättning på vissa förnybara drivmedel. 
  
 Till 2030 förväntas en ökad efterfrågan av förnybara drivmedel både i Sverige, inom EU och globalt.36 Elektrifieringen av vägtrans- porter antas på sikt att minska behov av förnybara drivmedel, men stora behov kommer med all sannolikhet finnas kvar även på längre sikt inom flyg, sjöfart, och delar av den tunga vägtrafiken. 
  
 Möjligheten att möta en ökad efterfrågan och produktion av flyt- ande förnybara drivmedel enbart med de råvaror som används i dag bedöms vara begränsad. Med en globalt stigande efterfrågan på för- nybara drivmedel behövs tillkomst av nya tekniklösningar som möj- 
  
 36Energimyndigheten, 2021a. 
  
 164 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 liggör drivmedelsproduktion från råvaror som dagens tekniklösningar inte kan hantera. 
  
 Styrmedlets lämplighet 
  
 Kommissionen anger i kapitel 4.1.3.2 i riktlinjerna för statsstöd att minskning av växthusgaser är en stor och brådskande åtgärd, vilket gör att ett statligt stöd kan behövas för att uppnå målen. Vidare an- ges att stödet som föreslås måste vara ett lämpligt policyinstrument för att uppnå det avsedda målet. 
  
 Stödberättigande 
  
 Med stödberättigande avser kommissionen att styrmedlet inte får vara för snävt eftersom det kan leda till snedvridning av konkurrensen. Detta innebär bland annat att styrmedlet måste vara teknikneutralt. Utredningen har föreslagit ett stöd som ska vara öppet för många olika slags företag, produkter och tekniker inom områden som han- terar eller avser att hantera förnybara drivmedel eller mellanproduk- ter. För att få fram flytande förnybara drivmedel, från restprodukter från jordbruk och skogsnäringen (och på längre sikt vattenbruk och fiskerinäringar), bedömer utredningen att det behövs en särskild sats- ning mot flytande förnybara drivmedel som är producerad med ny teknik av dessa råvaror. Genom att det jämförande referenspriset föreslås vara priset för en förnybar motsvarighet, bedöms inte sned- vridning av konkurrens att ske mot producenter som framställer för- nybara drivmedel med etablerade tekniker. 
  
 Styrmedlets proportionalitet 
  
 Kommissionen anger att stöd bör utlysas genom ett konkurrens- utsatt anbudsförfarande, eftersom det kan minska risken för sned- vridning av konkurrensen. Utredningen har föreslagit ett sådant an- greppssätt, vilket bland annat innebär att alla relevanta företag kan söka, men bara de sökanden som bäst möter villkoren kommer er- hålla intäktsgarantier. 
  
 165 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Undvikande av otillbörliga negativa effekter av styrmedlet på konkurrens och handel 
  
 Detta villkor handlar bland annat om att ett styrmedel inte får orsaka att växthusgasutsläpp flyttas från en sektor till en annan, att en budget tilldelas projekt som sedan inte genomförs, eller att företag slutar påverkas av prissignaler. Kommissionen anger vidare i sina riktlinjer att ett stöd kan ha många olika former. Utredningen tolkar rikt- linjerna som att kommissionen kan acceptera en sådan utformning av ett styrmedel som föreslås, det vill säga att anbudspris jämförs med referenspris, och ersättningen i form av intäktsgarantier, enbart utgår för mellanskillnaden om anbudspris är högre än referenspris.37 
  
 Det negativa villkoret om en avvägning mellan de positiva och negativa effekterna av ett nytt styrmedel gäller inte för åtgärder som ska minska utsläpp av växthusgaser, förutom i fall där livsmedels- eller fodergrödor används. Kommissionen har i nya riktlinjer tagit bort förbudet mot statligt stöd till biodrivmedel från livsmedels- eller fodergrödor. Kommissionen anger dock att de i princip kom- mer att utgå ifrån att de positiva effekterna av statsstödet inte över- väger de negativa, om medlemsstaten använder mer än sju procent biodrivmedel och biobränslen från livsmedels- eller fodergrödor jäm- fört med den slutliga energianvändningen inom målet för utsläpps- minskningar i transportsektorn. 
  
 5.8.2Utredningens bedömning av stödgrund 
  
 Utredningen bedömer att ett nytt stöd enligt föreslaget styrmedel behöver anmälas till kommissionen i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd. Det bedöms av flera skäl inte vara möjligt att använda sig av den förenklade Gruppundantagsförordningen (GBER). Stöd till flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter i GBER utgår generellt från att det rör sig om ett investeringsstöd eller driftsstöd.38 När det gäller investeringsstöd finns det tröskelvärden att förhålla sig till, och det är sannolikt att stödet i form av intäktsgarantier som utredningen föreslår för vissa projekt kommer överskrida dessa vär- den. För driftsstöd till flytande biobränslen anges i det av Kommis- 
  
 37Kommissionen exemplifierar att differenskontrakt (där stödmottagaren får en ersättning som baserar på skillnaden mellan anbud och referenspris) kan vara ett lämpligt verktyg för att marknadsföra banbrytande teknik. 
  
 38Artikel 41 respektive 43 i GBER. 
  
 166 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 sionen nyligen uppdaterade GBER att den installerade kapaciteten inte får överstiga 50 000 ton per år.39 Även detta tröskelvärde bedöms kunna överskridas av vissa aktörer som beviljas intäktsgarantier inom det föreslagna nya styrmedlet. 
  
 I de nya riktlinjerna för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi anger kommissionen i artikel 103 att statligt stöd för att minska utsläppen av växthusgaser i allmänhet bör beviljas genom konkurrens- utsatta anbudsförfaranden. Kommissionen ser också mer positivt på ett marknadsbaserat styrmedel. Utredningens förslag om ett lång- siktigt stöd där ersättning utbetalas i relation till ett referenspris, är att betrakta som ett marknadsbaserat styrmedel och bör enligt ut- redningen därmed ha goda möjligheter att godkännas. Förslaget om att stöd endast kan utbetalas till förnybara drivmedel och mellan- produkter producerade av råvaror som omnämns i bilaga 9 del A i förnybartdirektivet, samt elektricitet och koldioxid, bör också under- lätta förutsättningarna för ett godkännande från kommissionen. 
  
 Kommissionen har i mars 2023 beslutat om en uppdaterad GBER. Tidigare förbud om att det inte är tillåtet att ge statligt stöd till verk- samheter som har ett inblandningskrav av biodrivmedel (exempelvis en reduktionsplikt) är borttagen i den nya versionen. Det innebär att det bör vara möjligt att framöver ge statligt stöd för produktion till företag och produkter som sedan blandas in i en drivmedelskvalitet, såsom bensin eller diesel, inom en reduktionsplikt. 
  
 5.9Styrmedelsförslaget och undvikande av handelshinder 
  
 Fördraget om den Europeiska unionens funktionssätt reglerar att handelshinder inte får finnas på EU:s inre marknad, det vill säga det ska råda fri rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital. EU:s handel med andra länder regleras av överenskommelser i Världshandels- organisationen (World Trade Organisation, WTO). Centrala prin- ciper inom WTO är; mest  
 gynnad-principen, 
  nationell behandling, särskild behandling av utvecklingsländer, och transparens.40 
  
 39Kommissionen, 2023c. 
  
 40Kommerskollegium, 2023. 
  
 167 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 Mest  
 gynnad-principen 
  
 Mest  
 gynnad-principen 
  innebär att ett land måste behandla alla andra  
 WTO-länder 
  med samma villkor, så att alla kan ta del av de mest för- delaktiga villkoren i handel med det aktuella landet. Om EU exem- pelvis inför en tull på en vara från ett specifikt land, måste samma tullsats tas ut från samma slags vara från andra länder. Vid frihandels- avtal mellan länder kan principen frångås. 
  
 Nationell behandling 
  
 Nationell behandling innebär att importerade varor måste behandlas lika förmånligt som inhemska varor, vilket innebär att efter gräns- passage måste eventuell diskriminerande behandling upphöra. 
  
 Särskild behandling av utvecklingsländer 
  
 Principen om särskild behandling av utvecklingsländer anses vara grundläggande inom WTO, men strider samtidigt mot den första principen om att alla ska behandlas lika. Syftet med den här principen är att de fattigaste utvecklingsländerna (minst utvecklade länder, MUL) är mer sårbara och kan ofta inte konkurrera på samma villkor som rikare länder. 
  
 Transparens 
  
 Principen om transparens innebär att länder ska vara öppna och tyd- liga med vilka lagar och regler som förekommer och som kan påverka handeln. 
  
 Utredningens bedömning om handelshinder 
  
 Ett stöd till inhemsk näringsverksamhet kan potentiellt utgöra ett handelshinder. Ett exempel på ett sådant handelshinder är om enbart inhemsk teknik, eller inhemska teknikleverantörer gynnas av ett stöd eller styrmedel. Ett annat exempel är om det krävs att en viss andel av tekniken måste vara producerad inhemskt för att ta del av ett stöd. 
  
 168 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 Även krav på att råvaran kommer från det egna landet kan utgöra ett handelshinder. 
  
 Utredningens analys visar att det finns ett behov av ett styrmedel för att få till stånd en ökad produktion av flytande förnybara driv- medel och mellanprodukter från nya råvaror för att bland annat nå klimatmål, stärka försörjningstryggheten, och bidra till tillväxtpoli- tiska mål. 
  
 Utredningens förslag innebär inga begränsningar av vilka företag som får delta i anbudsförfarandet. Utredningen har haft som mål att en stor bredd av företag, såväl nya som befintliga, ska ges möjlighet att ta del av stödet. Förslaget innehåller inga begränsningar om vilken teknik som ska användas för den ökade produktionen, eller på slut- produktens kemiska sammansättning, till exempel om slutprodukten är en olja, ett kolväte, en alkohol, eller annat. Däremot ställs det kvali- tetskrav genom att produkten ska kunna användas i en motor. Utred- ningen föreslår vissa begränsningar i vilka råvaror som får användas, dock inte var dessa råvaror är producerade eller har sitt ursprung. 
  
 Utredningen bedömer att förslagets utformning inte medför några handelshinder i relation till  
 EU-fördraget 
  eller till WTO:s regelverk. 
  
 5.10Styrmedelsförslaget och det finanspolitiska ramverket och budgetlagen 
  
 Utredningens förslag innebär ett långsiktigt åtagande för staten, och sådana långa åtaganden kan staten ingå genom att använda sig av be- ställningsbemyndiganden som riksdagen beslutar om enligt 6 kap., 1 § budgetlagen (2011:203). De enskilda åtaganden som en myndighet ingått med stöd av ett beställningsbemyndigande måste staten infria. Det innebär att de förvaltningsrättsliga beslut som ansvarig myndig- het fattat vad gäller utbetalning av en tioårig intäktsgaranti måste staten uppfylla så länge stödmottagaren uppfyller villkoren för stödet. En fördel med långa åtaganden och beställningsbemyndiganden är att staten ger företag långsiktiga spelregler, vilket underlättar vid kapi- talintensiva investeringar. Genom att använda sig av beställnings- bemyndiganden kan det statliga åtagandet sträcka sig under en bety- dande del av investeringens ekonomiska livslängd. Det ger också en signal om den långsiktiga politiken, i det här fallet klimat- och energi- politik, näringspolitik, och samhällets krisberedskap och civilt försvar. 
  
 169 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 SOU 2023:15 
  
 En tydlig nackdel för staten att ingå långsiktiga åtaganden via beställ- ningsbemyndiganden är att en del av statens framtida budget binds upp, vilket innebär att framtida reformutrymme eller politiska priori- teringar påverkas. 
  
 För att styrmedlet ska fungera krävs således att riksdagen beslutar om ett beställningsbemyndigande för anslaget. Bemyndigandet måste sträcka sig så långt fram i tiden som det finns ekonomiska åtaganden från staten. Det måste också vara tillräckligt stort så att det finns budgetutrymme för den ansvariga myndigheten att fatta besluta om långsiktiga åtaganden. 
  
 Vid ett optimalt konstruerat styrmedel som innehåller ett kon- kurrensutsatt anbudsförfarande och en jämförelse med ett referens- pris, bör referenspriset i möjligaste mån baseras på ett renodlat marknadspris, det vill säga marknadspriset under samma period som produkter framställs och säljs till kund. Men ett renodlat marknads- pris kan vara svårt att förena med budgetlagen och det finanspoli- tiska ramverket, då dessa kräver att anslag fastställs i förväg. Senast 1 mars varje år ska myndigheterna inkomma med sina budgetunder- lag för nästkommande budgetår till regeringen, och i december samma år beslutar riksdagen om statens budget för det kommande året. Ett marknadspris kan variera under året vilket gör det svårt att förena ett renodlat marknadspris med en budget som fastslås året innan. Det skulle medföra att den stödutbetalande myndigheten riskerar att under- eller övertrassera det årliga anslaget, och då det finns begränsningar hur stor kredit ett anslag får Ray, samt hur stort anslagssparande som får göras, riskerar myndigheten att hamna i en svår situation. För stödet till  
 bio-CCS 
  finns inte den här osäkerheten, eftersom ingen jämförelse görs med ett rörligt referenspris42. 
  
 Det är inte bara det årliga anslaget påverkas om ett renodlat mark- nadspris används som referenspris, utan även beställningsbemyndig- andet kan påverkas. Ett rörligt marknadspris kan innebära att be- myndigandet som riksdagen beslutar om blir för stort eller för litet, vilket kan innebära en svårighet att optimera användningen av statens resurser. Ett för litet beställningsbemyndigande innebär att styrmed- let inte får den effekt som önskas, medan ett för stort bemyndigande innebär att onödigt stora statliga resurser binds upp för styrmedlet. 
  
 41Statliga anslag har ofta en kredit kopplad till sig, vilket innebär att myndigheten kan använda kommande års anslag för att utbetala transfereringar för det aktuella året. 
  
 42Man kan också säga att referenspriset för stödet till  
 bio-CCS 
  är lika med noll, eftersom det är staten som är köpare av produkten (dvs. den säljs inte på en marknad). 
  
 170 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredningens förslag och överväganden 
  
 För att uppfylla kraven i budgetlagen föreslår utredningen att historiska priser används för att bestämma referenspriset. Genom att använda sig av de tre senaste årens priser kan ett referenspris fast- ställas. Varje kommande år fastställs sedan ett nytt treårigt referens- pris, och genom att använda sig av dessa så kallade flytande historiska medelvärden bibehålls en viss marknadskoppling (se även avsnitt 5.2.4). 
  
 Ovanstående innebär att de årliga anslagen kan fastställas med hög precision i budgetprocessen. Men eftersom nya treårspriser föreslås tas fram varje år finns det en viss osäkerhet förknippad med storleken på beställningsbemyndigandet. Om referenspriserna stiger leder det till lägre utbetalningar, och att beställningsbemyndigandet inte ut- nyttjas fullt ut. Om det omvända sker, det vill säga referenspriset sjunker så kommer utbetalningarna för intäktsgarantier att öka, vilket skulle kunna innebära att beställningsbemyndigandet måste justeras för att räcka till. 
  
 171 
  
 6Andra åtgärder som kan övervägas 
  
 I detta kapitel presenterar utredningen andra åtgärder som kan över- vägas, som komplement till förslaget om intäktsgarantier för inhemsk tillkommande produktion av förnybara flytande drivmedel och mellan- produkter. Utredningen bedömer att åtgärder på dessa områden ytterligare skulle bidra till att nå energi- och klimatpolitiska mål samt bidra till tillväxt och sysselsättning i hela landet och stärkt försörj- ningstrygghet. 
  
 6.1Försörjningsförmåga och beredskap 
  
 Utredningen ska analysera vilken roll svensk produktion av förny- bara flytande drivmedel kan ha för att bidra till stärkt försörjnings- trygghet och minskad sårbarhet. Som redovisats i kapitel 2 har Sverige i dag en begränsad självförsörjningsgrad och försörjningsförmåga kopplat till drivmedel, framför allt i en situation med helt stängda gränser eller med begränsad import. 
  
 Aktörer från olika branscher har informerat utredningen om beredskapssituationen vad avser drivmedel. De lyfter fram att i en situation av stängda gränser och utebliven import av drivmedel, är till exempel lantbrukets beredskap för att upprätthålla sin produk- tion begränsad. Livsmedelsförsörjningen som helhet är även beroende av transporter för att livsmedel ska nå konsumenter, vilket gör att hela sektorn är beroende av drivmedel. 
  
 Kommuners förmåga att upprätthålla samhällsviktig service som till exempel hemtjänst och räddningstjänst påverkas också av vilken beredskap som finns, exempelvis i situationer av utebliven eller be- gränsad leverans av drivmedel. Enligt Sveriges Kommuner och Regioner (SKR) är det en stor variation mellan hur landets kommuner och re- 
  
 173 
  
 Andra åtgärder som kan övervägas 
  
 SOU 2023:15 
  
 gioner arbetar med frågan om beredskap och försörjningstrygghet av drivmedel. SKR menar att det behövs nationella system för driv- medelsberedskap, som kommuner och regioner skulle bli en del av. 
  
 Det förslag till styrmedel som utredningen föreslår är ett sätt att öka den inhemska produktionen av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter. Genom ökad inhemsk produktion av driv- medel baserat på råvaror som till stor del finns nationellt eller inom EU, bedöms Sveriges självförsörjningsgrad av drivmedel öka, vilket kan förbättra Sveriges försörjningstrygghet. 
  
 6.1.1Ansvar för beredskap vad avser drivmedel 
  
 Det finns utrymme för förbättrad samordning och tydligare ansvars- fördelning när det gäller beredskapsfrågan generellt. Utredningen konstaterar att det pågår en rad utredningar och initiativ för att iden- tifiera brister och föreslå åtgärder för ökad beredskap och försörjnings- förmåga i hela samhället. En bättre samordning, tydligare ansvar och vidareutveckling av försörjningskedjor kommer med all sannolikhet att förbättra den allmänna beredskapen. 
  
 Utredningen konstaterar att det saknas ett utpekat ansvar för till- gång på både fossilt och biobaserat bränsle. Importörer, säljare och förbrukare av råolja och oljeprodukter är enligt lag skyldiga att hålla ett visst lager. Energimyndigheten fastställer vem som är lagrings- skyldig, och hur stort dennes lager ska vara. I överenskommelse med Internationella Energirådet garanterar Sverige att lagra olja som mot- svarar 90 dagars import, men det är inte tydligt hur dessa lager ska fördelas i en krissituation. Utredningen bedömer att lagringsskyldig- heten inte är tillräcklig för att klara samhällsviktiga funktioner i en utdragen krissituation med exempelvis stängda gränser eller avskär- made regioner. Dessutom väntas beredskapslager minska i takt med minskad användning av flytande drivmedel inom transportsektorn, exempelvis genom ökad elektrifiering inom vägtrafik. 
  
 Utredningen bedömer därför att regeringen bör överväga att upp- dra åt de sex länsstyrelser som är ansvariga för respektive civilområde, att analysera befintlig situation vad avser beredskap och försörjning av drivmedel, på lokal och regional nivå samt vid behov lämna förslag på åtgärder för att förbättra beredskapen med avseende på drivmedels betydelse för att upprätthålla samhällsviktig funktion. I uppdraget 
  
 174 
  
 SOU 2023:15 
  
 Andra åtgärder som kan övervägas 
  
 skulle även kunna ingå en analys av i vilken utsträckning inhemsk produktion och tillgång till förnybara drivmedel kan vara en del av lösningen. 
  
 MSB föreslog i sin rapport Civilt försvar mot 2030 – ett totalför- svar i balans, att livsmedelsmyndigheterna under perioden  
 2024–2025 
  ska utreda, analysera och förbereda för att upprätta ett beredskaps- lager av viktig materiel för att möjliggöra produktion av livsmedel även vid allvarliga störningar. Enligt MSB skulle en lagerhållning kunna utgöras av handelsgödsel, proteinfoder, växtskyddsmedel, läke- medel och kemikalier. 
  
 Utredningen anser att det finns behov av att analysera dagens situation vad avser beredskap med avseende på drivmedel för livs- medelsproduktion. Regeringen bör därför överväga att ge Livsmedels- verket, som sektorsansvarig myndighet för beredskapssektorn livs- medelsförsörjning och dricksvatten, ett uppdrag att i samråd med Jordbruksverket och andra berörda myndigheter, föreslå åtgärder för att stärka lantbrukets beredskap och robusthet med avseende på drivmedel, vid kriser. 
  
 Som tidigare nämnts pågår det en rad utredningar med koppling till beredskap och försörjningsförmåga, med fokus på samhället i stort och inom enskilda sektorer. I den utsträckning de två åtgärder som Bioekonomiutredningen föreslår ovan, sammanfaller med andra utred- ningars förslag, finns stora möjligheter till samordning. Bioekonomi- utredningens främsta syfte med att lyfta frågan är att säkerställa att frågan om inhemsk produktion av förnybara drivmedel tas med som en möjlig del av lösningen vid analys och förslag till åtgärder för stärkt beredskap och försörjningsförmåga. 
  
 6.1.2Offentlig upphandling för att stärka Sveriges beredskap 
  
 Offentlig upphandling är ett efterfrågebaserat styrmedel och kan vara ett verktyg för att skapa en efterfrågan på förnybara drivmedel. Den civila beredskapen av drivmedel för transporter och bränsle för reservkraft kan stärkas om inhemskt producerade förnybara bränslen används i högre utsträckning. Utredningen bedömer därför att reger- ingen bör överväga att uppdra åt relevanta myndigheter att utreda hur offentlig upphandling av förnybara drivmedel skulle kunna ge- nomföras för att stärka totalförsvaret och Sveriges beredskap för 
  
 175 
  
 Andra åtgärder som kan övervägas 
  
 SOU 2023:15 
  
 framtida kriser. En sådan upphandling bör fokusera på produkter som flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter, och bör under- söka möjligheterna till att upphandla inhemskt framställda produk- ter av beredskapsskäl för totalförsvaret. 
  
 Tidigare utredningar och uppdrag har analyserat om upphandling kan bidra till ökad efterfrågan av flytande förnybara drivmedel.1 Bio- ekonomiutredningen bedömer att offentlig upphandling inte ensamt kan skapa en tillräcklig efterfrågan på förnybara drivmedel eller mellan- produkter för att skapa ökad inhemsk produktion, men det kan vara ett komplement till andra styrmedel, och bidra till ökad försörjnings- trygghet. 
  
 Förnybara drivmedel eller mellanprodukter även användas som bränsle i de reservkraftaggregat som finns för att säkerställa civila och militära elkraftsbehov. Förutom nationella behov behöver kom- muner och regioner säkerställa robusta försörjningskedjor av drivmedel för äldreomsorg, avfallshantering och sjukvård samt bränsle för reserv- kraft. Därför kan även kommunal och regional upphandling av förny- bara drivmedel för fordon eller kraftproduktion understödja efter- frågan. Redan i dag använder den regionala kollektivtrafiken betydande mängder förnybara drivmedel. Mer än 75 procent av antalet fordons- kilometer i kollektivtrafiken utgörs av förnybara drivmedel, och cirka 50 procent av dessa fordonskilometer har uppnåtts med flytande förnybara drivmedel.2 
  
 MSB har nyligen föreslagit flera åtgärder för att stärka kommuner och regioners beredskap, där robust energiförsörjning och robust kommunal infrastruktur inom transportområdet pekades ut som prioriterade åtgärdsområden. Det identifierades att kommuner och regioner har ett stort behov av robusthetshöjande insatser, till exem- pel genom tillgång på reservkraft och diversifierade drivmedelslager.3 Tillförlitlig energiförsörjning genom robusta värdekedjor som är an- passade för att förse exempelvis transportsektorn med efterfrågade produkter är förutsättningar för att annan samhällsviktig verksam- het ska fungera, till exempel vård och omsorg, räddningstjänst och livsmedelsförsörjning.4 Således identifierade MSB att det är av särskild betydelse att reservkraften säkerställs. Där finns behov av system som är hållbara ur en klimatsynpunkt, exempelvis med hjälp av inhemskt 
  
 1Se bland annat Energimyndigheten, 2021a. 
  
 2Svensk kollektivtrafik, 2023. 
  
 3MSB, 2022a. 
  
 4Trafikanalys, 2022. 
  
 176 
  
 SOU 2023:15 
  
 Andra åtgärder som kan övervägas 
  
 producerade förnybara bränslen, utan att tumma på robustheten i systemet för trygg energiförsörjning.3 
  
 6.2Klimatklivet 
  
 Flera aktörer har nämnt vikten av att investeringsstödet Klimatklivet finns kvar. Aktörerna anger att en långsiktighet är nödvändig för pla- nering av investeringsbeslut. I budgetpropositionen för 2023 anges anslagsnivån för kommande tre år för Klimatklivet, samt beställnings- bemyndigande för  
 2024–2026. 
  Det innebär att Naturvårdsverket som ansvarig myndighet kan fatta beslut och ingå åtaganden till och med 2026. Utredningen delar bedömningen att det är viktigt att Klimat- klivet finns kvar under många år framöver, för att bidra till den gröna omställningen genom investeringsstöd till exempelvis producenter och användare av förnybara drivmedel. Klimatklivet utgår i första hand från klimatnyttan och additionaliteten i tillkommande investeringar. 
  
 Ett investeringsstöd som Klimatklivet kan vara ett viktigt kom- plement till det styrmedel som utredningen föreslår. För vissa pro- jekt och investeringar passar det bättre med ett investeringsstöd för att hantera kapitalkostnader, medan för andra projekt kan det vara effektivare att utgå från utredningens styrmedelsförslag. Investerings- stöd är även nödvändiga för att kunna finansiera exempelvis demon- strationsanläggningar eller annan teknikutveckling. För att den här flexibiliteten och styrmedelsmixen ska kunna finnas framöver behö- ver Klimatklivets långsiktighet säkerställas. 
  
 Anläggningar som under 2023 står i begrepp att ta fram ett inve- steringsbeslut kan behöva veta om det finns möjlighet att få investe- ringsstöd 2025 eller 2026. I dag är det inte säkert att Klimatkivet kan bevilja investeringsstöd som ska börja utbetalas 2025 eller 2026. Det finns statsfinansiella skäl till att beställningsbemyndigandet inte sträcker sig längre, men det är svårt att identifiera klimatpolitiska eller näringspolitiska skäl till att Klimatklivet inte ska ha ett längre bemyndigande. Utredningen bedömer därför att regeringen bör över- väga att förlänga Klimatklivet till 2030, vilket motsvarar den tids- period som gäller för Industriklivet. Därmed skulle de båda statliga investeringsstöden för grön omställning kunna löpa parallellt med varandra. Dessa investeringsstöd bedöms komplettera varandra väl, och det är flera branscher som ser behov av dessa investeringsstöd; 
  
 177 
  
 Andra åtgärder som kan övervägas 
  
 SOU 2023:15 
  
 dels i samband med demonstration av tekniken, dels som ett inve- steringsstöd för anläggningar som inte annars skulle byggas. 
  
 6.3Effekter av de gröna statliga kreditgarantierna 
  
 Aktörer har lyft fram att möjligheten med statliga gröna kreditgaran- tier bör finnas kvar. I budgetpropositionen för 2023 anger regeringen att garantiramen har höjts till 65 miljarder kronor för 2023 och för 2024 beräknas den till 80 miljarder kronor. Enligt budgetproposi- tionen för 20235 har fem ansökningar om kreditgarantier inkommit till och med 2022, varav en med ett lånebelopp om tre miljarder kronor beviljats.6 Riksgälden har haft uppdraget sedan juni 2021, och att handlägga och bevilja stora komplexa projekt tar tid både för sök- ande och för kreditinstituten. Det har gått för kort tid för att kunna utvärdera effekten av styrmedlet, men det verkar finnas en efterfrågan från aktörer om möjligheten till att erhålla statliga kreditgarantier. Utredningen bedömer därför att regeringen bör överväga att uppdra åt relevant aktör att utvärdera styrmedlet när systemet har varit i gång i några år, exempelvis 2025. Då kan utvärderaren bland annat analysera garantiramens storlek och kriterier för beviljande av kredit- garantin. I dag måste lånet minst uppgå till 500 miljoner kronor för att en garanti ska kunna utfärdas. Det kan dock finnas stora investe- ringsprojekt där lånet är lägre än 500 miljoner kronor, men där det fortfarande skulle vara samhällsekonomiskt effektivt med en grön statlig kreditgaranti. En analys av en lämplig nivå för lånegolvet vore därför relevant. 
  
 6.4Effektiva tillståndsprocesser 
  
 I intervjuer med aktörer har det framkommit att tillståndsprocesser ofta upplevs som ett hinder vid investeringar i produktionsanlägg- ningar. Effektiva tillståndsprocesser pekas ut som en nödvändighet för att den gröna omställningen ska lyckas. Utredningens förslag till nytt styrmedel förutsätter effektiva miljötillståndsprocesser. 
  
 Regeringen har de senaste åren tillsatt flera statliga utredningar för att se över och effektivisera det nuvarande systemet med till- 
  
 5Prop. 2022/23:1. 
  
 6Riksgälden, 2022b. 
  
 178 
  
 SOU 2023:15 
  
 Andra åtgärder som kan övervägas 
  
 ståndsprövning, i synnerhet vad gäller tillståndsprövningar som är kopplade till den gröna omställningen. Exempel på utredningar i när- tid som berört tillståndsprocessen är Miljöprövningsutredningen7, Klimaträttsutredningen8, Nätkoncessionsutredningen9, Utredningen om en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och mineral10, Departementspromemorian Anpassad miljöprövning för en grön omställning11 samt betänkandet Tillfälligt miljötillstånd för samhälls- viktig verksamhet – för ökad försörjningsberedskap från Utredningen om näringslivets försörjningsberedskap12. 
  
 Miljöprövningsutredningens uppdrag var att se över systemet för tillståndsprövning och lämna förslag på åtgärder för en modernare och effektivare prövning för att underlätta den gröna omställningen. Utredningen fick ett tilläggsdirektiv om att utreda om det bör in- föras ett begränsat förtursförfarande för mål och ärenden som på ett väsentligt sätt bidrar till att nå klimatmål. Utredningen skulle även utreda hur tidsbegränsade tillstånd och omprövning av tillstånd och villkor kan användas för att åstadkomma moderna miljövillkor. Miljö- prövningsutredningen hade inte i uppdrag att föreslå ändringar av miljökrav utan enbart att se över hur processen fungerar och hur den skulle kunna effektiviseras. 
  
 Miljöprövningsutredningen anger i sitt betänkande att ett års hand- läggningstid, från inkommen ansökan till beslut i första instans, förefaller vara en rimlig förväntan. 
  
 Statistik som redovisats av Naturvårdsverket visade att  
 75-per- 
  centilen för hela tillståndsprövningar av miljöfarlig verksamhet, som fått ett första avgörande i mark- och miljödomstol under 2021, var 
  
 700dagar som mest. För avgjorda mål som rörde hela tillståndspröv- ningar av vattenverksamheter var tiden från inlämnad ansökan till ett första avgörande i mark- och miljödomstol som mest 463 dagar för tre fjärdedelar av målen under 2021. 
  
 Miljöprövningsdelegationerna prövar mindre omfattande miljö- farliga verksamheter. Under 2021 var medianen för handläggnings- tiden av hela förstainstansprövningar i miljöprövningsdelegationerna 
  
 7SOU 2022:33. 
  
 8SOU 2022:21. 
  
 9SOU 2019:30. 
  
 10SOU 2022:56. 
  
 11Anpassad miljöprövning för en grön omställning. Ds 2018:38. 
  
 12SOU 2023:11. 
  
 179 
  
 Andra åtgärder som kan övervägas 
  
 SOU 2023:15 
  
 299 dagar. För tre fjärdedelar av ärendena som fått ett första avgör- ande under 2021 var handläggningstiden 448 dagar som mest.13 
  
 Det förekommer också kritik över att miljötillståndsprocesserna är oförutsägbara och att verksamhetsutövare inte vet om de kommer att beviljas miljötillstånd långt fram i processen av att planera en fram- tida investering och byggande av ny anläggning. Enligt betänkandet från Miljöprövningsutredningen får cirka tre fjärdedelar av ansök- ningarna beslut om tillstånd från miljöprövningsdelegationerna eller hos mark- och miljödomstolarna. Cirka en fjärdedel avvisas, avskrivs eller får avslag. Miljöprövningsutredningens generella slutsatser är att tiden för tillståndsprövning måste minska, samt att processerna måste bli mer effektiva och förutsägbara. För att åstadkomma det lade utredningen bland annat fram förslag om enklare regler vid änd- ring av en verksamhet, omprövning av gamla villkor, ökad myndighets- samordning, förbättra prövningsmyndigheternas processhantering, samt förslag om kompetens vid prövningsmyndigheterna vad gäller klimatrelaterade projekt. 
  
 I budgetpropositionen 2023 anger regeringen att miljötillstånds- prövningen enligt miljöbalken ska förenklas och förkortas för att underlätta näringslivets gröna omställning. En utredning ska tillsättas för att ta fram förslag för att göra prövningsprocessen mer flexibel, effektiv och förutsägbar. 
  
 Bioekonomiutredningen delar tidigare utredningars bedömningar om att maximalt ett års handläggningstid från inkommen ansökan till beslut är rimligt. Majoriteten av ärendena hos miljöprövnings- delegationerna och mark- och miljödomstolen bör kunna uppfylla detta mål. Enligt statistik som presenteras i Miljöprövningsutred- ningens betänkande når en majoritet av ärendena hos miljöprövnings- delegationerna målet, dock inte hos mark- och miljödomstolarna. Bioekonomiutredningen delar Miljöprövningsutredningens slutsatser om att handläggningstiden för tillståndsprövning måste minska, samt att processerna behöver bli mer effektiva och förutsägbara för att lyckas med den gröna omställningen. De förslag till åtgärder som Miljöprövningsutredningen lämnade för att minska handläggnings- tiderna bör genomföras skyndsamt. 
  
 13Naturvårdsverket, 2022a. 
  
 180 
  
 7 Konsekvensanalys 
  
 7.1Inledning 
  
 Enligt utredningens direktiv1 ska utredningen identifiera och analy- sera konsekvenserna av sina förslag, bland annat när det gäller klimat, miljö och jämställdhet. Konsekvensbeskrivningar ska lämnas enligt det som framgår av kommittéförordningen (1998:1474) och anges på ett sätt som motsvarar krav på innehåll i konsekvensutredningar som finns i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Enligt dessa bestämmelser ska utredningen bland annat redogöra för hur förslagen i betänkandet påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda, tillsammans med en redovisning av beräkning av dessa konsekvenser. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminsk- ningar för staten, kommuner eller regioner, ska kommittén även före- slå en finansiering. 
  
 I arbetet med konsekvensanalysen har utredningen utgått från ovan- nämnda förordningar, den handledning som Tillväxtverket tagit fram,2 samt vad som framgår av utredningens direktiv. I arbetet med ana- lysen har utredningen tagit hjälp av experter som bistått med stati- stik, uppgifter om kostnader, med mera. Bland experterna finns före- trädare för aktörer inom produktion och användning av biodrivmedel, myndigheter och branschorganisationer. 
  
 1Se bilaga 1. 
  
 2Tillväxtverket, 2023. 
  
 181 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 7.2Beskrivning av utredningens förslag 
  
 Utredningen föreslår att ett kompletterande, flexibelt, långsiktigt styr- medel införs i form av intäktsgarantier för tillkommande inhemsk produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter. Styrmedlet är ett konkurrensutsatt anbudsförfarande och innebär att intäktsgarantier betalas i efterskott under en tioårsperiod, baserat på mellanskillnaden mellan ett referenspris och angett anbudspris. 
  
 En detaljerad beskrivning av förslaget presenteras i avsnitt 5.2 och här följer en kort beskrivning och motivering till förslaget. 
  
 Konkurrensutsatt anbudsförfarande 
  
 Utredningen föreslår att ansökningar om intäktsgarantier hanteras inom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. Det innebär att ansva- rig myndighet jämför inkomna ansökningar och beviljar intäkts- garantier till ett eller flera företag. Anbudsförfaranden kan rikta in sig på olika teman, exempelvis produktion av förnybara drivmedel för vägtrafik och flyg, produktion av mellanprodukter, eller produk- tion genom ej beprövad teknik. 
  
 Skälen till val av system är dels att en konkurrenssituation mellan aktörer underlättar ett statsstödsgodkännande från kommissionen, dels att anbudsförfarandet innebär en minskad risk för staten att be- tala ut för stora belopp och att aktörer därmed överkompenseras. 
  
 Produkter och användning 
  
 Utredningen föreslår att produkter som kan beviljas intäktsgarantier är flytande förnybara drivmedel eller mellanprodukter, som är av så- dan kvalitet att de, utan vidare bearbetning, kan användas i en motor3 och uppfylla relevant lagstiftning och kvalitetskrav enligt drivmedels- standarder och lagar. Produkterna ska kunna användas som rena eller höginblandade förnybara drivmedel, eller som låginblandade kompo- nenter i konventionella drivmedelskvaliteter. Styrmedlet ställer dock inte krav på vad produkten används till. En produkt som beviljas intäktsgarantier begränsas inte till att användas som drivmedel i en 
  
 3Med motor menas samtliga förbränningsmotorer, mobila och stationära, och därmed inte enbart motorer i fordon för vägtrafik. 
  
 182 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 motor, utan kan även användas för andra ändamål, till exempel inom kraftvärmeproduktion, tillverknings- eller processindustri. 
  
 Skälet till att utredningen begränsat intäktsgarantier till att endast omfatta sådana produkter som kan användas för motordrift är att främja tillkomst av produkter av god kvalitet. För att införa ett styr- medel krävs en tydlig definition av vilken typ av produkter som kan vara föremål för intäktsgarantier vilket ett sådant kvalitetskrav be- döms vara. Genom att ställa kvalitetskrav på produkterna främjas dessutom tillkomst av produkter av högre kvalitet jämfört med om villkoret inte inkluderats. Under tidsperioden för styrmedlet kan nya produkter efterfrågas på marknaden. Därför föreslår utredningen att styrmedlet ska kunna utvecklas för att även omfatta produkter med andra egenskaper i ett senare skede. 
  
 Råvaror 
  
 Utredningen föreslår att de råvaror som används i produktion som beviljas intäktsgarantier ska utgöras av råvaror som med befintlig teknik och infrastruktur inte, eller i begränsad utsträckning, används för produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanproduk- ter i dag. Råvarorna begränsas till sådana som ingår i bilaga 9 del A till förnybartdirektivet. Dessutom föreslås koldioxid och elektricitet vara tillåtna råvaror, för att gynna tillkomsten av elektrobränslen. Rå- varornas ursprungsland är inte begränsande. Förslaget att inte tillåta bioråvaror från förnybartdirektivets bilaga 9 del B syftar till att und- vika risk för betydande import av råvaror. Råvaror i del B berörs inte heller av de marknadsmisslyckanden som råvaror i del A. 
  
 Skälet till val av dessa råvaror är att utredningen identifierat mark- nadsmisslyckanden och hinder för ökad produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter från vissa av råvarorna. Det gäller främst restprodukter av biomassa som finns tillgänglig i Sverige. Ut- redningen bedömer att styrmedlet initialt kommer att fokusera på råvaror i form av restprodukter från skogsbruk och skogsindustri, samt koldioxid och elektricitet, då tekniker för omvandling av dessa råvaror i närtid bedöms kunna kommersialiseras. Senare kan även rest- produkter från jordbruk, fiskerinäring och vattenbruk bli aktuella. 
  
 183 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 Referenspris 
  
 Utredningen föreslår att företag beviljas intäktsgarantier i relation till ett referenspris. Referenspriset föreslås vara ett medelvärde av priset under de tre senaste åren för en referensprodukt i form av en konventionell, i första hand förnybar, motsvarande produkt, som konventionella biodrivmedel. För varje nytt produktionsår beräknas ett nytt treårigt medelvärde. 
  
 Skälet till val av referensprodukt är främst för att undvika kon- kurrenssnedvridning i relation till produktion av konventionella för- nybara drivmedel. Utredningens förslag är framtaget för att över- vinna marknadsmisslyckanden som finns för produktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter från råvaror som inte alls, eller i mycket begränsad utsträckning, används i befintlig produktion. Om fossila drivmedel skulle utgöra referensprodukt finns en risk att intäktsgarantier skulle orsaka tydliga konkurrensnackdelar jämfört med konventionella förnybara drivmedel. Det skulle även försvåra för styrmedlet att samexistera med skattebefrielse på rena och hög- inblandade biodrivmedel och därmed riskera en överkompensation. Inom ett delvis liknande styrmedel i Holland, SDE++, används fossila motsvarigheter som referensprodukter för flytande förnybara driv- medel kombinerat med framåtblickande prisprognoser. 
  
 Tidsperiod 
  
 Utredningen föreslår att styrmedlet ska vara långsiktigt med en utbetal- ningsperiod av intäktsgarantier per beviljat projekt om tio år. Skälet till val av tidsperiod är att styrmedel bör vara långsiktiga för att ge nödvändiga förutsättningar för tillkommande produktion av förny- bara drivmedel med nya tekniker. Tidsperioden har diskuterats med aktörer som anger att tio år kan vara en rimlig tid. Tidsperioden be- döms vara förenlig med EU:s statsstödsregler. 
  
 Utbetalning 
  
 Utredningen föreslår att intäktsgarantier betalas på årsbasis i efter- skott för producerade volymer. För att utbetalning ska ske behöver den faktiska produktionsvolymen inrapporteras till ansvarig myndig- 
  
 184 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 het. Inrapportering bör ske senast den 31 januari, året efter produk- tionen. Utbetalning från ansvarig myndighet bör senast ske den 31 mars samma år som rapporteringen. Utbetalning i efterskott ger möjlig- het att kontrollera att villkor i beslut om intäktsgarantier är upp- fyllda vilket minskar risken för återbetalningskrav. Eftersom det är ett långsiktigt stöd, bör hänsyn tas till inflation. Utredningen föreslår att anbudspris indexeras med Konsumentprisindex (KPI). Referens- priset behöver inte indexeras, eftersom ett nytt treårigt medelvärde beräknas för referenspriset för varje nytt produktionsår. 
  
 Uppföljning, utvärdering och utfasning 
  
 För att säkerställa att styrmedlet uppfyller sitt syfte bör uppföljning och utvärdering ske löpande. Utredningen föreslår att det första an- budsförfarandet begränsas med avseende på vilka produkter som be- viljas intäktsgarantier (se avsnitt 5.3.2). Detta för att möjliggöra lärande för myndigheten och företag för genomförande respektive deltagande. En väl genomförd uppföljning och utvärdering ger underlag för att löpande utveckla styrmedlet. Utvärderingar kan också ge svar på när det inte längre finns behov av statligt stöd, då styrmedlet bör fasas ut och avslutas. Kommissionen kommer också sannolikt ställa krav på återkommande utvärdering för att godkänna styrmedlet inom ramen för EU:s statsstödsregler. 
  
 7.2.1Alternativa lösningar som utredningen övervägt 
  
 Utredningen ska analysera behovet av, och förutsättningarna för, ett produktionsstöd för flytande förnybara drivmedel och mellanpro- dukter. Utredningen har i analysen utgått från styrmedel som exi- sterar i dag för förnybara drivmedel och mellanprodukter, och kan konstatera att de inte är tillräckliga för att driva fram ökad produk- tion av drivmedel från nya tekniker, som nyttjar nya råvaror. Utred- ningen har identifierat alternativa styrmedel för produktion av förny- bara flytande drivmedel och mellanprodukter. I direktiven framgår att utredningen ska analysera genomförbarheten för ett produktions- stöd, men utredningen har även valt att analysera andra typer av styr- medel; både styrmedel som bidrar med ökat utbud (som investerings- stöd, produktionsstöd samt lån/garantier), och styrmedel som bidrar 
  
 185 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 med ökad efterfrågan (som reduktionsplikt med riktad kvot och upp- handling). Nedan presenteras alternativa styrmedel och lösningar som utredningen har övervägt. 
  
 Investeringsstöd 
  
 Det finns i dag flera investeringsstöd som företag kan söka för inve- stering i ny klimatvänlig teknik, exempelvis Industriklivet och Klimat- klivet (se avsnitt 4.1.4). Inom dessa finns möjlighet att ge statligt stöd som överstiger tröskelvärden i gruppundantagsförordningen4, 5, vilket innebär att det redan i dag är möjligt att ge relativt omfattande stöd. Aktörer som utredningen pratat med uppger att nuvarande investeringsstöd fungerar väl. Därmed finner utredningen inte skäl att föreslå ett nytt investeringsstöd för att främja tillkommande produk- tion av förnybara drivmedel och mellanprodukter genom ny teknik. Däremot bör långsiktigheten för dessa investeringsstöd säkerställas. 
  
 Utredningen bedömer att nuvarande investeringsstöd och det föreslagna styrmedlet bör kunna fungera väl tillsammans. Dessutom kompletterar de varandra då investeringsstöd kan vara mer lämpligt för vissa verksamheter eller investeringar, medan utredningens för- slag kan vara mer lämpligt för andra. 
  
 Lån/kreditgarantier 
  
 Ett möjligt styrmedelsalternativ som utredningen undersökt är vill- korade lån, exempelvis i form av lån med förmånliga villkor vad gäller ränta, amortering, löptid och avskrivning. Sådana lån utgör statligt stöd och behöver uppfylla villkor för EU:s statsstödsregler. Utred- ningen bedömer dock att villkorade lån riskerar att bli kostsamma för staten. Att administrera och hantera en lånestock kräver bety- dande erfarenhet, bland annat om projektfinansiering, riskkalkyler och hur de finansiella marknaderna fungerar. Villkorade lån kan även påverka konkurrensen på finansiella marknader. Utredningen har inte kunnat identifiera några exempel på villkorade lån som fått god- känt av kommissionen enligt de nya villkoren. Statliga kreditgaran- tier, som innebär att staten garanterar en del av lånet, är sannolikt ett 
  
 4Förordning (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar. 
  
 5Förordning (2017:1319) om statligt stöd till åtgärder som bidrar till industrins klimatomställning. 
  
 186 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 lämpligare verktyg och något som staten har erfarenhet av genom Riksgälden. 
  
 I intervjuer med aktörer är det få som lyft behov av ytterligare lånemöjligheter. Flera förespråkar dock att statliga kreditgarantier finns kvar. Utredningen bedömer att om villkorade lån införs för klimatrelaterade åtgärder bör det gälla fler sektorer för att vara effek- tivt och verkningsfullt, men det har inte analyserats. 
  
 Risker när det gäller investeringar i produktion av förnybara driv- medel, bedöms inte minska på ett betydande sätt genom möjlighet till ytterligare statliga lån. Därmed är det förmodligen inte effektivt att enbart införa villkorade lån, eller att enbart ändra villkoren för de nuvarande kreditgarantierna, för att öka produktionen av förnybara drivmedel från nya tekniker. 
  
 Riktad kvot inom reduktionsplikten 
  
 Energimyndigheten har tidigare föreslagit att en riktad kvot för flyt- ande biodrivmedel framställda från lignocellulosa kan införas inom reduktionsplikten, i kombination med ett förstärkt Industriklivet.6 Förslaget var tänkt att främja efterfrågan och produktion av flytande förnybara drivmedel från till exempel restprodukter från skogsnäring och jordbruk. I direktivet till den här utredningen anger regeringen att en riktad kvot inte bedöms vara tillräckligt träffsäker för ända- målet. 
  
 Utredningen bedömer att en riktad kvot inom reduktionsplikten skulle kunna vara en god åtgärd för att skapa en efterfrågan på flyt- ande förnybara drivmedel från nya tekniker. Det skulle också kunna bidra till innovation och tillväxt om produktionen sker i Sverige. Det är dock inte möjligt att styra var framställningen av produkter som används för att uppfylla en riktad kvot sker, vilket innebär att direk- tivens krav om att öka den inhemska produktionen för att nå klimat- mål, tillväxtmål och mål om försörjningstrygghet är svåra att nå med enbart förslag om en riktad kvot. 
  
 Det pågår förhandlingar i EU inom Fit for 55, bland annat vad gäller förnybartdirektivet. Inom ramen för dessa förhandlingar kan det komma att beslutas om en gemensam reduktionsplikt för EU eller gemensamma riktade kvoter, vilka Sverige i så fall behöver uppfylla. 
  
 6Energimyndigheten, 2021a. 
  
 187 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 Därutöver har regeringen i Regeringsförklaringen 2022 angett att de kommer att föreslå att reduktionsplikten sänks till EU:s lägstanivå den 1 januari 2024, för att gälla under mandatperioden.7 Med en gemen- sam reduktionsplikt inom EU, kan regeringen föreslå att den delvis nås med en riktad kvot med förnybara drivmedel framställda från särskilda råvaror. Sammantaget medför detta att utredningen inte har kunnat analysera förutsättningar för och eventuell storleksordning på en riktad kvot vidare. 
  
 Offentlig upphandling 
  
 Utredningen har undersökt om offentlig upphandling kan vara ett verktyg för att skapa en ökad produktion av flytande förnybara driv- medel från nya tekniker. Offentlig upphandling kan stimulera efter- frågan, i synnerhet initialt när marknaden är omogen, genom att offentlig sektor tar en del av den efterfrågerisk som aktörer på en ny marknad upplever. Upphandling kan även under en begränsad tid verka som ett komplement till andra styrmedel. Utredningen bedömer dock att upphandling inte ensamt kan få i gång eller underhålla en marknad för förnybara drivmedel från ny teknik, varför det inte kan ses som ett huvudalternativ. Däremot kan det vara ett komplement till andra styrmedel. 
  
 7.2.2Alternativa sätt att fastställa en referensnivå 
  
 Att utforma nya styrmedel är komplext och det är ofta svårt att förut- säga hur aktörer kommer att agera när styrmedlet väl är implemen- terat. Det innebär att det är viktigt att skapa styrmedel med stor flexibilitet och möjlighet att skapa och använda läreffekter. Utred- ningen har föreslagit att uppföljning och utvärdering av styrmedlet ska ske löpande för att ge möjlighet att göra justeringar av styrmed- let. Hur referenspriset ska beräknas är en av de variabler som löpande behöver följas upp för att säkerställa hög effektivitet, god transparens och att styrmedlet fungerar väl med andra styrmedel och andra pro- cesser, till exempel det finanspolitiska ramverket. 
  
 Det finns flera olika sätt att beräkna ett relevant referenspris. Utredningen har föreslagit att referenspriset ska fastställas genom 
  
 7Regeringsförklaringen 2022. 
  
 188 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 att beräkna medelvärdet för priset för en referensprodukt för de tre senaste åren. Två alternativa sätt att beräkna referenspriset är som ett rörligt referenspris eller som ett fast referenspris, vilka presenteras nedan. 
  
 Rörligt referenspris 
  
 För att säkerställa hög kostnadseffektivitet och en optimal design av ett styrmedel, där stödnivån utgår från ett referenspris, bör referens- priset utgå från ett marknadspris. Storbritannien och Danmark an- vänder i liknande stödsystem det rörliga elpriset som referenspris för att gynna tillkomsten av förnybar el, exempelvis havsbaserad vind- kraft (se avsnitt 4.3.2). Båda länderna har också så kallade tvåvägs- kontrakt i sina system, vilket innebär att om referenspriset överstiger anbudspriset så får den vinnande aktören betala differensen till staten.8 
  
 En användning av ett renodlat marknadspris, där referenspriset utgår från marknadspriset under perioden för produktion och försälj- ning, kan dock vara problematiskt utifrån Sveriges finanspolitiska ramverk och budgetlag. Anslaget för finansiering av styrmedlet be- höver fastställas av riksdagen året innan det ska betalas ut, enligt nor- mal budgetprocess. Ett rörligt referenspris kommer sannolikt variera under året, och kan avvika betydligt från det pris som förelåg i sam- band med att ansvarig myndighet fastställde budgetunderlaget för samma år. Det skulle vara möjligt att använda sig av prisprognoser vid fastställande av anslaget och på så sätt möjliggöra användning av marknadspriser. Det finns dock en risk att ansvarig myndighet, även med goda prognoser, skulle få svårt att fullt ut matcha utbetalning- arna med det av riksdagen beslutade anslaget. Det skulle även vara svårt att fastställa ett långsiktigt beställningsbemyndigande, om rör- liga marknadspriser skulle användas som referenspris, eftersom stor- leken på framtida utbetalningar blir osäkra. 
  
 Sammantaget bedömer utredningen att ett helt rörligt marknads- pris riskerar att skapa för stora osäkerheter i förhållande till det finans- politiska ramverket. Det riskerar att utsätta den ansvariga myndig- heten för svårigheter att följa budgeten, inklusive svårigheter att uppfylla villkoren för det av riksdagen fastställda beställningsbemyn- digandet för anslaget. 
  
 8Kommissionen, 2021. 
  
 189 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 Fast referenspris 
  
 För att underlätta planering av årliga anslag för styrmedlet, samt för att säkerställa en relevant nivå på ett beställningsbemyndigande kan ett fast referenspris vara ett alternativ, det vill säga ett pris som är konstant under tidsperioden för intäktsgarantier. Det kan också vara ett alternativ om det saknas ett transparent marknadspris. 
  
 Ett fast referenspris skulle kunna sättas till priset under ett enskilt tidigare år, men för att erhålla ett mer rättvisande pris, med något högre marknadskoppling, kan ett medelvärde över flera år användas. Med ett fast referenspris blir ersättningen före indexering med KPI, då lika stor varje år under den tioåriga utbetalningsperioden, efter- som differensen mellan anbudspris och referenspris är densamma. 
  
 Kommissionen meddelade i februari 2023 att Innovationsfonden kommer genomföra en första pilotauktion för att stötta produktion av förnybar vätgas.9 De vinnande aktörerna kommer att erhålla en fast premie under tio år. I samtal med utredningen har kommissionen angett att svårigheten att identifiera ett lämpligt referenspris för för- nybar vätgas är det främsta skälet till att det finansiella stödet kommer att utgöras av en fast premie. Kommissionens förslag om en fast premie kan likställas med ett fast referenspris. 
  
 En fördel med ett fast referenspris är att staten kan beräkna den årliga kostnaden för styrmedlet, med god precision under dess livs- tid. En nackdel är att staten riskerar att betala för mycket för åtgär- den om marknadspriset skulle stiga. En annan nackdel med ett fast referenspris är att marknadskopplingen blir svag, och den kan sanno- likt avtar efter de första åren. En sämre marknadskoppling kan even- tuellt försvåra ett statsstödsgodkännande av kommissionen i enlighet med deras riktlinjer. Sammantaget bedömer utredningen att nack- delarna med ett fast referenspris överstiger fördelarna med ett sådant alternativ. 
  
 7.2.3Vad händer utan ytterligare styrmedel? 
  
 I kapitel 2 och 3 redogör utredningen för utgångspunkter och pro- blembild som ligger till grund för förslaget om ett nytt styrmedel. Den situation som regeringen beskriver i utredningsdirektiven vad gäller begränsad inhemsk produktion av förnybara drivmedel med 
  
 9Kommissionen, 2023d. 
  
 190 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 nya tekniker, bedöms kvarstå om inget nytt, kompletterande styr- medel införs. 
  
 Energimyndigheten bedömde 2021, att utan ytterligare styrmedel är det tveksamt om produktion av de önskade volymerna förnybara drivmedel kan förverkligas, bland annat på grund av osäkerheter om framtida styrmedelsutveckling, teknikrisker, och att de nya teknikerna kommer att ha svårt att konkurrera med konventionella tekniker.10 
  
 Behovet av förnybara drivmedel i Sverige och i andra länder be- döms öka genom kommande krav inom exempelvis vägtrafik, flyg och sjöfart. Sammantaget innebär det att Sveriges nuvarande beroende av att importera förnybara drivmedel eller råvaror för produktion av förnybara drivmedel sannolikt kommer kvarstå eller öka om inget ytterligare styrmedel införs. Det finns risk att Sveriges importbero- ende av förnybara råvaror och drivmedel – som andel av total an- vändning av förnybara drivmedel – blir ännu större än i dagsläget, vilket kan orsaka minskad möjlighet att stärka svensk försörjnings- trygghet och svenskt näringslivs konkurrenskraft. 
  
 Regleringar på  
 EU-nivå 
  bedöms styra mot ökad efterfrågan på förnybara drivmedel vilket, tillsammans med begränsningar av rå- varubas och striktare hållbarhetskriterier, på sikt kan styra mot ökad produktion av avancerade biodrivmedel och elektrobränslen. Det är därmed möjligt att producenters investeringsvilja för produktion av flytande förnybara drivmedel i ny teknik kan öka något, vilket kan medföra en ökad användning av råvaror som i dag inte används, eller används i begränsad utsträckning. Utredningen bedömer dock att de innovationsrelaterade marknadsmisslyckanden som föreligger för denna produktion kvarstår och att aktörer inte i tillräcklig utsträck- ning kommer investera i sådan produktion utan ett tydligt styrmedel av den typ som utredningen föreslår. Flera aktörer lyfter fram att det även efter att en anläggning med ny teknik har byggts behövs stöd som skapar en finansiell trygghet i intäkter från produkter vars pris- bild kan variera i relation till konventionella alternativ. 
  
 10Energimyndigheten, 2021a. 
  
 191 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 7.3Styrmedlets statsfinansiella konsekvenser 
  
 Att uppskatta statsfinansiella konsekvenser är förknippat med osäker- heter och några antaganden behöver göras för att beräkna dem. Osäkerheterna gäller bland annat den produktionskapacitet på 20 TWh som presenteras i figur 5.3, där utredningen har antagit att den till- kommande produktionen kommer att följa denna prognos. En annan osäkerhet gäller vilket anbudspris som de vinnande aktörerna lägger. För att uppskatta dessa har utredningen bland annat utgått från till- delat underlag, intervjuer och forskningsrapporter som omfattar upp- skattade produktionskostnader för ny och redan tillgänglig teknik. En tredje osäkerhet handlar om hur referenspriser kommer att ut- vecklas under styrmedelsperioden. Antaganden och beräkningsmeto- dik presenteras i bilaga 4. 
  
 Statsfinansiella kostnader 
  
 De uppskattade årliga statsfinansiella kostnaderna för utbetalning av intäktsgarantier presenteras i figur 7.1 nedan. Utredningen bedömer att styrmedlet kommer att kosta upp till 54 miljarder kronor, för ut- betalning av intäktsgarantier under hela tidsperioden. Om referens- priset ökar under perioden jämfört med utredningens uppskattningar kommer den statsfinansiella kostnaden att bli lägre. Utredningen upp- skattar att de statsfinansiella kostnaderna skulle vara betydligt högre om referenspriser baseras på marknadspriser för fossila motsvarig- heter eller råolja. Utöver kostnader för intäktsgarantier tillkommer administrativa kostnader hos ansvarig myndighet på 80 miljoner kro- nor under perioden  
 2024–2048. 
  En del av denna administrativa kost- nad är utgifter för uppföljning och utvärdering (se avsnitt 5.2.7), där utredningen har bedömt att 0,5 miljoner kronor per år under perioden är en rimlig nivå för detta. Det ger totalt 12 miljoner kronor för upp- följning och utvärdering av styrmedlet. 
  
 Den årliga statsfinansiella kostnaden för styrmedlet kommer att variera under genomförandeperioden. Intäktsgarantier betalas ut i efterhand, vilket innebär att det dröjer några år från att den första aktören vinner ett anbudsförfarande tills de största årliga utbetal- ningarna genomförs. En mer utförligt beskrivning av finansiering av förslaget presenteras i avsnitt 7.4. 
  
 192 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 Figur 7.1 Årliga totala statsfinansiella kostnader för utbetalningar av intäktsgarantier 
  
 Miljoner kr 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 1000 
  
 0 
  
 2027 
  
 2029 
  
 2031 
  
 2033 
  
 2035 
  
 2037 
  
 2039 
  
 2041 
  
 2043 
  
 2045 
  
 2047 
  
 2049 
  
 År för utbetalning av ev intäktsgarantier för 
  
 produktionen året innan 
  
  Biobaserat Elbaserat 
  
 Källa: Egen bearbetning. Se bilaga 4. 
  
 Statsfinansiell kostnad per mängd förnybara drivmedel 
  
 Utredningen har uppskattat den genomsnittliga statsfinansiella kostna- den per producerad mängd förnybara flytande drivmedel (se figur 7.2). Initialt uppskattas den genomsnittliga statsfinansiella kostnaden vara cirka 350 miljoner kronor per TWh produkt som omfattats av intäkts- garantier. Efter 20 år uppskattas den genomsnittliga statsfinansiella kostnaden för samtliga volymer som producerats under tidsperioden för styrmedlet vara cirka 160 miljoner kronor. 
  
 Företagen är berättigade intäktsgarantier under tio år. Därefter antas produktionen fortsätta utan intäktsgarantier. Sjunkande genom- snittlig statsfinansiell kostnad baseras på samtliga mängder som pro- ducerats inom tidsperioden för styrmedlet samt totalt utbetalade in- täktsgarantier under perioden. 
  
 193 
  
 KonsekvensanalysSOU 2023:15 
  
 Figur 7.2 
  
 Genomsnittlig statsfinansiell kostnad per producerad mängd 
  
 förnybara drivmedel 
  
 400 
  
 350 
  
 300 
  
 Mnkr/TWh 
  
 250 
  
 200 
  
 150 
  
 100 
  
 50 
  
 0 
  
 2029 2031 2033 2035 2037 2039 2041 2043 2045 2047 
  
 Källa: Egen bearbetning. Se bilaga 4. 
  
 Statsfinansiell kostnad per utsläppsminskning 
  
 För att utvärdera om de statsfinansiella kostnaderna är motiverade ur ett klimatperspektiv har utredningen uppskattat de utsläppsminsk- ningar av koldioxid som styrmedlet kan bidra till, samt den genom- snittliga kostnaden för dessa utsläppsminskningar.11 Därefter har det föreslagna styrmedlet jämförts med andra alternativ (se figur 7.3 nedan). Figuren visar den uppskattade genomsnittliga totala stats- finansiella kostnaden för utsläppsminskningar inom ramen för styr- medlet och den tillkommande produktionen. I början av perioden uppskattas den statsfinansiella kostnaden till cirka 1,0 kronor per kg minskade koldioxidutsläpp, för att till 2047 ha minskat till cirka 0,5 kronor per kg minskade koldioxidutsläpp. Att de statsfinansiella kostnaderna antas sjunka med tiden är bland annat för att den till- 
  
 11Utifrån ett livscykelperspektiv, givet en användning inom transportsektorn. 
  
 194 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 kommande produktionen och utsläppsminskningarna, antas fortsätta efter att tidsperioden för intäktsgarantier har löpt ut. 
  
 Figuren visar även att den uppskattade statsfinansiella kostnaden per kg minskade koldioxidutsläpp som uppkommer under perioden understiger motsvarande statsfinansiella kostnader för stödet till  
 bio-CCS.12 
  En anledning till detta är att utredningens förslag innebär att företag erhåller intäktsgarantier som baseras på skillnaden mellan anbudspris och ett referenspris samt volymer som produceras, medan företag som erhåller ett stöd för investering i  
 bio-CCS 
  får en ersätt- ning som bygger enbart på anbudspriset och de volymer som fångas in och lagras. 
  
 För att uppnå nationella klimatmål behöver Sveriges användning av fossilbaserade produkter ersättas med förnybara alternativ, kombi- nerat med negativa utsläpp. Stödet till  
 bio-CCS 
  avlägsnar koldioxid- utsläpp före utsläpp till atmosfären, medan utredningens förslag till styrmedel bidrar till att koldioxidutsläpp minskar eller undviks. Det kan motivera införandet av styrmedlet, som komplement till existerande styrmedel för att uppnå klimatmål. 
  
 12Energimyndigheten, 2021b. 
  
 195 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 Figur 7.3 Uppskattade genomsnittliga statsfinansiella kostnader per utsläppsminskning för det föreslagna styrmedlet samt för stödet till  
 bio-CCS 
  
 kr/kg CO2 
  
 2 
  
 1,5 
  
 1 
  
 0,5 
  
 0 
  
 2029 2031 2033 2035 2037 2039 2041 2043 2045 2047 
  
 Stöd till  
 bio-CCS 
  
 Intäktsgarantier 
  
 Källa: Egen bearbetning. Se bilaga 4. 
  
 7.4Finansiering av förslaget 
  
 För att administrera styrmedlet inklusive uppföljning och utvärdering bör Energimyndighetens förvaltningsanslag (utgiftsområde 21 Energi, anslag 1:1) anslås fyra miljoner kronor per år för  
 2024–2028, 
  och där- efter tre miljoner kronor per år för  
 2029–2048. 
  Under 2048 bör resurs- erna gå till att utvärdera och avveckla styrmedlet. 
  
 För utbetalning av det föreslagna styrmedlet upprättas ett nytt sak- anslag på utgiftsområde 21 (Energi). Totalt bedöms högst 54 miljar- der kronor behöva anslås det nya anslaget under perioden  
 2029–2047. 
  Utredningen bedömer att kostnaderna för utbetalning av intäkts- garantier kommer att fördela sig över åren som framgår av tabell 7.1. De årliga utbetalningarna uppgår enligt utredningens kalkyler och bedömning till maximalt cirka fem miljarder kronor under åren för 
  
 196 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 utbetalning av intäktsgarantier. Den faktiska fördelningen av medel över åren beror på när i tiden de olika anbudsförfarandena äger rum och hur omfattande de är. Dessutom påverkas kostnaden av hur refe- renspriset varierar. Den föreslagna budgeten för styrmedlet är en upp- skattning av vad styrmedlet maximalt bedöms kosta för staten när intäktsgarantier betalas ut enligt föreslagen plan. 
  
 De administrativa kostnaderna beräknas under  
 2024–2048 
  vara mellan tre och fyra miljoner kronor per år, totalt 80 miljoner kronor, och fördelas enligt tabell 7.2. I denna kostnad ingår även utvärdering och uppföljning. 
  
 För att staten ska kunna fatta beslut om tioåriga intäktsgarantier behöver riksdagen besluta om ett beställningsbemyndigande. Det innebär att Regeringen bemyndigas att under 2026 ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst tio miljar- der kronor under perioden  
 2029–2041. 
  Det täcker det första anbuds- förfarandet enligt förslaget. Beställningsbemyndigandet bör därefter utökas inför varje nytt anbudsförfarande för att täcka nya åtaganden samt åtaganden som ännu inte infriats. 
  
 Förstärkningen av Energimyndighetens förvaltningsanslag och det nya sakanslaget på utgiftsområde 21 (Energi) bör finansieras genom omfördelning i statsbudgeten. Utredningen föreslår att en tredjedel av kostnaden finansieras genom en överflyttning av resurser från anslag på utgiftsområde 20 (Miljö) till utgiftsområde 21 (Energi), en tredjedel av kostnaden finansieras genom en överflyttning av resurser från anslag på utgiftsområde 6 (Försvar och samhällets krisberedskap) till utgiftsområde 21 (Energi) och en tredjedel av kostnaden finan- sieras genom en överflyttning av resurser från anslag på utgifts- område 24 (Näringsliv) till utgiftsområde 21 (Energi). 
  
 Skälet till den föreslagna fördelningen av finansiering är att syftet med styrmedlet är att bidra till mål inom flera politikområden – klimat- och energimål, tillväxtpolitiska mål samt stärkt försörjningstrygghet 
  
 –varför det är rimligt att finansieringen av förslaget belastar flera utgiftsområden. 
  
 Styrmedlet bedöms inte kunna finansieras med särskilda skatter eller avgifter, eller med hjälp av fondering av medel. Utredningen har översiktligt undersökt några andra möjligheter till finansiering av styrmedlet. En sådan möjlighet skulle kunna vara att använda intäk- ter från auktionering av utsläppsrätter inom EU ETS eller intäkter från försäljning av utsläppsutrymme från den  
 icke-handlande 
  sektorn (ESR). 
  
 197 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 Sådana finansieringslösningar är dock behäftade med osäkerheter, eftersom det är oklart hur stort utsläppsutrymme Sverige kommer att ha i den  
 icke-handlande 
  sektorn till 2030, samt hur stora de fram- tida auktioneringsintäkterna kommer att vara. En annan möjlighet är att låta överflyttningen från utgiftsområde 20 (Miljö) lösas genom att omfördela medel från stödet för  
 bio-CCS. 
  Det främsta argumentet för det är att de föreslagna intäktsgarantierna ger en möjlighet att använda koldioxiden som råvara för framställning av kolinnehållande produkter (så kallad CCU), i stället för att enbart samla in och för- vara den (CCS). En del av koldioxiden som skulle lagras enligt CCS, skulle därmed kunna användas inom det föreslagna styrmedlet för att producera förnybara drivmedel samt mellanprodukter. Det bedöms ge en stärkt försörjningstrygghet jämfört med att enbart samla in och lagra koldioxiden. 
  
 Tabell 7.1 Fördelning av kostnad för utbetalning av intäktsgarantier 
  
 Anbudsförfarande 
  
 Period för utbetalning 
  
 Föreslagen total budget 
  
 av intäktsgarantier 
  
 för intäktsgarantier, mdkr 
  
 1 
  
 2029–2041 
  
 10 
  
 2 
  
 2031–2044 
  
 29 
  
 3 
  
 2033–2044 
  
 10 
  
 4 
  
 2035–2047 
  
 5 
  
 Perioden för utbetalning för respektive anbudsförfarande sker under längre period än tio år, eftersom företagen beräknas ta olika lång tid på sig att starta sin produktion . 
  
 Tabell 7.2 
  
 Fördelning av kostnad för administrativa kostnader 
  
 Period 
  
 Föreslagen årlig budget, mnkr 
  
 Föreslagen total budget, mnkr 
  
 2024–2028 
  
 4 
  
 20 
  
 2029–2048 
  
 3 
  
 60 
  
 7.5Rättsliga förutsättningar 
  
 I avsnitt 5.8 och 5.9 har utredningen beskrivit hur ett nytt styrmedel förhåller sig till  
 EU-rätten 
  respektive Världshandelsorganisationens (World Trade Organisation, WTO) regelverk. Utredningens förslag om ett nytt styrmedel för flytande förnybara drivmedel innebär inget behov av att utfärda föreskrifter eller allmänna råd. Däremot behöver regeringen besluta om en förordning för det aktuella styrmedlet, och 
  
 198 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 riksdagen behöver besluta om anslaget, inklusive ett beställnings- bemyndigande så att den myndighet som ansvarar för styrmedlet kan ingå långsiktiga åtaganden. Bemyndigandet behöver därmed löpa fram till år 2047. Det behöver också vara tillräckligt omfattande så att den ansvarig myndighet kan ingå tioåriga ekonomiska åtaganden. 
  
 7.6Övriga konsekvenser och samhällsnyttor av förslaget 
  
 Utöver att påverka de statsfinansiella kostnaderna har styrmedlet andra konsekvenser. I det här avsnittet redogörs för de främsta kon- sekvenserna inom olika områden. När det är relevant förs ett kvali- tativt resonemang om samhällsnyttor respektive kostnader som för- slaget kan medföra. När det har varit möjligt har nyttor och kostnader kvantifierats. 
  
 De samhällsnyttor som har kunnat uppskattas motsvarar ett värde på sammanlagt cirka  
 150–180 
  miljarder kronor (se avsnitt 7.6.6 och 7.6.7). Det kan jämföras med de kvantifierade statsfinansiella kost- naderna som beräknats till cirka 54 miljarder kronor (se avsnitt 7.3). Det finns andra nyttor och kostnader som inte har kunnat beräknas. Exempel på sådana kostnader är investeringar i infrastruktur och kostnader i form av eventuell snedvriden konkurrens. Bedömningen är dock att sammantaget överstiger nyttorna kostnaderna. 
  
 7.6.1Samråd med berörda aktörer 
  
 Utredningen har genomfört samråd och diskussioner med berörda aktörer på flera olika sätt. I utredningens expertgrupp deltar aktörer från branschorganisationer, institut och forskningsprogram, myndig- heter och Regeringskansliet. Utredningen har under arbetet samman- lagt genomfört fyra expertgruppsmöten och experterna har fått möj- lighet att kommentera alternativa förslag till styrmedel, samt tre utkast till delbetänkandet. Därutöver har utredningen träffat en stor mängd aktörer från näringsliv, civilsamhälle, politiska partier, andra statliga utredningar, myndigheter och kommissionen, vilka samtliga fått möj- lighet att inkomma med synpunkter och förslag på utredningens arbete. Utredningen har också skickat ut en enkät till 20 aktörer inom 
  
 199 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 biodrivmedelsområdet med frågor relaterade till ett specifikt förslag till styrmedel. 
  
 7.6.2Berörda verksamheter och aktörer 
  
 Utredningens bedömning är att förslaget i första hand påverkar före- tag som är potentiella mottagare av det föreslagna styrmedlet och deras underleverantörer, den myndighet som föreslås administrera styrmedlet, samt staten som finansiär. Företag som tillverkar icke intäktsgarantiberättigade produkter av motsvarande råvara kan också påverkas då styrmedlet kan ge upphov till snedvridning av konkur- rensen. Konsumenter och företag som är beroende av flytande driv- medel för sin vardag eller verksamhet kan komma att påverkas av styrmedlets effekter på den generella prisbilden. 
  
 7.6.3Konsumenter 
  
 Utredningens förslag innehåller inga regler eller åtgärder som har direkt påverkan på enskilda konsumenter. Ett syfte med att införa styrmedlet är att det bör kunna leda till produktion av en större mängd förnybara drivmedel från andra råvaror än vad som används i dag. Uppnås det kan förslaget på sikt medföra ökad tillgång på förnybara drivmedel och fler drivmedelsproducenter på den svenska markna- den. Ett ökat utbud av förnybara drivmedel och fler aktörer är posi- tivt då det kan förbättra prisbildningen på marknaden. En snabbt ökad efterfrågan på förnybara drivmedel både i EU och Sverige riskerar att initialt leda till ökade priser, men hur stor efterfrågan blir beror i hög grad på kommande beslut inom EU:s Fit for 55. 
  
 Utredningens styrmedelsförslag innebär en ökad kostnad för staten (se avsnitt 7.3), under den period som utbetalningar sker. Eftersom staten står för den uppkomna kostnaden bedöms ingen direkt nega- tiv fördelningseffekt för konsumenter uppstå. 
  
 200 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 7.6.4Företag och näringsliv 
  
 Olika grupper av företag kan komma att påverkas av förslaget; 
  
 •företag som kan ansöka om intäktsgarantier och som därmed be- rörs direkt av styrmedlet, oavsett om de erhåller intäktsgarantier eller inte, 
  
 •företag som kan beröras indirekt av styrmedlet exempelvis som underleverantör till företag som erhåller intäktsgarantier, 
  
 •företag som inte kan söka intäktsgarantier men som använder samma råvara som de som ansöker, men för andra, icke intäkts- garantiberättigade, produkter, samt 
  
 •företag som producerar liknande förnybara drivmedel men som inte är berättigade till intäktsgarantier, exempelvis för att de använ- der en icke tillåten råvara. 
  
 Konsekvenser för företag som kan ansöka om intäktsgarantier 
  
 För de ansökande företagen innebär anbudsförfarandena och fram- tagande av nödvändiga underlag en administrativ kostnad och en kost- nad i arbetstid för exempelvis projektering, ansökan om miljötillstånd, samt eventuell forskning och utveckling. Kostnadens storlek varierar beroende på företagens storlek och deras erfarenhet av tidigare, lik- nande anbudsförfaranden. För att minska den administrativa kost- naden krävs utbildningsinsatser, tydlig informationsgivning och väg- ledning från ansvarig myndighet i god tid innan anbudet ska lämnas. 
  
 Vägvalsutredningen utgår från att exempelvis omvänd auktion, som är en typ av anbudsförfarande, har högre administrativa kostnader för deltagarna jämfört med att få en fast summa genom annan stöd- form.13 Samtidigt är den administrativa kostnaden för ansökan liten i förhållande till kostnaden för den aktuella investeringen samt det eventuella finansiella stödet. 
  
 Syftet med ett anbudsförfarande är dels att säkerställa konkur- rens mellan aktörerna, dels att minska risken för överkompensation. Det innebär i sin tur att alla som ansöker inte kommer att erhålla intäktsgarantier. Endast de som bäst uppfyller ett antal förutbestämda kriterier, exempelvis att leverera en viss volym av drivmedel eller 
  
 13SOU 2020:4. 
  
 201 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 mellanprodukter till lägsta pris, erhåller intäktsgarantier. Utredningen bedömer att även för aktörer som inte vinner det aktuella anbuds- förfarandet kan dessa kostnader ses som en investering och ligga till grund för kommande ansökningar i framtida anbudsförfaranden. 
  
 Konsekvenser för underleverantörer 
  
 En annan grupp av företag som bedöms kunna påverkas av förslaget är underleverantörer till de företag som beviljas intäktsgarantier. Företag som säljer råvara kan till exempel tjäna på förslaget då det kan leda till en ökad efterfrågan, och därmed leda till ökad avsättning för råvaran. Även teknikkonsulter och teknikleverantörer bedöms kunna dra nytta av förslaget. Utredningen bedömer att dessa företag kan påverkas positivt genom ökad efterfrågan på sina produkter eller tjänster. Några avgörande negativa konsekvenser bedöms inte före- ligga för underleverantörer. 
  
 Konsekvenser för företag som efterfrågar samma råvara 
  
 En annan grupp av företag som kan påverkas av förslaget är de som framställer icke intäktsgarantiberättigade produkter och använder samma råvara som företag som kan ansöka om intäktsgarantier. Sådana företag, som inte kan erhålla intäktsgarantier, kan påverkas negativt, främst genom ökad konkurrens om råvaran och ökade rå- varupriser, där de som erhåller intäktsgarantier kan ha en högre betal- ningsförmåga för råvaran. Om styrmedlet skulle begränsa tillgången på råvara som kan användas för att producera andra samhällsnyttiga, biobaserade produkter kan det potentiellt fördröja klimatomställ- ningen i andra sektorer eller i samhället som helhet. 
  
 Restprodukter från areella näringar och industrier används i dag bland annat för energiändamål, främst inom fjärrvärmesektorn, eller i skogsindustriella processer. De utgör också huvudråvara för vissa industrier och för nya innovativa material och produkter. I synner- het restprodukter från skogsindustrin används i väldigt hög grad till en rad innovativa produkter som kan substituera fossilbaserade mot- svarigheter. Det finns möjlighet att öka förädlingsvärdet för vissa av dessa restströmmar, och ett styrmedel som bidrar till en ökad för- ädlingsgrad i form av förnybara drivmedel eller mellanprodukter kan 
  
 202 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 därför vara önskvärt. Men det finns alltid en risk vid utformandet av statliga styrmedel att efterfrågan på råvaruströmmar förändras vilket kan påverka enskilda företag eller branscher. En uppenbar utmaning och risk för negativ påverkan gäller om styrmedlet skulle medföra ökad efterfrågan på sågverksflis för andra ändamål än som insatsvara till massaindustrin. Sågverksflis är en restprodukt som uppstår i såg- verken och är i dag en viktig råvara i massabruken där den omvandlas till högvärdiga produkter. Sågverksflis finns med i bilaga 9 del A i förnybartdirektivet, vilket innebär att producenter av förnybara driv- medel eller mellanprodukter skulle kunna börja efterfråga flis, som en effekt av styrmedlet. Många biobaserade restprodukter från skogs- industrin har också andra användningsområden, exempelvis plaster, textilier, lim och smörjmedel. Styrmedlet kan därmed påverka betal- ningsviljan för råvara i form av restströmmar, och således orsaka en konkurrenssnedvridning. 
  
 Även övriga alternativa styrmedel som utredningen övervägt riske- rar att leda till en snedvridning, oavsett om det är utbudsbaserade eller efterfrågebaserade styrmedel, då de förväntas leda till en ökad efterfrågan på aktuella restprodukter. Både för investeringsstöd och för en riktad kvot i reduktionsplikten föreligger en risk för snedvrid- ning av konkurrensen om råvara för olika verksamheter, på grund av ändrad prisbild på de aktuella restprodukterna. Konjunkturinstitutet har visat att även en reduktionsplikt för förnybara drivmedel kan ge upphov till en snedvridning av konkurrensen, samt påverka andra sektorers möjlighet till omställning genom att använda biobaserade produkter i stället för fossila produkter.14 
  
 Förslaget påverkar företag och branscher olika, men på sikt kan styrmedlet bidra med lägre produktionskostnader för förnybara driv- medel och mellanprodukter samt bidra till att ny teknik tillkommer, vilket kan ge en ökad konkurrens på marknaden. Jämfört med den globala produktionsvolymen av förnybara drivmedel kan styrmedlet bidra med relativt små volymer, men styrmedlet kan bidra med inve- steringar i ny teknik som sedan kan spridas nationellt och internatio- nellt. 
  
 14Konjunkturinstitutet, 2015. 
  
 203 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvenser för företag som producerar konventionella förnybara drivmedel 
  
 Företag som i dag producerar konventionella förnybara drivmedel kan ansöka om intäktsgarantier för tillkommande produktion med råvaror som återfinns i bilaga 9 del A i förnybartdirektivet. Produk- tion av förnybara drivmedel med annan råvara, exempelvis animaliska fetter som i stor utsträckning används i befintlig, konventionell pro- duktion, kan inte erhålla intäktsgarantier. För att minska risken för snedvridning av konkurrensen mot konventionell produktion av för- nybara drivmedel, har utredningen föreslagit att referenspriset ska vara priset för motsvarande konventionella förnybara drivmedel. Om referenspriset hade satts till marknadspriset för exempelvis fossila motsvarigheter skulle det finnas risk för snedvridning av konkur- rensen gentemot konventionella förnybara drivmedel och för över- kompensation. 
  
 Konsekvenser av föreslagna kriterier på produkt och produktionskapacitet 
  
 Utredningen föreslår att produkter som kan beviljas intäktsgarantier är sådana som kan användas i motordrift och som innehåller kol- atomer. Kriteriet om att produkter ska kunna användas i en motor syftar till att säkerställa hög kvalitet på produkterna. Förnybara driv- medel är per definition produkter som kan användas i motordrift och kriteriet medför att mellanprodukter som framställs har en högre kvalitet än om kriteriet inte funnits. 
  
 Kriteriet att produkter ska innehålla kolatomer för att kunna be- viljas intäktsgarantier bidrar till kommersialisering av ny teknik där biobaserade restprodukter används. Även ny teknik för infångning och användning av koldioxid gynnas. Om utvärderingar visar på goda effekter kan andra produkter inkluderas i framtiden. 
  
 Utredningen föreslår att intäktsgarantier kan beviljas till investe- ringar som innebär en tillkommande årlig produktionskapacitet om minst 0,5 TWh. Syftet är att säkerställa betydande tillkommande voly- mer av förnybara drivmedel och mellanprodukter. En konsekvens av detta tros bli att tillkommande produktion byggs i större skala, samt att mindre verksamheter inte ges möjlighet till stöd. En teknik som enskilt 
  
 204 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 har en lägre årlig produktionskapacitet ges möjlighet till stöd förut- satt att investeringen omfattar flera anläggningar med sådan teknik. 
  
 7.6.5Offentlig sektor 
  
 Den huvudsakliga konsekvensen för staten är de direkta kostnaderna för utbetalning av intäktsgarantier, vilka berörs i avsnitt 7.3. För staten bedöms det vara en fördel med ett styrmedel där stöd betalas ut efter leverans. Det minskar risken för felaktiga utbetalningar och krav på återbetalning. Även att intäktsgarantier utbetalas i relation till ett referenspris minskar risken för att staten överkompenserar stöd- mottagaren. 
  
 Offentlig sektor i övrigt berörs främst i form av nya arbetsupp- gifter för den myndighet som föreslås administrera styrmedlet. Med ansvaret tillkommer uppgifter såsom att planera, genomföra och följa upp den föreslagna intäktsgarantier. Utredningen föreslår Energimyn- digheten som ansvarig myndighet. Energimyndigheten har i dag ett liknande uppdrag om stödet för  
 bio-CCS.15 
  Därmed har myndig- heten redan kompetens i förfarandet, och den erfarenheten innebär en lägre administrativ kostnad jämfört med om en annan myndighet skulle tilldelas uppdraget. 
  
 Flera olika kompetenser kommer att behövas för att implemen- tera styrmedlet i praktiken, kommunicera med aktörer och genom- föra konkurrensutsatta anbudsförfaranden. Utredningens bedömning är att kostnaderna för att administrera styrmedlet kommer att vara fyra miljoner kronor per år de första fem åren, för att sedan minska till tre miljoner kronor per år resterande tid. 
  
 Därtill föreslås annan myndighet, exempelvis Tillväxtverket eller Tillväxtanalys, genomföra kontinuerliga uppföljningar och utvärderingar vart tredje år under de år som styrmedlet är aktivt. Dessa kostnader bedöms uppgå till 0,5 miljoner kronor per år och inryms i ovanstå- ende uppskattningar om administrativa kostnader. Energimyndigheten föreslås ersätta relevant myndighet för deras kostnader i samband med utvärderingarna. 
  
 Annan påverkan på offentlig sektor kan vara att skatteintäkter kan komma att öka, om sysselsättning och företagsvinster ökar. 
  
 15Energimyndigheten, 2022c. 
  
 205 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 7.6.6Klimat och miljö 
  
 Klimatförändringarna är en stor utmaning och kräver en genom- gripande omställning av samhället. Riksdagen har antagit mål om att inga nettoutsläpp av växthusgaser ska ske till atmosfären efter 2045, och antagit delmål till 2030 respektive 2040, exempelvis mål för trans- portsektorn om att minska utsläppen med 70 procent till 2030. Där- utöver har Sverige åtaganden inom EU och inom ramen för FN:s Klimatkonvention, inklusive Parisavtalet. Om dessa mål och åtagan- den ska nås, behöver utsläppen minskas väsentligt. Utöver effektivi- seringar och ytterligare elektrifiering, behöver fossilbaserade råvaror ersättas med förnybara råvaror, både vad gäller framställning av fasta material som till exempel förpackningar, textil och plaster, men även flytande material såsom exempelvis kemikalier och drivmedel. Utred- ningens förslag kan bidra till minskade utsläpp av fossila växthus- gaser genom att förnybara drivmedel från nya tekniker ersätter fossila drivmedel inom exempelvis vägtrafik, sjöfart och flyg. I utredningens förslag styrs inte slutanvändningen av framställda produkter, vilket innebär att även andra sektorer har möjlighet att nyttja styrmedlet. 
  
 Klimat 
  
 Utredningens direktiv anger att ett nytt produktionsstöd ska bidra till flera viktiga samhällsmål; klimat- och energimål, näringspolitiska mål, samt stärkt försörjningstrygghet. Vilken klimatnytta styrmedlet kan bidra med beror bland annat på hur stora volymer som beviljas intäktsgarantier, hur stor volym av förnybara drivmedel som når den inhemska marknaden, samt vilka fossila komponenter som ersätts. 
  
 Utredningens förslag är en form av produktionsstöd, ett utbuds- baserat styrmedel som ska främja att förnybart drivmedel produceras i Sverige med ökad andel inhemska råvaror. Styrmedlet styr inte var slutanvändningen sker, vilket innebär att det potentiellt kan resul- tera i att framställda produkter används i en annan sektor eller säljs på en exportmarknad, och därmed bidrar till minskade utsläpp på ett brett plan. 
  
 206 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 Det har ingen betydelse för de  
 EU-gemensamma 
  klimatmålen om drivmedel som beviljats intäktsgarantier används i Sverige eller i ett annat  
 EU-land, 
  men för Sveriges nationella klimatmål har det bety- delse för i hur stor utsträckning som styrmedlet direkt bidrar till måluppfyllnad.16 För att främja att dessa drivmedelsvolymer används i Sverige kan ett produktionsstöd, såsom intäktsgarantier, behöva kompletteras med ett efterfrågebaserat styrmedel, exempelvis en diffe- rentiering i skatt mellan fossila och förnybara drivmedel eller någon form av kvot- eller reduktionsplikt (se avsnitt 5.7). 
  
 För de övriga två målen som styrmedlet ska bidra till – närings- politiska mål och mål om försörjningstrygghet – är det viktigast var produktionen sker. Men utifrån att styrmedlet ska bidra till alla tre målen bedömer utredningen att det också behöver finnas ett efter- frågebaserat styrmedel, på nationell nivå eller inom EU. 
  
 I avsnitt 7.3 presenteras ett scenario för vilken tillkommande pro- duktion som kan förväntas genom styrmedlet. Figur 7.4 visar hur den förväntade produktionen bidrar till minskade koldioxidutsläpp, ackumulerat under tidsperioden för styrmedlet, jämfört med en an- vändning av fossila bränslen i transportsektorn ur ett livscykelper- spektiv. 
  
 För att uppskatta värdet av samhällsnyttor som minskade utsläpp av växthusgaser bidrar med kan man utgå från koldioxidskatten.17 År 2023 är koldioxidskatten 1,33 kronor/kg koldioxid. Det innebär att om den uppskattade mängden producerat förnybara drivmedel når Sveriges transportsektor blir den totala utsläppsminskningen ungefär 110 miljoner ton koldioxid under styrmedlets existens (se figur 7.4) vilket motsvarar ett värde på nästan 150 miljarder kronor. 
  
 16Miljömålsberedningen har föreslagit att om konsumtionsbaserade mål ska införas bör de kompletteras med mål för exportens klimatnytta. Om riksdagen beslutar om sådana mål kan drivmedel som säljs på en exportmarknad bidra till dessa nya nationella klimatmål. 
  
 17Peck, 2017. 
  
 207 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 Figur 7.4 Ackumulerad totala utsläppsminskningar jämfört med användning av fossila drivmedel under styrmedlets existens, beräknat ur ett livscykelperspektiv 
  
 Miljoner ton CO2 
  
 120 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 Källa: Egen bearbetning. Se bilaga 4. 
  
 Styrmedlet bedöms inte kunna påverka det svenska transportmålet till 2030 i någon större omfattning, då endast begränsade volymer som beviljats intäktsgarantier hinner produceras till 2030. Däremot kan styrmedlet bidra till målet om nettonollutsläpp till 2045, då Sveriges territoriella utsläpp av växthusgaser ska ha minskat med 85 procent jämfört med 1990 års nivå på 71,4 miljoner ton koldioxid.18 För att uppfylla detta mål behöver utsläppen från transportsektorn i stort sett helt försvinna, det vill säga fossila drivmedel kan inte användas i någon större omfattning. Enligt en promemoria från Trafikverket publicerad 2023 kan det behöva användas upp till 20 TWh förnybara drivmedel för att uppnå nollutsläpp 2045 från vägtrafik.19 Därtill kommer behov av förnybara drivmedel för att minska utsläpp inom andra delar av transportsektorn såsom flyg och sjöfart, samt ökad 
  
 18Naturvårdsverket, 2022b. 
  
 19Trafikverket, 2023. 
  
 208 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 användning av mellanprodukter för andra ändamål såsom råvara i tillverkningsindustri samt som bränsle för kraftvärmeproduktion. Utredningens förslag om tillkommande produktion av förnybara flyt- ande drivmedel och mellanprodukter om 20 TWh (uppskattningsvis 16 TWh biobaserat respektive 4 TWh elbaserat) som uppskattas kunna beviljas intäktsgarantier, kan innebära ett bidrag till den totala måluppfyllnaden om 6,5 miljoner ton koldioxidekvivalenter i årliga utsläppsminskningar under förutsättning att volymerna används i Sverige. Uppskattningen utgår från att produkter används inom väg- trafik och kan avvika uppåt eller nedåt. 
  
 Elektrobränslen 
  
 I direktiven framgår att utredningen kan inkludera biogen koldioxid från industriprocesser och el, så kallade elektrobränslen, i förslag till nytt styrmedel. Utredningen föreslår därför att elektrobränslen till- verkade av koldioxid och el som uppfyller hållbarhetskriterier enligt förnybartdirektivet kan erhålla intäktsgarantier. Syftet är att gynna innovation och teknikutveckling av en bredare råvarubas för produk- tion av drivmedel, till exempelvis flyg och sjöfart. Stöd till elektro- bränslen riskerar dock, enligt utredningens beräkningar, att bli cirka tre gånger högre för staten per mängd drivmedel jämfört med om stöd bara skulle ges till biodrivmedel. Det främsta skälet är de högre produktionskostnader som är förknippade med att producera elektro- bränslen. 
  
 Det innebär att produktion av elektrobränslen som en ren klimat- åtgärd blir mer kostsam. Å andra sidan finns förslag om  
 EU-gemen- 
  samma mål inom flyg och sjöfart (se avsnitt 2.2.2) vilket kommer kräva förnybara drivmedel även inom dessa sektorer. För att säker- ställa att dessa sektorer når sina mål behöver nya drivmedel, som inte enbart är beroende av biomassa, att utvecklas. Flygbranschen har i sin färdplan för fossilfri konkurrenskraft satt mål för fossilfritt in- rikesflyg 2030 och fossilfritt flyg både in- och utrikes 2045, och att dessa mål kan nås med hjälp av en kombination av effektiviseringar, elektrifiering, samt fossilfria flytande drivmedel.20 Utmaningarna enligt flygbranschens färdplan är bland annat att det saknas stöd- system för investeringar i flygbränsleproduktion, och att det krävs 
  
 20Föreningen Svenskt flyg, 2018. 
  
 209 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 affärsutveckling och nya samarbeten. Färdplanen anger exempelvis att det krävs att finansiella mekanismer finns på plats för att minska risken för tidiga investeringar. 
  
 Det danska Klimarådet presenterade i februari 2023 sin senaste lägesrapport för Danmarks nationella klimatmål och internationella åtaganden. En av Klimarådets slutsatser för att målen ska kunna nås är att en satsning på fossilfria elektrobränslen är nödvändig, i de fall som en direkt elektrifiering inte kan göras.21 Då Sverige har goda förutsättningar för att producera elektrobränslen talar det för att ett produktionsstöd kan vara lämpligt i en inledande fas. När produk- tionen har effektiviserats och kostnaderna har sjunkit bör ett stöd till elektrobränslen fasas ut. 
  
 Miljö 
  
 För att nå nationella klimatmål har flera tidigare utredningar pekat på att det i transportsektorn behövs en kombination av elektrifiering, effektiviseringar, samt förnybara drivmedel. Alla dessa åtgärder har potential att bidra till målen, men har också flera utmaningar. För förnybara drivmedel gäller det bland annat vilka råvaror som an- vänds. För att inte påverka andra miljömål negativt bör därför rest- produkter användas för produktion av förnybara drivmedel. Men även restprodukter kan ge upphov till miljöproblem, varför EU har be- slutat om hållbarhetskriterier för förnybar energi. Utredningen före- slår därför att enbart de råvaror som är listade i förnybartdirektivets bilaga 9 del A, samt elektricitet och koldioxid, är tillåtna för att er- hålla intäktsgarantier. Dessa råvaror är i huvudsak restprodukter från skogs- och jordbruk, samt fiskerinäringar och vattenbruk, och god- kända att användas inom EU. Som tidigare nämnts har utredningen inte gjort några nya beräkningar vad gäller tillgången på biomassa, utan har utgått från tidigare beräkningar från forskare och expert- myndigheter.22 Enligt dessa bedömningar finns möjligheten att an- vända mer restprodukter från de gröna näringarna utan negativ in- verkan på miljön, givet att myndigheternas riktlinjer för uttag följs. 
  
 Exempelvis anger Skogsstyrelsen att det är möjligt att öka uttaget av grenar och toppar (grot) i samband med avverkningar utan att det 
  
 21Klimarådet, 2023. 
  
 22Exempelvis Energimyndigheten 2021a. 
  
 210 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 ger negativa ekologiska konsekvenser, under förutsättning att Skogs- styrelsen riktlinjer för  
 grot-uttag 
  följs, inklusive återföring av närings- ämnen vid behov. Det bör poängteras att dagens tillvaratagande av grot från avverkningar endast är en liten del av uppskattad potential. I Skogsstyrelsens senaste syntesrapport, SKA 2223, framgår att den årliga faktiska användningen av grot under perioden  
 2016–2020 
  upp- gick till knappt 9 TWh, medan den årliga potentialen  
 2024–2035 
  ligger på 40 TWh i scenariot ”Dagens potential”. Minskad avverk- ning skulle minska potentialen något men inte ändra förutsättning- arna för att ta ut grot, mer än marginellt. 
  
 Utredningen bedömer att förslaget om intäktsgarantier för förny- bara drivmedel, eller mellanprodukter, inte kommer att påverka hur  
 jord-, 
  skogs- eller vattenbruk bedrivs. Förslaget bedöms därmed inte medföra några betydande negativa effekter på naturmiljön eller bio- logisk mångfald jämfört med tillståndet i dag. Förslaget innebär att restprodukter som i dagsläget inte används för drivmedelsproduktion, eller enbart används i begränsad utsträckning, tas i anspråk. Hur mycket restprodukter som finns tillgängligt beror på efterfrågan på skogs- och jordbrukets huvudprodukter, samt hur tillverknings- processerna för dessa produkter sker. Därmed styrs utbudet av rest- produkten av marknadspris och efterfrågan på huvudprodukterna från skogs- och jordbruket. En omfattande förändring av dagens  
 skogs-, 
  jord, eller vattenbruk kan både öka och minska tillgången på restströmmar av biomassa, men utredningen har inte analyserat ett sådant scenario. 
  
 Ett uppförande av en ny eller en utökad produktionsanläggning för flytande förnybara drivmedel eller mellanprodukter kan påverka närmiljön. Dessa anläggningar är dock tillståndspliktiga verksamheter, och deras eventuella påverkan på miljön beror på lokala förutsättningar vilket bedöms och hanteras i varje enskilt fall i tillståndsprocessen. 
  
 7.6.7Tillväxt och sysselsättning 
  
 Utöver klimat- och energimål ska det föreslagna styrmedlet för pro- duktion av flytande förnybara drivmedel och mellanprodukter bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. 
  
 23Skogsstyrelsen, 2022. 
  
 211 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 En ökad industriell produktion av förnybara drivmedel i Sverige kan ha en påverkan på tillväxt och sysselsättning på liknande sätt som en expansion av annan tillverkningsindustri och näringsverk- samhet. Innovativa, expansiva och lönsamma företag är positivt för ett samhälle genom att de kan skapa förutsättningar för stärkt syssel- sättning och kan ge ökade skatteintäkter både lokalt och nationellt. En ökad produktion av förnybara flytande drivmedel i Sverige be- döms kunna skapa positiva effekter på tillväxt och sysselsättning, men det är svårt att avgöra huruvida en sådan satsning skapar större värden än en motsvarande satsning i en annan värdekedja. 
  
 Den starka urbaniseringstrenden de senaste decennierna har på- verkat möjligheterna att leva och bo på landsbygden negativt, vilket kan leda till minskat skatteunderlag och därmed risk för sämre offentlig service i landsbygdskommuner. Det föreslagna styrmedlet har potential att bidra till tillväxt och stärkt sysselsättning, i synnerhet på landsbyg- den, då det främst är företag och industrier på landsbygden och mindre orter som förväntas leverera råvaran för tillkommande produktion. 
  
 Beräkningar och bedömningar av möjlig tillväxtpotential genom styrmedlet kopplas till den målbild för mängden förnybara drivmedel som förslaget förväntas leda till. För att mäta effekter på tillväxt och sysselsättning behöver ofta flera antaganden göras, vilket innebär svårigheter att leda i bevis att det är den aktuella interventionen som orsakat en viss förändring. För att kunna göra en trovärdig effekt- mätning är det önskvärt att göra ett kontrafaktiskt scenario, vilket sällan är möjligt att genomföra. Det finns tidigare studier som ana- lyserat effekt på tillväxt och sysselsättning, bland annat för biodriv- medel. Utredningen har presenterat exempel i avsnitt 2.2.4. Om man utgår från 1) att styrmedlet leder till de uppskattade målet om 20 TWh tillkommande produktion av flytande förnybara drivmedel och mellan- produkter, och 2) att de presenterade totala sysselsättningseffekt- erna24 för exemplet etanol är relevanta i den här kontexten25, skulle det innebära totalt tillkommande direkt, indirekt och inducerad syssel- sättning på omkring 5 000 till 22 000 helårssysselsättningar. Därtill skulle det potentiellt kunna bidra med en ökning av BNP med 15 och 
  
 24Totala sysselsättningseffekter består av antalet direkta, indirekta och inducerade effekter på sysselsättningen. Indirekta effekter är de sysselsättningseffekter som sker i industrier inom biodrivmedelsvärdekedjan. Inducerade effekter är påverkan på sysselsättningen i stort på grund av exempelvis hushållens ökade konsumtion. Källa: Peck, 2017. 
  
 25Den minsta totala sysselsättningseffekten fanns för etanol, således används den uppskattningen av försiktighetsskäl. 
  
 212 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 30 miljarder kronor. Dessa siffror är troligtvis i överkant, eftersom de bland annat bygger på underlag som förutsätter tillkomst av nya anläggningar. Det är möjligt att styrmedlet också innebär investe- ringar i utbyggnad av befintliga anläggningar, vilket sannolikt gör att sysselsättningseffekten inte blir lika stor. 
  
 Det är dock viktigt att notera att företag som producerar förny- bara drivmedel oftast efterfrågar specialiserad kompetens som även efterfrågas av andra sektorer. Det innebär att det kan uppstå en situa- tion där det råder en brist på arbetskraft, vilket kan påverka syssel- sättningseffekten. 
  
 Syftet med all statlig intervenering på en marknad är att korrigera för ett marknadsmisslyckande. Även om ändamålet är att ändra mark- nadsimperfektioner, finns det en risk att det uppstår en snedvridning av konkurrensen, så även med detta förslag på styrmedel (se av- snitt 7.6.4). Utredningens bedömning är dock att förslaget på en övergripande nivå bidrar till en stärkt konkurrenskraft. 
  
 7.6.8Försörjningstrygghet 
  
 Coronapandemin och det försämrade säkerhetspolitiska läget har inne- burit ett större och tydligare fokus på Sveriges försörjningsförmåga. Genom att använda inhemska råvaror och ha en inhemsk produktion i större utsträckning än i dag kan samhällets sårbarhet minska. I av- snitt 2.2.4 och 4.2 beskrivs hur ökad produktion av flytande förny- bara drivmedel och mellanprodukter kan påverka försörjningstrygg- heten av framför allt drivmedel. I avsnitt 2.3 presenteras även en vision för hur försörjningstryggheten kring drivmedel kan se ut 2045. In- hemsk produktion av förnybara drivmedel är särskilt viktigt i hän- delse av omvärldsfaktorer som begränsar möjligheten till import av drivmedel i allmänhet och förnybara drivmedel i synnerhet. En ökad inhemsk produktion och lagring av förnybara drivmedel skulle där- för vara positivt – det stärker Sveriges övergripande beredskap på flera sätt; dels genom att ha beredskapslagret både i slutprodukten och själva råvaran, dels genom att decentralisera energiproduktionen. 
  
 Styrmedlet bedöms således bidra till en ökad diversifiering avse- ende försörjningskedjor och råvaror för framställning av drivmedel. Flera anläggningar innebär en större risk för störning i någon av 
  
 213 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 dem, men diversifieringen leder till att en eventuell störning får en mindre påverkan på den totala försörjningen. 
  
 På kort sikt skulle vissa temporära störningar i beredskapen kunna ske, eftersom försörjningskedjorna inte hunnit anpassa sig till en högre andel förnybara drivmedel. På längre sikt däremot anses beredskapen öka i takt med en ökad nyttjandegrad av inhemska råvaror och en ökad inhemsk produktion. Det innebär också att det blir svårare för en aktör att slå ut Sveriges energiförsörjning. 
  
 Det finns således många sätt som styrmedlet skulle kunna bidra till stärkt försörjningstrygghet, och att kvantifiera den eventuella nyttan av styrmedlet utifrån ett försörjningsperspektiv blir därmed svår att bedöma. Peck har gjort en värdering av energisäkerhet, där värdet av inhemsk biodrivmedelsproduktion uppskattas vara 15 kro- nor/MWh.26 Om värderingen stämmer skulle det i sådana fall inne- bära att styrmedlet kan bidra med stärkt energisäkerhet som mot- svarar ett värde på cirka 300 miljoner kronor årligen. 
  
 7.6.9Konsekvenser kring inhemsk råvara 
  
 I direktivet framgår att utredaren ska, om lämpligt, föreslå åtgärder som främjar effektiv produktion av flytande förnybara drivmedel baserat på inhemska råvaror. Utredningen bedömer att det inte är möjligt att avgränsa ett styrmedel som enbart riktar sig mot in- hemska råvaror. Sverige är en stark förespråkare av frihandel och att varor och tjänster ska kunna strömma fritt mellan länder och regio- ner, med så få hinder som möjligt. Att begränsa ett statligt styrmedel till att enbart gälla inhemska råvaror är därmed inte lämpligt. Utred- ningen bedömer dessutom att en sådan begränsning riskerar att stå i strid med EU:s inre marknad och med WTO:s regelverk. 
  
 Utredningen har föreslagit att de råvaror som är listade i bilaga 9 del A i förnybartdirektivet samt koldioxid och elektricitet utgör en lämplig avgränsning för vilka råvaror som får användas inom det före- slagna styrmedlet. Det kan potentiellt innebära att statligt stöd ges till produktion som baseras på råvaror som är importerade till Sverige. Det är svårt att bedöma hur stor risken för råvaruimport är, men det är generellt kostsamt att transportera råvaror, vilket borde främja produktion av flytande förnybara drivmedel från de restprodukter 
  
 26Peck, 2017. 
  
 214 
  
 SOU 2023:15 
  
 Konsekvensanalys 
  
 som uppstår i Sverige. Det föreslagna styrmedlet riktar sig mot pro- duktion med ny teknik och nya råvaror, vilket gör det sannolikt att inhemska restströmmar kommer att användas i större utsträckning. När det gäller elektrobränslen är det stor sannolikhet att råvaran i form av elektricitet och koldioxid kommer vara inhemsk. Den finan- siella ersättningen kan därutöver bara utbetalas till anläggningar som är uppförda i Sverige, med svenskt miljötillstånd och till företag som har ett svenskt organisationsnummer och ett hållbarhetsbesked ut- färdat av en svensk myndighet. 
  
 Utredningen bedömer därmed att det föreslagna styrmedlet har potential att främja användning av inhemsk råvara på det sätt som direktiven anger. 
  
 7.6.10Konsekvenser kring slutanvändning 
  
 Det föreslagna styrmedlet begränsar inte slutanvändningen av produk- ter som beviljas intäktsgarantier. Det främsta skälet till ett sådant för- farande är att det minskar risken för snedvridning av konkurrensen mellan sektorer. Styrmedlet sätter inte heller några begränsningar gäll- ande var den färdiga produkten används; i Sverige eller om den ex- porteras. 
  
 Sverige är starkt exportberoende, och vårt välstånd och välfärd bygger på att industri- och tjänsteföretag har betydande handel med andra länder. En alltför hög import- eller exportandel inom vissa sektorer kan dock innebära högre risk vad gäller försörjningstrygg- heten. Under coronapandemin blev det tydligt hur sårbart Sverige är när globala handelskedjor störs, och det finns därför skäl att säker- ställa att viss produktion sker inom landets gränser, i synnerhet för samhällskritiska produkter. 
  
 När det gäller drivmedel har Sverige ett stort importberoende, men elektrifieringen av fordonsflottan samt ökad användning av förny- bara drivmedel kan minska beroendet av importerade drivmedel. Inhemsk produktion av förnybara drivmedel kan också bidra till minskad sårbarhet, vilket MSB, FOI med flera har lyft fram (se av- snitt 2.2.4). Det finns dock inga garantier för att den slutprodukt som fått intäktsgarantier säljs på en svensk marknad. Om en betydande andel av den tillkommande produktionen exporteras kommer inte Sveriges importberoende att minska i något större hänseende. Men 
  
 215 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2023:15 
  
 utredningen finner ingen anledning, eller ser någon möjlighet, till att begränsa handeln med den färdiga produkten som fått stöd genom det föreslagna styrmedlet. 
  
 EU:s klimatpolitik har stor påverkan på Sverige och styr den natio- nella klimatpolitiken i hög grad, både vad gäller ambitionsnivå, vilka utsläpp som ingår, samt hur dessa utsläpp ska beräknas. Ett alltför omfattande styrmedel för produktion av förnybara drivmedel och mellanprodukter skulle kunna medföra att Sverige subventionerar andra länders klimatomställning om slutprodukterna hamnar utan- för den svenska marknaden i stor utsträckning. Ett exempel på en sådan situation är Tysklands omfattande subventioner av installation av solceller. Det stödet har varit viktigt för att sänka kostnaderna för solceller under  
 2010-talet 
  och har lett till en omfattande utbyggnad i Tyskland. Men det tyska stödet har också inneburit att utbyggnad har skett i många andra länder, som därmed har dragit nytta av de lägre priserna som Tysklands initiala subventioner skapat. Därutöver har varken Tyskland eller andra länder i EU erhållit någon större nytta av stödet i form av nya industrisatsningar, då produktionen av solceller framför allt skett i Kina. Tyska skattebetalare kan därmed sägas ha gynnat kinesisk industriproduktion och säkerställt lägre priser för solceller för konsumenter i hela Europa, inte bara i Tyskland. 
  
 Utredningen bedömer inte att det föreslagna styrmedlet är så om- fattande att det skulle riskera att subventionera andra länders klimat- omställning. Styrmedlet föreslås vara begränsat i tid och omfattning, och det förväntas finnas en efterfrågan på förnybara drivmedel i Sverige inom hela transportsektorn, bland annat vägtrafik, sjöfart och flyg, under kommande decennier. Men det föreslagna styrmedlet kan behöva kompletteras med ett efterfrågebaserat styrmedel för att säkerställa att det utöver tillväxtmål och stärkt försörjningstrygghet bidrar till de svenska klimatmålen. 
  
 7.6.11Andra möjliga konsekvenser 
  
 Utredningen anser inte att förslaget har negativa konsekvenser för civilsamhället utöver de som kan hänvisas till tillväxt, sysselsättning och försörjningstrygghet. Förslaget bedöms inte heller ha negativa hälsomässiga konsekvenser, eller negativa konsekvenser för jämställd- het mellan män och kvinnor, eller för förutsättningarna att nå de in- tegrationspolitiska målsättningarna. 
  
 216 
  
 Referenser 
  
 Propositioner, promemorior, skrivelser 
  
 Prop. 2008/09:163. En sammanhållen klimat- och energipolitik 
  
 –Energi, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301. 
  
 Prop. 2014/15:1. Budgetproposition 2014, UO 24, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68. 
  
 Prop. 2014/15:1. Budgetproposition 2014, UO 6, bet. 2014/15:FöU1, rskr. 2014/15:63. 
  
 Prop. 2015/16:1. Budgetproposition 2015, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51. 
  
 Prop. 2016/17:179. Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017, bet. 2016/17:NU20, rskr. 2016/17:330. 
  
 Prop. 2017/18:228. Energipolitikens inriktning, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411. 
  
 Prop. 2019/20: 188. Sveriges genomförande av Agenda 2030, bet. 2020/21:FiU28, rskr. Oconnell. 
  
 Prop. 2019/20:65. En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan. 
  
 Prop. 2019/20:1. Budgetproposition 2020. Utgiftsområde 19. bet. 2019/20:NU2, rskr. 2019/20:113. 
  
 Prop. 2020/21:30. Totalförsvaret  
 2021–2025, 
  bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:135. 
  
 Prop. 2022/23:1. Budgetproposition 2023. 
  
 Ds 2018:38. Anpassad miljöprövning för en grön omställning. 
  
 Faktapromemoria 2019/20: FPM4. EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 (COM(2020)0380). 
  
 Faktapromemoria 2020/21: FPM145. En ny  
 EU-skogsstrategi 
  för 2030 (COM(2021) 572). 
  
 217 
  
 Referenser 
  
 SOU 2023:15 
  
 Faktapromemoria 2021/22: FPM114. Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om restaurering av natur (COM(2022) 304). 
  
 Regeringens skrivelse 2020/21:133. Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet  
 2021–2030, 
  bet. 2020/21:NU24, rskr. 2020/21:337. 
  
 Regeringens skrivelse 2021/22:247. Sveriges genomförande av Agenda 2030, bet. 2022/23:FiU7, rskr. 2022/23:31. 
  
 Regeringsförklaringen 2022. https://www.regeringen.se/4ae1e1/contentassets/d6ad6308cc98  
 4aa1903d9a542ce1421c/regeringsforklaringen-2022.pdf 
  (Hämtad  
 2022-12-27). 
  
 SOU och pågående utredningar 
  
 SOU 2019:11. Biojet för flyget. 
  
 SOU 2019:30. Moderna tillståndsprocesser för elnät. SOU 2019:63. Mer biogas! För ett hållbart Sverige. SOU 2020:4. Vägen till en klimatpositiv framtid. 
  
 SOU 2021:48. I en värld som ställer om – Sverige utan fossila drivmedel 2040. 
  
 SOU 2022:21. Rätt för klimatet. 
  
 SOU 2022:33. Om prövning och omprövning – en del av den gröna omställningen. 
  
 SOU 2022:56. En tryggad försörjning av metaller och mineral. 
  
 Ju 2021:10. Utredningen om nationell samordning av försörjnings- beredskapen. Dir. 2021:65. 
  
 N 2022:02. En ny livsmedelsberedskap. Dir. 2022:33. 
  
 N 2022:08. Ökad försörjningsberedskap för varor och tjänster från industrin. Dir. 2022:72. 
  
 218 
  
 SOU 2023:15 
  
 Referenser 
  
 Artiklar och publikationer 
  
 Almi, 2022. Våra tjänster. https://www.almi.se/vara-  
 tjanster/tjanster/lan-och-ovrig- 
  finansiering/?gclid=EAIaIQobChMIzvDfrZeK_AIVVp_VCh0 SagVpEAAYASACEgJe5PD_BwE (Hämtad  
 2022-12-21). 
  
 Bioenergitidningen, 2022. Kraftigt ökad utbyggnad för produktion av biodrivmedel 2023 och 2024.  
 https://bioenergitidningen.se/kraftigt-okad-utbyggnad-for- 
  
 produktion-av-biodrivmedel-2023-och-2024/ 
  
 (Hämtad  
 2022-12-27). 
  
 Bradford, S., Francis, Yang, Zamora, Pierce, Hicks, Jenkins, Bush, Shannon, Skinner, M., Woods, Bailey, Mayer, E.,  Taljegård, M., 2022. Review of electrofuel feasibility – Prospects for road, Sosa, and air transport. Progress in Energy, 4(4), (042007). 
  
 Department for Business, Energy  Industrial Strategy, 2023. Policy Paper – Contracts for Difference.  
 https://www.gov.uk/government/publications/contracts-for- 
  
 difference/contract-for-difference 
  (Hämtad  
 2023-02-09). 
  
 Energimyndigheten, 2014. Teknologiska innovationssystem inom energiområdet: En praktisk vägledning till identifiering av system- svagheter som motiverar särskilda politiska åtaganden. ER 2014:23. 
  
 Energimyndigheten, 2021a. Styrmedel för nya biodrivmedel – Behov och utformning av styrmedel för att främja produktion av biodriv- medel med nya tekniker. ER 2021:22. 
  
 Energimyndigheten, 2021b. Första, andra, tredje … – Förslag på utformning av ett stödsystem för  
 bio-CCS. 
  ER 2021:31. 
  
 Energimyndigheten, 2021c. Scenarier över Sveriges energisystem 2020. ER 2021:6. 
  
 Energimyndigheten, 2022a. Drivmedel 2021. ER 2022:08. 
  
 Energimyndigheten, 2022b. Kontrollstation för reduktionsplikten 2022 
  
 –Delrapport 1 av 2. ER 2022:07. 
  
 Energimyndigheten, 2022c. Statligt stöd för  
 bio-CCS. 
  
 https://www.energimyndigheten.se/klimat--miljo/ccs/statligt- 
  
 stod-for-bio-ccs/ 
  (Hämtad  
 2022-12-27). 
  
 219 
  
 Referenser 
  
 SOU 2023:15 
  
 Energimyndigheten, 2023. Läget på energimarknaderna – Biodriv- medel och fasta biobränslen, januari, 2023. https://www.energimyndigheten.se/49021b/globalassets/om-  
 oss/lagesrapporter/biobransle/2023/laget-pa- 
  
 energimarknaderna-for-biodrivmedel-och-fasta-biobranslen- 
  
 januari-2023.pdf 
  (Hämtad  
 2023-02-16). 
  
 FOI, 2021. Energikällor, framdrivning och klimatneutralitet 
  
 –Frågeställningar för Försvarsmaktens framtida flygsystem 2045. 
  
 Furusjö, E. och Porter, Yang, 2021. Förnybar bensin – En kunskaps- sammanställning. f3:s rapportserie, publ.nr f3 01:2021. 
  
 Föreningen Svenskt flyg, 2018. Färdplan för fossilfri konkurrenskraft 
  
 –Flygbranschen. 
  
 IEABioenergy, 2020. Advanced Biofuels – Potential for Cost Reduction. Task 41, 2020:01. 
  
 Francis, J. m.fl., 2018. Styrmedel för framtidens bioraffinaderier: En Innovationspolitisk analys av styrmedelsmixen i utvalda länder. Rapport nr 2018:10, f3 Svenskt kunskapscentrum för förnybara transportbränslen. 
  
 Golden, Johnson, N., 2017. Synergier överallt? Om klimat- politikens dolda vinster och andra samhällsprojekts samhällsnytta. 2050 – Fast Forward to a Greener Future. 
  
 Klimarådet, 2023. Statusrapport 2023. Danmarks nationale klimamål og internationale forpligtelser. 
  
 Kommerskollegium, 2023. WTO – detta är de centrala principer som styr världshandeln. https://www.kommerskollegium.se/om-  
 handel/internationell-handel-och-handelspolitik/centrala- 
  
 organisationer-i-handelspolitiken/wto/centrala-principer-i- 
  WTO/ (Hämtad  
 2023-01-17). 
  
 Konjunkturinstitutet, 2015. Miljö, ekonomi och politik 2015. 
  
 Rodriguez, Å. 2022. Ett samhällsekonomiskt perspektiv på hinder för näringslivets klimatomställning. En underlagsrapport till Tillväxt- analys. 
  
 MSB, 2019. Rätt person på rätt plats – kommuner. Vägledning för krigsorganisation och krigsplacering. MSB1400. 
  
 MSB, 2020. Juridisk vägledning – Kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser. PM  
 2020-02881. 
  
 220 
  
 SOU 2023:15 
  
 Referenser 
  
 MSB, 2022a. Civilt försvar mot 2030 – ett totalförsvar i balans. Alvarado. 
  
 MSB, 2022b. Strukturreform av krisberedskap och civilt försvar. www.msb.se/strukturreform (Hämtad  
 2022-12-27). 
  
 Naturvårdsverket, 2022a. Uppdrag att samla in och analysera statistik för miljötillståndsprövningen för år 2021. https://www.naturvardsverket.se/om- oss/regeringsuppdrag/slutredovisade-  
 regeringsuppdrag/uppdrag-att-samla-in-och-analysera-statistik- 
  
 for-miljotillstandsprovningen-for-ar-2021/ 
  (Hämtad  
 2022-12-27). 
  
 Naturvårdsverket, 2022b. Naturvårdsverkets underlag till klimatredovisning enligt klimatlagen.  
 NV-08742-21. 
  
 OECD-FAO, 
  2022. Agricultural Outlook  
 2022–2031. 
  
 Peck, Chavez, 2017.  
 Socio-economic 
  metrics for transport biofuels. Report No 2017:09, f3 The Swedish Knowledge Centre for Renewable Transportation Fuels, Sweden. 
  
 Riksgälden, 2022a. Kreditgarantier för gröna investeringar.  
 https://www.riksgalden.se/sv/var-verksamhet/garantier-och- 
  
 lan/grona-kreditgarantier/ 
  (Hämtad  
 2022-12-12). 
  
 Riksgälden, 2022b. Riksgälden har beslutat om den första gröna kreditgarantin.  
 https://www.riksgalden.se/sv/press-och- 
  
 publicerat/pressmeddelanden-och- 
  
 nyheter/pressmeddelanden/20223/riksgalden-har-beslutat-om- 
  
 den-forsta-grona-kreditgarantin/ 
  (Hämtad  
 2022-12-27). 
  
 SCB, 2022. Agenda 2030. https://www.scb.se/hitta-  
 statistik/temaomraden/agenda-2030/ 
  (Hämtad  
 2023-12-27). 
  
 SEK, 2022. Gröna lån.  
 https://www.sek.se/product/grona-lan/ 
  (Hämtad  
 2022-12-12). 
  
 Skogsstyrelsen, 2022. Skogliga konsekvensanalyser 2022 
  
 –syntesrapport. Rapport 2022/11. Ayers. 2019. Branschfakta 2018. 
  
 Svensk kollektivtrafik, 2023.  
 FRIDA-databasen. 
  https://frida.port.se/hemsidan/default.cfm (Hämtad  
 2023-02-02). 
  
 Tillväxtanalys, 2018. Statens roll vid grön omställning genom aktiv industripolitik. PM 2018:10. 
  
 221 
  
 Referenser 
  
 SOU 2023:15 
  
 Tillväxtverket, 2023. Handledning för konsekvensutredning. https://tillvaxtverket.se/amnesomraden/forenkling/handledning  
 -for-konsekvensutredning.html 
  (Hämtad  
 2023-01-15). 
  
 Trafikanalys, 2020. Vägfordonsflottans utveckling till år 2030. PM 2020:7. 
  
 Trafikanalys, 2022. Effekter för totalförsvaret av klimatstyrmedel för transportsektorn. En underlagsrapport till Webster, juli 2022. 
  
 Trafikverket, 2023. Vägtrafikens utsläpp 2022. TRV 2023/22533. 
  
 WIPO, 2021. Global Innovation Index 2021: Tracking Innovation through the  
 COVID-19 
  Crisis. Geneva: World Intellectual Property Organization. 
  
 EU-rättsakter, 
  förslag och beslut 
  
 EU, 1998. Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG. 
  
 EU, 2018. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. L 328/82. 
  
 EU, 2021. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) Official Journal L 243,  
 1–17. 
  
 Europeiska rådet, 2023. Fit for 55.  
 https://www.consilium.europa.eu/sv/policies/green-deal/fit- 
  
 for-55-the-eu-plan-for-a-green-transition/ 
  (Hämtad  
 2023-02-17). 
  
 Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. C 326/47. 
  
 Kommissionen, 2014a. Kommissionens förordning (EU) 
  
 nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden 
  
 enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. 
  
 Kommissionen, 2014b. Commission Staff Working document. Common methodology for State aid evaluation, SWD(2014) 179 final. 
  
 222 
  
 SOU 2023:15 
  
 Referenser 
  
 Kommissionen, 2019a. Generaldirektoratet för kommunikation, Leyen, U. En ambitiösare union: min agenda för Europa: politiska riktlinjer för nästa Europeiska kommission,  
 2019–2024. 
  Publications Office. 
  
 Kommissionen, 2019b. Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén. Den europeiska gröna given. COM(2019) 640 final. 
  
 Kommissionen, 2020a. Innovation Fund, Call for proposals, Innovation Fund  
 Large-scale 
  Projects,  
 InnovFund-LSC-2020- 
  
 two-stage, 
  version 4.0. 
  
 Kommissionen, 2020b. EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 COM(2020)0380. 
  
 Kommissionen, 2021a. State Aid SA.57858 (2021/N) – Denmark 
  
 –Dean farm. C (2021) 1447. 
  
 Kommissionen, 2021b. Meddelande från kommissionen till Europa- parlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ny  
 EU-skogsstrategi 
  för 2030. 
  
 COM(2021) 572. 
  
 Kommissionen, 2022a. Förslag till nytt förnybartdirektiv.  
 https://ec.europa.eu/info/news/commission-presents- 
  
 renewable-energy-directive-revision-2021-jul-14_en 
  (Hämtad  
 2022-12-12). 
  
 Kommissionen, 2022b. EU agricultural outlook for markets, income and environment,  
 2022–2032. 
  European Commission, 
  
 DG Agriculture and Rural Development, Brussels. 
  
 Kommissionen, 2022c. Meddelande från kommissionen. Riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi 2022. (2022/C 80/01). 
  
 Kommissionen, 2022d. Workshop with Think Tanks, Academia and Member States on Competitive Bidding Mechanisms.  
 https://climate.ec.europa.eu/news-your- 
  
 voice/events/workshop-think-tanks-academia-and-member- 
  
 states-competitive-bidding-mechanisms-2022-10-28_en 
  (Hämtad  
 2022-12-27). 
  
 Kommissionen, 2022e. Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om restaurering av natur. COM(2022) 304. 
  
 223 
  
 Referenser 
  
 SOU 2023:15 
  
 Kommissionen 2022f. Proposal for a Regulation of the European Parliament and the of the Council establishing a Union certification framework for carbon removals. COM(2022) 672. 
  
 Kommissionen, 2023a. Innovation Fund – Portfolio of signed projects. https://webgate.ec.europa.eu/dashboard/sense/app/e32ef3f5-  
 0e0e-4be3-8f14-8e2fb5a20aa7/sheet/Miller 
  9f8d6d238eae/state/analysis (Hämtad  
 2023-02-17). 
  
 Kommissionen, 2023b. Communication from the Commission. Temporary Crisis and Transition Framework for State Aid measures to support the economy following the aggression against Ukraine by Russia. Draft version February 2023. 
  
 Kommissionen, 2023c. Cooper to the Commission. Approval of the content of a draft for a Commission Regulation amending Regulation (EU) No 651/2014 declaring certain categories of aid compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty and Regulation (EU) 2022/2473 declaring certain categories of aid to undertakings active in the production, processing and marketing of fishery and aquaculture products compatible with the internal market in application of Articles 107 and 108 of the Treaty. C(2023) 1712 final. 
  
 Kommissionen, 2023d. Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European economic and social Committee and the committee of the regions. A green deal industrial plan for the  
 net-zero 
  age. COM(2023) 62 final. 
  
 224 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2022:77 
  
 En nationell bioekonomistrategi – ett verktyg för den gröna industriella omställningen 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 17 juni 2022 
  
 Sammanfattning 
  
 En särskild utredare ska ta fram förslag till en strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och växande svensk bioekonomi samt, vid behov, lämna förslag på åtgärder för att främja bioekonomins utveckling. Syftet är att främja hållbar tillväxt, förnyelse och sysselsättning i hela landet, bidra till miljö- och klimatnytta samt att skapa en förstärkt försörjningsförmåga och minskad sårbarhet i samhället, baserat på biomassa från  
 skogs-, 
  jordbruks- och fiskerinäringarna samt rest- råvaror i livsmedelsförädlingen. 
  
 Utredaren ska bl.a. 
  
 •ta fram förslag till en nationell strategi, ett eller flera uppföljnings- bara mål och, vid behov, åtgärder för en hållbar, konkurrenskraf- tig och växande bioekonomi, samt 
  
 •analysera genomförbarheten i och, om utredaren bedömer det lämpligt, föreslå åtgärder som främjar effektiv produktion av fly- tande biodrivmedel baserat på inhemska råvaror i Sverige, inklu- sive förslag till långsiktigt produktionsstöd för produktion av flytande hållbara förnybara drivmedel. Negativa effekter på beva- randet av den biologiska mångfalden ska minimeras. 
  
 Uppdraget om produktion av biodrivmedel ska redovisas senast den 15 februari 2023. Uppdraget i övrigt ska redovisas senast den 31 okto- ber 2023. 
  
 225 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:15 
  
 Bakgrund 
  
 Bioekonomins bidrag till samhället 
  
 Klimatförändringarna är en av vår tids ödesfrågor. Regeringen har antagit målsättningen att Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdsland. För att Sverige ska nå sina nationella mål och åtaganden inom EU samt Parisavtalets målsättningar behöver utsläppen från fossila källor fortsätta att minska väsentligt. Regeringen har som prioritering att driva på en allt snabbare klimatomställning för att minska Sveriges utsläpp och skapa fler jobb i hela landet. Substitu- tionen av fossilbaserad råvara och processer till förnybara alternativ behöver accelerera och kommer att vara av central betydelse under lång tid framåt. Exempelvis behöver användningen av trä i bygg- sektorn öka och fossilbaserad plast måste ersättas av biobaserad plast och av papper, inte minst som förpackningsmaterial. Tillgången till biodrivmedel måste öka för att skynda på utfasningen av fossila driv- medel i transportsektorn. Även nyttjande och förädling av tillgäng- liga råvaror från yrkesfisket och ett växande vattenbruk behöver utvecklas för att kunna möta behovet av förnybar råvara och skapa mer resurseffektiva flöden utan att uttaget av vildfångad fisk ökar. 
  
 En växande hållbar bioekonomi har samtidigt positiv betydelse för en hållbar regional utveckling och landsbygdsutveckling, ekono- misk tillväxt och ökad sysselsättning i hela landet, och ska, när så är möjligt, utnyttja synergier med åtgärder för bevarande av den bio- logiska mångfalden. 
  
 De samlade demografiska förändringarna i landet innebär ökad urbanisering. Landsbygdens vikande befolkningsunderlag leder till utmaningar i form av minskade skatteintäkter för tillhandahållande av offentlig service, förlorad arbetskraft samt försämrad kompetens- försörjning och tillgång till kommersiella arenor. Möjligheterna att bo, leva och verka i hela landet behöver förstärkas. Här har bioeko- nomin en viktig roll att spela. 
  
 På grund av det förändrade geopolitiska läget i världen har fokus på den nationella försörjningsförmågan ökat och behovet att stärka det svenska totalförsvaret blivit tydligt. Förstärkt inhemsk råvaru- försörjning minskar samhällets sårbarhet i kristider. För en stärkt försörjningsförmåga krävs en ökad råvaruförsörjning från de areella näringarna. En utvecklad och etablerad bioekonomi med tillhörande infrastruktur måste ha möjlighet att ställa om och producera brist- 
  
 226 
  
 SOU 2023:15 
  
 Bilaga 1 
  
 varor vid en kris eller särskild händelse och därmed bidra till bered- skapen nationellt och inom EU. Det är viktigt att utifrån en växande bioekonomi analysera och hantera frågor som hur strategiska varor kan produceras, transporteras och lagras, hur vår försörjningsför- måga och näringslivets motståndskraft kan öka, hur handelsflöden kan säkerställas och hur personalbehov kan tryggas. 
  
 Vad är bioekonomi? 
  
 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) tog 2012 på regeringens uppdrag fram publikationen Forsk- nings- och innovationsstrategi för en biobaserad samhällsekonomi (Formas, R2:2012). Enligt Formas utgör bioekonomin den del av den totala ekonomin som berör förvaltning, produktion, förädling och nyttjande av produkter och tjänster som baseras på förnybart biologiskt material från jord, skog och vatten inklusive tillhörande restströmmar. Bioekonomi har alltid varit en naturlig och viktig del av människans aktiviteter men teknik och processer har utvecklats vilket ökar både möjliga användningsområden och resurseffektivi- teten. Enligt Formas kan en biobaserad samhällsekonomi definieras som ”en ekonomi som utgår från: 
  
 –En hållbar produktion av biomassa för att möjliggöra en ökad an- vändning inom en rad olika samhällssektorer. Syftet är att minska klimatpåverkan och användningen av fossila råvaror. 
  
 –Ett ökat förädlingsvärde av biomassa, samtidigt som energiåtgången minimeras och näring och energi tas tillvara från slutprodukterna. Syftet är att optimera ekosystemtjänsternas värde och bidrag till ekonomin.” 
  
 Hur bioekonomi relaterar till cirkulär ekonomi? 
  
 En cirkulär ekonomi är ett verktyg för att minska samhällets resurs- användning och den miljö- och klimatpåverkan som följer av denna. Cirkulär ekonomi brukar beskrivas utifrån en biologisk och en tek- nisk materialcykel. En växande bioekonomi och utvecklingen av en cirkulär ekonomi möjliggör båda en hållbar utveckling. Jungfruliga material ska så långt det är möjligt ersättas av resurser som används 
  
 227 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:15 
  
 effektivt i giftfria cirkulära flöden, samtidigt som biobaserade förny- bara och hållbart producerade råvaror ska ersätta fossilbaserade rå- varor i produkter och processer. Bioekonomin förstärker och växel- verkar med den cirkulära ekonomin genom förnybar produktion och resurseffektiv användning av organiska restströmmar från skogsbruk, jordbruk, fiskerinäringarna, livsmedelskedjan samt från organiskt processavfall. Bioekonomin fokuserar även på aspekter som inte direkt omfattas av den cirkulära ekonomin, som att skapa nya kemiska byggstenar, funktionalitet och egenskaper hos produkter som byg- ger på det biologiska kretsloppet. 
  
 Utvecklingen av den svenska bioekonomin 
  
 Statistiska centralbyrån har på uppdrag av Skogsstyrelsen uppskattat att den svenska bioekonomin 2019 stod för cirka 7 procent av Sveriges totala förädlingsvärde och 21 procent av den totala varuexporten. Den svenska bioekonomin domineras av skogsnäringen och de pro- dukter som skapas med skogen som råvara, ungefär två tredjedelar av bioekonomins förädlingsvärde kommer från den värdekedja som påbörjas med virkesproduktion. Här ingår såväl skogsbruk som massa- och papperstillverkningen, trävaror, byggsektorn och bioenergi i olika former. Det enskilt största förädlingsvärdet produceras dock inom livsmedelsindustrin. Jordbruket har också en betydande andel, medan fiskerinäringarnas andel av förädlingsvärdet är mindre. Övriga sektorers sammanlagda andel av bioekonomins förädlingsvärde upp- går till ungefär 15 procent. År 2019 sysselsattes drygt 340 000 personer inom bioekonomin. (Skogsstyrelsen dnr: 2021/1173). 
  
 Övergripande mål och fokusområden 
  
 Riksdagen har tillkännagett för regeringen att en nationell bioekono- mistrategi bör inrättas för att tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta (bet. 2018/19:MJU8 punkt 20 och sida 75, rskr. 2018/19:147). Riksdagen har också tillkännagett för regeringen att regeringen bör se över skogspolitiken i förhållande till hur bioekonomins roll i klimatomställningen kan stärkas (bet. 2021/22:MJU18 punkt 38, rskr. 2021/22:207). 
  
 228 
  
 SOU 2023:15 
  
 Bilaga 1 
  
 Regeringen aviserade i klimathandlingsplanen 2019 (prop. 2019/ 20:65) att Sverige ska ta fram en nationell bioekonomistrategi till- sammans med de gröna näringarna som bidrar till ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet och skapar miljö- och klimatnytta. 
  
 Under 2020 och 2021 modererade Regeringskansliet en dialog- process med intressenter, myndigheter och forskningsaktörer om behovet av en växande bioekonomi och en nationell bioekonomi- strategi. Representanter från bland annat  
 jordbruks-, 
  skogs- och fiskerinäring, forskningsaktörer samt regioner, myndigheter och ett flertal intresseorganisationer deltog. Dialogprocessen tydliggjorde vikten av att en nationell bioekonomistrategi tar avstamp i alla areella näringar inklusive förädlingsledets restströmmar och baseras på ett effektivt och hållbart nyttjande av resurserna. Samverkan och kun- skapsutbyte behöver stärkas och synergier med andra initiativ och strategier nyttjas. 
  
 På basis av den genomförda dialogprocessen har Regeringskansliet tagit fram ett övergripande mål för en nationell bioekonomistrategi och identifierat fyra fokusområden som kan fungera som vägledning i det fortsatta arbetet för en växande bioekonomi. 
  
 Det övergripande målet: 
  
 –Bioekonomistrategin ska syfta till att genom en nationell samling åstadkomma en övergång till en resurseffektiv, konkurrenskraftig och växande svensk bioekonomi i världsklass som bidrar till ökad tillgång till biomassa och minskad sårbarhet i samhället, där industri- och tjänstesektor tillsammans med de areella näringarna skapar såväl miljö- och klimatnytta som sysselsättning i hela landet. 
  
 Fokusområdena: 
  
 1.Stärkt dialog, samverkan och samsyn om en gräns- och sektors- överskridande bioekonomi. 
  
 2.Breddad råvarubas och ökad tillgång till hållbart producerade biomassor. 
  
 3.Förbättrade förutsättningar för en konkurrenskraftig och resurs- effektiv produktion och förädling av biobaserade produkter och bioenergi i hela landet. 
  
 4.Säkerställd och utvecklad kunskapsbas för bioekonomin. 
  
 229 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:15 
  
 Behov av ökad inhemsk produktion av flytande drivmedel 
  
 I regeringens proposition En samlad politik för klimatet – klimat- politisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) betonas att en ökad pro- duktion av hållbara förnybara drivmedel i Sverige kan öka försörjnings- tryggheten, minska den svenska drivmedelsmarknadens sårbarhet mot omvärldshändelser, skapa jobb och bidra till regional utveckling. Det kan också öka den totala tillgången på hållbara förnybara drivmedel på den europeiska marknaden vilket också främjar klimatomställ- ningen i andra medlemsländer. Genom att utveckla nya tekniker kan råvarubasen breddas genom att exempelvis restprodukter från jord- och skogsbruk kan användas. 
  
 Inom ramen för det klimatpolitiska ramverket har riksdagen be- slutat att växthusgasutsläppen från inrikes transporter utom inrikes luftfart ska minska med minst 70 procent senast 2030 jämfört med 2010. Transporternas utsläpp ska minska genom transporteffektivi- tet, elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och fartyg. Hållbara förnybara drivmedel främjas i dag främst genom den så kallade reduktionsplikten, som innebär att drivmedels- leverantörer är ålagda att minska växthusgasutsläppen från bensin, diesel och flygfotogen genom inblandning av förnybara och andra fossilfria drivmedel. Kraven på minskade utsläpp höjs successivt fram till och med 2030. De främjas även genom att flytande rena och hög- inblandade biodrivmedel är skattebefriade. Staten finansierar också forskning, tillämpat utvecklingsarbete och insatser för kommersiali- sering av nya tekniker för produktion av biodrivmedel, bland annat via det så kallade Industriklivet. 
  
 Riksdagen beslutade 2017 om det övergripande målet för energi- politiken som syftar till att förena försörjningstrygghet, konkur- renskraft och ekologisk hållbarhet. Målet med en trygg energiför- sörjning är att, avvägt med andra samhällsmål, förebygga och lindra negativa konsekvenser för samhälle och energianvändare som upp- kommer på grund av störningar och avbrott i energiförsörjningen. Under det senaste året har drivmedelspriserna i Sverige ökat kraftigt som en följd av ett stigande världsmarknadspris på olja. Ett förändrat globalt säkerhetsläge, bland annat på grund av kriget i Ukraina har också gett omfattande effekter på energimarknaderna. 
  
 Det förändrade säkerhetsläget har också lett till ökat fokus på behovet av en stärkt försörjningsförmåga vid kriser. En återupp- 
  
 230 
  
 SOU 2023:15 
  
 Bilaga 1 
  
 byggnad av det civila försvaret, som en del av totalförsvaret, har på- börjats. Målet för det civila försvaret omfattar bland annat förmågan att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och upprätthålla en nödvändig försörjning, inklusive inhemsk produktion av strate- giska insatsvaror. Detta gäller inte minst försörjningen av drivmedel. Ytterligare ett delmål är att det civila försvaret ska ha förmåga att bidra till det militära försvarets förmåga. 
  
 Biodrivmedel är nu, och kommer under överskådlig tid sannolikt att vara, dyrare att producera än fossila drivmedel. De årliga höj- ningarna av nivåerna i reduktionsplikten medför en ökad inbland- ning av biodrivmedel i svenska drivmedel, något som resulterar i att drivmedelspriserna i Sverige ökar jämfört med i omvärlden vilket kan komma att påverka Sveriges konkurrenskraft. För att dämpa effekterna på drivmedelspriserna av inblandningen av biodrivmedel behöver både tillgången till sådana typer av biodrivmedel som efterfrågas på den svenska marknaden och konkurrensen på biodrivmedelsmark- naden öka. 
  
 Sverige har god tillgång till restprodukter från jordbruket och skogsnäringen som grenar och toppar, sågspån, lignin och halm som skulle kunna användas för produktion av förnybara drivmedel. En ökad efterfrågan på dessa restprodukter bedöms öka dess marknads- värde vilket kan påverka företag som använder dem till andra ända- mål än biodrivmedel såsom exempelvis som fasta bränslen i kraft- värmeproduktion. Statens Energimyndighet (Energimyndigheten) bedömer att styrmedel som främjar utveckling av nya biodrivmedels- tekniker sammantaget gynnar svenska företags konkurrenskraft. Nya tekniker möjliggör användning av hittills lågutnyttjade råvaror, där råvaruägarna kan diversifiera sin försäljning och dra nytta av den jämförelsevis höga betalningsviljan för biodrivmedel. För att om- vandla dessa råvaror till biodrivmedel krävs nya tekniker som ännu inte används kommersiellt. Biodrivmedel producerade från svenska råvaror har i allmänhet bra hållbarhetsegenskaper och låga utsläpp också mätt över en livscykel. En storskalig produktion av förnybara drivmedel baserad på biomassa från de areella näringarna, inklusive livsmedelsindustrins restflöden, bedöms kunna öka förädlingsvärdet vid användningen av denna bioråvara avsevärt, utan att tränga undan annan produktion, och bidra till sysselsättning och tillväxt i hela landet. Dock kräver kommersialisering av tekniken investeringar i ny teknik med lång avbetalningstid. 
  
 231 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:15 
  
 Uppdraget att lämna förslag till en nationell bioekonomistrategi 
  
 För att skapa tydliga mervärden bör strategin i första hand fokusera på ökad biobaserad produktion och förädling, samt utnyttja synergier med existerande strategier och program utan att skapa onödiga över- lapp. Till exempel beslutade regeringen i juli 2020 om en nationell strategi för omställningen till en cirkulär ekonomi (M2020/01133). Där, och i den efterföljande handlingsplanen (M2021/00125), hante- ras konsumtion och återvinning, medan livsmedelsproduktion be- handlas i regeringens proposition En livsmedelsstrategi för Sverige – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) och efterföljande handlingsplaner (livsmedelsstrategin). Inom de areella näringarna finns också andra redan väl etablerade processer, inte minst det nationella skogsprogrammet (N2018/03142) och Strate- gin för svenskt fiske och vattenbruk  
 2021–2026 
  (N2021/02070). Det nationella skogsprogrammet bör även fortsättningsvis hantera åt- gärder för ökad tillgång till skoglig biomassa och främja ett hållbart skogsbruk, medan insatser för en konkurrenskraftig och växande skogsindustri framför allt bör behandlas inom bioekonomistrategin. Åtgärder för att öka efterfrågan på bioekonomins produkter, till exempel inom industriell träbyggnation, bör hanteras framför allt inom bioekonomistrategin. När det gäller jordbruket och fiskeri- näringarna bör bioekonomistrategin behandla restströmmar inom produktion som inte direkt går till livsmedel, med fokus på ökad förädling. Naturturism och rekreation ingår också i begreppet bio- ekonomi, men omfattas redan av Strategin för hållbar turism och växande besöksnäring (N2021/02621). Inom den regionala utveck- lingspolitiken bedrivs insatser för att främja bioekonomin och om- fattas av Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela lan- det  
 2021–2030 
  (skr. 2020/21:133). 
  
 Ett eller flera kvantitativa mål för en växande bioekonomi som löpande följs upp kommer att vara ett viktigt element i arbetet för att nå det övergripande målet om en växande bioekonomi. Det be- hövs vidare ökade insatser för att utveckla metoder för att mäta hur bioekonomin utvecklas över tid, såväl sammantaget som avseende enskilda sektorer och i olika delar av landet. Det är även relevant med en förstärkt redovisning av bioekonomins sammanlagda klimatnytta som beaktar bioekonomins substitutionsnytta, klimatsmart export 
  
 232 
  
 SOU 2023:15 
  
 Bilaga 1 
  
 och negativa utsläpp genom koldioxidavskiljning och koldioxidlag- ring applicerad på förbränning av biomassa (s.k.  
 bio-CCS). 
  
 Utredaren ska därför 
  
 •beskriva den svenska bioekonomins utveckling 
  
 •analysera hinder för en växande bioekonomi 
  
 •ta fram förslag till strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och växande svensk bioekonomi i hela landet, samt, vid behov, förslag på åtgärder för att främja bioekonomins utveckling, med beaktande av de beskrivna fokusområdena. Utredaren får dock vid behov utveckla det övergripande målet och fokusområdena ytterligare. 
  
 •beskriva hur föreslagna åtgärder påverkar de nationella miljökva- litetsmålen 
  
 •som en del av strategin och med utgångspunkt från det över- gripande målet föreslå ett eller flera kvantitativa och uppfölj- ningsbara mål för en växande bioekonomi 
  
 •analysera behovet av förbättrade metoder för att dels mäta hur bioekonomin utvecklas över tid i enskilda sektorer och i sin hel- het, dels redovisa bioekonomins klimatnytta, och vid behov före- slå insatser för att utveckla metodiker. 
  
 •analysera de samhällsekonomiska effekterna av olika alternativ och beakta dem i de förslag som läggs. Omfattningen av analy- serna ska anpassas efter förslagens karaktär. 
  
 Stärkt dialog, samverkan och samsyn 
  
 om en gräns- och sektorsövergripande bioekonomi 
  
 En utmaning för den biobaserade ekonomin är att den griper över flera olika samhällssektorer och politikområden. Ett förstärkt sam- arbete mellan näringsliv, forsknings- och utbildningsaktörer, statliga myndigheter, regioner och kommuner främjar omställningen till en biobaserad och hållbar ekonomi. Ökad samverkan och erfarenhets- utbyte mellan olika delsektorer kan bidra till att fler möjligheter utvecklas och utnyttjas. Det integrerade produktionssätt som redan 
  
 idag existerar inom svensk skogsnäring med flöden av olika produk- ter och biprodukter mellan massa- och pappersindustrin, sågverk, 
  
 233 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:15 
  
 kemiindustri och energisektorn kan till exempel ge värdefull kun- skap till att vidareutveckla jordbrukets eller fiskerinäringens olika värdekedjor. 
  
 På samma sätt bör den kunskap som finns i olika regioner tas till- vara genom ett förstärkt samarbete mellan olika landsdelar, regioner och kommuner. En ökad nationell samverkan syftar också till att stärka Sveriges möjligheter att påverka utvecklingen inom EU och öka svensk medverkan i olika  
 EU-satsningar. 
  En stärkt dialog, sam- verkan och samsyn för en växande bioekonomi kan även bidra till att ytterligare utveckla och bygga vidare på samarbetet inom Nordiska ministerrådet och andra internationella samarbeten. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 •analysera förutsättningarna för att stärka dialog, samverkan och samsyn om en växande bioekonomi och vid behov föreslå aktivi- teter för att förstärka samverkan mellan olika aktörer. 
  
 Breddad råvarubas och ökad tillgång till hållbart producerad biomassa i hela landet 
  
 En ökad tillgång på hållbart producerad bioråvara från skogsbruk, jordbruk och fiskerinäringarna är en central grundförutsättning för en växande bioekonomi. Efterfrågan på svensk biomassa förväntas öka kraftigt i takt med övergången till en mer cirkulär och biobase- rad ekonomi. Hållbart producerad biomassa behöver i framtiden användas till såväl befintliga, biobaserade produkter som till exempel livsmedel, byggmaterial och förpackningar som inom en stor mängd produktområden som i dag baseras på fossil råvara. 
  
 En sektorsövergripande inriktning kan även inkludera framtida utvecklingsområden med exempelvis insekter, svampar och mikro- biologiska processer för en breddad tillgång på biomassor. Genom ett tillvaratagande av restströmmar kan produkter som exempelvis foder skapa mer resurseffektiva och cirkulära flöden kopplat till livsmedelsstrategins målsättningar samtidigt som Sverige minskar sitt beroende av exempelvis soja och på så sätt minskar sin sårbarhet och klimatpåverkan i andra länder. En nationell bioekonomistrategi är ett viktigt bidrag till Sveriges genomförande av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. 
  
 234 
  
 SOU 2023:15 
  
 Bilaga 1 
  
 Import kompletterar den inhemska tillgången på bioråvara och biobaserade produkter och är viktig för förädlingsindustrins utveck- ling inom delar av bioekonomin. Även importerad bioråvara ska vara hållbart producerad med begränsad klimatpåverkan. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 •beskriva möjligheter att öka tillgången till hållbart producerad bioråvara från de areella näringarna, om utredaren identifierar sådana möjligheter som inte redan hanteras via andra strategier eller program, och vid behov, föreslå åtgärder som bidrar till att öka tillgången till sådan bioråvara. 
  
 Förbättrade förutsättningar för en konkurrenskraftig och resurseffektiv produktion och vidareförädling av biobaserade produkter och bioenergi i hela landet 
  
 För att få till stånd ökad produktion och vidareförädling inom den svenska bioekonomin krävs lönsamhet och innovation. Konkurrens- kraft och lönsamhet längs hela värdekedjan möjliggör för såväl nya som befintliga företag att utvecklas och skapa nya affärslösningar baserade på resurseffektivt nyttjande av biomassor. Det behövs nya produkter inom bioekonomin, men till stor del handlar det om att utveckla och bygga vidare på bioekonomins existerande värdekedjor. Det finns en stor potential att öka produktionen av högförädlade biomassabaserade produkter inom samtliga berörda sektorer. Så kallade bioraffinaderier kan producera olika biobaserade produkter och bioenergi vid en och samma enhet. Långsiktiga och förutsägbara spelregler är betydelsefulla för att investeringar i ny teknik, nya produkter och effektivisering ska genomföras. För att kunna till- varata näringarnas potential och omsätta den i hållbart företagande krävs ändamålsenliga, förutsägbara och kostnadseffektiva regelverk vilket leder till effektiva tillståndsprocesser och kort handläggnings- tider. En växande och hållbar bioekonomi förutsätter också kon- kurrenskraftiga transporter med låga utsläpp av växthusgaser. 
  
 235 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredaren ska därför 
  
 •beskriva produktion och vidareförädling i den svenska bioekonomin 
  
 •identifiera hinder, inklusive regelverk, som begränsar en ökad konkurrenskraftig produktion och förädling inom svensk bio- ekonomi, och vid behov föreslå åtgärder som undanröjer eller minskar hindren. 
  
 Säkerställd och utvecklad kunskapsbas för, och om, bioekonomin 
  
 Forskning och innovation är en central del för en växande bioeko- nomi. Regeringens proposition Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Sverige (prop. 2020/21:60) innehåller en riktad forskningssatsning om hållbar utveckling av den gröna och blå bio- baserade ekonomin. Med dessa medel förstärks satsningarna på forskning och innovation inom nya biobaserade material, inklusive teknologi som möjliggör lönsamhet i tillvaratagande av restström- mar. I den fortsatta omställningen till en biobaserad ekonomi be- höver innovation och kunskapsutveckling stärkas ytterligare, såväl genom forskning som utbildning. Regionala forsknings- och inno- vationsinsatser liksom insatser för att utveckla kluster skapar incita- ment för samverkan mellan innovationsdrivna entreprenörer, vilket kan bidra till viktiga punktinsatser och bidra till en utveckling i hela landet. 
  
 Genom ökad kunskap och innovation främjas nya hållbara tek- niker och metoder för förädling och hantering av biomassa, till exempel återvinningsanläggningar, bioraffinaderier och satsningar på innova- tiva och banbrytande tekniker såsom modern bioteknologi, cell- teknologi, avskiljning av biogen koldioxid och negativa klimatutsläpp. Satsningar på forskning och innovation, digitalisering och teknik- utveckling inom bioekonomin har också potential att öka föräd- lingsvärdet och bredda utbudet av förnybara råvaror samt öka lön- samheten i tillvaratagandet av biologiska restmaterial. I förlängningen främjar detta övergången till ett samhälle där affärsmodeller i allt högre grad baseras på förnybara alternativ. Forsknings- och innova- tionsutvecklingen behöver samspela med behoven hos marknads- aktörer, konsumenter och offentlig sektor för att få fram hållbara, attraktiva och användarvänliga material och produkter. Förutsätt- ningarna för ett innovativt entreprenörskap som driver förnyelse 
  
 236 
  
 SOU 2023:15 
  
 Bilaga 1 
  
 inom området behöver stärkas och kompetensförsörjningen säkras. Det krävs att potentiella hinder för främjandet av innovationer inom den biobaserade marknaden definieras och undanröjs samt aktivt arbete med att skapa bättre förståelse för konsumtions- och mark- nadstrender. För att främja kommersialiseringen av biobaserade produkter krävs även innovationssatsningar inom test- och demon- strationsanläggningar. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 •beskriva nuvarande satsningar på utbildning, forskning och inno- vation för bioekonomin 
  
 •analysera ytterligare behov av insatser för en innovativ och växande bioekonomi, inklusive kompetensförsörjning. 
  
 Uppdraget om långsiktigt produktionsstöd för produktion av flytande biodrivmedel 
  
 Energimyndigheten beskriver i rapporten Styrmedel för nya bio- drivmedel (ER 2021:22) hur de svenska styrmedlen för att främja biodrivmedel hittills främst har riktats mot användarsidan. Reduk- tionsplikten väntas ge incitament till en biodrivmedelsanvändning i storleksordningen 50 TWh till 2030. Energimyndigheten drar slut- satsen att ett styrmedel för nya tekniker, som ännu inte kommit till stånd på grund av innovationsrelaterade marknadsmisslyckanden, kan göra det möjligt att i framtiden tillverka biodrivmedel till lägre kostnader än konventionella biodrivmedel. Energimyndigheten be- dömer att det, om rätt styrmedel införs, finns förutsättningar att öka produktionskapaciteten för biodrivmedel från inhemska råvaror med ny teknik om cirka 10 TWh biodrivmedel till 2030. Marknads- värdet för en så omfattande produktion beräknas uppgå till cirka 20 miljarder kronor. 
  
 I rapporten föreslog Energimyndigheten att en riktad kvot införs i reduktionsplikten för drivmedel från råvaror som främst består av lignocellulosa. Energimyndigheten konstaterade också att ett lång- siktigt produktionsstöd efterfrågas av företag som står i begrepp att investera i nya anläggningar, men myndigheten gjorde bedömningen att det på grund av EU:s statsstödsregelverk inte var lämpligt att före- slå produktionsstöd. 
  
 237 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:15 
  
 Även om det i viss mån går att styra vilka råvaror som omfattas av en riktad kvot bedöms det svårt att begränsa kvoten till svenska råvaror eller svensk produktion. Energimyndighetens förslag bedöms därmed mindre träffsäkert för att främja inhemsk produktion. Efter att Energimyndigheten lämnade sitt förslag har Europeiska kommis- sionen beslutat om nya riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljö- skydd och energi (Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi 2022, EUT C 80, 18.2.2022). I enlighet med dessa riktlinjer finns möjlighet att få pro- duktionsstöd, till exempel i form av så kallade  
 CFD-kontrakt, 
  god- känt av kommissionen. Denna typ av produktionsstöd anses vara kostnadseffektiva, eftersom de reducerar risken för investeraren sam- tidigt som de minimerar utbetalningarna av stöd. 
  
 Stöd bör utformas så att det även bidrar till innovation och kom- mersialisering av tekniker som i dag inte är kommersialiserade. Det kan också röra produktion av mellanprodukter som inte är färdiga biobränslen såsom Jordan som framställts ur lignocellulosa. Det kan även röra sig om bränslen eller mellanprodukter som framställs ur biogen koldioxid som avskilts ur en industriell process. För att få avsedd effekt behöver ett produktionsstöd vara förutsägbart och långsiktigt, till exempel genom statliga åtaganden som sträcker sig över en investerings ekonomiska livslängd. 
  
 Styrmedel kan utformas smalt för att stödja just det tekniksteg som avses i Energimyndighetens rapport. Styrmedel kan också ut- formas mer teknikneutralt och kan därmed också omfatta svensk- producerade rena och höginblandade biodrivmedel som i dag ges skattenedsättning. Att främja produktion av drivmedel med både skattenedsättning och produktionsstöd riskerar att medföra att bio- drivmedlet blir överkompenserat och därmed inte tillåtet enligt gällande statsstödsregler. Att spåra vilka delar av en produktionsprocess som säljs som rena eller höginblandade biodrivmedel med rätt till skatte- nedsättning och därmed inte bör ges annat produktionsstöd bedöms också olämpligt. 
  
 Stöd som begränsas till produktionstekniker som baseras på rå- varor producerade i Sverige eller inom EU bedöms kunna bidra till att stärka försörjningsförmågan. Detsamma gäller stöd som begränsas till drivmedel och mellanprodukter som kan användas i Sverige. Pro- duktion av drivmedel som till exempel har sådana köldegenskaper eller hållbarhetsegenskaper att det inte kan användas på den svenska 
  
 238 
  
 SOU 2023:15 
  
 Bilaga 1 
  
 marknaden bedöms inte bidra till försörjningstrygghet eller till ökad konkurrens på den svenska marknaden för biodrivmedel. Alla villkor för produktionsstöd måste dock vara förenliga med både Världshan- delsorganisationens (WTO) regelverk och reglerna för EU:s inre mark- nad och statsstöd. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 •analysera vilken roll svensk produktion av förnybara drivmedel kan ha för att nå energi- och klimatpolitiska mål samt bidra till tillväxt och sysselsättning i hela landet och stärkt försörjningstrygghet 
  
 •analysera genomförbarheten i och, om utredaren bedömer att det är lämpligt, föreslå ett eller flera alternativa produktionsstöd för flytande hållbara förnybara drivmedel och dess mellanprodukter som på ett ändamålsenligt och effektivt sätt bidrar till målen ovan 
  
 •analysera om, och i sådant fall hur, ett produktionsstöd kan ersätta nuvarande skattenedsättningar som medel för att främja svensk- producerade flytande rena och höginblandade biodrivmedel. 
  
 Konsekvensbeskrivningar 
  
 Utredaren ska identifiera och analysera konsekvenserna, bl.a. när det gäller klimat och miljö samt jämställdhet, av de förslag som lämnas. Konsekvensbeskrivningar ska lämnas enligt det som framgår av kom- mittéförordningen (1998:1474). Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Viktiga ställningstaganden som gjorts vid utformningen av förslagen ska beskrivas. Alla förslag måste vara förenliga med både Världshandelsorganisationens (WTO) regelverk och reglerna för EU:s inre marknad och statsstöd. 
  
 Kontakter och redovisning av uppdraget 
  
 Utredaren ska samråda med Energimyndigheten. Utredaren ska även inhämta kunskap och synpunkter från andra utredningar, berörda myndigheter, lärosäten och aktörer. 
  
 239 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:15 
  
 Utredaren ska beakta tidigare och pågående arbete kring bioeko- nomin inom EU och i det nordiska samarbetet. Utredaren ska även beakta existerande strategier och program som avgränsar eller berör bioekonomi samt relevant arbete som pågår inom Regeringskansliet, exempelvis inom klimat, energi, näringsliv och landsbygdsutveckling inklusive de areella näringarna. 
  
 Uppdraget om produktion av biodrivmedel ska redovisas senast den 15 februari 2023. Uppdraget i övrigt ska redovisas senast den 31 oktober 2023. 
  
 (Näringsdepartementet) 
  
 240 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2023:4 
  
 Tilläggsdirektiv till 
  
 Utredningen om en nationell bioekonomistrategi 
  
 –ett verktyg för den gröna industriella omställningen (N 2022:07) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 19 januari 2023 
  
 Förlängd tid för en del av uppdraget 
  
 Regeringen beslutade den 17 juni 2022 kommittédirektiv om en natio- nell bioekonomistrategi – ett verktyg för den gröna industriella om- ställningen (dir. 2022:77). Enligt utredningens direktiv skulle upp- draget i den del som avser produktion av biodrivmedel redovisas senast den 15 februari 2023. Övriga delar av uppdraget ska redovisas senast den 31 oktober 2023. 
  
 Utredningstiden för den del av uppdraget som avser produktion av biodrivmedel förlängs. Uppdraget i den delen ska i stället redo- visas senast den 31 mars 2023. 
  
 (Landsbygds- och infrastrukturdepartementet) 
  
 241 
  
 Bilaga 3 
  
 Uppskattning av planerad tillkommande produktionskapacitet 
  
 Tabell 1 
  
 Anläggningar för produktion av flytande biodrivmedel i Sverige 
  
 Företag 
  
 Råvara 
  
 Produkt 
  
 Årlig produktions- 
  
 Enhet 
  
 Energi 
  
 Start 
  
 kapacitet 
  
 (GWh) 
  
 Domsjö Fabriker 
  
 Trä 
  
 Etanol 
  
 17 000 
  
 ton 
  
 136 
  
 1940 
  
 Ecobränsle 
  
 Rapsolja 
  
 RME 
  
 55 000 
  
 m3 
  
 504 
  
 1993 
  
 Lantmännen 
  
 Spannmål, 
  
 Etanol 
  
 230 000 
  
 m3 
  
 1 357 
  
 1999 
  
 Agroetanol 
  
 bageriavfall 
  
 SEKAB 
  
 Trä 
  
 Etanol 
  
 133 
  
 m3 
  
 1 
  
 2005 
  
 Adesso Bioproducts 
  
 Rapsolja 
  
 RME 
  
 148 000 
  
 m3 
  
 1 357 
  
 2007 
  
 Sandoval 
  
 Råtallolja 
  
 Råtalldiesel 
  
 100 000 
  
 m3 
  
 944 
  
 2010 
  
 (CTO) 
  
 (RTD) 
  
 Preem 
  
 Blandade oljor 
  
 HVO 
  
 320 000 
  
 m3 
  
 3 000 
  
 2010–2020 
  
 och fetter 
  
 St1 
  
 Bageriavfall, 
  
 Etanol 
  
 5 000 
  
 m3 
  
 30 
  
 2017 
  
 matavfall 
  
 Ernst Express 
  
 Blandade oljor 
  
 RME 
  
 50 
  
 m3 
  
 1 
  
 2019 
  
 och fetter 
  
 Södra 
  
 Trä 
  
 Metanol 
  
 5 000 
  
 ton 
  
 30 
  
 2019 
  
 Sandoval 
  
 Råtallolja 
  
 Råtalldiesel 
  
 50 000 
  
 m3 
  
 472 
  
 2021 
  
 Envigas 
  
 Sågspån 
  
 Pyrolysolja 
  
 2 000 
  
 ton 
  
 13 
  
 2021 
  
 Pyrocell 
  
 Sågspån 
  
 Pyrolysolja 
  
 25 000 
  
 ton 
  
 150 
  
 2021 
  
 Preem 
  
 Blandade oljor 
  
 Biobensin, 
  
 75 000 
  
 m3 
  
 610 
  
 2021 
  
 och fetter 
  
 HVO 
  
 Källa: Bioenergitidningen, 2022. 
  
 243 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2023:15 
  
 Tabell 2 Anläggningar under byggnation för produktion av flytande biodrivmedel i Sverige 
  
 Företag 
  
 Råvara 
  
 Produkt 
  
 Årlig produktions- 
  
 Enhet 
  
 Energi 
  
 Start 
  
 kapacitet 
  
 (GWh) 
  
 Preem 
  
 Blandade oljor 
  
 HVO, 
  
 50 000 
  
 m3 
  
 460 
  
 2023 
  
 och fetter 
  
 biobensin 
  
 St1 
  
 Blandade oljor 
  
 HVO, 
  
 200 000 
  
 ton 
  
 2 360 
  
 2023 
  
 och fetter 
  
 flygbränsle 
  
 Lantmännen 
  
 Spannmål, 
  
 Etanol 
  
 10 000 
  
 m3 
  
 59 
  
 2023 
  
 Agroetanol 
  
 bageriavfall 
  
 Preem 
  
 Blandade oljor 
  
 Biobensin, 
  
 1 000 000 
  
 m3 
  
 8 860 
  
 2024 
  
 och fetter 
  
 HVO 
  
 Källa: Bioenergitidningen, 2022. 
  
 Tabell 3 Anläggningar under planering för produktion av flytande biodrivmedel i Sverige 
  
 Företag 
  
 Råvara 
  
 Produkt 
  
 Årlig produktions- 
  
 Enhet 
  
 Energi 
  
 Start 
  
 kapacitet 
  
 (GWh) 
  
 Renfuel 
  
 Svartlut/lignin 
  
 Ligninolja 
  
 70 000 
  
 ton 
  
 700 
  
 2024 
  
 LiquidWind 
  
 Biogen CO2 
  
 Metanol 
  
 50 000 
  
 ton 
  
 315 
  
 2025 
  
 + vätgas 
  
 Swedish Biofuels 
  
 Etanol 
  
 Flygbränsle 
  
 20 000 
  
 ton 
  
 240 
  
 2025 
  
 Colabit 
  
 Bioetanol 
  
 Biobensin, 
  
 500 000 
  
 m3 
  
 5 000 
  
 2025 
  
 biodiesel, 
  
 bioflygbränsle 
  
 LiquidWind 
  
 Biogen CO2 
  
 Metanol 
  
 100 000 
  
 ton 
  
 630 
  
 2026 
  
 + vätgas 
  
 SCA 
  
 Svartlut, 
  
 HVO, bio- 
  
 300 000 
  
 ton 
  
 2 300 
  
 2026 
  
 sågspån, ark 
  
 bensin m.m. 
  
 Preem 
  
 Blandade oljor 
  
 HVO, biojet 
  
 1 000 000 
  
 m3 
  
 9 333 
  
 2025–2030 
  
 och fetter 
  
 Preem 
  
 Blandade oljor 
  
 HVO, 
  
 1 200 000 
  
 m3 
  
 11 200 
  
 2025–2030 
  
 och fetter 
  
 biobensin 
  
 SkyfuelH2 
  
 Biomassa, 
  
 Flygbränsle 
  
 100 000 
  
 m3 
  
 960 
  
 2026 
  
 vätgas 
  
 Nichols (Vattenfall, 
  
 Koldioxid + el 
  
 Flygbränsle, 
  
 80 000 
  
 ton 
  
 600 
  
 2027 
  
 Lanzatech) 
  
 diesel 
  
 Votion Biorefinery 
  
 Graves, spån, 
  
 HVO, 
  
 200 000 
  
 ton 
  
 1 500 
  
 2028 
  
 lignin 
  
 biobensin, 
  
 flygbränsle 
  
 Södra 
  
 Trä 
  
 Biometanol 
  
 20 000 
  
 ton 
  
 88 
  
 i.u. 
  
 Ecobränsle 
  
 Rapsolja 
  
 RME 
  
 55 000 
  
 m3 
  
 504 
  
 i.u. 
  
 Värmlandsmetanol 
  
 Trä 
  
 Biometanol 
  
 120 000 
  
 m3 
  
 528 
  
 i.u. 
  
 Källa: Bioenergitidningen, 2022. 
  
 244 
  
 Bilaga 4 
  
 Beräkningsmetod för uppskattning av styrmedlets kostnader 
  
 I denna bilaga presenteras underlag för uppskattade kostnader och minskade växthusgasutsläpp för styrmedlet som föreslås i kapitel 5. 
  
 Uppskattning av tillkommande produktionskapacitet 
  
 Siffrorna utgår från en enkätundersökning som gjorts med potenti- ella svenska producenter av flytande biodrivmedel och från en uppskatt- ning om planerad tillkommande produktionskapacitet som presenteras i bilaga 3. Utredningen föreslår ett konkurrensutsatt anbudsförfar- ande vilket medför att aktörerna konkurrerar om att erhålla stöd, och alla som ansöker kommer inte att få stöd. Det innebär att den av ut- redningen uppskattade tillkommande produktionskapaciteten är lägre än den totala produktionen som angetts av potentiella producenter i enkätundersökningen. 
  
 245 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2023:15 
  
 Figur 1 
  
 20 
  
 18 
  
 16 
  
 14 
  
 12 
  
 TWh 
  
 10 
  
 8 
  
 6 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 Årlig tillkommande produktionskapacitet som beviljats intäktsgarantier 
  
 Elbaserat 
  
  Biobaserat 
  
 Källa: Egen bearbetning. 
  
 Uppskattning av kostnader för utbetalning av eventuella intäktsgarantier 
  
 För att uppskatta möjliga kostnader för staten i form av utbetalning av eventuella intäktsgarantier har utredningen behövt göra ett antal antaganden. Den tillkommande produktionen av flytande biodriv- medel som utgår från bioråvara antas i stor utsträckning vara HVO, SAF eller bionafta. Det är i linje med vad som framgår av Energi- myndighetens kontrollstation för reduktionsplikt där den tillkom- mande produktionen som ses i Sverige och Europa i huvudsak riktar sig mot sådana produkter.1 Den tillkommande produktionen av flyt- ande biodrivmedel som utgår från el och koldioxid antas i huvudsak utgöras av metanol men även volymer av SAF som framställts från metanol. 
  
 1Energimyndigheten, 2022b. 
  
 246 
  
 SOU 2023:15 
  
 Bilaga 4 
  
 Uppskattning av anbudspriser 
  
 För att göra en uppskattning av anbudspriser har utredningen utgått från tillgängliga forskningsrapporter och litteratur avseende produk- tionskostnader för biodrivmedel genom värdekedjor som avses kunna beviljas intäktsgarantier. 
  
 För att uppskatta produktionskostnader för drivmedel framställda av bioråvara har utredningen tagit inspiration från en sammanställ- ning publicerad år 20202 där kostnader för flera olika värdekedjor för att framställa biobensin presenteras. Dessa värdekedjor och kostna- der antas vara representativa även för produktion av HVO och SAF, med motivering att dessa produkter i dag framställs i stor utsträck- ning genom samma värdekedjor. För HVO och bionafta har en genom- snittlig produktionskostnad om 110 EUR/MWh och en växelkurs på 11 SEK/EUR använts. För SAF har en genomsnittlig produktions- kostnad om 120 EUR/MWh använts. Det har resulterat i uppskattad produktionskostnad för HVO och bionafta till 11 kronor/L samt 12 kronor/L för SAF. 
  
 För att uppskatta produktionskostnader för drivmedel fram- ställda från elektricitet och koldioxid har utredningen tagit inspira- tion från en sammanställning från Brynolf et al. Framställning av metanol från elektricitet och koldioxid uppskattas ha ett baspris på 41,6 EUR/GJ, vilket har räknats om till cirka 8 kronor/L. För SAF framställt från denna metanol presenteras en uppskattad produktions- kostnad om 63,8 EUR/GJ, vilket har räknats om till cirka 24 kro- nor/L. 
  
 Baserat på produktionskostnader har anbudspriser uppskattats, ge- nom att anta att anbudsprisen utgör 10 procents påslag på produk- tionskostnaderna. 
  
 Anbudsprisernas nivå har inte justerats under tidsperioden, varken för konsumentprisindex (KPI) eller för eventuella läreffekter. 
  
 2Furusjö  Mossberg, 2020. 
  
 247 
  
 Bilaga 4SOU 2023:15 
  
 Tabell 1 
  
 Uppskattade anbudspriser per biodrivmedel 
  
 Biodrivmedel 
  
 Antagna anbudspriser (kronor/L) 
  
 HVO 
  
 12 
  
 SAF, bio 
  
 13 
  
 SAF, elektro 
  
 27 
  
 Metanol, elektro 
  
 9 
  
 Bionafta 
  
 12 
  
 Uppskattning av referenspriser 
  
 Uppskattning av marknadspriser på referensprodukter utgår från lägsta priset som registrerats under tidsperioden omkring när uppgifter om produktionskostnader genom nya värdekedjor har publicerats, för att ta höjd för kraftigt sjunkande priser (och därmed större stöd- utbetalningar). För HVO beräknas referenspriset till 10 kronor/L, enligt uppskattning i Energimyndighetens lägesrapport som utgår från data från Argus Media. Samma pris har antagits för SAF och bionafta. Historiskt har priset på SAF och bionafta varit högre än  
 HVO-priset, 
  men detta antagande ses som ett konservativt antag- ande avseende eventuella kostnader för styrmedlet då det innebär högre nivåer av intäktsgarantier. För bionafta har även samma pris antagits. Priset på metanol har utgått från ett genomsnittligt mark- nadspris från etanol under samma tidsperiod.3 
  
 Dessa referenspriser har inte justerats med KPI under tidsperioden. 
  
 Tabell 2 
  
 Uppskattade marknadspriser per biodrivmedel 
  
 Biodrivmedel 
  
 Uppskattat marknadspris (kronor/L) 
  
 HVO 
  
 10 
  
 SAF 
  
 10 
  
 Metanol 
  
 6 
  
 Bionafta 
  
 10 
  
 3Energimyndigheten, 2023. 
  
 248 
  
 SOU 2023:15 
  
 Bilaga 4 
  
 Uppskattning av klimatprestanda 
  
 Följande storleksordning på klimatprestanda för olika biodrivmedel har använts för att uppskatta minskade utsläpp av växthusgaser. 
  
 För att uppskatta utsläppsminskningar har referensvärdet för ut- släpp från fossil energi inom transportsektorn använts. Siffran är den- samma som förekommer i förnybartdirektivet och hållbarhetslagen, det vill säga 94 g CO2ekv/MJ. 
  
 Tabell 3 Beräknad klimatprestanda per biodrivmedel 
  
 Biodrivmedel 
  
 Beräknad klimatprestanda (g CO2ekv/MJ) 
  
 HVOa 
  
 6,2 
  
 SAF, biob 
  
 7,5 
  
 SAF, elektroc 
  
 5,3 
  
 Metanol, elektroc 
  
 1,8 
  
 FAMEa 
  
 22,9 
  
 Bionaftaa 
  
 9,5 
  
 Etanol 1Ga 
  
 9,9 
  
 aEnergimyndigheten, 2022b. 
  
 bEnergimyndigheten, 2022b. 
  
 Barnes., 2022. 
  
 För uppskattning av statsfinansiella kostnader i relation till andra klimatåtgärder har utredningens beräkningar jämförts med Energi- myndighetens tidigare arbete.4 
  
 4Energimyndigheten, 2021b. 
  
 249 
  
 Statens offentliga utredningar 2023 
  
 Kronologisk förteckning 
  
 1.Skärpta straff för flerfaldig brottslig- het. Ju. 
  
 2.En inre marknad för digitala tjänster 
  
 –ansvarsfördelning mellan myndig- heter. Fi. 
  
 3.Nya regler om nödlidande kreditavtal och inkassoverksamhet. Ju. 
  
 4.Posttjänst för hela slanten. Finansieringsmodeller för framtidens samhällsomfattande posttjänst. Fi. 
  
 5.Från delar till helhet. Tvångsvården som en del av en sammanhållen och personcentrerad vårdkedja. S. 
  
 6.En lag om tilläggsskatt för företag i stora koncerner. Fi. 
  
 7.På egna ben. 
  
 Utvecklad samverkan för individers etablering på arbetsmarknaden. A. 
  
 8.Arbetslivskriminalitet – arbetet 
  
 i Sverige, en bedömning av omfatt- ningen, lärdomar från Danmark och Finland. A. 
  
 9.Ett statligt huvudmannaskap för personlig assistans. 
  
 Ökad likvärdighet, långsiktighet och kvalitet. S. 
  
 10.Tandvårdens stöd till våldsutsatta patienter. S. 
  
 11.Tillfälligt miljötillstånd för samhällsviktig verksamhet 
  
 –för ökad försörjningsberedskap. KN. 
  
 12.Förstärkt skydd för demokratin och domstolarnas oberoende. Ju. 
  
 13.Patientöversikter inom EES och Sverige. S. 
  
 14.Organisera för hållbar utveckling. KN. 
  
 15.Förnybart i tanken. Ett styrmedels- förslag för en stärkt bioekonomi. LI. 
  
 Statens offentliga utredningar 2023 
  
 Systematisk förteckning 
  
 Arbetsmarknadsdepartementet 
  
 På egna ben. 
  
 Utvecklad samverkan för individers etablering på arbetsmarknaden. [7] 
  
 Arbetslivskriminalitet – arbetet i Sverige, en bedömning av omfattningen, lärdomar från Danmark och Finland. [8] 
  
 Finansdepartementet 
  
 En inre marknad för digitala tjänster 
  
 –ansvarsfördelning mellan myndig- heter. [2] 
  
 Posttjänst för hela slanten. Finansieringsmodeller för framtidens samhällsomfattande posttjänst. [4] 
  
 En lag om tilläggsskatt för företag i stora koncerner. [6] 
  
 Justitiedepartementet 
  
 Skärpta straff för flerfaldig brottslighet. [1] 
  
 Nya regler om nödlidande kreditavtal och inkassoverksamhet. [3] 
  
 Förstärkt skydd för demokratin 
  
 och domstolarnas oberoende. [12] 
  
 Klimat- och näringslivsdepartementet 
  
 Tillfälligt miljötillstånd för samhällsviktig verksamhet 
  
 –för ökad försörjningsberedskap. [11] Organisera för hållbar utveckling. [14] 
  
 Landsbygds- och infrastrukturdepartementet 
  
 Förnybart i tanken. Ett styrmedelsförslag för en stärkt bioekonomi. [15] 
  
 Socialdepartementet 
  
 Från delar till helhet. Tvångsvården som en del av en sammanhållen och personcentrerad vårdkedja. [5] 
  
 Ett statligt huvudmannaskap för personlig assistans. 
  
 Ökad likvärdighet, långsiktighet och kvalitet. [9] 
  
 Tandvårdens stöd till våldsutsatta patienter. [10] 
  
 Patientöversikter inom EES och Sverige. [13]