sou 2018 81  
  
 YA lär dig jobbet på jobbet 
  
 Slutrapport av Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar 
  
 Stockholm 2018 
  
 SOU 2018:81 
  
 SOU och Ds kan köpas från Norstedts Juridiks kundservice. Beställningsadress: Norstedts Juridik, Kundservice, 106 47 Stockholm Ordertelefon:  
 08-598 191 90 
  
 E-post: 
  kundservice@nj.se 
  
 Webbadress: www.nj.se/offentligapublikationer 
  
 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Norstedts Juridik AB på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
  
 Svara på remiss – hur och varför 
  
 Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad  
 2009-05-02). 
  
 En kort handledning för dem som ska svara på remiss. 
  
 Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remisser 
  
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet 
  
 Omslag: Soto 
  
 Tryck: Soto, Stockholm 2018 
  
 ISBN  
 978-91-38-24875-1 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för 
  
 Utbildningsdepartementet 
  
 Regeringen beslutade den 3 april 2014 att tillsätta en Nationell dele- gation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för Yrkesintroduk- tionsanställningar. Delegationen antog namnet  
 YA-delegationen. 
  Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2018:105) ska  
 YA-delegationen 
  slutrappor- tera sitt arbete senast  
 2018-12-31. 
  
 Ordförande för  
 YA-delegationen: 
  
 Brewer Ängmo  
 2014–2016 
  (3 apr  
 2014–6 
  okt 2015) Barr  
 2016–2018 
  (6 okt  
 2015–31 
  dec 2018) 
  
 I juni 2014 utsågs tio ledamöter: 
  
 Almega; Patterson Fastighetsanställdas förbund; Anderson GS facket; Nielsen Handelsanställdas förbund; Turner IF Metall; Parker Industriarbetsgivarna; Smith Svensk Handel; Smith 
  
 Svenska kommunalarbetareförbundet; Harrison Sveriges Kommuner och Landsting; Hess Teknikarbetsgivarna; Kline 
  
 I oktober 2015 utökades  
 YA-delegationen 
  till tolv ledamöter genom: 
  
 EIO (Installatörsföretagen); Lyons 
  
 Svenska Elektrikerförbundet; Hall 
  
 Samtidigt utsågs nya ledamöter från fyra av organisationerna: 
  
 GS; Solis 
  
 Handelsanställdas förbund; Quinn 
  
 Industriarbetsgivarna; Young 
  
 Teknikarbetsgivarna; Willis 
  
 I mars 2017 ersattes Installatörsföretagen (EIO), Industriarbetsgivarna och Svenska Elektrikerförbundet av: 
  
 Kommunala företagens samorganisation (KFS); Hayes Service- och kommunikationsfacket (SEKO); Diaz TMF; Holland 
  
 Samtidigt utsågs nya ledamöter från fyra av organisationerna: 
  
 Fastighetsanställdas förbund; Mitchell Handelsanställdas förbund; Herrera IF Metall; Arturo Wallace 
  
 Sveriges kommuner och landsting (SKL); Holt 
  
 Sekreterare i  
 YA-delegationen: 
  
 Garcia, huvudsekreterare (3 apr  
 2014–31 
  dec 2018)  
 Ho (1 jun  
 2014–1 
  mar 2016) 
  
 Ford (1 aug  
 2014–19 
  dec 2016) Ware (1 feb  
 2015–1 
  sep 2016) Navarro (1 mar  
 2015–31 
  aug 2018) 
  
 Nicholson, regional  
 YA-stödjare 
  (1 sep  
 2015–31 
  aug 2016) Berger, regional  
 YA-stödjare 
  (1 sep  
 2015–31 
  aug 2016) Ramirez, regional  
 YA-stödjare 
  (1 sep  
 2015–31 
  aug 2016) Silva (4 Francis2016–2 
  apr 2018) 
  
 Garcia (22 feb  
 2016–31 
  aug 2018) Nona Rakic (12 mar  
 2018–31 
  dec 2018) 
  
 Denna slutrapport har dragits och godkänts av ledamöterna i YA- delegationen  
 2018-10-11. 
  
 Stockholm i november 2018 
  
 Barr 
  
 Barnett 
  
 Nona Rakic 
  
 Innehåll 
  
 Sammanfattande slutsatser................................................... 
  
 9 
  
 Inledning och disposition.................................................... 
  
 15 
  
 Bakgrund .......................................................................... 
  
 17 
  
 1 
  
 YA-delegationens 
  organisation och struktur .................. 
  
 21 
  
 2 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2018................... 
  
 23 
  
 2.1 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet år för år ................................. 
  
 23 
  
 2.2Rekommendationer och reflektioner från 
  
 årsrapporterna ......................................................................... 
  
 33 
  
 2.3 
  
 Kollektivavtalen om yrkesintroduktionsanställningar ......... 
  
 38 
  
 2.4 
  
 YA-anställningarna 
  – kvantitativ utveckling ......................... 
  
 38 
  
 3 
  
 Utveckling av förutsättningar för kvalitet 
  
 i arbetsplatslärandet .................................................. 
  
 43 
  
 3.1Stöd till arbetsplatslärande genom webb och 
  
 handledarutbildning ................................................................ 
  
 44 
  
 3.1.1 
  
 YA-delegationens 
  webbplats .................................. 
  
 44 
  
 3.1.2 
  
 YA-delegationens 
  handledarutbildning ................. 
  
 46 
  
 3.2 
  
 YA-delegationens 
  regionala  
 YA-stödjare.............................. 
  
 48 
  
 3.3 
  
 Statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser .......... 
  
 50 
  
 3.4Validering i samband med YA höjer kvaliteten 
  
 i lärandet .................................................................................. 
  
 54 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2018:81 
  
 3.5Ett inkluderande förhållningssätt höjer kvaliteten 
  
 i lärandet .................................................................................. 
  
 55 
  
 3.6 
 YA-delegationens 
  analyser av förutsättningar 
  
 för lärandet .............................................................................. 
  
 57 
  
 3.6.1Studie om YA baserat på arbetsgivares 
  
 erfarenheter ............................................................. 
  
 58 
  
 3.6.2Studie om YA baserad på de  
 YA-anställdas 
  
 erfarenheter ............................................................. 
  
 59 
  
 3.7 Samråd 
  
 ..................................................................................... 
  
 59 
  
 3.7.1 
  
 Skolverket (enligt direktiv) .................................... 
  
 60 
  
 3.7.2 
  
 Arbetsförmedlingen (enligt direktiv) .................... 
  
 62 
  
 3.7.3 
  
 Statskontoret (enligt direktiv) ............................... 
  
 64 
  
 3.7.4 
  
 Skolforskningsinstitutet (enligt direktiv).............. 
  
 66 
  
 3.7.5Övriga parter med yrkesintroduktionsavtal 
  
 samt utbildnings- och yrkesråd .............................. 
  
 66 
  
 3.7.6 
  
 LO och Svenskt Näringsliv .................................... 
  
 67 
  
 3.7.7 
  
 ESF-rådet ................................................................. 
  
 67 
  
 3.7.8 
  
 Tillväxtverket........................................................... 
  
 68 
  
 3.7.9 
  
 Myndigheten för Yrkeshögskolan; MYH ............. 
  
 69 
  
 3.7.10Delegationen för unga och nyanlända i arbete; 
  
 Dua-delegationen .................................................... 
  
 70 
  
 3.7.11 Arbetsmarknadsutredningen A 2016:03................ 
  
 71 
  
 3.7.12Samordnaren för unga som varken arbetar 
  
 eller studerar (UVAS)............................................. 
  
 71 
  
 3.7.13 
  
 Valideringsdelegationen  
 2015–2019....................... 
  
 72 
  
 4 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag 
  
 om liknande anställningsformer................................... 
  
 73 
  
 4.1 
  
 Utvärderingar om  
 YA-anställningar...................................... 
  
 73 
  
 4.1.1 
  
 Statskontoret ........................................................... 
  
 74 
  
 4.1.2Arbetsförmedlingens återrapporteringar till 
  
 regeringen ................................................................ 
  
 76 
  
 4.1.3Vägen till full sysselsättning och rättvisare 
  
 löner (LO) ............................................................... 
  
 77 
  
 4.1.4Fler jobb om fler företag kan delta (Svenskt 
  
 Näringsliv)............................................................... 
  
 78 
  
 6 
  
 SOU 2018:81Innehåll 
  
 4.1.5 
  
 Översynen av förordningen om stöd för YA- 
  
 anställningar ............................................................. 
  
 79 
  
 4.2 
  
 Nya förslag om liknande anställningsformer ........................ 
  
 82 
  
 5 
  
 Information och främjande av anställningsformen ......... 
  
 85 
  
 5.1 
  
 Parternas projektledare för främjande ................................... 
  
 85 
  
 5.2 
  
 Regionala kompetensplattformar........................................... 
  
 86 
  
 5.3 
  
 Byggnadsindustrins Yrkesnämnd (BYN) ............................. 
  
 87 
  
 5.4 
  
 Fastighetsbranschens Utbildningsnämnd (FU) ................... 
  
 88 
  
 5.5 
  
 Handelsrådet ........................................................................... 
  
 88 
  
 5.6 
  
 Teknikcollege .......................................................................... 
  
 89 
  
 5.7 
  
 Vård- och omsorgscollege  
 (VO-college) .............................. 
  
 90 
  
 5.8 
  
 Arbetsförmedlingens branschstrateger ................................. 
  
 90 
  
 5.9 
  
 ESF-projekten 
  Ung Framtid och Ung Verkstad .................. 
  
 91 
  
 5.10 
  
 ESF-projektet 
  Sverige bygger nytt ........................................ 
  
 91 
  
 5.11 
  
 ESF-projektet 
  White .............................................................. 
  
 92 
  
 5.12 
  
 ESF-projektet 
  RegioVux ........................................................ 
  
 93 
  
 6 
  
 Internationell utblick genom studiebesök ..................... 
  
 95 
  
 6.1 
  
 Norge....................................................................................... 
  
 95 
  
 6.2 
  
 Skottland ................................................................................. 
  
 96 
  
 6.3 
  
 Nederländerna......................................................................... 
  
 97 
  
 6.4 
  
 Danmark .................................................................................. 
  
 98 
  
 6.5 
  
 Finland ..................................................................................... 
  
 99 
  
 7 
  
 Framtiden/Rekommendationer .................................. 
  
 101 
  
 Referenser ...................................................................... 
  
 105 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2014:51........................................... 
  
 109 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2018:105......................................... 
  
 113 
  
 Bilaga 3 Sammanfattningar av sammanträdesprotokoll samt 
  
 reflektioner och rekommendationer från 
  
 årsredovisningarna  
 2014–2018..................................... 
  
 115 
  
 Bilaga 4 Slutredovisning av pilotprojektet regionala 
  
 YA-stödjare .................................................................. 
  
 141 
  
 Bilaga 5  
 YA-delegationens 
  yttrande över remissen 
  
 Översynen av förordningen om stöd för 
  
 yrkesintroduktionsanställningar ................................. 
  
 151 
  
 Bilaga 6 Översikt över centrala kollektivavtal rörande 
  
 yrkesintroduktionsanställningar ................................. 
  
 161 
  
 Bilaga 7 Studie arbetsgivares upplevelser av YA....................... 
  
 167 
  
 Bilaga 8 Intervjustudie  
 YA-anställdas 
  syn 
  
 på arbetsplatslärande .................................................... 
  
 195 
  
 Bilaga 9  
 YA-delegationens 
  reportage från arbetsplatsbesök ... 
  
 203 
  
 8 
  
 Sammanfattande slutsatser 
  
 Yrkesintroduktionsanställningar tillkom år 2014 genom ett treparts- initiativ mellan arbetsgivarorganisationer, arbetstagarorganisationer och staten. Syftet var främst att bidra till att sänka den då höga ung- domsarbetslösheten samt att bidra till en mer effektiv kompetens- försörjning i arbetslivet. Yrkesintroduktionsanställningar (YA- anställningar) är en kompetensförsörjningsåtgärd och den främsta anledningen till att arbetsmarknadens parter har tecknat yrkesintro- duktionsavtal (YA). 
  
 En delegation inrättades under Utbildningsdepartementet bestå- ende av representanter för parterna på arbetsmarknaden. Direktivet för Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar1 (hädanefter kallad  
 YA-delegationen) 
  har varit oförändrat sedan det fastställdes vid regeringssammanträdet den 3 april 2014 förutom att det den 6 september 2018 beslutades att förlänga utredningstiden med två månader.2 Delegationens uppdrag har varit begränsat till att stödja lärandedelen i  
 YA-anställningarna. 
  Det har inte ankommit på delegationen att ansvara för vare sig information om  
 YA-anställningar 
  eller att öka antalet  
 YA-anställningar. 
  De uppgifterna har legat på parterna att ansvara för. 
  
 YA-delegationen 
  har dock vid ett flertal tillfällen uppmärk- sammat regeringen på att en central aktör med ansvar för att främja anställningsformen saknas.  
 YA-delegationen 
  hade kunnat vara den aktören. 
  
 Enligt  
 YA-delegationens 
  direktiv ska Delegationen bland annat lämna förslag till regeringen på åtgärder för hur lärandet kan utveck- las.  
 YA-delegationen 
  har i de årliga rapporterna till regeringen gjort detta. Vissa av dessa förslag har också lyfts i Statskontorets tre rap- 
  
 1Dir. 2014:51, se bilaga 1. 
  
 2Dir 2018:105, se bilaga 2. 
  
 9 
  
 Sammanfattande slutsatser 
  
 SOU 2018:81 
  
 porter och i den särskilda utredarens promemoria Översynen av stö- det för yrkesintroduktionsanställningar. I skrivande stund har dock dessa förslag inte lett till några beslut om förändringar. 
  
 YA-delegationen 
  som modell har medfört kunskapsöverföring mellan branscher och bidragit till branschöverskridande samverkan. För att få en dynamisk arbetsmarknad med bättre matchning och fortsatt hög sysselsättning behöver möjligheterna till kontinuerlig kompetensutveckling och lärande genom hela arbetslivet stärkas. De forum för samverkan som finns i dag tillgodoser inte behoven. YA- delegationen ser därför ett behov av strukturerad nationell samord- ning som möjliggör samverkan runt arbetsplatslärande och kompe- tensförsörjning.  
 YA-delegationen 
  rekommenderar att regeringen initi- erar ett partsammansatt forum för samverkan som kan beakta bransch- ernas behov. 
  
 Under de fyra och ett halvt år som  
 YA-delegationen 
  har varit verksam har mycket förändrats. I dag är det framför allt nyanlända och långtidsarbetslösa som behöver stöd för att komma in på arbets- marknaden. Detta samtidigt som många arbetsgivare har stora svå- righeter med att rekrytera personer med rätt kompetens för att täcka pensionsavgångar och utveckla verksamheten. Det finns ett behov av lättillgängligt stöd om arbetsgivare ska våga ta steget att lära upp och anställa nya medarbetare utan formell utbildning för yrket. YA- delegationen ser behov av regionala stödstrukturer för arbetsplatslä- rande. En iakttagelse från  
 YA-delegationens 
  pilotprojekt med regionala  
 YA-stödjare3 
  var att behov och förutsättningar i landet ser olika ut och därför kan olika strukturer och lösningar i olika regioner behövas.  
 YA-delegationen 
  uppfattar det som avgörande att bransch- organisationer identifierar konkreta behov. Behovet av regionala stödstrukturer för samverkan är inte bara en utbildningsfråga utan även en tillväxtfråga. Mandat från de centrala organisationerna inom branschen behövs för att skapa trovärdighet i kontakten med den enskilde arbetsgivaren. Att ha tillgång till befintliga nätverk och möj- lighet till samverkan med relevanta aktörer är viktigt för att nå ut med information regionalt och lokalt.  
 YA-delegationen 
  har vid sina studieresor utomlands sett att väl förankrade regionala strukturer för att stödja arbetsplatslärande och samverkan mellan arbetsliv och offentlig utbildning förstärker såväl legitimitet som utfall. 
  
 3Slutredovisning av pilotprojektet regionala  
 YA-stödjare, 
  se bilaga 4. 
  
 10 
  
 SOU 2018:81 
  
 Sammanfattande slutsatser 
  
 YA-delegationens 
  webbaserade handledarutbildning är uppdelad i tre delar, Grundutbildning, Handleda en nysvensk och Handleda någon med behov av extra stöd. Utbildningen är framtagen tillsam- mans med parterna och dessa rekommenderar och sprider hand- ledarutbildningen till sina medlemmar. Det senaste året4 har 25 604 användare (återkommande) varav 17 015 unika (nya) använ- dare besökt någon av delarna i handledarutbildningen. Under mot- svarande period har 801  
 YA-anställningar 
  beviljats stöd, vilket tyd- liggör att handledarutbildningen används även för handledning av andra grupper. Med tanke på att lärlingsliknande koncept troligtvis kommer att öka i Sverige, anser  
 YA-delegationen 
  att handledar- utbildningen uppfyller en viktig funktion och att den kommer att behövas även efter december 2018. 
  
 Tidigt konstaterades att  
 YA-delegationen 
  behövde arbetsgivares kontaktuppgifter för att kunna utföra alla uppdrag i direktivet. Arbets- förmedlingens tolkning av sekretessreglerna gjorde att  
 YA-delega- 
  tionen inte fick tillgång till dessa uppgifter, vilket har försvårat arbetet avsevärt under hela  
 YA-delegationens 
  verksamhetstid. 
  
 Arbetsförmedlingens hantering av stödet för  
 YA-anställningar 
  har inte fungerat tillfredsställande. Hanteringen av stödet är komplext då anställningsformen bygger på kollektivavtal vars innehåll kan skilja sig åt.  
 YA-delegationen 
  anser att kunskapen om anställningsformen bland de lokala arbetsförmedlarna behöver förbättras, så att arbetsgivare med behov av kompetensförsörjning enligt  
 YA-modellen 
  får kännedom om anställningsformen. Arbetsförmedlingens huvudkontor har haft svårt att nå ut med nyheter, så som nya eller förändrade avtal, till de lokala arbetsförmedlarna. 
  
 YA-delegationen 
  anser att Arbetsförmedlingen bör få ett tydligare informationsuppdrag gentemot arbetsgivare, arbetstagare och arbets- marknadens centrala parter. YA bör ingå som en naturligt alternativ när det gäller kompetensförsörjningsinsatser och föreslås som kom- plement till andra inledande åtgärder som syftar till anställnings- barhet. 
  
 YA-delegationen 
  rekommenderar att regeringen försöker hitta en lösning kring sekretessproblematiken, så att de centrala partsorganisa- tionerna och andra relevanta aktörer kan få den information som be- hövs för att kunna komma i kontakt med arbetsgivare som har YA- 
  
 4 
 2017-10-01–2018-09-30. 
  
 11 
  
 Sammanfattande slutsatser 
  
 SOU 2018:81 
  
 anställt för att därmed kunna följa upp lärandet, kvalitetssäkra det- samma, samla in goda exempel samt sprida information. 
  
 YA-delegationen 
  rekommenderar att regeringen fortsätter att stödja branschernas arbete med att utveckla förutsättningarna för arbetsplats- lärande genom statsbidrag. Möjligheten till att utveckla kompetens- profiler och valideringsmodeller kan särskilt gynna utvecklingen av lärande på arbetsplatser som ett komplement till formellt lärande, då validering tydliggör vad en individ behöver lära sig för att bli anställ- ningsbar. De ekonomiska stöden behöver vara långsiktiga. 
  
 Parterna har hela tiden påpekat att det tar tid att implementera ett nytt sätt att tänka runt kompetensförsörjning. De flesta Cole i Sverige har inte en tradition av lärlingsliknande modeller där arbetsgivarna själva ansvarar för upplägg och genomförande av utbildnings- eller lärandedelar. Att kombinera anställning med lärande är ett koncept som fått en mer framträdande roll i Sverige. 
  
 Enligt statistik från Arbetsförmedlingen har 4 295 yrkesintro- duktionsanställningar beviljats ekonomiskt stöd från januari 2014 till och med september 2018. Av dessa är 3 412 män och 883 kvin- nor. Det senaste året5 har 801  
 YA-anställningar 
  beviljats stöd. Av dessa var 697 personer födda i Sverige, 23 i Europa och 81 personer i ett utomeuropeiskt land. 
  
 YA-delegationen 
  konstaterar därmed att antalet  
 YA-anställningar 
  visserligen har blivit betydligt färre än regeringen ursprungligen förvän- tade sig men också att  
 YA-anställningar 
  är en framgångsrik modell som leder till anställning. 90 dagar efter avslutad  
 YA-anställning 
  var 77 procent av dessa i arbete och hela 75 procent var i arbete utan stöd. Som syns i punkt 2.4  
 YA-anställningarna 
  – kvantitativ utveckling tabell 2.1, så har  
 YA-anställningar 
  de högsta siffrorna när det gäller andel individer i arbete 90 dagar efter avslutad subventionerad anställ- ning  
 2015–2017. 
  
 Nya yrkesintroduktionsavtal tecknas också successivt i nya Cole. I skrivande stund6 har  
 YA-delegationen 
  kännedom om 25 arbetsgivarorganisationer7 och 14 arbetstagarorganisationer som tecknat avtal inom sina områden.8 
  
 YA-delegationen 
  är fortsatt positiv till anställningsformen, som är ett flexibelt och tidseffektivt komplement till formell utbildning. 
  
 5 
 2017-10-01–2018-09-30. 
  
 6 
 2018-10-11. 
  
 7AkademikerAlliansen med sina 16 SACO förbund räknas här som en organisation. 
  
 8Översikt över centrala kollektivavtal rörande yrkesintroduktionsanställningar, se bilaga 6. 
  
 12 
  
 SOU 2018:81 
  
 Sammanfattande slutsatser 
  
 YA-anställningar 
  kan vara ”den röda tråden” som kompletterar en gymnasial utbildning inför en tillsvidareanställning eller en intro- duktionsanställning för en ungdom som saknar relevant utbildning.  
 YA-anställningar 
  kan också vara den sista pusselbiten för en nyan- länd som behöver ”kläs på” för att bli fullt anställningsbar eller en möjlighet för en långtidsarbetslös att komma tillbaka till arbetslivet.  
 YA-delegationens 
  studier av arbetsgivarnas9 och de  
 YA-anställdas10 
  upplevelser av anställningsformen visar att de har positiva erfaren- heter av och ser framtida möjligheter med anställningsformen. 
  
 9Studie arbetsgivares upplevelser av YA, se bilaga 7. 
  
 10Intervjustudie  
 YA-anställdas 
  syn på arbetsplatslärande, se bilaga 8. 
  
 13 
  
 Inledning och disposition 
  
 I kommittédirektiv 2014:51 för Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar,1 som fastställdes vid regeringssammanträdet den 3 april 2014, anges att uppdraget årligen ska redovisas till Utbildningsdepartementet med en slutredovisning senast den 1 november 2018. Genom till- läggsdirektiv 2018:1052 ändrades datum för slutredovisning till senast den 31 december 2018. 
  
 YA-delegationen 
  har lämnat fem skriftliga redovisningar till Utbildningsdepartementet.3 Då det ekonomiska stödet till arbets- givare som anställer på yrkesintroduktionsavtal regleras i Arbets- marknadsdepartementets förordning 2013:1157 och hanteras av Arbetsförmedlingen har  
 YA-delegationens 
  rapporter med reflek- tioner och rekommendationer även redovisats för Arbetsmarknads- departementet. 
  
 YA-delegationen 
  är en partsammansatt delegation bestående av 
  
 12 ledamöter som sammanträtt en gång i kvartalet. En mycket hög närvarograd och stort engagemang i frågeställningarna har präglat arbetet.  
 YA-delegationen 
  har fyllt en funktion som forum för arbetsgivar- och arbetstagarparterna att träffas branschöverskri- dande för att diskutera kompetensförsörjningsfrågor och arbets- platslärande. Statsbidraget4 kopplat till  
 YA-anställningar 
  har bidragit till att få igång och utveckla branschernas arbete med att ta fram kompetensprofiler och valideringsmodeller. Inom industrin har det även resulterat i branschöverskridande modeller och samverkan. 
  
 1Se bilaga 1. 
  
 2Se bilaga 2. 
  
 3Årlig arbetsredogörelse för Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar (U2014:07) år 2014, år 2015, år 2016, år 2017 och år 2018, se även bilaga 3 för en sammanfattning. 
  
 4Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser; SFS 2014:375, se även punkt 3.3. 
  
 15 
  
 Inledning och disposition 
  
 SOU 2018:81 
  
 Kommittédirektivet för  
 YA-delegationen 
  och statsbidraget som söks från Skolverket ligger under Utbildningsdepartementets ansvar medan förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar hör till Arbetsmarknadsdepartementet.5  
 YA-delegationens 
  arbete har i hög grad varit avhängigt förordningen om ekonomiskt stöd.  
 YA-delega- 
  tionen konstaterar därför att det hade underlättat arbetet om samt- liga delar hade samlats under ett och samma departement. 
  
 Denna slutrapport är en redogörelse för  
 YA-delegationens 
  arbete under verksamhetsperioden. Rapporten inleds med en bakgrund till uppdraget. Därefter beskrivs  
 YA-delegationens 
  organisation och verk- samhet år för år samt utvecklingen av antalet anställningar och vilka kollektivavtal som ligger till grund för dessa. Sedan följer en redogö- relse av vilka åtgärder som har genomförts i syfte att förbättra kvali- teten i arbetsplatslärandet, så som samråd med relevanta aktörer och utveckling av en generell webbaserad handledarutbildning. Slutrappor- ten redogör kortfattat för externa rapporter som analyserat anställ- ningsformen samt ett antal förslag som påverkat debatten kring an- ställningsformen. Därefter följer en redovisning av informations och främjande aktiviteter och en genomgång av yrkesutbildningssystemen i de fem länder som  
 YA-delegationen/sekretariatet 
  besökt. Rapporten avslutas med ett antal rekommendationer och reflektioner för fram- tiden. 
  
 5Förordning om stöd för yrkesintroduktionsanställningar SFS 2013:1157 t.o.m. SFS 2016:428. 
  
 16 
  
 Bakgrund 
  
 Stödet för yrkesintroduktionsanställningar är ett konkret resultat av regeringens så kallade trepartssamtal, som fördes med arbetsmark- nadens parter hösten 2011. Syftet var att finna gemensamma lösningar på svåra problem på arbetsmarknaden. Regeringens målsättning med trepartssamtalen var att finna åtgärder som skulle kunna sänka ung- domsarbetslösheten och öka den varaktiga sysselsättningen, särskilt genom att förbättra möjligheterna till arbete för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. En utgångspunkt var att stödja ini- tiativ som kommit från parterna själva. Inom några avtalsområden på arbetsmarknaden hade parterna tecknat yrkesintroduktionsavtal i syfte att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och säkra arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning. Avtalen byggde på principen att personer som saknade relevant erfarenhet i yrket fick handledning och utbildning under en del av arbetstiden. 
  
 I februari 2013 gav regeringen Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla samverkan med Teknikföretagen och IF Metall. Detta skulle ske inom ramen för ett pilotprojekt. Syftet med pilotprojektet, Indu- strins Yrkesår, var att arbetsmarknadens parter och Arbetsför- medlingen i samverkan skulle utveckla en modell där matchningen av ungdomar skulle kompletteras med branschanpassade utbildningsin- satser både före och under anställningen. Ett tidigare samarbete mellan IF Metall och Teknikföretagen, Gnosjöandans yrkesår, stod som för- laga till projektet. Projektet pågick 1 juni  
 2013–31 
  december 2014.1 
  
 I februari 2013 fattade statsrådet Perez på Finansdeparte- mentet, beslut om att uppdra åt departementsrådet Barnett och professor Burton att biträda Finansdepartementet med att lämna förslag till hur de befintliga strukturerna för handledning i lärande på arbetsplatsen skulle kunna stärkas. Uppdraget syftade till 
  
 1Arbetsförmedlingens återrapportering 2016 D.nr:  
 Af-2013/073052 
  
 (2016-06-01). 
  
 17 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2018:81 
  
 att arbetsplatser skulle bli bättre rustade för att ta emot och öka an- talet personer i lärande på arbetsplatser, med fokus på personer som anställs med stöd av ett yrkesintroduktionsavtal eller motsvarande. För genomförande av uppdraget bildades en arbetsgrupp, en intern referensgrupp och en extern referensgrupp med representanter för arbetsgivarorganisationer och fackförbund. Uppdraget resulterade den 1 augusti 2013 i departementsskrivelsen Kvalitetssäkring av lärandet i yrkesintroduktion.2 
  
 Utredningen bedömde att det under yrkesintroduktionsanställ- ningarnas uppbyggnadsskede fanns behov av en nationell samord- nande funktion för att främja utvecklingen av gemensamma princi- per för kvalitetssäkring. Vidare att sprida erfarenheter och modeller mellan olika branscher samt att vid behov kunna ge operativt stöd till vissa branscher. För att göra detta föreslogs att en delegation med representanter från arbetsmarknadens parter skulle inrättas. 
  
 Den 14 mars 2013 gav regeringen arbetsmarknadsministern rätt att bevilja stöd efter ansökan från kollektivavtalsslutande parter som önskade genomföra informationssatsningar för att öka kunskapen och användningen av yrkesintroduktionsavtal (främjandemedel). Kostnaderna beräknades till 15 miljoner kronor. 
  
 Arbetsmarknadsdepartementets skrivelse Vissa lagförslag med anledning av trepartssamtalen Ds 2013:20 publicerades den 15 mars 2013. Den innehöll lagförslag som var kopplade till trepartssamtalen. Bland annat föreslogs att staten genom lönesubventioner, i form av en skattekreditering, och handledarstöd skulle stimulera att anställ- ningar av unga personer kom till stånd inom ramen för av parterna tecknade yrkesintroduktionsavtal eller motsvarande. Förslagen i de- partementsskrivelsen föreslogs träda i kraft den 15 januari 2014. 
  
 Den 13 september 2013 uppdrog regeringen åt Arbetsförmed- lingen att vidta åtgärder för att förbereda införandet av ett stöd för yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 I Arbetsförmedlingens regleringsbrev för budgetåret 20143 anges att myndigheten ska använda stödet för yrkesintroduktionsanställ- ningar som ett verktyg i sitt arbete för att unga arbetslösa kvinnor och män ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. 
  
 Nelson, Cobb, och Baker, Hamilton, 2013, Kvalitetssäkring av lärandet i yrkesintroduktion, Fi2013/01374: D. 
  
 3A2014/1273/A, Ändringsbeslut  
 2014-04-10, 
  Kapitel 3, Uppdrag, punkt 8 Yrkesintroduk- tionsanställningar. 
  
 18 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bakgrund 
  
 Förordning om stöd för yrkesintroduktionsanställningar; SFS 2013:1157 trädde i kraft den 15 januari 2014. Arbetsförmedlingen skulle hantera och fatta beslut om det ekonomiska stödet till arbets- givarna.4 Den som anställdes skulle vara mellan 15 och 24 år. Anställ- ningen skulle omfatta minst 75 procent av heltid under minst sex och högst tolv månader. Utbildning eller handledning skulle uppgå till minst 15 procent av arbetstiden och för detta skulle det finnas en upprättad utbildningsplan. 
  
 Den 3 april 2014 tog regeringen beslut om att under Utbildnings- departementets ansvar inrätta en Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar Dir. 2014:51. Vid delegationens första sammanträde tog man sig namnet Delegationen för arbetsplatslärande vid yrkesintroduktions- anställningar (YA). Namnet förkortades till  
 YA-delegationen. 
  
 Den 28 maj 2014 utfärdade regeringen Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning SFS 2014:375. Statsbidraget gav arbetsmarknadens parter möjlighet att gemensamt söka medel för insatser som syftade till att stödja uppbyggnaden av stödstrukturer för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsavtal. Statsbidraget för 2014 uppgick till 20 miljo- ner kronor och gick att söka från Skolverket från och med oktober månad 2014 till och med år 2018.5 
  
 4Det ekonomiska stödet består dels av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto, mot- svarande en ordinarie arbetsgivaravgift (31,42 procent av bruttolönen), dels ett ekonomiskt handledarstöd till arbetsgivaren på 115 kr/dag och anställd. 
  
 5Statsbidraget för YA uppgick till 20 mkr år 2014, 30 mkr per år  
 2015–2016 
  samt 20 mkr per år  
 2017–2018. 
  
 19 
  
 1 
 YA-delegationens 
  organisation och struktur 
  
 YA-delegationen 
  påbörjade sitt arbete i april 2014 då ordförande Brewer Ängmo och huvudsekreterare Garcia utsågs. Enligt direktivet skulle uppdraget slutredovisas senast 1 november 2018.1 I en bilaga till kommittédirektivet stod följande: 
  
 Regeringen bemyndigar chefen för Utbildningsdepartementet att 
  
 –Ge en delegation med högst tretton ledamöter i uppdrag att främja arbetsmarknadens parters arbete med att bygga upp lång- siktigt hållbara strukturer för ett strukturerat lärande på arbets- platserna och utveckla förutsättningarna för sådant lärande, 
  
 –utse en av ledamöterna att vara ordförande, 
  
 –besluta om sakkunniga, experter och annat biträde åt kommittén. 
  
 Vidare stod att Delegationen skulle vara placerad i Statens skol- verkets lokaler. 
  
 Ordföranden beslöt att  
 YA-delegationen 
  skulle sammanträda minst fyra gånger per år och det operativa arbetet skulle utföras av ett sekretariat. Den årliga budgeten för  
 YA-sekretariatet 
  var tänkt att täcka fyra heltidsanställda personer. 
  
 Ijuni 2014 utsågs tio ledamöter från arbetsgivar- och arbetstagar- organisationer, som hade kollektivavtal om yrkesintroduktions- anställningar, att ingå i  
 YA-delegationen. 
  Två platser reserverades för Hotell- och restaurangfacket (HRF) och arbetsgivarorganisa- tionen Visita, som under år 2013 hade gjort en avsiktsförklaring om att teckna avtal om yrkesintroduktionsanställningar.2 
  
 1I tilläggsdirektiv 2018:105 ändrades slutrapportdatum till senast 31 december 2018. 
  
 2Noteras kan att Hotell- och restaurangfacket och Visita i skrivande stund  
 (2018-11-01) 
  fort- farande inte tecknat avtal om yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 21 
  
 YA-delegationen 
  organisation och struktur 
  
 SOU 2018:81 
  
 Ledamöternas ursprungliga förordnanden gällde 1 juni  
 2014–31 
  de- cember 2016. Det öppnade för möjligheten att ändra sammansätt- ningen av organisationer allteftersom nya branscher förväntades teckna kollektivavtal. I oktober 2015 utökades  
 YA-delegationen 
  till tolv leda- möter då det visade sig att HRF och Visita inte tecknade något avtal om yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 YA-delegationen 
  har sammanträtt en gång i kvartalet. En mycket hög närvarograd och stort engagemang i frågeställningarna har präg- lat arbetet. Sammansättningen av representerade organisationer och ledamöter samt fokus för diskussioner och utvecklingsområden har däremot förändrats under tiden. Samtliga ledamöter har under- strukit vikten av delegationens verksamhet. Ett eget självständigt forum för diskussion av gemensamma utmaningar koppade till kompetensförsörjning, validering, inkludering, arbetsplatslärande, handledning med mera har upplevts givande och har uppskattats. 
  
 YA-sekretariatet 
  har ansvarat för det dagliga, operativa arbetet i enlighet med direktivet och ledamöternas önskemål.  
 YA-sekretariatet 
  har därutöver arbetat med information om arbetsplatslärande och om anställningsformen samt under det senaste året även främjande av nya avtal. 
  
 Alla nya parter som tecknat yrkesintroduktionsavtal har besökts eller erbjudits besök av  
 YA-sekretariatet. 
  Syftet har bland annat varit att informera om  
 YA-delegationen 
  samt om vilket stöd  
 YA-dele- 
  gationen kan erbjuda parterna. Två gånger om året har dessutom alla parter med tecknade yrkesintroduktionsavtal som inte ingår i dele- gationen3 bjudits in till möten med  
 YA-sekretariatet 
  för ömsesidigt informations- och erfarenhetsutbyte. Vid dessa möten har ofta även representanter för  
 yrkes-/utbildningsnämnder 
  deltagit. 
  
 YA-sekretariatet 
  har också haft årlig kontakt med de centrala parterna LO och Svenskt Näringsliv. 
  
 3I skrivande stund  
 (2018-11-01) 
  har  
 YA-delegationen 
  kännedom om 25 arbetsgivarorganisa- tioner och 14 arbetstagarorganisationer (AkademikerAlliansen med sina 16 SACO förbund räknas här som en organisation) som har kollektivavtal om yrkesintroduktionsanställningar, se bilaga 6. 
  
 22 
  
 2 
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2018 
  
 2.1 
 YA-delegationens 
  verksamhet år för år 
  
 Nedan redogörs kortfattat för vad  
 YA-delegationens 
  arbete har fo- kuserat på, uppdelat per år.1 
  
 2014 
  
 Inledningsvis fokuserades arbetet på att samla information om ar- betsplatslärande i allmänhet och vid  
 YA-anställningar 
  i synnerhet. Samtliga centrala parter med tecknade avtal om yrkesintroduktions- anställningar besöktes och intervjuades av  
 YA-sekretariatet. 
  Det gjordes för att få en bild av vilka typer av stöd som kunde tänkas behövas framöver. Då ledamöterna i  
 YA-delegationen 
  var intresse- rade av att veta mer om hur de andra branscherna arbetade med lä- rande på arbetsplatserna, beslöts att en del av sammanträdena skulle reserveras för ett strukturerat erfarenhetsutbyte. 
  
 Förordningen om ekonomiskt stöd för yrkesintroduktionsan- ställningar2 gällde vid anställning av ungdomar mellan 15 och 24 år som saknade relevant yrkeserfarenhet eller var arbetslösa. Flera av branschernas kollektivavtal snävade dock in kriterierna genom att till exempel kräva vissa förkunskaper. Det fanns en stor bredd i hur branscherna organiserade sina  
 YA-anställningar. 
  Några hade kom- mit långt med arbetet att utveckla kompetensprofiler och utbild- ningsplaner medan andra branscher hade det mesta av arbetet fram- för sig. 
  
 1Se punkt 2.2 och Sammanfattning av sammanträdesprotokoll samt reflektioner och rekom- mendationer från årsredovisningarna  
 2014–2018, 
  bilaga 3. 
  
 2Förordning om stöd för yrkesintroduktionsanställningar SFS 2013:1157. 
  
 23 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 SOU 2018:81 
  
 Tidigt konstaterades att  
 YA-delegationen 
  behövde kontaktuppgif- ter till de arbetsgivare som fick stöd för att  
 YA-anställa. 
  Kontaktupp- gifterna behövdes för att delegationen skulle kunna utföra centrala uppdrag i direktivet. Arbetsförmedlingens tolkning av sekretessreg- lerna gjorde att  
 YA-delegationen 
  inte fick tillgång till dessa uppgifter, vilket har försvårat arbetet avsevärt under hela  
 YA-delegationens 
  verk- samhetstid. 
  
 YA-delegationen 
  har behövt kontaktuppgifter till arbetsgivarna för att: 
  
 –samla och sprida goda exempel på hur ett väl strukturerat och re- levant lärande på arbetsplatser kan utformas, 
  
 –stimulera regional samverkan och kunskapsöverföring mellan branscher som syftar till att utveckla lärandet på arbetsplatser, 
  
 –kunna bjuda in till informationsmöten och erfarenhetsutbyten, 
  
 –uppsöka och stödja arbetsgivare samt 
  
 –följa och analysera hur förutsättningarna för lärande inom ramen för  
 YA-anställningarna 
  utvecklas. 
  
 Anställningsmodellen bygger på att arbetstagarorganisationerna ges möjlighet att övervaka att de  
 YA-anställda 
  får utbildning i den om- fattning och av den kvalitet som överenskommits i kollektivavtalen. Det kan ske på lokal nivå men på grund av Arbetsförmedlingens sek- retess kan inte lärandet följas upp centralt på ett samlat och struktu- rerat sätt av partsorganisationerna. 
  
 Utan tillgång till kontaktuppgifter och i avsaknad av egna kanaler ut till arbetsgivare har  
 YA-sekretariatet 
  varit i behov av samverkan med aktörer, som till exempel branschorganisationerna. Samverkan skedde framförallt med branschernas  
 YA-främjare 
  under den tid de finansierades med främjandemedel från Arbetsmarknadsdeparte- mentet. Därutöver initierades kontakter med bland annat Arbetsför- medlingens branschstrateger3 och Arbetsförmedlingens  
 ESF-pro- 
  jekt Ung Framtid.4 
  
 Vid  
 YA-sekretariatets 
  intervjuer med parterna framfördes behov av en regional stödstruktur kring det arbetsplatsförlagda lärandet. 
  
 3För utförligare information se punkt 5.8. 
  
 4För utförligare information se punkt 5.9. 
  
 24 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 YA-delegationen 
  fattade därför beslut om att undersöka möjlig- heten till att genomföra ett projekt med regionala  
 YA-stödjare.5 
  
 Ansvarsfrågan för information om anställningsformen var också en fråga som tidigt kom upp. Det konstaterades att det fanns behov av en aktör med ett övergripande informationsansvar. Arbets- förmedlingen såg inte att det ingick i myndighetens uppdrag. YA- delegationen skulle därför kunna begära att få detta som ett utökat uppdrag.6 
  
 För att möta arbetsgivarnas behov av stöd kring det arbetsplats- förlagda lärandet gav  
 YA-delegationen 
  hösten 2014  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att ta fram en kortfattad webbaserad handledarutbildning. 
  
 Under hösten 2014 resulterade riksdagsvalet i ett regeringsskifte och Socialdemokraterna och Miljöpartiet bildade regering. 
  
 2015 
  
 I februari 2015 kallades  
 YA-sekretariatet 
  till ett möte på Arbets- marknadsdepartementet med arbetsmarknadsminister Morrison och statssekreterare Lam. Morrison informerade om att Arbetsmarknadsdepartementet hade tagit över de så kallade treparts- samtalen. Under Alliansregeringen drevs dessa av Finansdeparte- mentet.  
 YA-sekretariatet 
  redogjorde för  
 YA-delegationens 
  arbete och Morrison informerade bland annat om att kravet på kollektivav- tal för att få ekonomiskt stöd för yrkesintroduktionsanställningar skulle kvarstå. 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  första sammanträde 2015 deltog Gymnasie- och kunskapslyftsminister Perez.  
 YA-delegationen 
  fram- förde att det behövs tid och tålamod i den fortsatta processen med YA- anställningar. Delegationen menade också att andra åtgärder, som ex- empelvis nystartsjobb,7 konkurrerar med  
 YA-anställningarna. 
  Vidare att regionala stödstrukturer behövs för att underlätta för arbetsgivarna och att delar av utbildningen i  
 YA-anställningar 
  skulle kunna kopplas 
  
 5Se punkt 3.2 och bilaga 4. 
  
 6År 2016 fick  
 YA-delegationen 
  ett muntligt förtydligande från ansvarigt statsråd att det kunde anses ingå i uppdraget att sprida information om, samt främja, själva anställningsformen. 
  
 7Nystartsjobb är en subventionerad sysselsättning som syftar till att stimulera arbetsgivare att anställa personer över 20 år som varit utanför arbetsmarknaden under en längre tid. Subven- tionen består av skattekreditering i högst två år. 
  
 25 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 SOU 2018:81 
  
 till Yrkesvux. Ledamöterna efterlyste också möjlighet att kunna kom- binera och integrera utbildning i svenska för invandrare (sfi) med anställningsformen. 
  
 Ibörjan på året lanserades  
 YA-delegationens 
  webbplats www.ya- delegationen.se8 och i början på hösten lanserades  
 YA-delegationens 
  webbaserade handledarutbildning.9 Den gjordes så generell som det var möjligt för att arbetsgivare skulle ha nytta av den även för andra anställningsformer eller för praktik. 
  
 YA-delegationen 
  genomförde en uppskattad studieresa till Upp- läringskontoret för mekanik i Strömmen, Norge för att lära och in- spireras.10 
  
 Då ledamöterna hade efterlyst behovet av regionala stödstruk- turer startade  
 YA-delegationen 
  en ettårig försöksverksamhet med tre regionala  
 YA-stödjare.11 
  
 Även år 2015 lyfte ledamöterna Arbetsförmedlingens sekretess som ett problem som behövde lösas. Mot bakgrund av att det statliga kommittéväsendet omfattas av sekretess på motsvarande sätt som de särskilda verksamheter som ansvarar för statistikframställning inom myndigheter gjorde  
 YA-delegationen 
  en skriftlig anhållan till Arbets- förmedlingen om att få ta del av kontaktuppgifter till arbetsgivare som fått stöd. 
  
 Arbetsförmedlingen avslog begäran. Sammantaget bedömde Arbetsförmedlingen att uppgifterna inte kunde lämnas ut med stöd av 10 kap. 27 § OSL.12 
  
 Statskontoret lämnade sin första delrapport13 till regeringen i september 2015. Några av slutsatserna var att införandet av anställ- ningsformen är på rätt väg, men kräver ytterligare tid. Vidare visade rapporten att arbetsgivarnas kännedom om avtalen fortfarande är låg, att uppbyggnaden av det operativa stödet kommer att kräva ytterligare tid samt att regelverkets utformning försvårar för Arbets- förmedlingen då deras stöd och insatser normalt inte förknippas med partsdrivna lärlingsliknande initiativ. Vidare menade Statskon- toret att regelverkets- och ansökningsprocessens utformning skapar en otydlig ansvarsfördelning mellan parterna och staten och gör det 
  
 8Se punkt 3.1.1. 
  
 9Se punkt 3.1.2. 
  
 10Se punkt 6.1. 
  
 11Se punkt 3.2. 
  
 12Offentlighets- och sekretesslag (2009:400) 24 kap, 8 §. 
  
 13Statskontoret, Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar, Delrapport 1 (2015:22), se punkt 4.1.1. 
  
 26 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 svårt för den enskilda förmedlaren att hålla reda på villkoren i de olika avtalen. 
  
 –Statskontoret rekommenderade regeringen att förändra ansök- ningsprocessen och lämna åt parterna att definiera vad som är re- levant yrkeserfarenhet. 
  
 –Statskontoret rekommenderade Arbetsförmedlingen att centrali- sera handläggningen av ansökningar om stöd samt utreda möjlig- heterna att frångå kravet på att den som anställs ska vara inskriven som arbetssökande. 
  
 Rekommendationerna har till dags dato14 inte föranlett någon åt- gärd. 
  
 Under hösten avsade sig Brewer Ängmo ordförandeskapet då hon tillträtt som tf. GD på Skolinspektionen. Utbildningsdepartementet utsåg Barr som ny ordförande för  
 YA-delegationen. 
  
 Antalet personer som sökte asyl i Sverige ökade kraftigt under året och det svenska asylsystemet ställdes inför stora utmaningar. Den 23 oktober 2015 enades regeringen, Moderaterna, Center- partiet, Folkpartiet liberalerna och Kristdemokraterna om insatser med anledning av flyktingkrisen.15 En av punkterna i åtgärdspro- grammet gällde yrkesintroduktionsanställningar. Texten lydde som följer: 
  
 Utvidgning av möjligheter till  
 YA-jobb 
  
 För att nyanlända snabbare ska komma i arbete är det av stor vikt att kunna ge möjligheter att kombinera arbetslivserfarenhet och utbildning. Den befintliga modellen med  
 YA-jobb 
  bör därför utvidgas till att också kunna omfatta nyanlända16 enligt i övrigt samma villkor som nu gäller i modellen. Detta skulle kunna göras förutsatt ny prövning och godkän- nande av  
 EU-kommissionen 
  och vara beroende av nya förhandlingar 
  
 14 
 2018-10-11. 
  
 15 
 www.regeringen.se/informationsmaterial/2015/10/insatser-med-anledning-av- 
  flyktingkrisen/ 
  
 16Förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar öppnades upp för nyanlända och långtidsarbetslösa över 25 år genom Förordning (2014:366) om ändring i förord- ningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar; Ändringen utfärdades den 
  
 21april 2016 och trädde i kraft den 1 juni 2016. 
  
 27 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 SOU 2018:81 
  
 mellan parterna avseende de förändrade villkoren för  
 YA-anställ- 
  ningar. 
  
 YA-jobb 
  bör även utvidgas till att gälla arbetsgivare som inte omfat- tas av kollektivavtal. En förutsättning för detta är att villkoren för den anställde motsvarar kollektivavtalsnivå, samt att den utbildning och handledning som arbetstagaren har rätt till säkras. Det bör utredas hur och vem som ska säkerställa detta.17 
  
 2016 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  första möte för året deltog statssekreterare Gonzalez från Arbetsmarknadsdepartementet. Hon berättade bland annat att regeringen bereder en förändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar för att öppna upp  
 YA-anställningarna 
  även för nyanlända samt att Stats- kontorets förslag kring förändrad process runt beviljande av stöd för YA kommer att behandlas framöver. 
  
 Under  
 YA-delegationens 
  två första år koncentrerades arbetet i en- lighet med direktivet på att stödja arbetsplatslärandet. Under år 2016 fick  
 YA-delegationen 
  först ett muntligt förtydligande från statssekre- terare Clark och därefter från Gymnasie- och kunskapslyfts- minister Reeves att det kunde anses ingå i uppdraget att sprida information om, samt främja, själva anställningsformen. Statssekre- teraren Clark uppmuntrade även  
 YA-delegationen 
  att fort- sätta arbetet med kombinationen  
 YA-anställningar, 
  svenska för in- vandrare samt validering. 
  
 Handledarutbildningen kompletterades under våren 2016 med ett avsnitt för arbetsplatser som tar emot nyanlända. Språkstödet togs emot mycket positivt. 
  
 YA-delegationen 
  genomförde en studieresa till Skottland  
 16–19 
  maj 2016.18 
  
 I juni 2016 trädde Förordning om ändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar i kraft. 
  
 17Den 28 november 2017 fattade Arbetsmarknadsdepartementet beslut om Uppdragsbeskriv- ning för Översyn av förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar (A 2016: D), bilaga till regeringskanslibeslut A2016/02267/SV, se även punkt 4.1.5. 
  
 18Se punkt 6.2. 
  
 28 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 Den största förändringen var att förordningen öppnar upp för stöd till nyanlända och långtidsarbetslösa över 25 år. 
  
 Men för att en arbetsgivare skulle kunna anställa dessa grupper på YA behövde avtalen förhandlas om och förhandlingar tar tid.19 Den utökade målgruppen för  
 YA-anställningar 
  medförde inga föränd- ringar i  
 YA-delegationens 
  direktiv eller i förordningen om statsbi- drag.20 Inte heller tillkom främjandemedel för att parterna skulle kunna informera om och främja anställningar av nyanlända och lång- tidsarbetslösa över 25 år med anledning av förordningsändringen. 
  
 Projektet med tre regionala  
 YA-stödjare 
  avslutades i augusti 2016. Målet med satsningen var att hitta en långsiktigt hållbar form för en regional stödstruktur för lärande på arbetsplatser vid  
 YA-anställningar. 
  Målet uppnåddes inte och den huvudsakliga anledningen som redovi- sas i utvärderingsrapporten,21 är att anställningsformen fortfarande var så okänd att det krävdes stora informationsinsatser i olika nätverk. Sekretessen från Arbetsförmedlingen förhindrade också  
 YA-stödjarna 
  att bjuda in arbetsgivare med  
 YA-anställda 
  till erfarenhetsutbyten. 
  
 Skrivningen i Insatser med anledning av flyktingkrisen i oktober 2015  
 ”YA-jobb 
  bör även utvidgas till att gälla arbetsgivare som inte omfattas av kollektivavtal”22 samt det faktum att regeringen under året införde nya åtgärder som utbildningskontrakt och trainee med- förde en osäkerhet runt  
 YA-anställningarnas 
  framtid. Detta bidrog troligtvis till den långsamma utvecklingen av antalet  
 YA-anställ- 
  ningar och tecknandet av nya avtal. 
  
 Arbetsmarknadens parter fortsatte sitt arbete med att bygga upp strukturer för lärande på arbetsplatsen. Då de, på grund av Arbets- förmedlingens sekretessregler, inte heller hade kännedom om samt- liga arbetsplatser som har anställt på yrkesintroduktionsavtalen var det svårt även för dem att fånga upp goda exempel och följa upp lä- randet på ett strukturerat sätt. 
  
 Den 28 november 2016 fick en särskild utredare vid namn Mcclure i uppdrag av Arbetsmarknadsdepartementet att se över för- ordningen om stöd för  
 YA-anställningar.23 
  
 19Vissa avtal har i skrivande stund  
 (2018-10-11) 
  fortfarande inte öppnat upp för dessa nya grupper. 
  
 20Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser; SFS 2014:375. 
  
 21Se bilaga 4. 
  
 22I skrivande stund  
 (2018-10-11) 
  har ännu inget beslut fattats i denna fråga. 
  
 23Uppdragsbeskrivning för översyn av förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar (A 2016: D), se även punkt 4.1.5. 
  
 29 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 SOU 2018:81 
  
 2017 
  
 Året präglades av en osäkerhet kring framtiden för stödet för YA- anställningar. Utredaren Mcclure påbörjade uppdraget med att se över förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar. Uppdraget gällde även hur arbetsgivare som inte omfattades av kollektivavtal skulle kunna få stöd för att  
 YA-anställa, 
  vilket skap- ade oro framför allt hos de fackliga organisationerna. En annan an- ledning till osäkerhet om YA under året berodde på att den offent- liga debatten under 2017 präglades av flyktingströmmen som kom till Sverige under hösten 2015. Många förslag till lösningar för att underlätta de nyanländas etablering på arbetsmarknaden fördes fram så som ”enkla jobb” och förslag till nya anställningsformer som in- trädesjobb, utbildningsjobb och etableringsjobb. Sammantaget kan konstateras att de flesta parterna med kollektivavtal intog en avvak- tande hållning inför informationsinsatser om YA. Nya branscher ställde sig också lite frågande om framtiden för YA. Trots detta öpp- nades flera befintliga yrkesintroduktionsavtal upp för de nya mål- grupperna nyanlända och långtidsarbetslösa och nya kollektivavtal tecknades under året. 
  
 Ibörjan på året kompletterades  
 YA-delegationens 
  handledarut- bildning med delen Handleda någon med behov av extra stöd avsedd för arbetsplatser som anställer en person som varit långtidsarbetslös. 
  
 I och med att handledarutbildningen kompletterats med delar av- sedda att underlätta för arbetsgivare som anställer på de nya mål- grupperna nyanlända och långtidsarbetslösa beslöt  
 YA-delegationen 
  att under år 2017 fokusera på informationsspridning om anställ- ningsformen och främjande av nya avtal.  
 YA-sekretariatet 
  kontak- tade därför branscher med kompetensförsörjningsproblem för att på så sätt försöka främja tecknandet av nya yrkesintroduktionsavtal.  
 YA-sekretariatet 
  kontaktade även samtliga regionala kompetens- plattformar och genomförde informationsinsatser i samverkan med Arbetsförmedlingens företagsrådgivare. Många lokala Arbetsför- medlingskontor besöktes under året för att även informera arbets- förmedlarna om anställningsformen. 
  
 En ny broschyr togs fram och uppskattades särskilt av arbetsför- medlare, som ett enkelt sätt att ge information till arbetsgivare. Ar- betsförmedlare och andra hade möjlighet att kostnadsfritt beställa 
  
 30 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 valfritt antal broschyrer. Broschyren distribuerades även via Utbu- det.24  
 YA-delegationen 
  ersatte de tidigare nyhetsbreven genom att starta en sluten  
 Facebook-grupp 
  och beslöt att Whitaker varje dag med information om  
 YA-delegationens 
  handledarutbildning och förde- larna med anställningsformen. Branschernas valideringsmodeller lyftes fram på  
 YA-delegationens 
  webbplats då de till stor del finan- sierats med statsbidrag för YA. Framtagna kompetensprofiler un- derlättar för arbetsgivare som ska formulera utbildningsplaner för  
 YA-anställda. 
  
 Ledamöterna gav  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att ta fram en studiehandledning till  
 YA-delegationens 
  handledarutbildning för att underlätta för arbetsplatser med flera handledare. Frågeställningarna i studiehandledningen är tänkta som ett verktyg för att diskutera handledning, gemensam kunskapssyn och förhållningssätt gentemot de nyanställda som ska läras upp av handledarna på arbetsplatsen. 
  
 30  
 augusti–1 
  september 2017 genomförde  
 YA-delegationen 
  en studieresa till Nederländerna.25 
  
 Den 31 augusti 2017 överlämnade utredaren Mcclure sina förslag till förändringar gällande förordningen om stöd för yrkesin- troduktionsanställningar till Arbetsmarknadsdepartementet.26 Den 15 december 2017 skickades promemorian ut till 68 remissinstanser varav  
 YA-delegationen 
  var en av instanserna. Remissvaren skulle in- komma till Arbetsmarknadsdepartementet senast den 23 februari 2018.  
 YA-delegationen 
  beslöt att försöka enas om ett gemensamt svar och gav  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att ta fram ett förslag till yttrande. 
  
 2018 
  
 Den 23 februari 2018 lämnade  
 YA-delegationen 
  ett gemensamt ytt- rande (förutom Svensk Handel, som valde att endast lämna ett en- skilt yttrande) över Översynens förslag. Almega, Teknikföretagen och TMF (Trä- och Möbelföretagen, Grafiska Företagen) reserve- 
  
 24Utbudet.se distribuerar organisationers, myndigheters och företags egna material till Sveriges alla skolor, universitet och högskolor. Tjänsten är kostnadsfri för lärare, studie- och yrkesväg- ledare och annan skolpersonal. 
  
 25Se punkt 6.3. 
  
 26Översynen av förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar (A 2016: D). 
  
 31 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 SOU 2018:81 
  
 rade sig mot ställningstagandet i förslag 5.1.1 b. som gällde kollektiv- avtalsfrågan.  
 YA-delegationen 
  ställde sig positiv till att utredaren upp- märksammat behovet om fortsatt stöd för arbetsplatslärande. YA- delegationen ställde sig vidare positiv till utredarens förslag om att byta begreppet utbildning mot begreppet lärande samtidigt som YA- delegationen föreslog att förordningen bör förtydliga vikten av lärande på arbetsplatsen. Ett av utredarens förslag var att flytta ansvaret för  
 YA-delegationen 
  och statsbidraget till Arbetsmarknadsdepartementet.  
 YA-delegationen 
  tillstyrkte förslaget men framhöll att det inte får medföra att  
 YA-anställningar 
  blandas ihop med arbetsmarknadsåtgär- der. YA är en kompetensförsörjningsåtgärd.  
 YA-delegationen 
  till- styrkte vidare förslaget om att förlänga delegationens uppdrag under förutsättning att det skulle gälla den partsammansatta  
 YA-delega- 
  tionen och inte ett självständigt kansli. De underströk vikten av att parterna fortsatt har ett reellt inflytande över arbetet då det är parterna själva som tecknar avtalen och beslutar om villkoren däri.27 
  
 Vid sekretariatets dragning av årsrapporten den 4 april 2018 för statssekreterarna Lam, Utbildningsdepartementet och Gonzalez, Arbetsmarknadsdepartementet fick  
 YA-sekretariatet 
  be- sked om att inget beslut om förslagen i Översynen av stödet för yr- kesintroduktionsanställningarna kommer att tas innan valet den 9 september 2018 och att  
 YA-delegationens 
  uppdrag därmed skulle avslutas senast den 1 november i enlighet med direktivet.28 
  
 Vid årets första möte fick  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att möjliggöra att handledare som har genomfört  
 YA-delegationens 
  handledar- utbildning skulle kunna få ett intyg på genomgången kurs. Fernandez möterna var också positiva till att komplettera handledarutbildningen med en film om normkritiskt tänkande på arbetsplatsen. 
  
 YA-delegationen 
  har under 2018 försökt hitta en passande aktör för att ta över ansvaret för  
 YA-delegationens 
  handledarutbildning. Ett förslag som ansågs skulle kunna vara lämpligt var Arbetsför- medlingen men myndigheten har efter prövning ställt sig avvisande till förslaget. I skrivande stund fortgår arbetet med att hitta en lös- ning. Vid årets sista sammanträde gav  
 YA-delegationen 
  sekretariatet i uppdrag att säkerställa att informationen på  
 YA-delegationens 
  webb- plats kvarstår under år 2019 och 2020. 
  
 27Se punkt 4.1.5 och  
 YA-delegationens 
  yttrande över remissen i bilaga 5. 
  
 28Den 6 september 2018 fattade regeringen beslut om att förlänga uppdraget med två månader (dir. 2018:105), se bilaga 2. 
  
 32 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 En stor del av aktiviteterna år 2018, utöver att stödja utvecklingen av förutsättningar för arbetsplatslärande, kom att handla om infor- mations- och främjandearbete. Den primära målgruppen var branscher med arbetsgivare som har svårt att rekrytera. Ett av  
 YA-delegationens 
  mål har varit att dessa ska få kännedom om anställningsformen. Men också att arbetsgivarna ska börja tänka strategiskt kring sin långsiktiga kompetensförsörjning och hur de själva kan ta ansvar för denna. 
  
 2.2Rekommendationer och reflektioner från årsrapporterna 
  
 Nedan återges ett urval av de rekommendationer och reflektioner som  
 YA-delegationen 
  har lämnat till regeringen i de årliga rapporter- na under åren  
 2014–2018. 
  
 Vissa rekommendationer och reflektioner har varit återkom- mande. 
  
 Fler valideringsmodeller behövs 
  
 YA-delegationen 
  såg tidigt vilken nytta branscherna skulle kunna ha av kompetensprofiler uttryckta i resultat av lärande och modeller för validering av informell och  
 icke-formellt 
  lärande. Statsbidraget för YA har varit en starkt bidragande faktor som har gjort att detta ar- bete kom igång och utvecklades. Av de 60 ansökningar som beviljats statsbidrag  
 2014–2018 
  har 42 ansökningar rört prioritet 1, Kompe- tensprofiler och valideringsmodeller för anställningsbarhet i Cole och yrken. Utöver möjligheten att synliggöra kvalifikationerna genom koppling till SeQF29 synliggör och underlättar resultatet av validering planeringen och framtagning av  
 utbildnings-/lärande- 
  planer för  
 YA-anställningar. 
  Men för att validering ska bli ett kraft- 
  
 29Förordning om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande SFS 2015:545. Den na- tionella referensramen för kvalifikationer; SeQF beskriver kunskaper, färdigheter och kom- petenser på åtta nivåer. Regeringen har fastställt vilken nivå som examen på gymnasienivå (4), från yrkeshögskola  
 (5–6) 
  och högskola  
 (5–8) 
  motsvarar. Aktörer som utfärdar kvalifikationer utanför det offentliga utbildningssystemet kan ansöka hos Myndigheten för Yrkeshögskolan om att få sina kvalifikationer nivåplacerade i SeQF. Med kvalifikation avses ett dokumenterat resultat av lärande som exempelvis utbildningsbevis, certifikat eller diplom. 
  
 33 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 SOU 2018:81 
  
 fullt verktyg för rekrytering och förkortning av tid i utbildning be- höver fler valideringsmodeller utvecklas. De modeller som finns måste också implementeras så att de kommer till användning. 
  
 Ny anställningsform för kompetensförsörjning kräver uthållighet 
  
 De flesta partsorganisationer som har tecknat yrkesintroduktions- avtal har behövt bygga upp stödstrukturer och branschanpassat stödmaterial för arbetsplatslärande.  
 YA-delegationen 
  har under alla år framhållit att samtliga inblandade i en  
 YA-anställning 
  måste känna att lärandet på arbetsplatserna håller en hög kvalitet. Att bygga upp en bra verksamhet med kvalitetssäkrat lärande på arbetsplatserna tar tid och måste få ta tid. Parterna är positiva till anställningsformen och arbetar med att utveckla former och innehåll. De flesta branscher i Sverige har ingen tradition av lärlingsliknande anställ- ningsformer. En utmaning för parterna har varit att få arbetsgivare att välja att anställa på yrkesintroduktionsavtal i stället för till ex- empel nystartsjobb, som är mer känt. Budskapet, som fortfarande behöver kommuniceras, är att yrkesintroduktionsanställningar är en långsiktig insats som bidrar till företagens kompetensförsörjning och inte en kortsiktig arbetsmarknadsåtgärd. Strukturer för arbets- platslärande behöver utvecklas för att finnas på plats när det blir sämre konjunkturer. Utvecklingsarbetet måste vara långsiktigt. 
  
 Regionala stödstrukturer 
  
 Redan 2014 efterlyste branscherna en regional stödstruktur för lä- rande på arbetsplatser. 
  
 YA-delegationen 
  har inte fått kännedom om vilka arbetsgivare som anställt på YA 
  
 Redan 2014 konstaterades att  
 YA-delegationen 
  behövde arbetsgivares kontaktuppgifter för att kunna utföra centrala uppdrag i direktivet. Arbetsförmedlingens tolkning av sekretessreglerna gjorde att YA- delegationen inte fick tillgång till dessa uppgifter, vilket har försvårat arbetet avsevärt under hela  
 YA-delegationens 
  verksamhetstid då 
  
 34 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 problemet inte har fått en tillfredställande lösning. Arbetsförmed- lingen har en rutin som säger att de centrala arbetstagarorganisa- tionerna ska få kopior av besluten. Den rutinen slutade tidigt att fun- gera. Det gör det omöjligt för de flesta branscher att bevaka att avtalen följs och gör det svårt att sprida goda exempel. 
  
 YA är ett relativt snabbt sätt för arbetsgivare att få in kompetens 
  
 Den formella utbildningen täcker i dagsläget inte branschernas be- hov av kompetens. Det gäller såväl kvantitativt som inriktningar.  
 YA-delegationen 
  ser att YA är ett sätt att relativt snabbt lära upp ungdomar och nyanlända till anställningsbarhet inom olika yrken och för att få långtidsarbetslösa tillbaka in i arbetslivet. 
  
 Främjandemedel för YA behöver återinföras 
  
 YA-delegationen 
  önskar att de så kallade främjandemedlen för YA återinförs. Arbetsgivarna har fortfarande låg kännedom om anställ- ningsformen och uppsökande verksamhet behövs. Dessutom har nya branscher tillkommit efter det att främjandemedlen för YA upp- hörde. Satsningen bör vara långsiktig. 
  
 Statsbidrag för YA 
  
 YA-delegationen 
  önskar att regeringen fortsätter att stödja bransch- ernas arbete med att utveckla förutsättningarna för arbetsplats- lärande genom statsbidrag för YA. 
  
 Det ekonomiska stödet för handledare behöver vara högre 
  
 Det ekonomiska stödet för handledare skulle behöva vara högre. En handledare som ska lära upp en nyanställd behöver avsätta mycket tid, särskilt om den nyanställde är nyanländ eller har varit långtids- arbetslös. Att handledarrollen fungerar på ett bra sätt är strategiskt för kvalitetssäkringen av  
 YA-anställningar. 
  Ett högre handledarbi- drag skulle ge en tydligare signal på att handledare har en viktig och strategisk roll i arbetsplatsens kompetensförsörjning. 
  
 35 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA är en kompetensförsörjningsåtgärd – inte en arbetsmarknadsåtgärd 
  
 Det har hänt att YA anställningar har blandats ihop med arbetsmark- nadsåtgärder, även av handläggare på Arbetsförmedlingen. Arbets- givare med behov av kompetensförsörjning enligt  
 YA-modellen 
  har därmed inte fått kännedom om och förstått upplägget i den utsträck- ning som hade varit önskvärd. Rutinen som medför att individen som får en  
 YA-anställning 
  måste skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen ger en felaktig signal om att YA är en arbets- marknadsåtgärd. Arbetsförmedlingens huvudkontor har svårt att nå ut med nyheter så som nya eller förändrade avtal till de lokala arbets- förmedlarna vilket kan innebära att arbetsgivare får felaktig in- formation och nekas stöd. 
  
 Stöd för arbetsplatser som anställer nyanlända 
  
 YA-delegationen 
  såg tidigt ett ökat behov av att stötta arbetsplatser som anställer personer som inte har svenska som modersmål. Mo- deller för hur arbetsgivare kan kombinera YA med sfi behöver syn- liggöras och valideringsmodeller bör finnas tillgängliga på olika språk. Det skulle kunna gagna såväl arbetsgivare som arbetssökare om branscherna och arbetsförmedlare informerar om, och aktivt ut- nyttjar, möjligheten att låta en arbetsmarknadsutbildning,  
 -åtgärd 
  eller praktik övergå till en  
 YA-anställning. 
  
 Begränsningen av lärandedelen försvårar för arbetsgivare 
  
 När fördelningen arbete/lärande i en  
 YA-anställning 
  består av 25 procent lärande innebär § 10 i förordningen30 att endast 10 pro- cent går att förlägga till det formella utbildningssystemet.  
 YA-dele- 
  gationen föreslår att regeringen undersöker om denna begränsning går att ta bort. Det skulle kunna gynna både arbetssökande och ar- betsgivare om en större del av arbetstiden kan användas till formell utbildning, där så behövs. 
  
 30I Förordning om stöd för yrkesintroduktionsanställningar SFS 2013:1157, § 10 anges att om utbildning och handledning sammantaget uppgår till 15 % av arbetstiden får utbildningen inte utgöras av vissa utbildningar, till exempel utbildning på gymnasialnivå eller utbildning i svenska för invandrare. 
  
 36 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 Öppna upp och förenkla YA 
  
 YA-delegationen 
  anser att  
 YA-modellen 
  kunde göras tillgänglig för fler, så att anställningsformen skulle kunna användas för omställning i högre grad. 
  
 Aktör med ansvar för att främja nya avtal 
  
 YA-delegationen 
  har rekommenderat regeringen att utse en aktör med ansvar för att främja nya avtal och att  
 YA-sekretariatet 
  skulle kunna vara denna aktör. 
  
 YA-delegationens 
  handledarutbildning 
  
 YA-delegationen 
  rekommenderar regeringen att säkerställa att YA- delegationens handledarutbildning fortsatt kan användas och ut- vecklas efter arbetslivets behov. 
  
 37 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 SOU 2018:81 
  
 2.3Kollektivavtalen om yrkesintroduktionsanställningar 
  
 Enligt Förordning om stöd för yrkesintroduktionsanställningar (A 2013:1157), som utfärdades den 19 december 2013 och trädde i kraft den 15 januari 2014, avses med yrkesintroduktionsanställ- ningar, anställningar som omfattas av ett centralt kollektivavtal om yrkesintroduktion och som innehåller en andel med utbildning eller handledning. 
  
 I och med att regeringen fattade beslut om ett förtydligande i Förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar,31 fick även arbetsgivare med hängavtal från och med 1 augusti 2014 möj- lighet att kunna beviljas stöd till yrkesintroduktionsanställningar. Noteras kan dock att alla centrala organisationer inte godkänner hängavtal för  
 YA-anställningar. 
  
 Det har inte funnits någon utsedd central aktör som har haft i uppdrag att främja nya kollektivavtal om yrkesintroduktionsanställ- ningar. Trots detta har nya avtal tillkommit successivt. Men för att en arbetsgivare ska kunna få ekonomiskt stöd för att anställa på nya eller förändrade yrkesintroduktionsavtal måste Arbetsförmedlingen centralt få information om att nya avtal är tecknade eller om villkor i befintliga avtal har förändrats. Därefter måste informationen nå ut till de lokala arbetsförmedlare som hanterar ärenden som rör YA. Detta har varit en problematisk rutin, som har varit svår att lösa på ett tillfredställande sätt. 
  
 YA-delegationen 
  har en separat ingång på sin webbplats med kortfattade och lättillgänglig information avsedd för arbetsför- medlare. Där finns också en översikt över samtliga yrkesintroduk- tionsavtal i form av en matris.32 
  
 2.4 
 YA-anställningarna 
  – kvantitativ utveckling 
  
 Den statistik över antalet  
 YA-anställningar, 
  som finns tillgänglig är Arbetsförmedlingens statistik över hur många  
 YA-anställningar 
  som beviljas ekonomiskt stöd. Det finns ett mörkertal i detta, då  
 YA-delegationen 
  känner till att vissa arbetsgivare använder sig av 
  
 31Förordning (2014:947) om ändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduk- tionsanställningar. 
  
 32Översikt över centrala kollektivavtal rörande yrkesintroduktionsanställningar, se bilaga 6. 
  
 38 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 upplägget i yrkesintroduktionsavtalen utan att söka det ekonomiska stödet från Arbetsförmedlingen. Det kan finnas olika anledningar till detta, till exempel att den nyanställde faller utanför målgruppen som täcks av förordningen eller att arbetsgivaren befarar att admi- nistrationen kan bli betungande. 
  
 Enligt statistik från Arbetsförmedlingen har 4 29533  
 YA-anställ- 
  ningar beviljats ekonomiskt stöd varav 3 412 män och 883 kvinnor. 1 938 av de som  
 YA-anställdes 
  var arbetslösa och 3 597 saknade branscherfarenhet. 
  
 –1 024 personer anställdes av arbetsgivare med färre än 9 anställda, 
  
 –1 469 av arbetsgivare med  
 10–49 
  anställda, 
  
 –711 av arbetsgivare med  
 50–249 
  anställda och 
  
 –1 088 av arbetsgivare med fler än 250 anställda.34 
  
 Det senaste året35 har 801  
 YA-anställningar 
  beviljats stöd. Av dessa var 697 personer födda i Sverige, 23 i Europa och 81 personer i ett utomeuropeiskt land. 
  
 Den offentliga sektorn stod för 41 anställningar och den privata sektorn stod för 760  
 YA-anställningar. 
  
 Beträffande avtalsområden har  
 el-branschen36 
  beviljats stöd för 391  
 YA-anställningar, 
  VVS för 46  
 YA-anställningar, 
  bygg37 för 32 YA- anställningar och ”tillverkning” för 217  
 YA-anställningar 
  det senaste året. 
  
 33Från januari 2014 till och med september 2018. 
  
 34Arbetsförmedlingen saknar uppgift om hur många anställda som arbetsgivaren har i tre fall. 
  
 35 
 2017-10-01–2018-09-30. 
  
 36Avtal enligt Arbetsförmedlingens statistik: EIO (Installatörsföretagen) och SEF samt elektrikeravtalet ETG. 
  
 37Avtal enligt Arbetsförmedlingens statistik: Sveriges Byggindustrier, Maskinentrepre- nörerna, Svenska Byggnads och Thompson. 
  
 39 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 SOU 2018:81 
  
 Figur 2.1. De senaste två åren38 har i snitt cirka 70  
 YA-anställningar 
  per vecka beviljats stöd. Som synes beviljas många stöd i november (Volvosteget) och i juni (elbranschen). 
  
 Figur 2.2. De senaste två åren har antalet pågående  
 YA-anställningar 
  med stöd legat ganska konstant runt 700 beviljade beslut.  
 YA-dele- 
  gationen konstaterar därmed att antalet  
 YA-anställningar 
  visserligen 
  
 38 
 2016-10-01–2018-09-30. 
  
 40 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  verksamhet  
 2014–2015 
  
 har blivit betydligt färre än regeringen ursprungligen förväntade sig men också att  
 YA-anställningar 
  är en framgångsrik modell som leder till anställning. 90 dagar efter avslutad  
 YA-anställning 
  var 77 procent i arbete och hela 75 procent i arbete utan stöd. Som syns i tabell 2.1, så har  
 YA-anställningar 
  de högsta siffrorna när det gäller andel till arbete 90 dagar efter avslutad subventionerad anställning  
 2015–2017. 
  
 Källa: Arbetsförmedlingen; datalager. Korrigerad Tabell 22 i Arbetsförmedlingens årsrapport 2017. 
  
 41 
  
 3Utveckling av förutsättningar för kvalitet i arbetsplatslärandet 
  
 YA-anställningar 
  har vissa likheter med lärlingsutbildning. En ar- betsgivare som anställer på yrkesintroduktionsavtal har dock inget stöd från det formella utbildningssystemet i form av styrdokument eller personligt kontakt med en lärare. De formella kraven för att en arbetsgivare ska få det ekonomiska stödet för en  
 YA-anställning 
  är att en utbildningsplan upprättas och att en handledare utses. Det finns inget krav i förordningen på att handledaren behöver ha gått en handledarutbildning. 
  
 Arbetsgivaren ska efter  
 YA-perioden 
  rapportera till Arbetsför- medlingen att den  
 YA-anställde 
  har fått lärande som överensstäm- mer med  
 utbildnings-/handledningsplanen. 
  Arbetsförmedlingen har inte i uppgift att kontrollera kvaliteten i lärandet. 
  
 I och med att anställningsformen bygger på kollektivavtal så har arbetsgivare och fackförbund ett gemensamt ansvar för kvalitetssäk- ring av lärandet. Vissa branscher har genomarbetade instruktioner för arbetsgivarna om vad de  
 YA-anställda 
  behöver lära sig under an- ställningen. 
  
 För att förbättra förutsättningarna för kvalitet i arbetsplatsläran- det har  
 YA-delegationen 
  bland annat tagit fram en webbaserad hand- ledarutbildning, stöd för planering, genomförande och uppföljning av lärandet i form av checklistor, mallar, och andra dokument samt reportage med goda exempel.1 
  
 1Ett urval av  
 YA-delegationens 
  reportage från arbetsplatsbesök, se bilaga 9. 
  
 43 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 3.1Stöd till arbetsplatslärande genom webb och handledarutbildning 
  
 Att utveckla en webbplats och en handledarutbildning var något som ledamöterna i  
 YA-delegationen 
  tidigt enades om. Arbetsgivarnas primära behov av lättillgänglig, pålitlig och flexibel information var något som delegationen valde att prioritera. Skriftligt stöd som är lättillgängligt via webbplatsen och en webbaserad handledarutbild- ning bedömdes vara den rätta kanalen för att nå arbetsgivare. Senare utvecklades webbplatsen med separata delar särskilt riktade till ar- betsgivare, handledare och arbetsförmedlare. 
  
 3.1.1 
 YA-delegationens 
  webbplats 
  
 I slutet av augusti 2014 lanserade  
 YA-delegationen, 
  på adressen Ball, den webbplats som varje statlig kommitté har möjlighet att få utan kostnad. Därutöver såg  
 YA-delegationen 
  ett behov av en extern användarvänlig webbplats. En utgångspunkt skulle vara att webbplatsen inte skulle komma i konflikt med parter- nas egen information, speciellt med tanke på avtalens olika innebörd. 
  
 YA-delegationen 
  såg ett behov av strategisk rådgivning kring vilken typ av informations- och kommunikationsmaterial som borde prioriteras utifrån beslut om målgrupper, budskap och kanaler. Kommunikationsbyrån Gullers Grupp fick i uppdrag att ta fram en förstudie inför en kommande webbplats. 
  
 Att yrkesintroduktionsanställningar är en anställningsform och inte en arbetsmarknadspolitisk åtgärd borde genomsyra kommunika- tionen och kommunikationsplaneringen ansåg flera intervjupersoner. De såg också ett stort värde i att  
 YA-delegationens 
  uppdrag och arbete var branschöverskridande. Vidare ansåg intervjupersonerna att YA- delegationen borde försöka att utgöra ett nav, en knutpunkt kring arbetsplatslärande. Man ansåg att det fanns ett stort behov av en samlad och tydlig information om arbetsplatslärande vid yrkesintroduktions- anställningar och om vad  
 YA-delegationen 
  gör. 
  
 Med detta som bakgrund beslöt  
 YA-delegationen 
  att skapa en webbplats som skulle fokusera på generell kunskap kring arbets- platslärande vid yrkesintroduktionsanställningar. Webbplatsen skulle informera om anställningsformen, om  
 YA-delegationens 
  uppdrag 
  
 44 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 samt låta ungdomar, handledare och arbetsgivare från olika arbets- platser berätta om hur de ser på anställningsformen. Webbplatsen skulle kunna tillhandahålla olika typer av guider, manualer, mallar och liknande för att underlätta för arbetsgivarna vid till exempel planering och uppföljning av arbetsplatslärandet. 
  
 Webbsidan skulle, förutom generell information och länkar till olika branscher och relevanta myndigheter, även beskriva hur pro- cessen kan se ut när man organiserar arbetsplatslärandet i en yrkes- introduktionsanställning. I första hand skulle webbplatsen rikta sig till arbetsgivare och handledare som ville få information och stöd kopplat till yrkesintroduktionsanställningar och det tillhörande ar- betsplatslärandet. Rörande branschspecifika och avtalsmässiga frågor skulle webbplatsen hänvisa till parterna. En utgångspunkt var att webbplatsen skulle vara responsiv, alltså att den skulle fungera lika bra på en dator som på en läsplatta eller en smart- mobil. Webbstrukturen skulle vara användarvänlig och tydlig. Den 
  
 27februari 2015 lanserades webbplatsen  
 www.ya-delegationen.se. 
  I takt med att innehållet på  
 www.ya-delegationen.se 
  successivt 
  
 utökades, blev det år 2016 tydligt att webbplatsen behövde ses över för att bli mer överskådlig och mer användarvänlig. Under 2016 fick dessutom delegationen ett muntligt förtydligande från ansvarigt statsråd och statssekreterare att arbeta aktivt med att sprida infor- mation om och främja själva anställningsformen. Detta krävde en ny kommunikationsplan som ledde till en ny struktur och en ny design för hemsidan. Tre huvudmålgrupper identifierades för webbplatsen; arbetsgivare, handledare och arbetsförmedlare. Dessa grupper fick egna ”ingångar” som skulle göra det lättare för dem att snabbt hitta önskad information. Den reviderade webbplatsen lanserades i nov- ember 2016. 
  
 Det senaste året2 besöktes webbplatsen av 46 108 användare varav 
  
 31 893 var unika (nya) användare. 
  
 Webbplatsen innehåller, utöver en handledarutbildning3, repor- tage från olika arbetsplatser och information om branschernas vali- deringsmodeller. Det finns också en kort film som på ett enkelt sätt förklarar vad anställningsformen innebär. På webbplatsen finns nästan 50 egenproducerade korta filmer. De flesta i anslutning till handledarutbildningen men även filmer som förklarar vad validering 
  
 2 
 2017–10–01–2018-09-30. 
  
 3Se punkt 3.1.2. 
  
 45 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 innebär eller främjar lärande på arbetsplatsen. Filmerna är fria att ladda ner och visa. Filmerna på webbplatsen finns även på en egen kanal på Youtube. Det senaste året4 har kanalen haft 30 053 antal vis- ningar. De fem populäraste filmerna har visats 12 495 gånger. 
  
 3.1.2 
 YA-delegationens 
  handledarutbildning 
  
 Handledarna har en viktig roll för de  
 YA-anställdas 
  lärande på ar- betsplatsen. Att vara handledare kan bli ett led i en karriärutveckling för äldre erfaren arbetskraft och ett redskap i arbetet för att få till stånd en god generationsväxling. 
  
 Redan från starten år 2014 efterfrågade branscherna information om vad handledning innebär, handledarutbildningar samt praktiska verktyg för utbildningsplaner och dylikt. En utbildad handledare sågs av parterna som en kvalitetssäkring av anställningsformen. Ur- sprungligen var  
 YA-delegationens 
  förhoppning att Skolverkets web- baserade handledarutbildning för handledare som tar emot elever i apl (inklusive lärling) skulle gå att använda även för handledning av  
 YA-anställda. 
  Men Skolverkets handledarutbildning var anpassad den formella utbildningen och hänvisade till kursplaner, läroplaner med mera, som inte var applicerbart på  
 YA-anställningarna. 
  Dess- utom upplevdes omfattningen i tid som för betungande. Särskilt mindre företag efterfrågade en mindre omfattande, användarvänlig, flexibel och praktisk handledarutbildning. 
  
 Med detta i åtanke såg  
 YA-delegationen 
  ett behov av en hand- ledarutbildning som skulle ta maximalt 2,5 timmar att gå igenom. Handledarutbildningen byggdes upp med hjälp av korta filmer och sketchnotes.5 Handledaren skulle när som helst kunna välja att gå direkt in på en specifik del. Handledarutbildningen skulle vara responsiv, det vill säga anpassad även för datorer, läsplattor och smarta mobiler. Utbildningen skulle vara kostnadsfri och inte kräva registrering. De branscher som så önskade skulle kunna komplettera med branschspecifika delar. Den webbaserade handledarutbildnin- gen lanserades sommaren 2015 med tre moduler: Att vara hand- ledare, Förbereda arbetsplatsen samt Avsluta handledningen. 
  
 4 
 2017-10-01–2018-09-30. 
  
 5Sketchnotes är tecknade filmer som steg för steg visualiserar det som en berättarröst säger. 
  
 46 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 Handledarutbildningen kompletterades i mars 2016 med en del som riktade sig till arbetsplatser som tar emot nyanlända Handleda en nysvensk – Om att stödja språkutveckling, skapa förståelse och motivera.  
 YA-delegationen 
  ansåg att handledarutbildningen inte skulle låsas till anställningsformen utan göras generell för att få ett bredare användningsområde och en vidare spridning. 
  
 Arbetsgivarverket kontaktade  
 YA-sekretariatet 
  sommaren 2016 med anledning att de med kort varsel behövde ta fram en webbaserad handledarutbildning inom ramen för projektet ”Praktik i staten”. YA- delegationens handledarutbildning motsvarade till stor del deras behov men behövde modifieras för att passa arbetsgivare inom staten. Arbets- givarverket fick ta del av allt underlag från  
 YA-delegationens 
  hand- ledarutbildning och utformade med hjälp av detta en likartad hand- ledarutbildning med fokus på statligt anställda. 
  
 Ifebruari 2017 utökades  
 YA-delegationens 
  webbaserade hand- ledarutbildning med en del riktad mot arbetsplatser som tar emot långtidsarbetslösa Att handleda någon med behov av extra stöd. 
  
 Ett inkluderande förhållningssätt på arbetsplatsen är en förutsätt- ning för att arbetsgivare ska lyckas med sin rekrytering och med att behålla personalen i ett läge där konkurrensen om arbetskraften ökar. Våren 2018 valde därför  
 YA-sekretariatet 
  att utöka handledar- utbildningen med en film om Inkludering med titeln Ett inklu- derande förhållningssätt för att attrahera och behålla personal.6 
  
 Då det har funnits en viss efterfrågan om att kunna gå handledar- utbildningen i form av fysiska träffar gav  
 YA-delegationen 
  sekre- tariatet i uppdrag att ta fram en studiehandledning till handledarut- bildningen. Studiehandledningen publicerades i augusti 2017 och gav förslag på ett upplägg för en studiecirkel med tillhörande reflek- tionsfrågor. Samtliga filmer i handledarutbildningen textades under året för att öka tillgängligheten.  
 YA-delegationen 
  beslutade även att ta fram en funktion i handledarutbildningen som skulle göra det möjligt för handledarna att få ett intyg på genomgången utbildning. Denna funktion stod klar i juni 2018. 
  
 Handledarutbildningen är framtagen tillsammans med parterna för att passa arbetsplatser. Den är generell, konkret och anpassad för handledare som tar emot nyanställda eller praktikanter. Upplägget är lätt att ta till sig i form av korta filmer samt praktiska checklistor 
  
 6 
 ya-delegationen.se/for-handledare/filmer, 
  Förbereda arbetsplatsen, Film 42. Inkludering (Text och innehåll: Hayes). 
  
 47 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 och mallar. Den webbaserade utbildningen används av arbetsgivare och handledare men även av utbildningsanordnare i samband med fysiska handledarutbildningar. 
  
 Handledarutbildningen är fortsatt den mest besökta sidan på YA- delegationens webbplats. Det senaste året7 har 25 604 användare (återkommande) varav 17 015 unika (nya) användare besökt någon av delarna i handledarutbildningen. Med tanke på att 801  
 YA-anställ- 
  ningar har beviljats stöd under motsvarande period, är det uppenbart att handledarutbildningen används även för handledning av andra grupper än  
 YA-anställda. 
  
 YA-delegationen 
  anser att handledarutbildningen fyller en viktig funktion och bör leva vidare och utvecklas även efter december 2018. 
  
 3.2 
 YA-delegationens 
  regionala  
 YA-stödjare 
  
 Flera av parterna som ingick i  
 YA-delegationen 
  framförde tidigt att de såg att utvecklande av regionala stödstrukturer för arbetsplats- lärande och för  
 YA-anställningar 
  skulle vara en viktig framgångs- faktor för anställningsformen. Sedan år 2014 har branscherna haft möjlighet att ansöka om statsbidrag hos Skolverket för att utveckla sådana regionala stödstrukturer ”regional samverkan för att stödja lärande på arbetsplatser”. De flesta branscher som sökt statsbidrag har ändå valt att använda dessa för att utveckla kompetensprofiler och valideringsmodeller. Något som de länge upplevt varit eftersatt.8 
  
 Mot bakgrund av det upplevda behovet av regionala stödstrukturer gav  
 YA-delegationen 
  år 2014 sekretariatet i uppgift att genomföra en pilotförsöksverksamhet med några regionala så kallade  
 YA-stödjare 
  i tre regioner. Att bygga upp regionala strukturer för alla delar av landet krävde en finansiering, som inte rymdes i  
 YA-delegationens 
  budget.  
 YA-stödjarnas 
  uppdrag skulle vara att stötta lärandet på arbetsplatser som anställt, eller stod i begrepp att anställa, på yrkesintroduktions- avtal. Diskussioner fördes om stödjarna skulle vara branschspecifika eller om de skulle fungera som generella stödjare och arbeta mot samt- liga branscher. En viktig utgångspunkt var att  
 YA-stödjarna 
  inte skulle 
  
 7 
 2017-10-01–2018-09-30. 
  
 8Se punkt 3.3. 
  
 48 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 beröra branschernas specifika yrkesintroduktionsavtal, då tolkning- arna av dessa ligger på branscherna själva och alla frågor runt detta där- för måste hänvisas till dessa. 
  
 YA-delegationen 
  rekommenderade sekretariatet att tillsätta en extern arbetsgrupp, vilket också gjordes. Arbetsgruppen bestod av representanter från TMF (Trä- och Möbelföretagen), SRY (Service- branschens Yrkesnämnd), FU (Fastighetsbranschens Utbildnings- nämnd) och  
 VO-College. 
  Syftet med de regionala  
 YA-stödjarna 
  föreslogs bli att testa en regional stödstruktur. Det poängterades att  
 YA-stödjarna 
  måste kunna pröva sig fram och att befattningsbe- skrivningen måste kunna revideras vid behov. Gränser för YA- stödjarens befogenheter exemplifierades genom att  
 YA-stödjaren 
  skulle kunna hjälpa till vid processen att kvalitetssäkra en utbildning utan att egentligen ge sig in på utbildningens innehåll. 
  
 Arbetsgruppen utarbetade ett förslag till en möjlig befattnings- beskrivning för en  
 YA-stödjare. 
  I arbetet beaktades även lärdomar från Skolverkets projekt med regionala  
 apl-utvecklare. 
  För att få en naturlig ingång i en region presenterade sekretariatet upplägget för representanterna för Kompetensplattformarna vid Reglabs kompe- tensförsörjningsdagar under hösten 2014.  
 YA-sekretariatet 
  inledde därefter fördjupade diskussioner med företrädare för Kompetens- plattformarna i tre regioner. 
  
 Försöket landade i en modell med tre  
 YA-stödjare 
  på halvtid under ett år i tre regioner. Inriktning och urval av regioner gjordes efter kompetensplattformarnas och branschernas intresse för att medverka i projektet.  
 YA-sekretariatet 
  ville försöka se om det var möjligt att arbeta med arbetsplatslärande utifrån ett generellt branschöver- skridande förhållningssätt. 
  
 Två av  
 YA-stödjarna 
  rekryterades från Teknikcollege och sam- verkan skedde därmed med Teknikarbetsgivarna, Industriarbets- givarna och IF Metall. Dessa två hade sin inriktning mot företag inom industri och teknik och de verkade i region Skåne och Småland. Den tredje  
 YA-stödjaren 
  verkade i samverkan med  
 GR-regionen 
  och riktade sig mot alla branscher i Västra Götaland. 
  
 I rekryteringsprocessen deltog regionerna och branscherna ge- nom att utse lämpliga kandidater.  
 YA-sekretariatet 
  stod sedan för samordning, finansiering och utvärdering av försöket. De tre YA- stödjarna arbetade halvtid för projektet och halvtid i sina respektive 
  
 49 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 organisationer. Deras anställningar pågick mellan september 2015 och augusti 2016. 
  
 Målet med satsningen var att hitta en långsiktigt hållbar form för en regional stödstruktur för lärande på arbetsplatser vid  
 YA-anställ- 
  ningar. Målet uppnåddes inte och den huvudsakliga anledningen som redovisas i slutredovisningen9 är att anställningsformen fortfarande var så okänd att den mesta tiden gick åt till att informera om den i olika nätverk. Sekretessen från Arbetsförmedlingen förhindrade också  
 YA-stödjarna 
  från att bjuda in arbetsgivare med  
 YA-anställda 
  till erfarenhetsutbyten. Ett helhetsgrepp omfattande alla typer av ar- betsplatslärande mot arbetsgivare som skulle kunna ta emot och in- troducera/lära upp i yrket skulle troligtvis få ett bättre genomslag i framtiden. 
  
 3.3Statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser 
  
 Den 28 maj 2014 utfärdade regeringen Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser SFS 2014:375. Statens skolverk fick i uppgift att hantera statsbidraget som gav arbetsmark- nadens parter möjlighet att gemensamt söka medel för insatser som syftade till att stödja uppbyggnaden av stödstrukturer för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsavtal. 
  
 Förordningen tog upp följande bidragsberättigade insatser som lämpliga för att bygga upp stödstrukturer för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar: 
  
 –kompetensprofiler och valideringsmodeller för anställningsbar- het i branscher och yrken, 
  
 –system för certifiering av aktörer som kan bistå arbetsplatser med att upprätta utbildningsplaner och följa upp lärande på arbets- platsen, 
  
 –branschkriterier för handledarutbildningar och upprätta certifie- ring av handledarutbildningar som motsvarar branschens krite- rier, eller 
  
 –regional samverkan för att stödja lärande på arbetsplatser. 
  
 9Slutredovisning av pilotprojektet regionala  
 YA-stödjare, 
  se bilaga 4. 
  
 50 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 Statsbidraget kunde även ges för andra insatser med syfte att bygga upp en stödstruktur för lärande inom ramen för yrkesintroduktions- avtal. 
  
 Av de 60 ansökningar som beviljats medel år  
 2014–2018 
  har 
  
 42 ansökningar rört prioritet 1, Kompetensprofiler och validerings- modeller för anställningsbarhet i branscher och yrken. 
  
 10 
  
 10Statsbidrag utbetalade i enlighet med Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning SFS 2014:375. 
  
 51 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 52 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 Statsbidraget för YA budgeterades till en total på 120 Mkr fördelat på 20 Mkr för år 2014, 30 Mkr för år 2015 och 2016 samt 20 Mkr för år 2017 och 2018. Under dessa fem år har Skolverket beviljat bidrag på totalt 60 041 755 SEK vilket innebär ungefär hälften av budgete- rade medel. 
  
 Från början ställde sig parterna frågande inför statsbidrag. Det var inte ett bidrag som de var bekanta med och de hade svårigheter att se hur de skulle kunna lösa egenfinansieringen.  
 YA-delegationen 
  ser framför allt tre anledningar till att statsbidraget inte har utnytt- jats i högre grad: 
  
 53 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 –Det hade behövts en större långsiktighet. Skolverket har som ti- digast fattat beslut i slutet av februari. Det innebär att parterna har haft, som längst, 10 månader på sig att rigga ett projekt, even- tuellt projektanställa en extern person och genomföra aktivite- terna. Tio månader (med en sommarperiod i mitten) är en kort tid att hitta en extern person med rätt kvalifikationer som kan hinna komma in i arbetet, genomföra och slutföra de planerade åtgärderna. 
  
 –Organisationerna har inte haft utrymme för att avsätta tid till större projekt. Det är ett fåtal personer inom varje organisation som arbetar med kompetensutvecklingsfrågor och  
 YA-frågor 
  är endast ett av många områden däri. 
  
 –Den tredje anledningen är egenfinansieringen på 50 procent. Branscherna upplever det som svårt att täcka upp de 50 procent som de ska bidra med. Vissa utbildningsnämnder har inga an- ställda och medfinansieringen blir då en omöjlighet. 
  
 I de fall organisationerna tilldelats statsbidrag har de överlag genom- fört sina projekt som planerat.  
 YA-delegationen 
  anser att statsbidra- gen har varit en starkt bidragande orsak till att branschernas arbete med att ta fram yrkesprofiler och valideringsmodeller har kommit igång ordentligt. 
  
 Flera av statsbidragsansökningarna för år 2018 har som ett delmål att ansöka om nivåplacering av kvalifikationer i regelverket för SeQF.11 När en kvalifikation är erkänd och nivåplacerad blir det en ytterligare kvalitetssäkring för valideringar och resultatet därav. 
  
 3.4Validering i samband med YA höjer kvaliteten i lärandet 
  
 Möjlighet till validering gentemot branschstandards, kan underlätta användandet av YA på ett strategiskt sätt, bland annat i etableringen av nyanlända och för omställning av långtidsarbetslösa. 
  
 Att en individs kompetens kan kartläggas eller valideras i början av en anställning underlättar planerandet av lärandet under anställ- 
  
 11Förordning om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande SFS 2015:545. 
  
 54 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 ningsperioden. Utifrån individens befintliga kompetens och arbets- givarens kompetensbehov tas en lärandeplan fram. Målet för läran- det bör vara branschens standard för yrkesprofiler. I slutet av anställ- ningsperioden kan de inhämtade kunskaperna och färdigheterna stämmas av mot de uppsatta målen. Det blir en kvalitetssäkring både för den nyanställde och för arbetsgivaren. 
  
 YA-delegationen 
  har gett  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att infor- mera om och sprida branschernas valideringsmodeller.  
 YA-sekre- 
  tariatet har därför deltagit i möten anordnade av Branschnätverket för validering som Myndigheten för yrkeshögskolan är sammankal- lande för. På  
 YA-delegationens 
  webbplats finns information om branschernas valideringsmodeller samt om de valideringsprojekt som har finansierats med statsbidragsmedel. 
  
 Under år 2018 har  
 YA-delegationen 
  genom  
 YA-sekretariatet 
  in- gått i styrgruppen för Myndigheten för yrkeshögskolans  
 ESF-projekt 
  Branschvalidering – Operativ och Strategisk Samverkan (BOSS). Pro- jektets syfte är att kvalitetssäkra branschernas nationella validerings- modeller. 
  
 YA-delegationen 
  ser att möjligheten att söka statsbidrag för ut- veckling av kompetensprofiler och valideringsmodeller har bidragit till att branschernas arbete med validering har tagit fart. I augusti 2018 presenterade Svenskt Näringsliv en skrift med titeln Bransch- validering – för effektivare kompetensförsörjning. Där konstateras att statens medel, genom till exempel statsbidragen för att utveckla stödstrukturer för ett kvalitetssäkrat lärande inom yrkesintroduk- tionsanställningar, har varit avgörande för många branschers möjlig- heter att utveckla och anpassa sina valideringsmodeller. 
  
 YA-delegationen 
  ser att det finns ett fortsatt behov av att reger- ingen ger branscherna möjlighet till stöd för utveckling av möjlig- heter till validering, som är ett utmärkt verktyg för att individanpassa lärande på arbetsplatserna. 
  
 3.5Ett inkluderande förhållningssätt höjer kvaliteten i lärandet 
  
 Flera branscher använder YA för att bredda rekryteringen och på så sätt även säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen till branschen. Inom byggsektorn pågår flera satsningar för att få in fler kvinnor, 
  
 55 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 nyanlända och långtidsarbetslösa, bland annat med hjälp av YA. Inom vården har flera kommuner använt sig  
 BUI-avtalet 
  mellan SKL och Kommunal för att säkerställa att utrikesfödda personer som utbildat sig till undersköterskor ska få fäste på arbetsmarknaden.  
 YA-anställ- 
  ningen har då kombinerats med språkstöd på arbetsplatsen.12 Svensk Scenkonst och Teaterförbundet har också tecknat ett yrkesintroduk- tionsavtal med intentionen att bredda nyrekryteringen till branschen. Kungliga Dramatiska Teatern har bland annat använt sig av avtalet för att anställa ett antal ungdomar som normalt sett inte kommer i kontakt med verksamheten. För att nå ut till nya målgrupper genomfördes rekryteringen i samarbete med Arbetsförmedlingen. 
  
 Det finns även större företag som använder sig av YA på ett lik- nande sätt. Volvo anställer till exempel cirka 100 arbetslösa ungdo- mar på yrkesintroduktionsavtal, som de kallar Volvosteget, varje år. Volvo strävar efter en mångfald av personer av olika kön, bakgrund och erfarenheter. Ungdomarna ska ha utbildning på gymnasial nivå men det spelar ingen roll på vilket program de gått eftersom de vill få till en mix av deltagare. Ett annat exempel är Axfood som nu ge- nomför ett pilotprojekt, som de kallar Nyanländ i Axfood, där cirka 10 nyanlända har  
 YA-anställts. 
  Om pilotprojektet faller väl ut är det möjligt att Svensk Handel och Handelsanställdas förbund öppnar upp avtalet, som i dag endast är öppet för ungdomar, så att fler ak- törer inom handeln kan anställa nyanlända. Inom handeln kallas YA- anställningar för Handelns yrkespraktik. 
  
 Det finns även andra stora arbetsgivare som har genomfört lik- nande satsningar inom exempelvis fastighetsbranschen och industrin med goda resultat. Det gemensamma har varit att satsningen har va- rit tydligt prioriterad av ledningen och genomsyrat hela verksam- heten. 
  
 YA-delegationen 
  gav våren 2018  
 YA-sekretariatet 
  i uppgift att ar- rangera ett seminarium med rubriken Hur skapar vi inkluderande ar- betsplatser för att attrahera och behålla personal? Hayes, med mångårig erfarenhet av att arbeta med mångfald, rekrytering och verksamhetsutveckling, planerade och genomförde seminariet tillsammans med sekretariatet. Vid seminariet deltog representanter från arbetsmarknadens parter med yrkesintroduktionsavtal samt re- presentanter från några utbildningsnämnder. Seminariet var mycket uppskattat och gav utrymme för många intressanta samtal. En av 
  
 12Ett exempel är  
 KIVO-projektet 
  som beskrivs under punkt 5.11. 
  
 56 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 slutsatserna var att det både finns en vilja och en möjlighet för centrala parter att ta ett större ansvar för att stötta arbetsgivare och arbetstagare i arbetet med att skapa inkluderande arbetsplatser. Många branscher har utvecklat både stödmaterial och arbetssätt som skulle kunna spridas till andra branscher. Samtidigt konstaterade mötesdeltagarna att det även fortsättningsvis behövs en aktör som sammankallar branscherna till den här typen av möten för att er- farenheterna även fortsättningsvis ska spridas mellan branscherna. 
  
 3.6 
 YA-delegationens 
  analyser av förutsättningar för lärandet 
  
 Ett av  
 YA-delegationens 
  uppdrag, enligt direktivet, är att följa och analysera hur förutsättningarna för lärande utvecklas inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna och lämna förslag till reger- ingen på åtgärder. 
  
 Sekretariatet har på uppdrag av  
 YA-delegationen 
  haft löpande kontakt med samtliga branscher med yrkesintroduktionsavtal för att samla in deras synpunkter gällande utmaningar rörande arbetsplats- lärande och stötta parterna i deras utvecklingsarbete. Kontakterna har bland annat bestått av regelbundna intervjuer med ansvariga för YA på nationell nivå. Intervjuerna har gett underlag till  
 YA-delega- 
  tionens årsrapporter. Insikterna som dessa kontakter och intervjuer har genererat har bland annat bidragit till utvecklingen av handledar- utbildningen. 
  
 Arbetsplatsbesök hos arbetsgivare som har anställt på YA har också bidragit till kunskapen om arbetsplatslärandets utmaningar. Flera arbetsgivare efterfrågade vid dessa besök möjligheten att ut- byta erfarenheter på dessa teman med kollegor inom samma bransch.  
 YA-sekretariatet 
  valde därför att arrangera erfarenhetsutbyten mellan arbetsgivare inom vården. Dessa möten har varit uppskattade och bidragit till att skapa nätverk av arbetsgivare från olika delar av landet som arbetar aktivt med arbetsplatslärande.  
 YA-sekretariatet 
  ser att arbetet skulle kunna ha utvecklats vidare om delegationen fått tillgång till kontaktuppgifter till arbetsgivare med  
 YA-anställda 
  ge- nom Arbetsförmedlingen. 
  
 YA-sekretariatet 
  har på uppdrag av  
 YA-delegationen 
  genomfört två studier och ett lärande seminarium med fokus på inkludering för 
  
 57 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 att ytterligare analysera förutsättningarna för lärandet. Nedan följer en redovisning av dessa två studier som återfinns i sin helhet som bilagor. 
  
 3.6.1Studie om YA baserat på arbetsgivares erfarenheter 
  
 YA-sekretariatet 
  har, på uppdrag av  
 YA-delegationen, 
  genomfört två studier baserade på enkäter och telefonintervjuer med arbetsgi- vare som har anställt på yrkesintroduktionsavtal från hösten 2016 till oktober 2017.13 Den första studien omfattade 30 arbetsgivare och den andra studien omfattade 42 arbetsgivare. 
  
 Syftet med studierna var att  
 YA-delegationen 
  skulle få kunskap om hur anställningsformen, arbetsplatslärandet samt informationen om yrkesintroduktionsanställningar fungerar. 
  
 Observationerna i båda studierna är samstämmiga och bekräftar att arbetsgivarna är övervägande positiva och kan tänka sig att an- vända anställningsformen vid ytterligare tillfällen. Att de yrkesintro- duktionsanställda i stor utsträckning blir erbjudna fortsatt anställ- ning hos samma arbetsgivare bekräftar detta ytterligare. Arbetsgi- varna har valt anställningsformen för att försöka råda bot på en ökad arbetsbelastning, för att säkra den långsiktiga kompetensförsörj- ningen och för att anställningsformen ger möjlighet att kombinera arbete med lärande. 
  
 Det är relativt vanligt att den yrkesintroduktionsanställda har fler än en handledare under sin  
 YA-period. 
  Långt ifrån alla handledare har genomgått en handledarutbildning men handledarna har ofta er- farenhet av att handleda på arbetsplatsen. Att arbetsgivarna förstår innebörden av och fördelarna med anställningsformen är grundläg- gande för att de ska vilja använda den. Här är parternas informa- tionsarbete gentemot arbetsgivarna centralt. Arbetsförmedlingen är också en viktig informationskälla för arbetsgivarna vilket förutsätter att arbetsförmedlarna känner till anställningsformen. 
  
 13Studie arbetsgivares upplevelser av YA, se bilaga 7. 
  
 58 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 3.6.2Studie om YA baserad på de  
 YA-anställdas 
  erfarenheter 
  
 Under våren 2018 genomförde  
 YA-sekretariatet 
  på uppdrag av YA- delegationen en intervjustudie baserad på intervjuer med yrkesintro- duktionsanställda.14 Syftet med studien var att lära mer om hur lä- randet går till på arbetsplatsen utifrån den anställdes perspektiv. 
  
 Intrycket från intervjuerna är att merparten av de  
 YA-anställda 
  trivs bra på sina arbetsplatser och upplever att de lär sig mycket och utvecklats i sina yrkesroller. Flera tycker att de inom ramen av sin  
 YA-anställning 
  lärt sig jobbet på riktigt. Även om många uppskattar sin gymnasieutbildning, lyfter flera fram att de fått en annan förstå- else för yrket genom arbetsplatsen. Genom anställningen har de också lärt sig annat som är svårt att lära sig i skolan, som till exempel kundrelationer, rutiner på en arbetsplats och det sociala samspelet med kollegor. Själva inlärningsprocessen innehåller i något skede momenten att bli visad, få testa själv under handledning och slutligen utföra arbetsuppgifter mer eller mindre självständigt. De YA- anställda lyfter också vikten av att få utmaningar, ha en lugn och trygg handledning samt att motivationen att lära sig ökar genom konstruktiv feedback. 
  
 För att besvara huruvida lärandet skulle kunna förbättras med en tydlig struktur behövs det ett bredare empiriskt underlag och dju- pare analyser.  
 YA-delegationen 
  lämnar därmed över detta till fram- tida studier. 
  
 3.7Samråd 
  
 I  
 YA-delegationens 
  direktiv står att Delegationen ska samråda med Statens skolverk och Arbetsförmedlingen. Delegationen ska även samråda med Statskontoret när det gäller uppföljning och utvärde- ring av förutsättningarna för lärande inom ramen för yrkesintro- duktionsanställningarna. Delegationen bör också samråda med det skolforskningsinstitut som ska inrättas den 1 januari 2015. 
  
 Som framgår i kommande stycken har  
 YA-delegationen 
  haft täta samråd med Skolverket, Arbetsförmedlingen och Statskontoret. Sy- nergieffekterna av samrådet med Skolverket har varit små. Det är stor 
  
 14Intervjustudie  
 YA-anställdas 
  syn på arbetsplatslärande, se bilaga 8. 
  
 59 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 skillnad i planering, genomförande och utvärdering av arbetsplatsför- lagt lärande som sker inom ramen för det formella utbildningsväsendet där innehållet regleras i styrdokument kontra arbetsplatslärande som sker hos enskilda arbetsgivare och regleras i kollektivavtal. 
  
 Samråden med Arbetsförmedlingen har varit regelbundna men tyvärr ofta fastnat i administrativa problem gällande främst infor- mation som  
 YA-delegationen 
  har efterfrågat men inte fått. Andra svårlösta problem har varit att information om nya eller förändrade avtal inte når ut till de lokala arbetsförmedlarna, som är de som fattar beslut och ska kunna informera korrekt. 
  
 Samråden med Statskontoret har varit givande inom ramen för Statskontorets uppdrag som avslutades i juni 2016. 
  
 YA-delegationen 
  har undersökt förutsättningarna för samråd med Skolforskningsinstitutet. Varken Skolforskningsinstitutet eller  
 YA-delegationen 
  såg vid dessa tillfällen några relevanta berörings- punkter för samråd. 
  
 Utöver samråd enligt direktiv, har  
 YA-delegationen 
  arrangerat möten och rådgjort med bland annat  
 ESF-rådet, 
  Tillväxtverket, Myndigheten för yrkeshögskolan, Valideringsdelegationen och De- legationen för unga i arbetslivet; DUA. 
  
 3.7.1Skolverket (enligt direktiv) 
  
 Enligt direktivet var Skolverket en av myndigheterna som YA- delegationen skulle samråda med.  
 YA-delegationens 
  sekretariat placerades under åren  
 2014–2015 
  i Skolverkets lokaler. Dåvarande ordföranden Lopez var överdirektör på Skolverket och två anställda inom sekretariatet delade sin arbetstid mellan Skolverket och  
 YA-delegationen. 
  Detta bidrog till att skapa naturliga kanaler mellan myndigheterna. Initialt handlade samrådet om att hitta be- röringspunkter mellan arbetsplatslärandet inom anställningsformen och Skolverkets verksamhet. Under första året handlade diskussio- nerna huvudsakligen om tre områden; framtagande av en handledar- utbildning, statsbidraget som Skolverket skulle hantera samt om ra- marna för samverkan. 
  
 När det gäller handledarutbildning initierade Skolverket år 2014 en process för att ta fram en handledarutbildning för  
 apl-handledare. 
  Delegationen undersökte möjligheten att erbjuda samma utbildning 
  
 60 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 till handledarna inom en  
 YA-anställning. 
  Detta visade inte vara lämpligt då Skolverkets handledarutbildning var anpassad till formell utbildning med täta hänvisningar till begrepp som styrdokument, lä- roplaner, lärare etc. Detta har ingen relevans för handledare inom YA och skulle ha kunnat skapa förvirring. Skolverket rekommende- rade dessutom att arbetsplatserna skulle avsätta två heldagar till ut- bildningen.  
 YA-delegationens 
  uppfattning var att många småföreta- gare hade svårt att avsätta den tiden och gav därför  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att ta fram en kortfattad men kvalitativ handledarutbild- ning med möjlighet att fritt välja utbildningsavsnitt efter behov. 
  
 Gällande statsbidraget till arbetsmarknadens parter, som hade tecknat yrkesintroduktionsavtal eller gjort en avsiktsförklaring om att göra detta, handlade diskussionen om formerna för information om bidraget och om tolkning av uppdraget. 
  
 Den tredje diskussionspunkten, det vill säga ramarna för samver- kan, gick från ett informellt samråd till upprättande av en referens- grupp med representanter från olika enheter på Skolverket. Referens- gruppen skulle träffas varannan månad för att informera varandra om sina respektive verksamheter, försöka hitta synergieffekter och even- tuella gemensamma satsningar. 
  
 Med tiden gick mötesfrekvensen ner till en gång i kvartalet och det senaste året har gruppen träffats en gång i halvåret. Mötena har framför allt handlat om att informera varandra om relevanta sats- ningar och om att dela annan relevant information och kontaktvägar. Vissa konkreta gemensamma satsningar genomfördes för att sprida information om anställningsformen till lärare, rektorer samt studie- och yrkesvägledare. 
  
 År 2014 fick Skolverket i uppdrag av regeringen att starta ett Lär- lingscentrum. Målet var att få fler lärlingar på gymnasial nivå och att höja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Ingen representant från Lärlingscentrum har varit representerad i samrådsgruppen. YA- delegationen har försökt visa på ”den röda tråden” från en utbildning på gymnasial nivå till en tillsvidareanställning via en  
 YA-anställning. 
  Skolverkets inställning är att eleverna är anställningsbara efter en lär- lingsutbildning och har inte sett behovet av en  
 YA-anställning 
  där- emellan. 
  
 I anslutning till ESF projektet RegioVux, under ledning av Skol- verket, samverkade  
 YA-delegationen 
  och Skolverket aktivt för att 
  
 61 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 säkerställa att utbildningsaktörerna hade kännedom om anställ- ningsformen och förståelse för hur YA kan kopplas till övriga ut- bildningsinsatser. Syftet var att redan från planeringsstadiet knyta utbildningsinsatser till en möjlig anställning och till fortsatt lärande på arbetsplatsen.15 
  
 3.7.2Arbetsförmedlingen (enligt direktiv) 
  
 Arbetsmarknadsdepartementets förordning om ekonomiskt stöd för yrkesintroduktionsanställningar SFS 2013:1157 trädde i kraft den 15 januari 2014. Stödet hanteras av Arbetsförmedlingen. Ar- betsförmedlingen har därmed en viktig roll i arbetet med att etablera  
 YA-anställningar 
  på den svenska arbetsmarknaden. En nära samver- kan med Arbetsförmedlingen har därmed varit väsentlig för YA- delegationen. 
  
 På samma sätt som för  
 YA-delegationen 
  spelar Arbetsförmed- lingen en betydelsefull roll för de partsorganisationer som tecknat avtal om yrkesintroduktionsanställningar. Parterna behöver också få kontaktuppgifter till arbetsgivare som blivit beviljade stöd för YA- anställningar. Anledningen är att kunna följa upp att tillämpningen av avtalen varit korrekt samt att samla in erfarenheter, nå ut med information och sprida goda exempel. 
  
 Arbetsförmedlingen har vidare en betydelsefull roll när det gäller att nå ut med information om yrkesintroduktionsavtalen till arbets- givare och arbetstagare. Det är hos Arbetsförmedlingen som många av dessa får information om avtalens möjligheter för första gången. Stödet för  
 YA-anställningar 
  handläggs lokalt och då volymerna för  
 YA-anställningar 
  är relativt små klassas hanteringen som ett ”sällan- ärende”. Det medför att alla förmedlare inte är helt insatta i stödet. I Statskontorets rapport år 201516 uppges att Arbetsförmedlingen under sommaren 2015 påbörjat ett internt arbete för att utreda i vilken utsträckning det skulle vara möjligt att centralisera handlägg- ningen av ansökningar om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Syftet var bland annat att samla kompetensen, göra handläggningen mer effektiv och minska risken för felaktiga beslut. I samma rapport 
  
 15Se punkt 5.12. 
  
 16Statskontorets delrapport 1, Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar (2015:22), punkt 7.5.5 Centralisering av handläggningen utreds. 
  
 62 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 rekommenderar Statskontoret Arbetsförmedlingen att centralisera handläggningen av ansökningar.17 Grunden för rekommendationen var bland annat att stödet skiljer sig från Arbetsförmedlingens övriga verksamhet och förmedlarna tycker själva att ärendena är komplexa och svåra att handlägga. Att centralisera handläggningen ökar möj- ligheterna för ett fåtal handläggare att bygga upp specialiserad kom- petens på området. Detta förbättrar förutsättningarna för korrekt och effektiv handläggning, vilket i sin tur är en bättre grund för att på sikt få till stånd ökade volymer. 
  
 YA-delegationen 
  instämde i Statskontorets bedömning i sin års- redovisning år 2016. Det gjorde även Översynen av stödet för yrkes- introduktionsanställningar i sitt PM till regeringen  
 2017-08-31. 
  Då det till dags dato inte har skett någon förändring i Arbetsför- medlingens hantering av stödet kvarstår  
 YA-delegationens 
  rekom- mendation att Arbetsförmedlingen bör centralisera handläggningen av ansökningar om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 YA-sekretariatet 
  har från början haft täta kontakter med de an- svariga handläggarna centralt på Arbetsförmedlingen. Initialt och fortlöpande har Arbetsförmedlingens sekretess gentemot  
 YA-dele- 
  gationen lyfts, inte bara med handläggarna på Arbetsförmedlingen utan även till Utbildningsdepartementet och Arbetsmarknadsde- partementet samt till ansvariga chefer på Arbetsförmedlingen. Pro- blematiken har kraftigt försvårat genomförandet av  
 YA-delegatio- 
  nens direktiv och uppdrag. Fortfarande, efter fem år, är problemet med sekretessen inte löst. Som ett exempel kan nämnas att under maj – augusti 2018 beviljade Arbetsförmedlingen stöd för 360 YA- anställningar. 69 procent av arbetsgivarna hade godkänt att deras kontaktuppgifter fick lämnas till  
 YA-delegationen 
  men endast 21 procent av dessa  
 ja-svar 
  skickades in till  
 YA-delegationen 
  enligt gällande rutin. Dessutom användes en gammal blankett utan möjlig- het till godkännande i 18 procent av fallen. 
  
 17Statskontorets delrapport 1 Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar (2015:22), punkt 8.7.1 Centralisera handläggningen av ansökningar. 
  
 63 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 Initialt och till viss del även fortlöpande har parterna upplevt pro- blem med Arbetsförmedlingens hantering av stödet och tolkning av avtalen. Ansvariga handläggare från Arbetsförmedlingen har med viss regelbundenhet närvarat vid  
 YA-delegationens 
  sammanträden för att informera och svara på ledamöternas frågor. 
  
 Från början var samråden täta och relativt informella. Då kon- taktpersonerna på Arbetsförmedlingen ofta har växlat, har mötena utvecklats till mer formella samråd. Ansvar för dagordning och pro- tokoll har växlat mellan Arbetsförmedlingen och  
 YA-sekretariatet. 
  
 YA-sekretariatet 
  har utöver samrådet på central nivå haft täta kon- takter med Arbetsförmedlingens branschstrateger och arbetsför- medlare på lokala nivå i syfte att informera om anställningsformen och om vilket stöd  
 YA-delegationen 
  kan erbjuda. Då många arbetsför- medlare har låg kännedom och kunskap om anställningsformen valde  
 YA-delegationen 
  att skapa en särskild ingång på  
 YA-delegationens 
  webbplats med information för arbetsförmedlare. 
  
 3.7.3Statskontoret (enligt direktiv) 
  
 YA-delegationens 
  uppdrag sammanföll till viss del med Statskon- torets utvärderande uppdrag A2014/558/A gällande hur förutsätt- ningarna för lärande på arbetsplatserna utvecklades. 
  
 YA-sekretariatet 
  har samrått med representanter för Statskontoret några gånger per år. Initialt handlade det om hur myndigheterna tänkte gå tillväga för att följa hur förutsättningarna för arbetsplatslärande 
  
 64 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 utvecklades. Därefter har det till stor del handlat om utbyte av in- formation rörande hur förutsättningarna för lärande på arbetsplatserna utvecklades.18 
  
 YA-sekretariatet 
  har presenterat sina årliga rapporter till reger- ingen för Statskontoret och Statskontoret har presenterat sina ut- värderingar för  
 YA-sekretariatet: 
  
 –Delrapport 1 Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar (2015:22) och 
  
 –Delrapport 2 Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar (2016:12). 
  
 –Slutrapport Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar (Dnr  
 2014/3–4). 
  
 Slutrapportens slutsatser var att utflödet till arbete från en YA- anställning var större jämfört med arbetsmarknadspolitiska pro- gram. Stöd för yrkesintroduktionsanställningar är inget arbets- marknadspolitiskt program.19 Resultatet kunde därför inte jämföras rakt av med arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Stats- kontoret konstaterade dock, att på ett övergripande plan, hade det procentuella utflödet till jobb varit större från  
 YA-anställningar 
  än från arbetsmarknadspolitiska anställningsstöd, nystartsjobb, prak- tikinsatser och liknande. En annan slutsats var att de anställda be- dömdes få en tillfredställande utbildning och handledning och branscherna ett viktigt verktyg för kompetensförsörjningen. 
  
 När Statskontoret lämnade sin slutrapport i juni 2016, var deras uppdrag att utvärdera stödet för yrkesintroduktionsanställningar slutfört och samrådet med  
 YA-delegationen 
  upphörde.20 
  
 18Uppdrag till Statskontoret avseende utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar, A2014/558/A. 
  
 19De yrkesintroduktionsanställda behöver inte ha någon arbetslöshetsperiod bakom sig vilket är ett krav för arbetsmarknadspolitiska program. 
  
 20Se punkt 4.1.1. 
  
 65 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 3.7.4Skolforskningsinstitutet (enligt direktiv) 
  
 Skolforskningsinstitutet är en myndighet som inrättades i januari 2015 med uppdrag att verka för att förskolan och skolan bedrivs på en vetenskaplig grund.  
 YA-delegationen 
  tog kontakt med myndig- heten vid några tillfällen för att undersöka förutsättningarna och eventuella fördelar med samråd. Vid dessa tillfällen bedömdes inte att det fanns tillräckligt med beröringspunkter för samråd. Skol- forskningsinstitutet har inte heller, såvitt  
 YA-delegationen 
  känner till, bedrivit någon forskning om anställningar med arbetsplatsför- lagt lärande. 
  
 3.7.5Övriga parter med yrkesintroduktionsavtal samt utbildnings- och yrkesråd 
  
 Utöver de 12 organisationer som är representerade i  
 YA-delega- 
  tionen finns 26 organisationer som har tecknat kollektivavtal om  
 YA-anställningar 
  samt minst 6  
 utbildnings-/yrkesnämnder 
  med koppling till YA.  
 YA-sekretariatet 
  har löpande informerat dessa or- ganisationer om möjligheter till stöd, vidarebefordrat månatlig statistik med mera.  
 YA-sekretariatet 
  har även arrangerat möten cirka två gånger per år för utbyte av information och erfarenheter. Dessa möten har varit väl representerade och uppskattade. 
  
 Organisationer med kollektivavtal om YA utan representation i  
 YA-delegationen: 
  
 AkademikerAliansen (16  
 SACO-förbund), 
  Byggnads, Energiföreta- gens Arbetsgivareförening (EFA), Fastigo, Grafiska företagen, IKEM, Industriarbetsgivarna (Byggnadsämnesförbundet [BÄF], Föreningen Sveriges Skogsindustrier [Skogsindustrierna], Gruvornas Arbetsgivare- förbund, Stål och Metall Arbetsgivareförbundet samt SVEMEK), In- stallatörsföretagen (värme, ventilation, vatten, el- och teleteknik), KFO, Ledarna, Livsmedelsarbetarförbundet (Livs), Livsmedelsföre- tagen, Maskinentreprenörerna, Skogs-  Lantarbetsgivarförbundet (SLA), SSR/Akademikerförbundet, Svensk Scenkonst, Svenska Elektri- kerförbundet (SEF), Sveriges Bussföretag, Sveriges Byggindustrier, Sveriges Textil- och Modeföretag (TEKO), Teaterförbundet och Vision 
  
 66 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 Utbildnings-/yrkesnämnder 
  med kopplingar till YA är bland annat: 
  
 Byggnadsindustrins Yrkesnämnd (BYN), Elbranschens centrala yr- kesnämnd (ECY), Fastighetsbranschens Utbildningsnämnd (FU), Handelsrådet, Servicebranschens Yrkesnämnd (SRY) och Skogs- brukets Yrkesnämnd (SYN). 
  
 3.7.6LO och Svenskt Näringsliv 
  
 Utöver möten med de kollektivavtalsslutande parterna har  
 YA-sek- 
  retariatet också haft regelbunden kontakt med de centrala parterna LO och Svenskt Näringsliv.  
 YA-sekretariatet 
  har besökt företrädare för organisationerna en gång per år för att informera dessa om YA- delegationens arbete samt inhämta organisationernas synpunkter in- för bland annat de årliga redogörelserna. LO och Svenskt Näringsliv har också erhållit kopior på de årliga redovisningarna, månatlig sta- tistik med mera. 
  
 3.7.7 
 ESF-rådet 
  
 Svenska  
 ESF-rådet 
  finansierar genom Socialfondsprogrammet pro- jekt som arbetar med kompetensutveckling, sysselsättningsåtgärder och integrationsinsatser. Under perioden  
 2014–2020 
  fördelas medel till projekt som på olika sätt bidrar till tillväxt och sysselsättning. Insatserna har delats in i fyra huvudmål: Stimulera kompetensut- veckling som stärker individers ställning på arbetsmarknaden, för- stärka kopplingen mellan utbildning och arbetsliv, öka övergångarna till arbete bland personer som står långt ifrån arbetsmarknaden samt underlätta ungas etablering i arbetslivet och deltagande i utbildning. 
  
 ISocialfondsprogrammet  
 2014–2020 
  nämns yrkesintroduktions- anställningar på ett flertal ställen (beskrivs närmare nedan). Som ex- empel på åtgärder som kan ges stöd listas samma åtgärder som par- terna kan söka stöd för i Skolverkets statsbidrag som rör arbetsplats- lärande i samband med yrkesintroduktionsanställningar.21 
  
 Inom Programområde 1 – kompetensförsörjning och koppling mellan utbildning och arbetsliv framgår att insatserna kan vara så- dana som förstärker de insatser som görs inom utbildningspolitiken 
  
 21Se punkt 3.3. 
  
 67 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 för att utveckla samverkan mellan branscher, utbildningsanordnare och myndigheter. I exempel på insatser lyfts bland annat sådana som främjar yrkesintroduktionsanställningar genom att bygga upp stöd- strukturer både på branschnivå och på enskilda arbetsplatser samt sådana som utvecklar standarder och kvalitetssäkring av validering av kompetens. Det kan exempelvis handla om att utveckla metoder som kan förbättra individanpassningen av vuxenutbildningar som är riktade till personer med kort utbildning för att utveckla nyckel- kompetenser. Även inom programområde 3 finns skrivningar om yrkesintroduktionsanställningar. Där framgår att medlen exempelvis kan gå till förberedande insatser och praktik som ökar möjligheten för en ungdom att kunna få en anställning, exempelvis genom yrkes- introduktionsanställning.22 
  
 Sedan år 2014 har regelbundna avstämningsmöten genomförts mellan  
 YA-sekretariatets 
  medarbetare och handläggare vid ESF- rådet. Mötena har behandlat kunskaps- och informationsutbyte kring pågående projekt och insatser för att på så vis möjliggöra för synergier. 
  
 Vid det första mötet deltog även ordförande Brewer Ängmo och Miller, dåvarande GD på  
 ESF-rådet. 
  Handläggare från ESF- rådet har även deltagit vid  
 YA-delegationens 
  sammanträden och in- formerat om möjligheter till finansiering. 
  
 3.7.8Tillväxtverket 
  
 Tillväxtverket är en statlig myndighet under Näringsdepartementet. Tillväxtverkets uppdrag är att främja hållbar näringslivsutveckling och regional tillväxt samt att genomföra strukturfondsprogram. Kompetensförsörjning är ett av områdena som Tillväxtverket foku- serar på givet att kunskap och kompetens är ett av Sveriges främsta konkurrensmedel. Näringslivet behöver rätt kompetens för att vara konkurrenskraftig och bristen på kompetens är ett av företagens hu- vudsakliga hinder för tillväxt. 
  
 YA-sekretariatet 
  har fört en löpande dialog med Tillväxtverket för att informera om anställningsformen och om branschernas svå- righeter med kompetensförsörjning. På så sätt har myndigheten som 
  
 22Europeiska socialfonden i Sverige – Svenska  
 ESF-rådet, 
  PROGRAM FÖR INVESTERING I TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING  
 2014–2020. 
  
 68 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 arbetar med näringslivets kompetensförsörjning informerats om ut- vecklingsarbetet som görs branschvis, inom ramen för yrkesintro- duktionsavtalen, med utveckling av valideringsmodeller och kompe- tensprofiler. 
  
 YA delegationen har även uppvaktat de regionala kompetens- plattformarna23 vars arbete samordnas av Tillväxtverket och aktörer- na som blev tilldelade medel från Tillväxtverket för särskilda projekt för att hitta enklare vägar till jobb och kompetens.24 
  
 3.7.9Myndigheten för Yrkeshögskolan; MYH 
  
 YA-sekretariatet 
  har vid ett flertal tillfällen träffat representanter för Myndigheten för yrkeshögskolan och informerat dessa om YA- delegationens uppdrag och aktiviteter. Temat har ofta handlat om branschernas arbete med att ta fram kompetensprofiler och valide- ringsmodeller och hur detta har drivits på med hjälp av statsbidraget för YA.25 
  
 Ledamöterna i  
 YA-delegationen 
  fick vid sammanträdet i septem- ber 2015 information från Myndigheten för Yrkeshögskolan om EQF och branschernas möjlighet att koppla sina kvalifikationer till det svenska kvalifikationsramverket SeQF.26 
  
 Därefter har  
 YA-sekretariatet 
  deltagit i möten anordnade av Branschnätverket för validering som Myndigheten för yrkeshögsko- lan är sammankallande för. Under år 2018 har  
 YA-delegationen 
  genom  
 YA-sekretariatet 
  ingått i styrgruppen för Myndigheten för yrkeshögskolans  
 ESF-projekt 
  Branschvalidering – Operativ och Strategisk Samverkan (BOSS). Projektets syfte är att kvalitetssäkra branschernas nationella valideringsmodeller. 
  
 23Se punkt 5.2. 
  
 24Regeringsuppdrag N2016/07521/KSR. 
  
 25Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser SFS 2014:375. 
  
 26Förordning om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande SFS 2015:545. 
  
 69 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 3.7.10Delegationen för unga och nyanlända i arbete;  
 Dua-delegationen 
  
 Dua-delegationen 
  har i uppdrag att främja statlig och kommunal samverkan och utvecklandet av nya samverkansformer i syfte att ef- fektivisera unga och nyanländas etablering i arbetslivet. Torres är ordförande för delegationen som består av representanter från myndigheter, Sveriges Kommuner och Landsting, Kommunal och LSU – Sveriges ungdomsorganisationer.27 
  
 Dua-delegationen 
  verkar för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot arbetslöshet inom målgruppen får större genomslag på lokal nivå. Statlig och kommunal samverkan och utveckling av nya sam- verkansformer ska främjas. I uppdraget ingår också att föra dialog med, och främja dialog mellan enskilda kommuner, Sveriges Kom- muner och Landsting (SKL), arbetsmarknadens parter på det kom- munala och landstingskommunala området, övriga centrala parter på arbetsmarknaden, myndigheter, regionala aktörer samt andra om hur arbetsmarknadspolitiska insatser för unga och nyanlända kan ut- vecklas och effektiviseras på lokal nivå. Det främsta verktyget för att främja samverkan är lokala överenskommelser mellan, i första hand, kommuner och Arbetsförmedlingen. 
  
 YA-delegationen 
  är en av de parter som  
 Dua-delegationen 
  enligt direktivet ska samråda med då yrkesintroduktionsanställningar är en av de åtgärder som kan omfattas i de lokala överenskommelserna för att få unga och nyanlända i arbete. Kännedom om yrkesintroduktions- avtalen, och handledarutbildningen som  
 YA-delegationen 
  tillhanda- håller, har därför varit viktiga att sprida i de nätverk och sammanhang där Dua verkar. I det syftet har  
 YA-delegationen 
  haft avstämnings- möten med representanter från  
 Huertasekretariat och även medverkat vid de årliga  
 Dua-dagarna 
  genom seminarier och in- formationsbord. 
  
 En fråga som  
 YA-delegationen 
  återkommande har framfört i dia- logen med  
 Dua-delegationen 
  är vikten av att kommunicera om de olika arbetsmarknads- och kompetensförsörjningsåtgärderna som olika delar i ett system för att på så sätt minska risken för konkurrens mellan åtgärderna. 
  
 27Den 18 december 2014 beslutade regeringen att tillsätta en Delegation för unga i arbete. År 2017 utvidgades uppdraget till att även omfatta insatser för målgruppen nyanlända; Dele- gationen för unga och nyanlända till arbete (Dua). Uppdraget regleras i fyra direktiv och ska slutredovisas 28 februari 2021. 
  
 70 
  
 SOU 2018:81 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 3.7.11Arbetsmarknadsutredningen A 2016:03 
  
 Regeringen har utsett Garza till särskild utredare för Arbets- marknadsutredningen. Utredningen har ett brett uppdrag och ska komma med förslag för att uppnå en effektivare arbetsmarknadspoli- tik. Detta ska göras genom att analysera hur samhällets samlade resur- ser kan användas så effektivt som möjligt och hur statens åtaganden i dessa frågor kan utformas. I uppdraget ingår bland annat att lämna för- slag kring hur Arbetsförmedlingens uppdrag kan utformas för detta ändamål. Uppdraget ska redovisas senast den 31 januari 2019. De delar i uppdraget som rörde vägledning delrapporterades 31 oktober 2017.28 Redovisningen innehöll även en övergripande kartläggning om hur samspelet och ansvarsfördelningen mellan stat och kommun fungerar i frågor som påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. 
  
 YA-delegationen 
  har träffat Arbetsmarknadsutredningen för av- stämningar kring de delar i uppdraget som har beröring till yrkes- introduktionsanställningar och arbetsplatsförlagt lärande. 
  
 3.7.12Samordnaren för unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) 
  
 Vega förordnades som särskild utredare i utredningen Sam- ordnare för unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) i decem- ber 2015. Uppdraget var att främja förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting och organisationer på nationell, regional och lokal nivå kring insatser för unga som varken arbetar eller studerar.29 Slutbetänkandet överlämnades i februari 2018.30 
  
 YA-sekretariatet 
  har haft avstämningsmöten med UVAS och medverkade även i workshopen Hur skulle samarbete kring personer som står långt ifrån arbetsmarknaden kunna se ut? som anordnades av UVAS i samverkan mellan  
 Arbetsmarknads-, 
  Närings- och Ut- bildningsdepartementet. 
  
 Några av de synpunkter som framkom vid workshopen var att arbetsgivarna är viktiga samverkansaktörer för att unga som varken studerar eller arbetar ska kunna etablera sig i samhället. En konti- 
  
 28Vägledning för framtidens arbetsmarknad, SOU 2017:82. 
  
 29Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar (Dir. 2015:70, tilläggsdirektiv oktober 2016 (Dir. 2016:82) och juli 2017 (Dir. 2017:81). 
  
 30Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller studerar, SOU 2018:11. 
  
 71 
  
 Utveckling av förutsättningar 
  
 SOU 2018:81 
  
 nuitet i arbetet är viktigt för att kunna bygga förtroende mellan par- terna, samtidigt som åtgärderna måste vara enkla, tydliga och lång- siktiga. Många olika stödformer, tidsgränser och begränsningar kring vem som får ta del av en insats är försvårande omständigheter. Vid seminariet framgick det samtidigt att arbetsgivarna behöver stöd i att utbilda mentorer/handledare som kan ta emot personer med va- rierande behov. Arbetsgivarna behöver även bollplank för att hantera praktiska frågor och utmaningar som kan uppkomma under praktiken eller anställningen. Det finns dessutom behov av stöd i att förstå mekanismerna bakom utanförskap, och utbildning i värderingsfrågor. 
  
 I slutbetänkandet lyfter utredaren även tre huvudsakliga fram- gångsfaktorer hos arbetsgivaren för att kompetensförsörjningen ska bli framgångsrik: Att ledningen tar ställning och det kommuniceras i hela organisationen, att det finns en lösningsfokuserad organisation som kan möta de utmaningar som en breddad rekrytering innebär och att samverkan utvecklas med relevanta aktörer som kan stödja arbetet. UVAS lyfter även vikten av ett väl förberett mottagande med särskilt utsedda handledare, intern praktikutbildning eller platt- formar där lokala verksamheter kan dela erfarenheter. 
  
 Utifrån ovanstående slutsatser anser  
 YA-delegationen 
  att in- formation om  
 YA-delegationens 
  handledarstöd skulle kunna för- enkla för de företag som vill bredda sin rekrytering. 
  
 3.7.13Valideringsdelegationen  
 2015–2019 
  
 Valideringsdelegationen har i uppdrag av regeringen att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validerings- området samt ett utvidgat uppdrag att föreslå definition av validering och analysera hur SeQF kan användas.31 
  
 Delegationen ska bland annat lämna förslag på en nationell stra- tegi för validering som präglas av effektivitet, långsiktighet och över- blickbarhet och som gynnar utvecklingen av hållbara och generella strukturer för validering på nationell och regional nivå. Regeringen har utnämnt Williams till ordförande för delegationen och upp- draget ska slutredovisas senast den 30 december 2019. 
  
 YA-sekretariatet 
  har haft löpande kontakt och informationsut- byte runt bland annat de valideringsmodeller som parterna har ut- vecklat med stöd av statsbidrag för YA. 
  
 31En samordnad utveckling av validering (dir. 2015:120), Tilläggsdirektiv (dir. 2018:101). 
  
 72 
  
 4Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag 
  
 om liknande anställningsformer 
  
 4.1Utvärderingar om  
 YA-anställningar 
  
 I  
 YA-delegationens 
  kommittédirektiv står  
 ”YA-delegationen 
  ska följa och analysera hur förutsättningarna för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna utvecklas och lämna förslag till regeringen på åtgärder för hur lärandet kan utvecklas.” 
  
 Under 2014 gick uppdraget att utvärdera stödet för yrkesintro- duktionsanställningar dessutom till Statskontoret (A2014/558/A), IFAU (A2014/561/A), Konjunkturinstitutet (A2014/559/A) och till Konkurrensverket (A2014/560/A). 
  
 LO och Svensk Näringsliv har gjort egna analyser av anställnings- formen som sammanfattas nedan. Arbetsförmedlingen har också gjort egna regelbundna interna uppföljningar, framför allt beträffande den kvantitativa utvecklingen. Vissa branschorganisationer har gjort egna utvärderingar för att undersöka hur anställningsformen bidrar till kompetensförsörjningen i sina respektive branscher. 
  
 I Statskontorets uppdrag stod att Statskontoret ska utvärdera in- nehållet och kvaliteten i den utbildning och handledning som arbetsgi- vare erbjuder inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna. Statskontoret ska i detta sammanhang bedöma om förutsättningarna för lärande på arbetsplatserna har förbättrats. 
  
 YA-delegationens 
  uppdrag sammanföll därför till viss del med Stats- kontorets utvärderande uppdrag. Metoden för utvärdering skiljde sig åt genom att Statskontoret hade möjlighet att utvärdera genom enkäter 
  
 73 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 SOU 2018:81 
  
 och intervjuer då Arbetsförmedlingen bistod Statskontoret med un- derlag för utvärderingarna och hjälp med utskick av enkäter.1 Arbets- förmedlingens bedömning var att uppdraget inte gällde gentemot YA- delegationen.  
 YA-delegationen 
  fick därmed försöka följa och analysera hur förutsättningarna för lärande utvecklades genom kontakt med re- levanta aktörer i olika forum.  
 YA-delegationen 
  har redovisat sina erfa- renheter, reflektioner och rekommendationer årligen i de årliga redo- visningarna till regeringen. Årsrapporterna har dragits muntligen för statssekreterarna på Utbildnings- och Arbetsmarknadsdepartementet. 
  
 4.1.1Statskontoret 
  
 I Statskontorets uppdrag ingick att göra en övergripande bedömning av om stödet nådde syftet att stimulera till anställning av unga och bidra till en smidigare övergång från utbildning till arbete för unga. Under processen samrådde  
 YA-sekretariatet 
  minst två gånger om året med Statskontoret rörande myndigheternas respektive uppdrag. Samråden handlade om hur myndigheterna tänkte gå tillväga för att följa hur för- utsättningarna för arbetsplatslärande utvecklades och gav möjlighet att utbyta information och kännedom om kommande aktiviteter. Stats- kontoret överlämnade den första delrapporten den 22 september 2015 (2015:22), en andra delrapport den 25 april 2016 (2016:101) och en slut- rapport med en övergripande bedömning av om stödet nådde sitt syfte den 15 juni 2016 (2016:12). Statskontorets slutrapport utgick även från övriga utvärderande myndigheters slutrapporter, dvs IFAU,2 Kon- junkturinstitutet3 och Konkurrensverket.4 
  
 Statskontorets övergripande bedömning utgick från fyra fråge- ställningar: 
  
 –Den första frågeställningen var om stödet uppnådde sitt syfte att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och säkerställa arbetsgivarnas kompetensförsörjning. Utifrån det tillgängliga un- derlaget ansåg inte Statskontoret att de kunde uttala sig definitivt 
  
 1Arbetsförmedlingen ska, där så är möjligt, bistå de myndigheter som har fått i uppdrag av regeringen att följa upp stödet för yrkesintroduktionsanställningar med den information och statistik som dessa efterfrågar (Arbetsförmedlingens regleringsbrev för år 2014). 
  
 2IFAU rapporterade uppdraget till regeringen i promemorian Yrkesintroduktionsavtalen, lö- nerna och sysselsättningen  
 (2016-04-29). 
  
 3Konjunkturinstitutet rapporterade uppdraget till regeringen i rapporten Yrkesintroduk- tionsanställningar – Slutrapport om effekter på sysselsättning och lönebildning  
 (2016-04-29). 
  
 4Konkurrensverket avrapporterade uppdraget i rapporten Utvärdering av yrkesintroduk- tionsanställningar (2016:3) 
  
 74 
  
 SOU 2018:81 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 om detta. Den svaga volymutvecklingen kunde vara en indikator på låg potential för anställningsformen samtidigt som utflödet till reguljär sysselsättning efter det att stödperioden avslutats var högre än från de arbetsmarknadspolitiska programmen. Anställ- ningsformens komplexitet kan ha påverkat den låga efterfrågan från arbetsgivarna. Anställningsformen betydelse för kompetens- försörjningen verkade ha varit större på branschnivå än för en- skilda arbetsgivare eftersom tidigare  
 YA-anställda 
  oftast var kvar inom samma bransch snarare än hos samma arbetsgivare tre må- nader efter avslutad anställning. 
  
 –Den andra frågeställning gällde stödets effekter på ungdomsar- betslösheten. Givet det låga antalet  
 YA-anställda 
  har det inte varit möjligt att skatta effekten på ungdomsarbetslösheten. Den över- gripande bedömningen var att stöd för yrkesintroduktionsan- ställningar hade en liten, men inte obetydlig, potential att öka sysselsättningen. Sysselsättningseffekten för grupper som stod långt ifrån arbetsmarknaden bedömdes dock obetydlig. 
  
 –Den tredje frågeställningen var om stödet hade implementerats i god ordning samt frågan om den utbildning och handledning som de an- ställda fick var kvalitetssäkrad. Den samlade bedömningen var att Arbetsförmedlingen hade implementerat stödet på ett tillfredstäl- lande sätt trots en otydlig ansvarsfördelning mellan parterna och sta- ten. Denna otydlighet försvårade arbetsförmedlarnas möjlighet att aktivt matcha sökande med yrkesintroduktionsanställningar. Att ar- betsförmedlarna förväntades ha översikt över detaljerna i de olika avtalen bedömdes inte heller vara tillfredställande. Arbetsförmed- lingens roll innebär bland annat att varje yrkesintroduktionsan- ställning omfattas av sekretess, vilket Statskontoret rekommende- rade regeringen att se över i relation till  
 YA-delegationen. 
  Utbild- ningen och handledningen som de anställda fick bedömdes fungera bra även om det fanns förbättringspotential. 
  
 –Den fjärde frågeställningen gällde om stödet hade påverkat konkur- renssituationen mellan arbetsgivare. Bedömningen var att stödet inte hade lett till någon snedvridning av konkurrensen. Underlaget var dock begränsat och bedömningen därför inte slutgiltig. 
  
 75 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 SOU 2018:81 
  
 4.1.2Arbetsförmedlingens återrapporteringar till regeringen 
  
 I Arbetsförmedlingens regleringsbrev för 2014 står:5 Arbetsförmedlingen ska använda stödet för yrkesintroduktionsanställ- ningar som ett verktyg i myndighetens arbete för att unga arbetslösa kvinnor och män ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Arbets- förmedlingen ska den 1 april och den 1 augusti 2014 samt i samband med årsredovisningen för 2014 redovisa 
  
 –antalet ansökningar om stöd, 
  
 –hur stor andel av ansökningarna som har beviljats respektive inte beviljats, 
  
 –hur såväl det totala antalet ansökningar som de ansökningar som har beviljats respektive inte har beviljats fördelar sig på olika avtalsom- råden, 
  
 –hur stor andel av de beviljade ärendena som avsett arbetslösa, och 
  
 –vilka grunderna för avslag huvudsakligen varit vad gäller ej bevil- jade ansökningar. 
  
 I återrapporteringsuppdraget låg därmed fokus på den kvantitativa utvecklingen. Men Arbetsförmedlingen reflekterar även över orsa- ker till utvecklingen i återrapporterna.6 De skriver bland annat att det tar tid för en ny anställningsform att få fotfäste på arbetsmark- naden och att YA därför bör betraktas som ett långsiktigt åtagande. Arbetsförmedlingen konstaterade att många arbetsgivare och fack- liga organisationer på lokal nivå saknade kunskap om befintliga och tecknade avtal om yrkesintroduktion. I branscher som saknar tidi- gare tradition av organiserat arbetsplatsförlagt lärande tar det också tid för anställningsformen att hitta formerna. 
  
 Vidare konstaterar Arbetsförmedlingen att insatsen skiljer sig från tidigare insatser på så sätt att den är mer komplex, då den även inkluderar personer som inte behöver vara arbetslösa samt att kol- lektivavtalen skilde sig åt i villkor. Arbetsförmedlingen såg att det förelåg en risk för att anställningsformen skulle väljas bort till för- 
  
 5Regleringsbrev för budgetåret 2014 avseende Arbetsförmedlingen A2014/1273/A, Ändrings- beslut  
 2014-04-10, 
  Kap 3 Uppdrag, punkt 8 Yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 6Arbetsförmedlingen Återrapportering yrkesintroduktionsanställningar Dnr:  
 Af-2013/508922 
  
 (2014-04-01, 
  
 2014-08-04, 
  
 2015-02-20). 
  
 76 
  
 SOU 2018:81 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 mån för mer etablerade stödformer. Arbetsförmedlingen genom- förde därför initialt en rad insatser till stöd för arbetet med YA- anställningarna som externa informationsinsatser och intern vidare- utbildning. 
  
 Iåterrapporteringen i februari 20157 identifierar Arbetsför- medlingen tre framgångsfaktorer: 
  
 1.Centrala, regionala och lokala samordningsfunktioner vid Arbets- förmedlingen och hos arbetsgivaren har varit gynnsamt för en god hantering av stödet. 
  
 2.En hos arbetsgivaren utarbetad och väl etablerad utbildningsplan samt en vana vid att ta emot och handleda lärlingar har underlättat mottagandet. 
  
 3.Arbetsförmedlingens samarbeten med andra myndigheter och parter har skapat centrala forum för dialog. 
  
 Redan 2015 lyftes också behovet av effektivare systemstöd där ar- betsgivare på ett enklare sätt skulle kunna ansöka om stöd för yrkes- introduktionsanställningar digitalt via Arbetsförmedlingens webb- plats. Vid  
 YA-delegationens 
  slutrapportering har ett sådant stöd ännu inte inrättats. 
  
 Arbetsförmedlingen har också haft i uppdrag att årligen8 lämna en samlad redovisning till Regeringskansliet över hur bidragen för främ- jandeinsatser för att öka kunskapen om och användningen av yrkesin- troduktionsavtal användes och vilka insatser som genomfördes. 
  
 4.1.3Vägen till full sysselsättning och rättvisare löner (LO) 
  
 LO:s rapport Vägen till full sysselsättning och rättvisare löner (2015) analyserade modellen med yrkesintroduktionsavtal. LO an- såg att modellens särart behövde värnas då YA inte är en arbetsmark- nadspolitisk åtgärd utan en kombination av näringslivs- och utbild- ningspolitik. För att tydliggöra detta borde ansvaret, enligt LO, flyttas till en annan myndighet än Arbetsförmedlingen. LO konsta- terade vidare att lärandedelen i  
 YA-anställningarna 
  behövde stärkas. 
  
 7Arbetsförmedlingens Återrapportering 2014, Yrkesintroduktionsanställningar, Dnr: Af- 2013/508922,  
 (2015-02-20). 
  
 8Arbetsförmedlingens Återrapport 2015 Dnr:  
 Af-2016/005692, 
  Särskilda främjandeinsatser avseende yrkesintroduktionsavtal (slutredovisning  
 2016-03-31). 
  
 77 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 SOU 2018:81 
  
 För det behövs ökad samverkan mellan parterna inom respektive bransch och mellan branscherna. Ett viktigt stöd för utbildningsde- len skulle kunna vara validering men systemet för validering behöver utvecklas. Validering skulle underlättas om branscherna själva ut- vecklade metoder och underlag för dokumentation av alla former av kompetenser. 
  
 YA-sekretariatet 
  träffade företrädare för LO för att ta del av de- ras erfarenheter av och uppfattningar om  
 YA-anställningarna. 
  LO har påpekat att styrkan i modellen är att den har fått växa fram uti- från varje branschs specifika behov i en takt som har garanterat hög kvalité i anställningsformen. LO ansåg att parterna själva bör ta ett större ansvar för modellen och välkomnade därför Statskontorets förslag kring hur ansökningar ska hanteras. 
  
 4.1.4Fler jobb om fler företag kan delta (Svenskt Näringsliv) 
  
 Svenskt Näringsliv tog fram en egen rapport i februari 2015; Yrkes- introduktionsanställningar – fler jobb om fler företag kan delta. Un- derlaget för rapporten utgjordes av intervjuer med företrädare för arbetsgivarorganisationer, fackliga organisationer och Arbetsför- medlingen. I rapporten lyfte Svenskt Näringsliv fram följande orsa- ker som enligt de intervjuade kan ligga bakom den något långsamma utvecklingen av antalet  
 YA-anställningar: 
  
 –Flertalet kollektivavtal om yrkesintroduktionsanställningar har haft speciella villkor för ålder och gymnasieutbildning jämfört med förordningen för stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Detta kan ha bidragit till att färre ungdomar har kunnat anställas på avtalen. 
  
 –Arbetsmarknadsåtgärder med lönesubventioner som konkurre- rar om samma ungdomar. 
  
 –Yrkesintroduktionsavtal har inte funnits inom alla branscher vil- ket medför att  
 YA-anställningar 
  inte kan komma ifråga vid alla anställningar av arbetslösa ungdomar eller ungdomar utan rele- vant yrkeserfarenhet. 
  
 Svenskt Näringsliv bedömde att  
 YA-anställningarna 
  hade potential men att det behövdes längre tid för att etablera anställningsformen. 
  
 78 
  
 SOU 2018:81 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 Långsiktighet, tålamod i informationsinsatserna och flera goda exempel ansågs vara viktiga byggstenar.  
 YA-sekretariatet 
  träffade företrädare för Svenskt Näringsliv för att ta del av deras erfarenheter av och åsikter om  
 YA-anställningarna. 
  Svenskt Näringsliv lyfte be- hovet av att tydliggöra kopplingen från gymnasieskolans apl och yrkeshögskolornas LIA till YA. Svensk Näringsliv berömde även branschernas arbete med att utveckla valideringsmodeller kopplade till SeQF. 
  
 4.1.5Översynen av förordningen om stöd för  
 YA-anställningar 
  
 I oktober 2015 enades regeringen, Moderaterna, Centerpartiet, Folk- partiet liberalerna och Kristdemokraterna kring insatser med anled- ning av flyktingkrisen. En av punkterna gällde  
 YA-anställningar: 
  
 Utvidgning av möjligheter till  
 YA-jobb 
  
 För att nyanlända snabbare ska komma i arbete är det av stor vikt att kunna ge möjligheter att kombinera arbetslivserfarenhet och utbildning. Den befintliga modellen med  
 YA-jobb 
  bör därför utvidgas till att också kunna omfatta nyanlända enligt i övrigt samma villkor som nu gäller i modellen. Detta skulle kunna göras förutsatt ny prövning och godkän- nande av  
 EU-kommissionen 
  och vara beroende av nya förhandlingar mellan parterna avseende de förändrade villkoren för  
 YA-anställ- 
  ningar. 
  
 YA-jobb 
  bör även utvidgas till att gälla arbetsgivare som inte omfat- tas av kollektivavtal. En förutsättning för detta är att villkoren för den anställde motsvarar kollektivavtalsnivå, samt att den utbildning och handledning som arbetstagaren har rätt till säkras. Det bör utredas hur och vem som ska säkerställa detta. 
  
 Det första stycket åtgärdades genom att regeringen den 21 april 2016 beslutade om förordningsändringar som innebar att stödet för yrkesintroduktionsanställningar utvidgades till att omfatta även ny- anlända och långtidsarbetslösa som är 25 år eller äldre. Förordnings- ändringen trädde i kraft den 1 juni 2016. 
  
 79 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 SOU 2018:81 
  
 Den andra punkten dröjde till den 28 november 2016 då en sär- skild utredare vid namn Mcclure fick i uppdrag av Arbets- marknadsdepartementet att se över förordningen om stöd för YA- anställningar.9 
  
 Uppdraget innehöll två delar. 
  
 –Den ena delen handlade om hur stödet skulle kunna utvidgas till att även gälla arbetsgivare som inte omfattades av ett kollektivav- tal om yrkesintroduktion, eller av ett hängavtal till ett sådant, såsom exempelvis små företag. 
  
 –Den andra delen handlade bland annat om att se över hur ansök- ningsprocessen och administrationen av stödet skulle kunna gö- ras mer effektiv, lämna förslag till hur arbetsgivare kan få ökad kännedom om avtal om yrkesintroduktionsanställningar samt hur arbetsgivare och arbetssökande kan få ökad kännedom om stödet samt bedöma om befintligt informationsutbyte mellan be- rörda myndigheter är ändamålsenligt eller om det behöver göras några justeringar i det avseendet. 
  
 Promemorian Översynen av förordningen om stöd för yrkesintro- duktionsanställningar (A 2016: D) överlämnades till Arbetsmark- nadsdepartementet den 31 augusti 2017. Den 15 december 2017 skickades förslaget ut till 68 remissinstanser varav  
 YA-delegationen 
  var en av instanserna. Remissvaren skulle inkomma till Arbetsmark- nadsdepartementet senast den 23 februari 2018. 
  
 YA-delegationen 
  beslöt att försöka enas om ett gemensamt svar och gav  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att ta fram ett förslag till ytt- rande. Parterna skickade även in egna remissvar. Den 23 februari 2018 lämnade  
 YA-delegationen 
  ett gemensamt yttrande (förutom Svensk Handel, som valde att endast lämna ett enskilt yttrande) över Översynens förslag. Almega, Teknikföretagen och TMF (Trä- och Möbelföretagen, Grafiska Företagen) reserverade sig mot ställnings- tagandet i förslag 5.1.1 b. som gällde kollektivavtalsfrågan. 
  
 YA-delegationen 
  ställde sig positiv till att utredaren hade upp- märksammat behovet av fortsatt stöd för arbetsplatslärande. Branscherna och de enskilda arbetsgivarna kan i dagsläget inte förlita sig helt på det formella utbildningsväsendets möjlighet att utbilda 
  
 9Uppdragsbeskrivning för översyn av förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar (A 2016: D). 
  
 80 
  
 SOU 2018:81 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 tillräckligt för arbetsmarknadens behov. Yrkesintroduktionsanställ- ningar är ett av flera verktyg för att råda bot på arbetsmarknadens behov av kompetens. Branscherna och enskilda arbetsgivare behöver ta ett större ansvar för att lära upp nya medarbetare och har behov av fortsatt stöd i detta. 
  
 Ett av översynens förslag var att byta ut begreppet utbildning mot begreppet lärande.  
 YA-delegationen 
  ansåg att det är positivt att be- greppet utbildning ersätts med begreppet lärande, då begreppet ut- bildning ofta förknippas med formell utbildning.  
 YA-delegationen 
  har upprepade gånger framfört detta till regeringen då arbetsgivare har framfört detta som en formulering som uppfattas som avskräck- ande. Formell utbildning kan visserligen ske inom ramen för YA- anställningar men de flesta arbetsgivare lär upp den  
 YA-anställde 
  ge- nom handledning på arbetsplatsen.  
 YA-delegationen 
  anser därför att förordningen bör förtydliga vikten av lärande på arbetsplatsen. Till exempel genom att ändra skrivningen i förordningen till ”… an- ställningar som innehåller en andel med lärande eller lärande genom handledning.” 
  
 YA-delegationen 
  avstyrkte förslaget om att förändra sammansätt- ningen av delegationen. 
  
 YA-delegationen 
  framhöll att det finns en styrka i att en partsam- mansatt delegation har stort inflytande över, samt tar ansvar för, det arbete som genomförs genom  
 YA-sekretariatet. 
  Om  
 YA-sekreta- 
  riatet ombildas till en självständig kommitté, och delegationen till en referensgrupp, finns det en risk att det skapas en struktur som minskar parternas inflytande över den process som rör parternas egna avtal. 
  
 Parterna står för kännedom om behoven inom branschen på både lokal och regional nivå.  
 YA-delegationen 
  ansåg att om delegationen ombildas till en referensgrupp finns det en risk att parternas engage- mang sjunker. 
  
 Ett annat förslag var att flytta ansvaret för  
 YA-delegationen 
  och stats- bidraget till Arbetsmarknadsdepartementet.  
 YA-delegationen 
  tillstyrkte förslaget men var noga med att framhålla att detta inte får medföra att  
 YA-anställningar 
  kommer att blandas ihop med arbetsmarknadsåt- gärder. Anställningsformen är en kompetensförsörjningsåtgärd. YA- delegationens arbete har i hög grad påverkats av beslut som fattats av Arbetsmarknadsdepartementet rörande förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Dessutom kunde det anses 
  
 81 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 SOU 2018:81 
  
 troligt att kommunikationen mellan  
 YA-delegationen 
  och Arbets- marknadsdepartementet skulle underlättas om ansvaret för  
 YA-dele- 
  gationen överfördes till Arbetsmarknadsdepartementet. 
  
 Ytterligare ett förslag var en förlängning av delegationens uppdrag.  
 YA-delegationen 
  tillstyrkte förslaget då  
 YA-anställningar 
  är ett nytt sätt att förhålla sig till kompetensförsörjning på den svenska arbets- marknaden. Det tar därför tid att utveckla och att hitta rätt former för att nå ut med information om anställningsformen. Ungdomar eller arbetslösa behöver byta inriktning, nyanlända behöver etableras på arbetsmarknaden och i dessa sammanhang kan yrkesintroduk- tionsanställningar vara en viktig pusselbit. Efter det att  
 YA-delega- 
  tionen bildades och direktivet togs fram har stödet öppnats upp för nya målgrupper. Arbetsplatslärande och validering är fortfarande under utveckling och behöver fortsatt en central instans som kan bi- stå med stöd och underlätta branschöverskridande kunskapsöver- föring. Dessutom finns det en styrka i att parterna samlas och har ett faktiskt inflytande över arbetet. 
  
 Noteras kan att regeringen till dags dato,10 ännu inte fattat beslut om utredarens förslag. 
  
 4.2Nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 Den svenska arbetsmarknaden har genomgått stora förändringar de senaste decennierna till följd av strukturella förändringar som globa- lisering, teknikutveckling, migration och demografiska föränd- ringar. Förändringarna innebär att många arbetsgivare har behov av ny kompetens och bristen på arbetskraft är stor inom många områ- den. Samtidigt saknar många arbetslösa den kompetens som krävs för att kunna ta de arbeten som finns tillgängliga. För att lösa match- ningsproblemen på den svenska arbetsmarknaden kommer med största sannolikhet flera olika åtgärder behövas. Utbildning och till- gång till kompetensutveckling utifrån arbetsmarknadens efterfrågan blir allt viktigare. För att möta utmaningarna på arbetsmarknaden har en rad politiska initiativ presenterats. 
  
 Åren 2017 och 2018 präglades av en intensiv debatt kring olika anställningsformer för att lösa arbetsgivarnas kompetensförsörjning 
  
 10 
 2018-10-11. 
  
 82 
  
 SOU 2018:81 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 samt underlätta ungdomars och nyanländas inträde på arbetsmark- naden. Debatten har tidvis skapat osäkerhet kring  
 YA-anställningar- 
  nas framtid, då förslagen har liknat  
 YA-anställningarnas 
  upplägg ge- nom en kombination av anställning och lärande. 
  
 Debatten inleddes i mars 2017 då LO föreslog att parterna skulle enas om utbildningsjobb – en anställning med lön för utfört arbete och studiestöd för timmarna i skolbänken. Utbildningsjobben på- minner om  
 YA-anställningar 
  då den anställde föreslogs få betalt för tiden hen arbetar, inte för tiden då hen lär sig jobbet på jobbet. Skill- naden är bland annat att anställningen skulle gå att komplettera med studiestöd för studietiden. 
  
 Den 8 juni 2017 skrev Svenskt Näringsliv tillsammans med fem medlemsorganisationer en debattartikel där de efterlyste politiska reformer som kan leda till att fler, så kallade, enkla jobb skapas i såväl befintliga som nya företag. 
  
 I augusti 2017 presenterade alliansen förslaget om inträdesjobb. Inträdesjobb skulle vara en förenklad anställning under maximalt tre år för nyanlända och unga upp till 23 år utan gymnasieexamen. An- ställningen skulle innebära en lön på 70 procent av rådande ingångs- lön i branschen och slopad arbetsgivaravgift. Den anställde skulle använda 30 procent av arbetstiden till att lära sig jobbet eller delta i en utbildning. 
  
 Den 20 september 2017 presenterade regeringen i höstbudgeten beslutet att slå ihop fem anställningsstöd (särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, traineejobb välfärd, traineejobb brist och instegsjobb) till ett stöd kallat introduktionsjobb. Tanken var att introduktionsjobben skulle göra det lättare för alla parter att förstå och använda stöd för att anställa långtidsarbetslösa eller nyan- lända. Arbete ska kunna kombineras med utbildning på ett flexibelt sätt. Kombinationen ska utgå från individens behov och inte vara ett absolut krav som i nuvarande traineejobb och instegsjobb. Intro- duktionsjobben trädde i kraft den första maj 2018. 
  
 Den 5 mars 2018 presenterades en avsiktsförklaring mellan reger- ingen, LO, Unionen och Svenskt Näringsliv om att införa så kallade etableringsjobb. Utgångspunkten är att etableringsjobben ska vara en satsning för att möjliggöra för nyanlända och långtidsarbetslösa att få anställning hos en arbetsgivare som omfattas av ett kollektiv- avtal om etableringsjobb. Satsningen ska leda till att nyanlända och 
  
 83 
  
 Externa utvärderingar, rapporter och nya förslag om liknande anställningsformer 
  
 SOU 2018:81 
  
 långtidsarbetslösa ges möjligheter att skaffa kunskaper och erfaren- heter som efterfrågas på arbetsmarknaden. Anställningen ska nor- malt kunna leda till en tillsvidareanställning på heltid hos arbetsgiva- ren. Arbetstagaren ska ges möjlighet att delta i sfi och annan kortare utbildning som arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om. Externa aktörer ska stå för en väsentlig del av matchningen till etableringsjobb. En partsammansatt nämnd ska inrättas och den ska ansvara för tillämpning och efterlevnad av förbundsavtal om etable- ringsjobb. Ambitionen är att etableringsjobben ska kunna införas under andra halvåret 2019. 
  
 Debatten som lett fram till ovanstående förslag har pågått medan  
 YA-delegationen 
  har utvecklat sitt arbete med arbetsplatslärande inom ramen för  
 YA-anställningar 
  och verkat för att nya branscher ska teckna avtal. De nya anställningsformer som har föreslagits har stora beröringspunkter med  
 YA-anställningar. 
  
 Det är i dag oklart vad etableringsjobben kommer att få för kon- sekvenser för  
 YA-anställningarna. 
  
 YA-delegationens 
  bedömning är att stöd för handledning och kvalitetssäkring av det arbetsplatsför- lagda lärandet kommer att vara viktigt även för denna anställnings- form. Särskilt betydelsefullt bör det vara att nå ut med, samt vidare- utveckla, stödmaterialen för att handleda de som inte har svenska som modersmål samt de som är i behov av särskilt stöd. 
  
 Det är tydligt att samtliga aktörer i dag ser en anställningsform som kombineras med lärande som ett lyckat sätt att säkra branschernas kompetensförsörjning och underlätta inträdet på arbetsmarknaden. 
  
 84 
  
 5Information och främjande av anställningsformen 
  
 Formellt omfattar inte uppdraget till  
 YA-delegationen 
  informa- tions- och främjandeinsatser om anställningsformen.  
 YA-delega- 
  tionens främjande uppdrag handlade om att sprida information om hur ett väl strukturerat och relevant lärande på arbetsplatser kunde utformas. Ledamöterna i  
 YA-delegationen 
  ansåg till en början att spridningsuppdraget kring själva anställningsformen skulle hanteras av respektive bransch. Då branschavtalen skiljde sig åt och kunde tolkas på olika sätt var det viktigt för branschen att behålla ansvaret för främjandearbetet. De första åren beviljades dessutom partsorga- nisationerna särskilda medel för främjade av anställningsformen. Ar- betsförmedlingen tolkade sitt uppdrag huvudsakligen som ett upp- drag att administrera stödet. 
  
 Allt eftersom  
 YA-delegationens 
  arbete utvecklades blev det tyd- ligt att det fanns ett stort behov att informera centralt om anställ- ningsformen för att göra den mera känd.  
 YA-delegationen 
  föreslog för ansvarigt statsråd och statssekreterare att  
 YA-sekretariatet 
  infor- mellt kunde ta på sig det uppdraget vid sidan om branschernas arbete inom respektive bransch. Förslaget godkändes av Utbildnings- departementet år 2016 genom ett muntlig förtydligande av uppdra- get. Nedan redovisas en del satsningar som  
 YA-sekretariatet 
  inledde för att öka kännedomen om anställningsformen. 
  
 5.1Parternas projektledare för främjande 
  
 För att öka kunskapen om yrkesintroduktionsavtal och främja använd- ningen av yrkesintroduktionsanställningar avsatte regeringen medel för särskilda informationsinsatser under åren  
 2013–2015. 
  Kollektivavtals- slutande organisationer inom samma bransch kunde ansöka gemensamt 
  
 85 
  
 Information och främjande av anställningsformen 
  
 SOU 2018:81 
  
 om medel direkt från Arbetsmarknadsdepartementet. Flertalet av partsorganisationerna valde att anställa en projektledare  
 (YA-främjare) 
  för arbetet med implementering och informationsinsatser. Till genom- förda insatser hörde huvudsakligen konferenser och seminarier för arbetsgivare och fackliga ombud samt framtagande av informations- material, såsom broschyrer, filmer och information på parternas webb- sidor. Medlen användes även för framtagande av handledarstöd och mallar för utbildningsplaner. En majoritet av parterna uppgav att med- len för främjandeinsatser uppfyllde sitt syfte och medförde en rad positiva effekter. 
  
 Under åren med  
 YA-främjarna 
  arrangerade  
 YA-sekretariatet 
  regel- bundet sammankomster med dessa. Någon gång tillsammans med Arbetsförmedlingens branschstrateger och någon gång tillsammans med Arbetsförmedlingens nationellt ansvariga representanter. Sam- mankomsterna har varit till ömsesidig nytta.  
 YA-främjarna 
  kunde, genom sin branschanknytning, ge  
 YA-sekretariatet 
  värdefulla syn- punkter på olika frågeställningar.  
 YA-främjarna 
  uppskattade att få aktuell information om till exempel statsbidrag och om olika stöd som  
 YA-sekretariatet 
  kunde erbjuda. Träffarna med  
 YA-främjarna 
  var också ett sätt att få igång branschöverskridande samverkan och erfarenhetsutbyte. Frågeställningar som diskuterades var bland annat utmaningen att på ett enkelt och pedagogiskt sätt lämna in- formation om anställningsformen. Sammankomsterna uppskattades av  
 YA-främjarna, 
  som tyckte att det var värdefullt med ett forum för ömsesidigt utbyte av information.1 
  
 5.2Regionala kompetensplattformar 
  
 Tillväxtverket fick år 2013 i uppdrag av Näringsdepartementet att stötta regionerna i att upprätta, så kallade regionala, kompetensplatt- formar. Målet var att skapa ökad samsyn mellan exempelvis arbets- givare, utbildningsanordnare och myndigheter om vad som behövde göras för att garantera en tillfredställande kompetensförsörjning. De regionala kompetensplattformarna lyftes som viktiga aktörer för regional samverkan och  
 YA-sekretariatet 
  valde därför att samarbeta med dem. 
  
 1Arbetsförmedlingens återrapporteringar kring särskilda främjandeinsatser avseende yrkes- introduktionsavtal  
 Af-2014/016118 
  för återrapportering 2014 och  
 Af-2016/005692 
  åter- rapportering 2015. 
  
 86 
  
 SOU 2018:81 
  
 Information och främjande av anställningsformen 
  
 Samverkan har utvecklats på olika sätt. Det har bland annat hand- lat om informationssatsningar på Reglabs kompetensförsörjnings- dagar2 för att medvetandegöra kompetensplattformarna om yrkes- introduktionsanställningar som ett av flera verktyg som de bör vara medvetna om. Reglabs kompetensförsörjningsdagar är ett forum för dialog mellan regional och nationell nivå om aktuella frågor inom kompetenförsörjningsområdet. Vissa regioner har önskat fördjupa samarbetet ytterligare och  
 YA-sekretariatet 
  har därför medverkat med dessa och den lokala/regionala arbetsförmedlingen i olika semi- narier och aktiviteter för att diskutera kompetensförsörjningen lo- kalt och presentera yrkesintroduktionsanställningar som ett möjligt verktyg. 
  
 De regionala kompetensplattformarna har en unik möjlighet att arbeta strategiskt med kompetensförsörjning inom respektive region. Det har dock visat sig vara svårt då mandatet har varit otydligt och plattformarna inte har haft den nödvändiga legitimiteten som krävs för att gå från strategisk planering till praktiskt genomförande. Ansvaret för utbildningen inom en region ligger för det mesta hos kommunerna (grundutbildning och vuxenutbildning) eller hos Arbetsförmedlingen (arbetsmarknadsutbildningar). Arbetsförmedlingen och kommunerna samarbetar ofta lokalt kring utbudet av arbetsmarknadsutbildningar. De regionala plattformarna saknar mandat för att styra dessa aktörer och på så sätt påverka utbildningens utbud regionalt. Det finns regionala skillnader men i generella termer kan man säga att regionernas utvecklingsansvar hittills inte har kunnat samordnas med det lokala ansvaret för utbildningsväsendet på ett optimalt sätt. 
  
 5.3Byggnadsindustrins Yrkesnämnd (BYN) 
  
 Sveriges Byggindustrier, Maskinentreprenörerna, Byggnads och Thompson tecknade avtal om yrkesintroduktionsanställningar i maj 2017. I Bygg- nadsindustrins Yrkesnämnd (BYN) samverkar Sveriges Byggindu- strier, Byggnads, Maskinentreprenörerna och SEKO. BYN verkar för att det inom byggbranschen ska finnas välutbildade och kompetenta yrkesarbetare. Galaxen Bygg är byggsektorns eget företag för arbets- miljö  hälsa, arbetsplatsförlagd rehabilitering och rekrytering av 
  
 2Reglab är ett forum för lärande om regional utveckling, som sedan 2010 har drivits i projekt- form av Sveriges regioner, Vinnova, Tillväxtverket och SKL. 
  
 87 
  
 Information och främjande av anställningsformen 
  
 SOU 2018:81 
  
 nyanlända och långtidsarbetslösa till byggbranschen.  
 YA-sekre- 
  tariatet har vid ett antal tillfällen utbytt erfarenheter och informa- tion med ledamöter från BYN. 
  
 Sveriges Byggindustrier och Byggnads har två anställda projekt- ledare med uppdrag att gynna kompetensförsörjningen genom att främja mångfald i branschen och underlätta för långtidsarbetslösa att komma tillbaka i arbete.  
 YA-sekretariatet 
  har haft löpande möten med projektledarna för att stötta dem i deras arbete. Sekretariatet har även deltagit vid en rad informationsträffar och seminarier runt om i landet. 
  
 5.4Fastighetsbranschens Utbildningsnämnd (FU) 
  
 Fastighetsbranschen har identifierat ett stort behov av kompetens- försörjning. Fastighetsbranschens Utbildningsnämnd (FU) har dri- vit arbetet med att utveckla kompetensprofiler och en modell för va- lidering; FAVAL. Valideringen ses som ett verktyg för att identifiera och erkänna kompetens, synliggöra utbildningsbehov och därmed underlätta arbetsgivares rekryteringsbehov. FU är en aktör som visat stort intresse för att samarbeta med  
 YA-delegationen 
  för att öka kännedomen om anställningsformen. Ett gemensamt välstrukturerat mejlutskick genomfördes till fastighetsförvaltare/fastighetsägare i Sverige. Mejlutskicket följdes upp genom direktkontakt med motta- gare som hade läst mejlet och klickat sig vidare till  
 YA-delegationens 
  eller FU:s webbplats. Även om det är svårt att utvärdera en sådan satsning i termer av antal  
 YA-anställningar 
  kan man konstatera att kunskapen om anställningsformen har ökat hos målgruppen. YA- delegationen valde även att stötta FU genom att delta i deras regio- nala nätverksmöten vid ett flertal tillfällen. 
  
 5.5Handelsrådet 
  
 Svensk Handel, Arbetsgivarföreningen KFO och Handels tecknade redan våren 2013 avtal om yrkesintroduktionsanställningar men valde att kalla det för Handelns yrkespraktik. Yrkespraktiken be- gränsades till att endast omfatta de som hade examen från handels- och administrationsprogrammet på gymnasiet och var under 21 år. 
  
 88 
  
 SOU 2018:81 
  
 Information och främjande av anställningsformen 
  
 Handelns Yrkesnämnd instiftades våren 2013 för att bland annat främja anställningsformen. 
  
 Med utgångspunkt från det branschutvecklingsavtal som arbets- marknadens parter inom handeln, Akademikerförbunden, Handelsan- ställdas förbund, KFO, Svensk Handel och Unionen, undertecknande sommaren 2015 ersattes Handelns Yrkesnämnd av det nyetablerade Handelsrådet. Handelsrådets verksamhet spänner över flera verksam- hetsområden. 
  
 YA-sekretariatet 
  har löpande haft kontakt och samverkat med Handelsrådet. Handelns Yrkespraktik omfattar i dag ungdomar under 25 år som har examen från ett gymnasieprogram och saknar relevant yrkeserfarenhet inom branschen. Ett pilotprojekt som om- fattar nyanlända pågår i Stockholm. Projektet är ett samarbete mellan Axfood, Handels, Svensk Handel och Arbetsförmedlingen. Om projektet faller väl ut, kan målgruppen för Handelns Yrkesprak- tik utökas. 
  
 5.6Teknikcollege 
  
 Teknikcollege beskriver sin verksamhet som en kvalitetsstämpel på utbildningar där kommuner, utbildningsanordnare och företag sam- verkar för att öka attraktionskraften och kvaliteten på tekniskt in- riktade utbildningar. Industrirådet startade satsningen år 2005 och år 2018 har den växt till 25 regioner med nära 150 Teknikcollege- certifierade utbildningsanordnare och över 3 000 samverkansföre- tag.  
 YA-sekretariatet 
  har undersökt hur en  
 YA-anställning 
  skulle kunna kopplas till Teknikcollege. Detta har varit i linje med delega- tionens vision om en ”röd tråd” från gymnasiet till en tillsvidarean- ställning via en yrkesintroduktionsanställning som möjliggör färdig- hetsträning och kunskapsinhämtning. 
  
 YA-sekretariatet 
  har haft avstämningar med Teknikcolleges ledning och kansli och informerat deras processledare om anställningsformen. 
  
 89 
  
 Information och främjande av anställningsformen 
  
 SOU 2018:81 
  
 5.7Vård- och omsorgscollege  
 (VO-college) 
  
 VO-college 
  är certifierad samverkan mellan arbetsgivare, fackliga organisationer och utbildningar med avsikt att skapa attraktiva och moderna verksamheter med hög kvalité. Samverkan finns både på lokal och regional nivå. 
  
 Med stöd av främjandemedel från Arbetsmarknadsdepartementet anställde  
 VO-college 
  en så kallad  
 YA-främjare 
  som under år 2015 fick i uppdrag att informera om yrkesintroduktionsanställningar och de två avtal (BUI och BAL) som tecknats av SKL och Kommunal. Under året genomfördes bland annat en rad dialogmöten runt om i landet. Vid ett antal tillfällen deltog  
 YA-sekretariatet 
  tillsammans med representanter från Kommunal och SKL.  
 YA-sekretariatet 
  har haft löpande avstämningar med  
 VO-college 
  och på olika sätt med- verkat vid konferenser och möten i syfte att bidra med information om möjligheterna som anställningsformen kan medföra. I samver- kan med SKL, Kommunal och  
 VO-college 
  har  
 YA-delegationen 
  ge- nomfört erfarenhetsutbyten för arbetsgivare som anställt, eller stått i begrepp att anställa på yrkesintroduktionsavtalen. Mötena har varit mycket givande och uppskattade bland mötesdeltagarna. 
  
 5.8Arbetsförmedlingens branschstrateger 
  
 Arbetsförmedlingen har ett nätverk av regionala branschstrateger som är representerade i samtliga marknadsområden. Branschstrategerna an- svarar för branschkontakter, branschutbildning och andra aktiviteter som medverkar till att höja Arbetsförmedlingens branschkunnande och förbättra matchningen. I detta ingår bland annat ansvaret för regionala branschråd inom marknadsområdet.  
 YA-delegationen 
  identifierade ti- digt att branschstrategerna borde vara en bra kanal för att nå ut med information om yrkesintroduktionsanställningar och har därför vid ett antal tillfällen bjudit in dem till informations- och erfarenhetsutbytes- möten. Branschstrategerna är insatta i arbetsgivarnas svårigheter att re- krytera kompetent personal.  
 YA-anställningar 
  skulle därmed kunna vara ett kraftfullt verktyg vid rekrytering. Kontakterna har också gällt gemensamma insatser riktade mot specifika branscher. Insatserna har tagit sin utgångspunkt i branschernas svårigheter med kompetensför- sörjningen inom marknadsområdet och presenterat  
 YA-anställningar 
  som en möjlig lösning. 
  
 90 
  
 SOU 2018:81 
  
 Information och främjande av anställningsformen 
  
 5.9 
 ESF-projekten 
  Ung Framtid och Ung Verkstad 
  
 Ung Framtid var ett nationellt metodutvecklingsprojekt som drevs av Arbetsförmedlingen och medfinansierades av Europeiska social- fonden under perioden  
 2015-04-01–2018-06-30. 
  Projektet pågick i vissa kommuner i Blekinge, Dalarna, Gävleborg, Jämtland, Skåne, Södermanland, Uppsala län, Västernorrland, Värmland, Västman- land, Västra Götaland och i Östergötland. Projektet vände sig till unga i åldern  
 16–24 
  år som ville börja arbeta eller studera. Ett av verktygen som projektet använde sig av var  
 YA-anställningar. 
  
 YA-sekretariatet 
  har haft löpande avstämningar med projekt- ledarna och genomfört informationsinsatser riktade mot arbetsför- medlarna som ingick i projektet. Dessa arbetsförmedlare arbetade med färre kunder än normalt, vilket gav goda förutsättningar för för- djupning i innebörden av en  
 YA-anställning. 
  I detta fall hur anställ- ningsformen kan användas och kombineras med andra insatser. 
  
 Projektet Ung Verkstad är en vidareutveckling av Ung Framtid. Syftet är att underlätta för unga arbetslösa att få in en fot inom in- dustrin och visa att industrin kan vara en attraktiv arbetsplats. Pro- jektet initierades av IF Metall i Värmland tillsammans med Arbets- förmedlingen. Modellen är uppbyggd i tre steg där tredje steget är en yrkesintroduktionsanställning med målsättningen att övergå i en tillsvidareanställning. Projektet har varit uppskattat och har utvid- gats till Blekinge. Andra delar av landet har visat intresse och arbetar för att etablera en liknande modell. 
  
 5.10 
 ESF-projektet 
  Sverige bygger nytt 
  
 Sverige Bygger Nytt är ett samverkansprojekt mellan Arbetsför- medlingen, Solna stad, Spånga Tensta stadsdelsförvaltning, Installa- törsföretagen, Byggnads, Sveriges byggindustrier/BYN och Stock- holm arbetsmarknadsförvaltning. Arbetsförmedlingen är projektägare och Europeiska socialfonden medfinansierar projektet, som startade år 2017. Målet är att öka möjligheterna till arbete inom byggsektorn för nyanlända, unga vuxna, långtidsarbetslösa och personer med funk- tionsvariation som medför nedsatt arbetsförmåga.  
 YA-anställningar 
  är ett av verktygen som projektet använder sig av. 
  
 Projektet samverkar med Byggnads  
 ESF-projekt 
  En byggbransch för alla samt Solna stads  
 ESF-projekt 
  Sverige bygger ut. Hittills har 
  
 91 
  
 Information och främjande av anställningsformen 
  
 SOU 2018:81 
  
 arbetet framför allt handlat om kartläggning och validering av delta- garnas kompetens. Att matcha deltagarna mot arbetsgivarnas kom- petensbehov har precis börjat och hur många som kommer att gå över till  
 YA-anställningar 
  eller andra anställningar är för tidigt att säga. Från Arbetsförmedlingens sida undersöks även möjligheterna att etablera modellen på andra håll i landet. 
  
 5.11 
 ESF-projektet 
  White 
  
 White är en förkortning för Kvalitetssäkrad Inkludering inom Verk- samhet och Organisation. White är en metod som syftar till att bredda basen för rekrytering till branschen. Det ska ske genom en systematisk kvalitetssäkrad stegförflyttning av individer med ut- ländsk härkomst från arbetslöshet, via kompetensutveckling, till anställning. Metoden bygger på systematiserad samverkan mellan Arbetsförmedlingen, Kommunal och de offentliga arbetsgivarna inom vård- och omsorg i Gävleborg, Jämtland, Västernorrland och Uppland. Projektet finanserias av Europeiska socialfonden och slutredovisas våren 2019. 
  
 Med  
 KIVO-metoden 
  identifieras löpande offentliga stödinsatser för nyanlända, utlandsfödda och långtidsarbetslösa. Insatserna testas och arbetsflöden systematiseras för att arbetsgivare och samverkans- parters ska kunna erbjuda insatser som leder till tillsvidareanställning inom vård och omsorg. Det händer att en individ inte är helt anställ- ningsbar efter sin utbildning till undersköterska. Kunskaperna i svenska språket eller andra färdigheter kan till exempel behöva ut- vecklas. Då kan individen erbjudas en  
 YA-anställning. 
  
 YA-anställ- 
  ningen innebär en trygghet för individen som får en anställning och arbetsgivaren får ytterligare ett år på sig att hjälpa den nyanställde till en tillsvidaretjänst inom kommunen. 
  
 YA-delegationen 
  ser att  
 KIVO-metoden 
  kan vara en möjlighet för personer med svaga språkkunskaper och svag ställning på arbets- marknaden att etablera sig i arbetslivet genom en  
 YA-anställning. 
  
 92 
  
 SOU 2018:81 
  
 Information och främjande av anställningsformen 
  
 5.12 
 ESF-projektet 
  RegioVux 
  
 RegioVux är ett projekt med fokus på att underlätta övergången från utbildning till arbetsliv. Satsningen hålls samman av Skolverket och medfinansieras av Europeiska socialfonden. Syftet är att utveckla samverkan mellan kommuner i fyra regioner (Region Norrbotten, Region Västerbotten, Västra Götalandsregionen och Region Skåne). Yrkesutbildningen ska förstärkas över kommungränserna och uti- från detta pilotprojekt är målet att utforma en utvecklad regional yrkesutbildning för vuxna. Insatserna handlar bland annat om att ut- veckla samarbetet mellan olika branscher, utbildningsanordnare och myndigheter i respektive regioner. Erfarenheterna sprids sedan till andra regioner genom rundabordssamtal. 
  
 Arbetet ska slutrapporteras den sista december 2018 till Utbild- ningsdepartementet och  
 ESF-rådet. 
  
 YA-sekretariatet 
  har medverkat vid ett flertal av projektgruppens sammankomster och informerat om  
 YA-anställningar 
  och möjlig- heten att kombinera anställningen med vuxenutbildning inom ex- empelvis sfi. Genom en aktiv samverkan med branscherna i regionen skulle även kortare kurser inom vuxenutbildningen kunna kombi- neras med en  
 YA-anställning 
  för att på så bidra till att underlätta re- kryteringsbehoven inom branscherna.  
 YA-anställningar 
  kan även användas som ett första steg in på arbetsmarknaden efter avslutad vuxenutbildning för de som inte når en ordinarie anställning. 
  
 93 
  
 6Internationell utblick genom studiebesök 
  
 Sedan år 2015 har  
 YA-delegationen 
  varje år planerat och genomfört studieresor till länder med utvecklade strukturer och anställnings- former som stöttar det arbetsplatsförlagda lärandet och introduk- tionen av unga och nyanlända på arbetsmarknaden. Möjligheten att delta i studiebesöken har erbjudits till flera aktörer under åren så som  
 YA-delegationens 
  ledamöter, andra partsorganisationer med yrkes- introduktionsavtal, Utbildningsdepartementet, Arbetsmarknads- departementet och Finansdepartementet. Delegationens ledamöter och  
 YA-sekretariatet 
  har deltagit i samtliga besök. 
  
 Syftet med besöken har varit att hämta inspiration från och lär- dom av andra länders modeller för att lösa kompetensförsörjningen och det arbetsplatsförlagda lärandet. Valet av besöksländer har tagit fram gemensamt av delegationen.  
 YA-sekretariatet 
  har ansvarat för programmet och logistiken. 
  
 De gemensamma studiebesöken har genomförts i Norge, Skott- land och Nederländerna. Därutöver har  
 YA-sekretariatet 
  besökt Danmark och Finland 
  
 6.1Norge 
  
 I Norge låg fokuset på att studera den norska modellen med så kallade Oppläringskontor. Det är en modell som ofta förs fram som en framgångsfaktor för det arbetsplatsförlagda lärandet i Norge och en modell att inspireras av för Sverige. Den norska modellen med ”opp- läringskontor” kan se olika ut. Vissa kontor är stora och vissa är små. På mindre orter kan ett kontor täcka in flera branscher medan de på en större ort kanske specialiserar sig inom en bransch. På Opplærings- kontoret for Mekaniske Fag i Strømmen fick  
 YA-delegationen 
  ta del 
  
 95 
  
 Internationell utblick genom studiebesök 
  
 SOU 2018:81 
  
 av kontorets kunskap och erfarenheter samt på vilket sätt de kan stödja och underlätta processen för ett företag som tar emot lärlingar. 
  
 Några av uppgifterna som ”oppläringskontoret” bistod med var att hjälpa till med att rekrytera/matcha lämplig lärling till lämplig ar- betsplats. ”Oppläringskontoret” kontrollerar att lärlingarna får den utbildning de ska ha genom att de besöker varje lärling var fjärde till femte vecka. Varje besök dokumenteras. Det administrativa stödet underlättar för företagen som kan fokusera på att lära upp en ny medarbetare i stället för att ägna tid åt administration. ”Opplärings- kontoren” underlättar kvalitetssäkringen och kan vid behov även ge stöd vid eventuella konflikter. Fördelen för företagen är att de med hjälp av lärlingar kan utveckla företaget, förnya sig, skräddarsy arbetsplatslärandet och forma in en medarbetare i företagens kultur. 
  
 Ledamöterna i  
 YA-delegationen 
  tyckte att Norges modell med en stödstruktur på regional basis var intressant. Modellen erbjuder det stöd i lärandet och med administration som många svenska arbetsgivare efterfrågar. 
  
 6.2Skottland 
  
 I Skottland fick ledamöterna information om utbildningssystemet med fokus på yrkesutbildning och lärlingssystemet. Ledamöterna fick även besöka verksamheter och fick tillfälle att utbyta erfaren- heter med varandra vilket upplevdes som positivt. Lärlingssystemet i Skottland kallas Modern Apprenticeship. Betydelsen av Modern Apprenticeship har vuxit på senare år även om det långt ifrån handlar om någon dominerande utbildningsform. Lärlingsutbildningen är öppen för alla från 16 år och uppåt och lärlingen är anställd från dag ett. Lärlingslönen är låg men får inte understiga de nivåer för lärling- ars minimilöner som är reglerade i lagstiftningen. Förutom lärandet på arbetsplatserna finns det inom vissa sektorer inslag av lärande i skolor som får offentliga anslag för att finansiera allmänteoretisk och yrkesteoretiska utbildning inom lärlingsutbildningen. 
  
 Innehållet och längden i utbildningen är reglerat i förhållande till varje bransch och till vilken utbildningsnivå som ska uppnås. I grun- den relateras utbildningens olika moment till det ramverk för en na- tionell kvalifikationsstruktur som finns i Skottland: Scottish Credit and Qualifications Framework. Lärlingarna ska uppnå nivå två och 
  
 96 
  
 SOU 2018:81 
  
 Internationell utblick genom studiebesök 
  
 tre i detta kvalifikationsramverk och efter prövning utfärdas intyg av Scottish Qualifications Authority. 
  
 Lärlingarnas utbildning syftar till att nå fram till en kompetensnivå som medger yrkesintyg inom olika branscher. Ytterst ansvarig för lär- lingsutbildningen är Modern Apprenticeship Group (MAG) som ut- ses av regeringen och består av flera olika intressenter i utbildningen: arbetsmarknadens parter, branschorganisationer, lärarorganisationer etc. MAG ska bland annat uppmuntra särskilda branschrelaterade kompetensråd (Sector Skills Councils) att ta fram underlag och utbild- ningsplaner inom olika sektorer. Sector Skills Councils utgör ett slags oberoende arbetsgivarledda organisationer med ansvar för att definiera kompetensbehoven inom olika branscher. På MAG vilar uppdraget att besluta om ramverken för nya utbildningar och att följa upp och kvali- tetssäkra utbildningarna. MAG har också ett uppdrag att sprida kun- skap om goda exempel inom yrkesutbildningen. Den offentliga utbild- ningsmyndigheten Skills Development Scotland jobbar också med att underlätta kontakter och samverkan på utbildningsområdet. Myndig- heten sprider information och registrerar samtliga lärlingskontrakt inom Modern Apprenticeship. Delegationens ledamöter uppskattade Skottlands tydliga marknadsinriktning och modellen ”modern appren- ticeship1 som ger unga en modern utbildning i nya branscher. 
  
 6.3Nederländerna 
  
 I Nederländerna fick delegationens ledamöter tillfälle att lära mera om landets yrkesutbildningssystem samt inhämta goda exempel på arbetsplatsförlagt lärande. I Nederländerna har 40 procent av arbets- kraften en yrkesexamen och landet brukar lyftas som ett föredöme i internationella jämförelser av lärlingsutbildning och ungas övergång från skola till arbetsliv. Vad som särskilt brukar framhållas som en förklaring till framgången är arbetslivets starka engagemang i yrkes- utbildningen. 
  
 Samarbetsorganisationen för yrkesutbildning SBB är den samlade kraften när det gäller arbetet med yrkeskvalifikationer, praktikplat- ser och certifiering av arbetsgivare, där arbetsmarknadens parter har ett aktivt inflytande och är delaktiga på både nationell och regional 
  
 1Kvalifikationsramverket i Skottland består av 12 nivåer, att jämföra med EQF som har 
  
 8nivåer. 
  
 97 
  
 Internationell utblick genom studiebesök 
  
 SOU 2018:81 
  
 nivå. Organisationen har i uppdrag att arbeta aktivt och fokuserat med att hitta praktikplatser samt stötta företagen i det arbetsplats- förlagda lärandet. Detta kan vara särskilt viktigt för små och medel- stora arbetsgivare. Genom att SBB både certifierar företagen som tar emot elever och följer upp lärandet på arbetsplatserna kvalitetssäkras också lärandet, samtidigt som kunskapsöverföring mellan företag och branscher säkras. I den meningen är SBB också ett viktigt kun- skapscenter för det arbetsplatsförlagda lärandet. SBB har även en aktiv roll i utvecklandet av ett nästan heltäckande kvalifikations- system som innefattar flera EQF nivåer inom respektive yrke. De kvalifikationer som utarbetats av arbetslivet i samverkan med SBB har fått styra utbildningarna. 
  
 Ett väl utvecklat kvalifikationssystem kan underlätta det arbets- platsförlagda lärandet genom att målbilderna blir tydligare. Vilket i sin tur gör det lättare att ta fram en lärandeplan och bestämma vad den  
 YA-anställde 
  ska lära sig genom arbetsplatsförlagt lärande eller externa kurser. 
  
 Delegationens ledamöter ansåg att det fanns gott om erfarenheter som Sverige kan inspireras av. I Sverige finns en väl utvecklad sam- verkan mellan arbetsmarknadens parter. Men en stödstruktur lik- nande den som SBB står för, där arbetsmarknadens parter har ett ak- tivt inflytande och är delaktiga på både nationell och regional nivå, skulle behövas även i Sverige menar delegationen. Delegationen vill också lyfta det nästan heltäckande kvalifikationssystemet som inne- fattar flera EQF nivåer inom respektive yrke. I Sverige är ansvaret för att ta fram kvalifikationer splittrat mellan flera parter och det finns i dagsläget ingen samlande aktör som har ett helhetsgrepp om frågan. 
  
 6.4Danmark 
  
 I slutet på år 2017 besökte sekretariatet Danmark och träffade Nordiska ministerrådets sekretariat, representanter från Utbildningsdeparte- mentet och från arbetsgivarorganisationen Dansk Industri. Danmark har en lång tradition av lärlingsutbildning och har byggt välfungerande strukturer kring detta. Samtidigt har landet samma utmaningar som Sverige med att attrahera ungdomar till yrkesförberedande utbildningar 
  
 98 
  
 SOU 2018:81 
  
 Internationell utblick genom studiebesök 
  
 och därmed fylla behovet av välutbildad arbetskraft. Under en yrkesut- bildning växlas utbildning i skolan med lärlingsutbildning på en arbets- plats. Arbetsgivarna som tar emot lärlingar avlönar eleven. Samtliga ar- betsgivare är tvungna att betala en viss summa varje år till en särskild fond avsatt just för detta. Avgiften blir högre om man väljer att inte ta emot lärlingar. 
  
 Landet lutar sig på sin långa tradition av lärlingsutbildning när det kommer till kvalitetssäkring av arbetsplatslärandet. Kunskapsin- hämtningen hos lärlingen kan först säkerställas i samband med pro- vet för yrkesbeviset (svenneprovet). Nya branscher som tillkommer har dock inte samma tradition av lärlingsutbildning att luta sig till- baka på och där kan det behövas särskilt stöd för att säkerställa ett bra lärande på arbetsplatsen. 
  
 Modellen med en gemensam fond som samtliga arbetsgivare bi- drar ekonomisk till för att avlöna lärlingarna väckte stort intresse då det uppmuntrar arbetsgivarna att ta emot lärlingar för att få utdel- ning för sin investering. 
  
 6.5Finland 
  
 I Finland fick  
 YA-sekretariatet 
  tillfälle att ta del av och diskutera den finska reformen av yrkesutbildningssystemet, som infördes den 1 januari 2018, med representanter för utbildningsmyndigheter och arbetsmarknadens parter. Yrkesutbildningen i Finland attraherar redan 40 procent av eleverna på gymnasial nivå. Det nya systemet kommer att vara mycket flexibelt och öppnar för möjlighet att påbörja studier när som helst under året. Systemet kommer att vara behovsanpassat med möjligheter till individuella lösningar. Det innebär att vikten av yrkesvägledningen kommer att öka för att garantera att studenterna kan navigera rätt. En större andel av utbildningen kommer att genom- föras på arbetsplatsen. Antalet kvalifikationer har halverats för att skapa färre och bredare examina. Modellen kommer att uppmuntra samarbeten mellan utbildningsanordnarna då de kommer att behöva samarbeta kring särskilda utbildningsmoduler. Finansieringsmodellen har också förändrats och 15 procent av finansieringen kommer att baseras på utbildningens effektivitet (mätt i access till arbets- marknaden). 
  
 99 
  
 7 Framtiden/Rekommendationer 
  
 Inom många branscher har arbetsgivare betydande problem med kompetensförsörjningen. Ungdomar väljer inte gymnasiets yrkes- program i tillräcklig utsträckning samtidigt som många arbetsgivare har stora kommande pensionsavgångar. När de formella utbildning- arna inte räcker till för arbetslivets kompetensförsörjning kan ar- betsgivare själva behöva lära upp sina nya medarbetare.  
 YA-anställ- 
  ningar fyller därmed ett behov som komplement till formella utbild- ningar. Både kvantitativt och inom specifika yrkesområden som inte täcks av det formella utbildningssystemet. Anställningsformen är även ett relativt snabbt sätt att få in och utveckla den kompetens som arbetslivet efterfrågar. 
  
 Med kännedom om anställningsformens möjligheter kan YA an- vändas som en ”röd tråd” från gymnasial yrkesutbildning till en tills- vidare anställning eller till en introduktionsanställning för en ung- dom som saknar relevant yrkesutbildning. För nyanlända kan YA bli den sista pusselbiten som behövs för att ”klä på” individen det som arbetsplatsen kräver för att våga tillsvidareanställa. För långtids- arbetslösa kan YA bli en möjlighet att komma tillbaka in i arbetslivet i en ny yrkesroll. 
  
 Idetta avsnitt är  
 YA-delegationens 
  reflektioner och rekommen- dationer samlade. 
  
 Fortsatt partssamverkan för arbetsplatslärande 
  
 YA-delegationen 
  som modell har medfört kunskapsöverföring mel- lan branscher och bidragit till branschöverskridande samverkan. För att få en dynamisk arbetsmarknad med bättre matchning och fortsatt hög sysselsättning behöver möjligheterna till kontinuerlig kompe- tensutveckling och lärande genom hela arbetslivet stärkas. De forum 
  
 101 
  
 Framtiden/Rekommendationer 
  
 SOU 2018:81 
  
 för samverkan som finns i dag tillgodoser inte behoven.  
 YA-delega- 
  tionen ser därför ett behov av strukturerad nationell samordning som möjliggör samverkan runt arbetsplatslärande och kompetens- försörjning. 
  
 YA-delegationen 
  rekommenderar att regeringen initierar ett part- sammansatt forum för samverkan som kan beakta branschernas behov. 
  
 Regionala stödstrukturer för arbetsplatslärande 
  
 YA-delegationen 
  ser ett behov av regionala stödstrukturer för arbets- platslärande. Det finns behov av lättillgängligt stöd om arbetsgivare ska våga ta steget att lära upp och anställa nya medarbetare utan formell utbildning i yrket. En iakttagelse från  
 YA-delegationens 
  pi- lotprojekt med regionala  
 YA-stödjare 
  var att behov och förutsätt- ningar i landet ser olika ut och därför kan olika strukturer och lös- ningar i olika regioner behövas.  
 YA-delegationen 
  uppfattar det som avgörande att branschorganisationer identifierar konkreta behov. Behovet av regionala stödstrukturer för samverkan är inte bara en utbildningsfråga utan även en tillväxtfråga. Mandat från de centrala organisationerna inom branschen behövs för att skapa trovärdighet i kontakten med den enskilde arbetsgivaren. Att ha tillgång till be- fintliga nätverk och möjlighet till samverkan med relevanta aktörer är viktigt för att nå ut med information regionalt och lokalt. YA- delegationen har vid sina studieresor sett att väl förankrade regionala strukturer för att stödja arbetsplatslärande och samverkan mellan ar- betsliv och offentlig utbildning förstärker såväl legitimitet som utfall. 
  
 YA-delegationens 
  handledarutbildning för lärande på arbetsplatsen 
  
 YA-delegationen 
  föreslår att regeringen säkerställer att den handle- darutbildning som är framtagen av  
 YA-delegationen 
  fortsatt kan an- vändas och utvecklas efter arbetslivets behov. Behovet av en gene- rellt utformad och flexibel webbaserad handledarutbildning, utan koppling till formell utbildning, bedöms vara stort. 
  
 102 
  
 SOU 2018:81 
  
 Framtiden/Rekommendationer 
  
 Arbetsförmedlingens roll 
  
 Arbetsförmedlingen har en betydelsefull roll när det gäller att nå ut med information om yrkesintroduktionsavtalen till arbetsgivare och arbetstagare. Men Arbetsförmedlingens hantering av stödet funge- rar inte tillfredsställande. Hanteringen av stödet för  
 YA-anställ- 
  ningar är komplex då anställningsformen bygger på kollektivavtal vars innehåll kan skilja sig åt.  
 YA-delegationen 
  anser att kunskapen om anställningsformen bland de lokala arbetsförmedlarna behöver förbättras. 
  
 Rutinen som medför att individen som får en  
 YA-anställning 
  måste skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen ger en felaktig signal om att YA är en arbetsmarknadsåtgärd. Det har hänt att  
 YA-anställningar 
  har blandats ihop med arbetsmarknadsåt- gärder. Arbetsgivare med behov av kompetensförsörjning har där- med inte fått kännedom om och förstått  
 YA-modellen 
  i den ut- sträckning som hade varit önskvärd. 
  
 Arbetsförmedlingens huvudkontor har svårt att nå ut med ny- heter, så som nya eller förändrade avtal till de lokala arbetsförmed- larna, vilket kan innebära att arbetsgivare får felaktig information och nekas stöd. 
  
 I Statskontorets rapport 2015 rekommenderas Arbetsförmedlingen att centralisera handläggningen av ansökningar.  
 YA-delegationen 
  in- stämde i Statskontorets bedömning i sin årsredovisning 2016. Det gjorde även Översynen av stödet för yrkesintroduktionsanställningar i sitt PM till regeringen  
 2017-08-31. 
  Då det till dags dato inte har skett någon förändring i Arbetsförmedlingens hantering av stödet kvarstår  
 YA-delegationens 
  rekommendation att Arbetsförmedlingen bör cent- ralisera handläggningen av ansökningar om stöd för yrkesintroduk- tionsanställningar. En central handläggning skulle även kunna fungera som en brygga över till arbetsmarknadens parter och  
 utbildnings- /yrkesråd 
  gällande utbyte av information som  
 YA-delegationens 
  sekretariat stått för under verksamhetsperioden. 
  
 YA-delegationen 
  anser att Arbetsförmedlingen bör få ett tyd- ligare informationsuppdrag gentemot arbetsgivare och arbetstagare.  
 YA-anställningar 
  bör ingå som ett naturligt alternativ när det gäller kompetensförsörjningsinsatser och föreslås som komplement till andra inledande åtgärder som syftar till anställningsbarhet. 
  
 103 
  
 Framtiden/Rekommendationer 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationen 
  rekommenderar även att regeringen försöker hitta en lösning kring sekretessproblematiken så att de centrala partsorgani- sationerna och andra relevanta aktörer kan få den information som be- hövs för att kunna komma i kontakt med arbetsgivare som har YA- anställt för att därmed kunna följa upp lärandet, kvalitetssäkra det- samma, samla in goda exempel samt sprida information. 
  
 Statsbidrag för YA 
  
 YA-delegationen 
  rekommenderar att regeringen fortsätter att stödja branschernas arbete med att utveckla förutsättningarna för arbets- platslärande genom statsbidrag för YA. Möjligheten till att utveckla kompetensprofiler och valideringsmodeller kan särskilt gynna ut- vecklingen av lärande på arbetsplatser som ett komplement till for- mellt lärande, då validering tydliggör vad en individ behöver lära sig för att bli anställningsbar. De ekonomiska stöden behöver vara lång- siktiga. 
  
 Främjandemedel för YA 
  
 YA-delegationen 
  rekommenderar att regeringen återinför främjan- demedel för YA för branscher som har avtal om yrkesintroduktions- anställningar och för branscher som avser att teckna kollektivavtal om yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 YA som verktyg för omställning 
  
 YA-delegationen 
  föreslår att regeringen ser över möjligheten att öppna upp  
 YA-anställningar 
  till att även kunna omfatta personer i behov av omställning. 
  
 104 
  
 Referenser 
  
 Arbetsförmedlingen Återrapportering 2014 yrkesintroduktionsan- ställningar Dnr:  
 Af-2013/508922 
  
 (2014-04-01, 
  
 2014-08-04, 
  2015-  
 02-20). 
  
 Arbetsförmedlingens Återrapport 2015 Dnr:  
 Af-2016/005692, 
  Sär- skilda främjandeinsatser avseende yrkesintroduktionsavtal (slut- redovisning  
 2016-03-31). 
  
 Arbetsförmedlingens Återrapportering 2014, Särskilda främjande- insatser avseende yrkesintroduktionsavtal Dnr:  
 Ochoa 
  mars 2015, Avser perioden  
 2014-12-29–2015-01-31. 
  
 Arbetsförmedlingens återrapportering 2016 Dnr:  
 Af-2013/073052 
  
 (2016-06-01). 
  
 Arbetsförmedlingens årsrapport 2017, tabell 22, korrigerad tabell källa Arbetsförmedlingens datalager. 
  
 Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) Större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdoms- arbetslöshet på lokal nivå Kommittédirektiv: 2014:157, Tilläggs- direktiv 2015:68, 2017:20 och 2018:39. 
  
 En samordnad utveckling av validering (dir. 2015:120), Tilläggs- direktiv (dir. 2018:101). 
  
 Europeiska socialfonden i Sverige – Svenska  
 ESF-rådet 
  PROGRAM FÖR INVESTERING I TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTT- NING  
 2014–2020. 
  
 Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning SFS 2014:375. 
  
 Förordning om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande SFS 2015:545. 
  
 Förordning om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser SFS 2014:375. 
  
 105 
  
 Referenser 
  
 SOU 2018:81 
  
 Förordning om stöd för yrkesintroduktionsanställningar SFS 2013:1157. t.o.m. SFS 2016:428. 
  
 Förordning (2014:947) om ändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 Förordning (2016:366) om ändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar 
  
 IFAU promemoria Yrkesintroduktionsavtalen, lönerna och syssel- sättningen,  
 (2016-04-29). 
  
 Konjunkturinstitutet, Yrkesintroduktionsanställningar – Slutrapport om effekter på sysselsättning och lönebildning  
 (2016-04-29). 
  
 Konkurrensverket rapport Utvärdering av yrkesintroduktionsan- ställningar (2016:3). 
  
 Kvalitetssäkring av lärandet i yrkesintroduktion av Barnett och Burton, 2013, Fi2013/01374: D. 
  
 LO, Vägen till full sysselsättning och rättvisare löner (2015). Offentlighets- och sekretesslag (2009:400) 24 kap, 8 §. 
  
 Promemorian Översynen av förordningen om stöd för yrkesintro- duktionsanställningar (A 2016: D). 
  
 Regeringen.se/informationsmaterial/2015/10/insatser-med- 
  
 anledning-av-flyktingkrisen 
  
 Regleringsbrev för budgetåret 2014 avseende Arbetsförmedlingen A2014/1273/A, Ändringsbeslut  
 2014-04-10, 
  Kap 3 Uppdrag, punkt 8, Yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 Samordnare för unga som varken arbetar eller studerar 
  
 (Dir. 2015:70, tilläggsdirektiv oktober 2016 (Dir. 2016:82) och juli 2017 (Dir. 2017:81). 
  
 Statskontoret, Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar. 
  
 –Delrapport 1 (2015:22). 
  
 –Delrapport 2 (2016:12). 
  
 –Slutrapport (Dnr  
 2014/3–4). 
  
 Svenskt Näringsliv, Branschvalidering – för effektivare kompetens- försörjning (2018). 
  
 Svenskt Näringsliv, Yrkesintroduktionsanställningar – fler jobb om fler företag kan delta (2015). 
  
 106 
  
 SOU 2018:81 
  
 Referenser 
  
 Uppdrag till Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) avseende utvärdering av stöd för yrkesintro- duktionsanställningar, Montgomery 
  
 Uppdrag till Konjunkturinstitutet avseende utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar, A2014/559/A. 
  
 Uppdrag till Konkurrensverket avseende utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar, A2014/560/A 
  
 Uppdrag till Statskontoret avseende utvärdering av stöd för yrkes- introduktionsanställningar, A2014/558/A. 
  
 Uppdragsbeskrivning för Översyn av förordningen om stöd för yr- kesintroduktionsanställningar (A 2016: D). 
  
 Vissa lagförslag med anledning av trepartssamtalen Ds 2013:20. 
  
 Vårt gemensamma ansvar – för unga som varken arbetar eller stude- rar, SOU 2018:11. 
  
 Vägledning för framtidens arbetsmarknad, SOU 2017:82. 
  
 Årlig arbetsredogörelse för Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar (U2014:07) år 2014, år 2015, år 2016, år 2017 och år2018. 
  
 Överenskomna insatser med anledning av flyktingkrisen, Utvidg- ning av möjligheter till  
 YA-jobb, 
  regeringen.se/regeringens-  
 politik/overenskommelsen-insatser-med-anledning-av- 
  
 flyktingkrisen/utvidgning-av-mojligheter-till-ya-jobb. 
  
 Översynen av förordningen om stöd för yrkesintroduktionsan- ställningar (A 2016: D). 
  
 107 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2014:51 
  
 Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 3 april 2014 
  
 Sammanfattning 
  
 En kommitté i form av en nationell delegation för lärande på arbets- platserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar ska främja arbetsmarknadens parters arbete med att bygga upp långsiktigt håll- bara strukturer för ett strukturerat lärande på arbetsplatserna och utveckla förutsättningarna för sådant lärande. Delegationen ska redo- visa hur arbetet fortskrider senast den 1 oktober 2014 och därefter lämna sådana redovisningar senast den 1 april varje år. 
  
 Uppdraget ska slutredovisas senast den 1 november 2018. 
  
 Det behövs stödstrukturer för lärandet inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar 
  
 Inom flera avtalsområden på arbetsmarknaden har parterna tecknat yrkesintroduktionsavtal i syfte att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och säkra arbetsgivarnas långsiktiga kompetens- försörjning. Dessa avtal bygger vanligtvis på principen att personer som saknar relevant erfarenhet i yrket får handledning och utbild- ning under en del av arbetstiden. Yrkesintroduktionsavtalen bedöms göra det mer attraktivt för arbetsgivare att anställa unga utan yrkes- erfarenhet. Avtalen bedöms även bidra till ungas kompetensupp- byggnad och arbetsplatsernas kompetensförsörjning. Regeringen 
  
 109 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2018:81 
  
 bedömer sammantaget att yrkesintroduktionsanställningar väsentligt kan bidra till att underlätta unga kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden och därigenom minska ungdomsarbetslösheten. 
  
 Regeringen har beslutat om ekonomiskt stöd till arbetsgivare som anställer unga  
 (15–24 
  år) inom ramen för yrkesintroduktions- avtal, se förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktions- anställningar. Det ekonomiska stödet består av två delar: dels lämnas en lönesubvention, dels lämnas ett stöd för handledning. 
  
 Parterna har i samtal med regeringen påpekat behovet av särskilda insatser för att utveckla strukturer som kan bidra till ett väl funge- rande lärande på arbetsplatsen inom ramen för yrkesintroduktions- anställningar och ge utbildningsdelen inom en sådan anställning ett relevant innehåll. Det kan handla om att arbetsgivare får hjälp av ex- terna aktörer med att t.ex. upprätta utbildningsplaner och följa upp lärandet. Vidare kan planering och uppföljning av lärande på arbets- platsen underlättas om respektive bransch har utarbetat kompetens- profiler och valideringsmodeller för olika yrkesroller. 
  
 I budgetpropositionen för 2014 (prop. 2013/14:1) aviserade där- för regeringen ett statsbidrag som, under en uppbyggnadsperiod  
 2014–2018, 
  lämnas till organisationer som åtar sig att genomföra ut- vecklingsinsatser för att bygga upp stödstrukturer för handledning och lärande på arbetsplatser inom respektive bransch. 
  
 Utöver statsbidraget anser regeringen att det finns anledning att genom bl.a. information och rådgivning bistå branscherna i deras ar- bete med att bygga upp strukturer för lärande på arbetsplatserna. En nationell delegation bör ha denna uppgift. Såväl statsbidraget som delegationen ska vara temporära, och de strukturer som byggs upp ska kunna fortleva utan stöd efter uppbyggnadsperiodens slut, det vill säga efter 2018. 
  
 Uppdraget 
  
 En kommitté i form av en nationell delegation för lärande på arbets- platserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar ska främ- ja arbetsmarknadens parters arbete med att bygga upp långsiktigt hållbara strukturer för ett strukturerat lärande på arbetsplatserna och utveckla förutsättningarna för sådant lärande. Delegationens ar- bete ska bidra till att förutsättningarna för ett framgångsrikt lärande 
  
 110 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 1 
  
 på arbetsplatserna kan förbättras. Insatserna ska riktas både till de branscher som slutit yrkesintroduktionsavtal och till branscher som planerar att göra det. 
  
 Delegationen ska bl.a. 
  
 •samla och sprida information om hur ett väl strukturerat och re- levant lärande på arbetsplatser kan utformas, t.ex. genom att ta fram informationsmaterial samt ordna konferenser och semi- narier, 
  
 •bistå partsorganisationer som önskar stöd i sitt arbete med att ut- veckla stöd för det lärande på arbetsplatser som genomförs inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar, 
  
 •stimulera sådan regional samverkan och kunskapsöverföring mel- lan branscher som syftar till att utveckla lärandet på arbetsplatser, och 
  
 •följa och analysera hur förutsättningarna för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna utvecklas och lämna för- slag till regeringen på åtgärder för hur lärandet kan utvecklas. 
  
 Konsekvensbeskrivningar- 
  
 När delegationen lämnar förslag till regeringen ska de ekonomiska och administrativa konsekvenserna för förslagen för stat, kommuner eller landsting redovisas. I de fall förslagen innebär ökade kostnader ska delegationen föreslå hur förslagen ska finansieras. 
  
 Arbetsformer och redovisning av uppdraget 
  
 Delegationen ska ledas av en ordförande och bestå av högst tolv andra ledamöter som representerar de partsorganisationer som har tecknat yrkesintroduktionsavtal. Delegationen ska biträdas av ett sekretariat. 
  
 Delegationen ska samråda med Statens skolverk och Arbetsför- medlingen. Delegationen ska även samråda med Statskontoret när det gäller uppföljning och utvärdering av förutsättningarna för 
  
 111 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2018:81 
  
 lärande inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna. Delega- tionen bör också samråda med det skolforskningsinstitut som ska inrättas den 1 januari 2015. 
  
 Delegationen ska i sitt arbete beakta vad som görs för att utveckla det arbetsplatsförlagda lärandet inom gymnasial utbildning i gymna- sieskolan, gymnasiesärskolan samt kommunal vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, och sträva efter att ta till vara möjliga synergieffekter. 
  
 Delegationen ska redovisa hur arbetet fortskrider senast den 1 oktober 2014 och därefter lämna sådana redovisningar senast den 1 april varje år. 
  
 Uppdraget ska redovisas senast den 1 november 2018. 
  
 (Utbildningsdepartementet) 
  
 112 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2018:105 
  
 Tilläggsdirektiv till Delegationen för arbetsplatslärande vid yrkesintroduktionsanställningar (YA) (U 2014:07) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 6 september 2018 
  
 Förlängd tid för uppdraget 
  
 Regeringen beslutade den 3 april 2014 kommittédirektiv om en nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar (dir. 2014:51). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget slutredovisas senast den 1 november 2018. 
  
 Utredningstiden förlängs. Uppdraget ska i stället redovisas senast den 31 december 2018. 
  
 (Utbildningsdepartementet) 
  
 113 
  
 Bilaga 3 
  
 Sammanfattningar av sammanträdesprotokoll samt reflektioner och rekommendationer från årsredovisningarna  
 2014–2018 
  
 Inledningsvis kan konstateras att närvarofrekvensen vid  
 YA-delega- 
  tionens sammanträden har varit hög, samtalsklimatet har varit posi- tivt och ledamöterna oftast eniga. 
  
 2014 
  
 Under 2014 hölls tre sammanträden. 
  
 Föredragande externa gäster: 
  
 •Sammanträde 2, Wall, Garcia, Smith från Skolverket 
  
 •Sammanträde 3: Obrien och Taylor från Arbetsförmedlingen 
  
 YA-delegationens 
  första sammanträde. 
  
 Ledamöterna i  
 YA-delegationen 
  var intresserade av att veta mer om hur de andra branscherna arbetade med lärande på arbetsplatserna. Därför beslöts att en del av sammanträdena skulle reserveras för ett strukturerat erfarenhetsutbyte. Det fanns en stor bredd i hur branscherna organiserade sina  
 YA-anställningar. 
  Några hade kommit långt med arbetet att utveckla kompetensprofiler och utbildnings- planer medan andra branscher hade det mesta av arbetet framför sig. 
  
 115 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 Ledamöterna var måna om att poängtera att informations- och främjandearbetet låg på parterna själva.  
 YA-sekretariatet 
  fick ändå tillåtelse att skapa en webbplats med information och stöd för lärande men utan information om avtalen. 
  
 YA-delegationens 
  andra sammanträde 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  andra sammanträde informerade tre represen- tanter från Skolverket om möjligheter att söka statsbidrag för ut- veckling av arbetsplatslärandet i samband med  
 YA-anställningar. 
  De informerade även om handledarutbildningen som Skolverket höll på att utveckla.  
 YA-delegationen 
  hade vid det tillfället förhoppningar om att denna skulle kunna användas även för handledare vid YA- anställningar. 
  
 YA-delegationen 
  gav sekretariatet i uppdrag att ta fram en kom- munikationsstrategi för  
 YA-delegationen 
  och ett upplägg för en extern webb med fokus på arbetsplatslärande.  
 YA-sekretariatet 
  fick även i uppdrag att upprätta en arbetsgrupp för att dra upp riktlin- jerna för ett försök med regionala  
 YA-stödjare. 
  Ledamöterna fram- höll att  
 YA-stödjarnas 
  huvudsakliga uppdrag ska vara att sprida goda exempel och visa på att det kan vara enkelt att anställa på avtalen.  
 YA-stödjarna 
  ska underlätta, inte göra det mer komplicerat. 
  
 YA-delegationens 
  tredje sammanträde 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  tredje sammanträde deltog två representanter från Arbetsförmedlingen. Ansvarsfrågan för information om anställ- ningsformen diskuterades och det konstaterades åter igen att ingen aktör hade ett övergripande ansvar för detta. En annan fråga som diskuterades var Arbetsförmedlingens tolkning av relevant yrkes- erfarenhet. Det har hänt att de nekat arbetsgivare att  
 YA-anställa 
  när personen i fråga haft sommarjobb.  
 YA-delegationen 
  ifrågasatte denna tolkning då många ungdomar får sommarjobb efter sin apl som sedan kan övergå till  
 YA-anställningar. 
  Syftet med  
 YA-anställ- 
  ningen borde vara det viktiga. 
  
 AF berättade att de kommer ta upp den oklara skrivningen ”rele- vant yrkeserfarenhet” i sin återrapportering till regeringen. 
  
 116 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 YA-delegationen 
  konstaterade att Skolverkets webbaserade hand- ledarutbildning hade fokus på det formella lärandet och att det skulle upplevas märkligt av arbetsgivare som anställer på YA.  
 Mckenzie 
  riatet fick i uppdrag att ta fram en kortfattad, men kvalitativ, web- baserad handledarutbildning för lärande på arbetsplatser. 
  
 YA-sekretariatet 
  arrangerade hösten 2014 studiebesök för leda- möterna hos Göteborgs Tekniska College (GTC)/Volvosteget (Volvo hade anställt 300 ungdomar på YA), hos Handelns Yrkes- nämnd i Stockholm för en genomgång av deras webbaserade utbild- ning och hos Vård och Omsorgscollege för en genomgång av deras arbete för att stötta anställningsformen. 
  
 Ett urval av reflektioner och mottagna synpunkter hämtade från  
 YA-delegationens 
  årsrapport 2014 
  
 När den nationella referensramen för kvalifikationer är beslutad, kommer branschernas kompetensprofiler att behöva uttryckas i resultat av lärande, om ägaren av kvalifikationen vill få den nivå- placerad. Branscherna kan söka statsbidrag för att utveckla kom- petensprofiler och valideringsmodeller för anställningsbarhet i Cole och yrken. 
  
 I och med att regeringen fattade beslut om ett förtydligande i Förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar fick även arbetsgivare med hängavtal från och med 1 augusti 2014 möjlighet att kunna beviljas stöd till yrkesintroduktions- anställningar. Alla organisationer vill dock inte godkänna hängavtal. 
  
 Det ekonomiska stödet på 115 kronor per anställd och dag för handledning, upplevs vara för lågt för att täcka kostnaderna för att avsätta tid för handledning i en tjänst. 
  
 Sammanfattningsvis kan nämnas att branscherna efterfrågar en regional stödstruktur, information om vad handledning innebär, handledarutbildningar samt praktiska verktyg för utbildningsplaner och dylikt. Yrkesintroduktionsanställningar är en helt ny anställ- ningsform som innefattar ett arbetsplatslärande utan stöd i natio- nella kursplaner eller av utbildade lärare. Det är viktigt att samtliga inblandade känner att lärandet på arbetsplatserna håller en hög kvalitet. Att bygga upp en bra verksamhet med kvalitetssäkrat lärande på arbetsplatserna tar tid och måste få ta tid. 
  
 117 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 Förslag på åtgärder på hur arbetsplatslärandet kan utvecklas 
  
 Arbetsgivare tycker att det är svårt att särskilja de olika typerna av lärande på arbetsplatserna som förkommer. En enkel matris som översiktligt förklarar de största skillnaderna mellan till exempel apl, LIA, olika typer av lärlingar (gymnasielärlingar, vuxlärlingar, bransch- lärlingar och traditionella lärlingar) och yrkesintroduktionsanställda skulle underlätta för arbetsgivarna. Denna matris skulle kunna publiceras på en myndighets webbplats. Det bör då vara en myn- dighets webbplats som arbetsgivarna har förtroende för och ofta besöker. 
  
 Det finns en stor variation i terminologi rörande yrkesintroduk- tionsanställningar. De flesta förkortar nu yrkesintroduktionsavtal med YA. I vissa fall förekommer förkortningen YI. Det blandas då lätt samman med yrkesintroduktionsprogrammet. Även när namnen skrivs ut, blir det ibland missförstånd. Dessutom skapar branscherna egna uttryck för yrkesintroduktionsanställningar såsom EGF, yrkespraktik, industrins yrkesår etc. En enhetlig terminologi skulle förenkla förståelsen. 
  
 För att kunna besöka arbetsplatser som har anställt ungdomar på yrkesintroduktionsavtal och kunna bjuda in till olika typer av sam- mankomster behöver sekretariatet arbetsgivarnas kontaktuppgifter. Sekretessreglerna hos Arbetsförmedlingen gör att sekretariatet inte får tillgång till dessa uppgifter, vilket försvårar arbetet. 
  
 2015 
  
 Under 2015 hölls fyra sammanträden. 
  
 Föredragande externa gäster: 
  
 •Sammanträde 1: Gymnasie- och kunskapslyftsminister 
  
 Perez, Sloan, pol. sakk. och White, kansliråd Gymnasie- och vuxenutbildningsenheten Utbildnings- departementet. 
  
 Lindsey,  
 ESF-rådet. 
  
 •Sammanträde 2: Obrien från Arbetsförmedlingen. 
  
 118 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 •Sammanträde 3: Obrien, Arbetsförmedlingen, Taylor Äldrecentrum och Anderson Myndigheten för yrkeshögskolan. 
  
 •Sammanträde 4: Obrien från Arbetsförmedlingen. 
  
 YA-delegationens 
  första sammanträde 2015 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  första sammanträde 2015 deltog Gymnasie- och kunskapslyftsminister Perez.  
 YA-delegationen 
  var enig om att det skulle behövas tid och tålamod i den fortsatta pro- cessen. Ledamöterna menade att företagen var intresserade av anställningsformen men att det också behövs intresserade ungdomar att anställa. Man poängterade att anställningsformen inte får vara för svår att förstå. Man behöver finna okomplicerade generella lös- ningar, som går att sälja in till både ungdomar och företagen. Andra åtgärder, som exempelvis nystartsjobb, konkurrerar med YA. Regionala stödstrukturer behövs för att underlätta för företagen. Stödet skulle till exempel kunna gälla identifiering av kompetenser, upprättande av utbildningsplaner, dokumentation och matchning. 
  
 På ministerns fråga om det formella utbildningssystemet skulle kunna komma in svarade några ledamöter att man skulle kunna koppla delar av utbildningen i  
 YA-anställningarna 
  till Yrkesvux. Möjligheten att kunna kombinera och integrera utbildning i svenska för invandrare med  
 YA-anställningar 
  efterlystes. 
  
 Vid sammanträdet presenterade Lindsey från  
 ESF-rådet 
  Europeiska Socialfondens program för  
 2014–2020 
  utifrån kopp- lingarna till  
 YA-anställningar. 
  
 YA-delegationens 
  andra sammanträde 2015 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  andra sammanträde deltog Obrien från Arbetsförmedlingen. Hon berättade att två avtal hade tillkommit vilket gav en total på 39 avtal. Ledamöterna menade att Arbetsför- medlingens sekretess är ett problem som måste lösas. Då inte Arbetsförmedlingen lämnar ut information om vilka arbetsgivare som fått stöd för att anställa på yrkesintroduktionsavtalen, vet inte parterna var de  
 YA-anställda 
  finns inom den egna branschen. Det 
  
 119 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 innebär att de inte kan lyfta goda exempel och inte heller kontrollera och kvalitetssäkra  
 YA-anställningarna. 
  Obrien berättade att Arbetsförmedlingens juridiska avdelning håller på och ser över sekretessbestämmelserna. 
  
 Arbetsförmedlingen håller också på och ser över sina hand- läggningsrutiner. Hantering av ansökan om stöd för  
 YA-anställ- 
  ningar är fortfarande en hantering som sker sällan, speciellt i mindre orter. Det gör att vissa lokala arbetsförmedlare inte riktigt har rutin på hanteringen. Parterna önskar att handläggningen skulle kunna skötas centralt i framtiden. 
  
 Ett annat önskemål som framkom var att  
 YA-delegationen 
  är intresserade av att veta hur många som anställts på yrkesintroduk- tionsavtal utan att arbetsgivaren ansökt om eller fått stöd. Dessa YA- anställningar kommer nämligen inte med i Arbetsförmedlingens statistik. En tanke som väcktes vid sammanträdet var om Stats- kontoret skulle kunna undersöka omfattningen av detta mörkertal. 
  
 I början på september 2015 lanserades  
 YA-delegationens 
  web- baserade handledarutbildning. Ledamöterna gav  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att komplettera handledarutbildningen med en del om hur man kan utveckla en språkutvecklande arbetsplats och vad en handledare bör tänka på när hen tar emot en nyanställd med bristande kunskaper i det svenska språket. Ledamöterna gav även  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att försöka göra handledarutbildningen så generell som möjligt. Detta för att arbetsgivare skulle ha nytta av den även för andra anställningsformer eller praktik. 
  
 YA-delegationens 
  tredje sammanträde 2015 
  
 Vid årets tredje sammanträde informerade Obrien från Arbetsförmedlingen om ett förslag som Arbetsförmedlingen har tagit fram, efter önskemål från flera parter, om hur ansökningsför- farandet kring det ekonomiska stödet för yrkesintroduktionsanställ- ningar skulle kunna förändras. I förslaget föreslås en omvänd ansök- ningsordning där arbetsgivarna först skickar in ansökan om stöd för  
 YA-anställningar 
  till de centrala parterna. Dessa skulle då avgöra om ansökningen uppfyllde kraven i kollektivavtalet. Därefter skulle utlåtandet gå till Arbetsförmedlingen, förslagsvis till en regional instans. En följdeffekt av förslaget skulle bli att parterna skulle få full 
  
 120 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 kontroll över beviljade  
 YA-anställningar. 
  Problematiken som Arbets- förmedlingens sekretess medför, skulle då lösas. En av frågorna som måste lösas är när anställningen skulle anses påbörjad – när förslaget kommit in till parterna eller när det kommit in till Arbetsförmed- lingen? Förslaget liknar det förfarande som Statskontoret har före- slagit. 
  
 YA-delegationen 
  mottog förslaget överlag positivt. Det positiva som framhölls var att sekretessproblematiken löses. Det blir par- terna som tecknat avtalen som får tolka dem och det blir tydligare att YA inte är en arbetsmarknadsåtgärd. De flesta ansåg att förslaget skulle vara hanterbart. Riskerna som framhölls var att vissa små orga- nisationer har svårt att ta på sig ökade arbetsuppgifter. Skulle dessutom antalet  
 YA-anställningar 
  öka kraftigt kan det bli svårt med administrationen. Samtidigt framgår det inte i förslaget exakt hur processen kommer bli och vilka arbetsuppgifter som kan läggas på parterna. Viktigt är också att tiden för ansökningsförfarandet inte förlängs, så att arbetsgivarna måste avvakta innan de kan anställa på avtalen. När och till vem ska ansökan anses ha kommit in för att anställning kan ske? 
  
 Vid sammanträdet informerade Taylor, forskning  utveckling Äldrecentrum, om hur man kan stötta språkutvecklande arbetsplatser.  
 YA-delegationen 
  gav sekretariatet i uppgift att utöka handledarutbildningen med ett språkstöd för arbetsplatser som anställer nyanlända. Erfarenheterna och kompetenserna från Äldre- centrum ska då användas. 
  
 Vidare så informerade Anderson från Myndigheten för yrkeshögskolan om den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande; NQF som regeringen beslutat om. Från och med den 1 januari 2016 kan utbildningsanordnare utanför det for- mella utbildningsväsendet t ex branschorganisationer och Folkhög- skolor ansöka om att få sina kvalifikationer (utbildningsbevis) nivå- placerade. 
  
 121 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  fjärde sammanträde 2015 
  
 Vid årets sista sammanträde konstaterades att: 
  
 –Arbetsgivarna har svårt att orientera sig i det utbud som finns gällande lönesubventionerade insatser. 
  
 –Det finns en god uppslutning från politiker, fack och arbetsgivar- organisationer gällande YA. 
  
 –Det krävs tydlighet kring hur information om YA ska spridas och vem som har ansvaret för detta. En nationellt övergripande struk- tur skulle eventuellt behövas. 
  
 Ett urval av reflektioner från  
 YA-delegationens 
  årsrapport 2015 
  
 Parterna är positiva till anställningsformen och arbetar med att ut- veckla former och innehåll. Flera av parterna har framhållit att det är ovanligt att arbetsgivare och fackföreningar har en sådan förankrad samsyn. Avtal om yrkesintroduktionsanställningar är en ny före- teelse på svensk arbetsmarknad. 
  
 En utmaning för parterna är att få arbetsgivare att välja att anställa på yrkesintroduktionsavtal i stället för till exempel nystartsjobb, som är mer känt. Budskapet, som behöver kommuniceras, är att yrkesintroduktionsanställningar är en långsiktig insats som bidrar till företagens kompetensförsörjning och inte en kortsiktig arbets- marknadsåtgärd. 
  
 Parterna har påbörjat arbetet med att bygga upp stödstrukturer och ta fram branschanpassat stödmaterial för arbetsplatslärande. Arbetet med att förbättra förutsättningarna för arbetsplatslärande kan utvecklas. Det gäller såväl branschernas stöd till arbetsgivare, som det mer generella stöd som  
 YA-delegationen 
  tillhandahåller. 
  
 YA-delegationen 
  bedömer att det kan finnas behov av att synlig- göra de två huvudsakliga modeller som växt fram inom yrkesintro- duktionsavtalen. Den ena modellen förutsätter att den nyanställda har en godkänd yrkesexamen inom en relevant inriktning. I de fallen blir  
 YA-anställningen 
  ett sätt att färdigutbilda och ge den nyan- ställde färdighetsträning. Den andra modellen öppnar upp för ung- domar som inte har gått ett relevant yrkesprogram. Då kan YA- anställningen fungera som en introduktion till yrket och motivera 
  
 122 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 ungdomen till vidare studier.  
 YA-delegationen 
  anser att det är vik- tigt att nivån i  
 handlednings-/utbildningsplanen 
  anpassas till vilken modell anställningen gäller. Handlar det om färdigutbildning efter ett av gymnasiets yrkesprogram kan arbetsgivaren räkna med att vissa förkunskaper finns. 
  
 YA-delegationen 
  fokuserar enligt regeringens direktiv på kvalite- ten på arbetsplatslärandet och inte på antalet anställningar. Att infor- mera om och sprida kunskap om anställningsformen är en uppgift primärt för parterna. Initialt har det behövts fokus på anställnings- formen och främjandet av denna. För att få kvalitet förutsätts ett bra upplägg av arbetsplatslärandet. I ett andra steg behövs nu fokus på ett användarvänligt och tillgängligt handledarstöd samt på utform- ningen av  
 handlednings-/utbildningsplaner. 
  Framöver behöver fo- kus läggas på ett systematiskt kvalitetsarbete. 
  
 YA-delegationen 
  behöver göra mer för att utveckla ytterligare stöd och göra sitt arbete mer känt. Parterna kan stötta arbetet genom att till exempel informera om och bjuda in  
 YA-sekretariatet 
  att med- verka i konferenser och seminarier samt informera om och länka till den nya webbsidan  
 www.ya-delegationen.se. 
  Parterna skulle också kunna använda den kompetens och den erfarenhet som finns inom  
 YA-sekretariatet 
  i högre grad. Samverkan och kopplingarna mellan parterna och  
 YA-delegationen 
  är överlag viktig. 
  
 2016 
  
 Under år 2016 hölls tre sammanträden. 
  
 Föredragande externa gäster: 
  
 •Sammanträde 1: Gonzalez, statssekreterare på Arbetsmark- nadsdepartementet. 
  
 •Sammanträde 2: Kelley från Arbetsmarknads- departementet. 
  
 •Sammanträde 3: Martinez från Arbetsförmedlingen. 
  
 123 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  första sammanträde 2016 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  första möte för året deltog statssekreterare Gonzalez. Hon berättade bland annat att regeringen bereder en förändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintro- duktionsanställningar för att öppna upp  
 YA-anställningarna 
  även för nyanlända. Statskontorets förslag kring förändrad process runt bevil- jande av stöd för YA kommer att behandlas framöver. 
  
 Industri och tekniksektorn har utvecklat ett valideringsverktyg med hjälp av statsbidraget för YA. De framförde önskemål om att  
 YA-sekretariatet 
  skulle stödja deras arbete med att implementera det. Ledamöterna inom branscherna fastighet, handel och el uttryckte intresse för detta.  
 YA-sekretariatet 
  fick i uppdrag att undersöka i vilken form detta kan göras. Ett förslag var att gå ihop och gemen- samt ansöka om statsbidrag för att implementera valideringsverk- tygen. 
  
 Industri- och teknikbranschen tar över kostnaderna för de regio- nala  
 YA-stödjarna 
  i Småland och Skåne från och med 1 mars, då det inte fanns tillräckligt utrymme i  
 YA-delegationens 
  budget för en fortsättning. Men  
 YA-sekretariatet 
  fortsätter att projektleda och utvärdera projektet t o m  
 2016-08-31. 
  
 YA-delegationens 
  andra sammanträde 2016 
  
 YA-sekretariatet 
  informerade om dragningen på Utbildningsdeparte- mentet av  
 YA-delegationens 
  årsrapport för Statssekreterare Clark. Han lovade att ta upp problemet med Arbetsförmed- lingens sekretess gentemot  
 YA-delegationen 
  och parterna gällande kontaktuppgifter till arbetsgivare som beviljas stöd för  
 YA-anställ- 
  ningar med Arbetsmarknadsdepartementet. Han kommer även ta upp det faktum att kombinationen  
 YA-anställningar 
  och sfi försvåras av formuleringen i förordningen att minst 15 procent av lärandet i en YA- anställning måste vara arbetsplatsförlagt. Clark uppmuntrade  
 YA-delegationen 
  att fortsätta arbetet med kombinationen YA/svenska språket samt validering. 
  
 YA-sekretariatet 
  informerade ledamöterna om innehållet i Stats- kontorets rapport. Där framkommer det att  
 YA-anställda 
  överlag är nöjda med anställningsformen samtidigt som vissa är osäkra på om de får det som de har rätt till. Merparten av arbetsgivarna upplever 
  
 124 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 att de inte behöver stöd med lärandet på arbetsplatsen men få känner till att det finns stöd att få. Utrymme för förbättring finns och här behövs branschernas stödstrukturer. 
  
 Kelley från Arbetsmarknadsdepartementets arbets- marknadsenhet berättade att bakgrunden till Förordning om ändring i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsan- ställningar1 är den så kallade migrationsöverenskommelsen (Insatser med anledning av flyktingkrisen) mellan regeringen, Moderaterna, Centerpartiet, Folkpartiet liberalerna och Kristdemokraterna publi- cerades den 23 oktober 2015. Där tas yrkesintroduktionsanställningar upp. 
  
 Utvidgning av möjligheter till  
 YA-jobb 
  
 För att nyanlända snabbare ska komma i arbete är det av stor vikt att kunna ge möjligheter att kombinera arbetslivserfarenhet och ut- bildning. Den befintliga modellen med  
 YA-jobb 
  bör därför utvidgas till att också kunna omfatta nyanlända enligt i övrigt samma villkor som nu gäller i modellen. Detta skulle kunna göras förutsatt ny prövning och godkännande av  
 EU-kommissionen 
  och vara beroende av nya förhandlingar mellan parterna avseende de förändrade vill- koren för  
 YA-anställningar. 
  
 YA-jobb 
  bör även utvidgas till att gälla arbetsgivare som inte omfattas av kollektivavtal. En förutsättning för detta är att villkoren för den anställde motsvarar kollektivavtalsnivå, samt att den utbild- ning och handledning som arbetstagaren har rätt till säkras. Det bör utredas hur och vem som ska säkerställa detta. 
  
 Kelley berättade att förordningsändringen som nu är gjord gäller den första delen av överenskommelsen. Frågan om den andra delen bereds inom regeringskansliet. Det finns ingen ut- sedd aktör som har ansvar för att informera om ändringen i förord- ningen. 
  
 Ledamöterna rapporterade om läget inom sina branscher beträf- fande anpassning av avtalen till de nya målgrupperna nyanlända och långtidsarbetslösa, som förordningen för stöd har öppnat upp för. Ledamöterna menade att det tar tid att förhandla fram ett nytt avtal och att avtalen inte kan särskilja olika etniska grupper. En lösning 
  
 1Förordningsändringen har nummer SFS 2016:366 och utkom den 3 maj 2016. 
  
 125 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 kan vara att helt stryka åldersgränsen i kollektivavtalen även om åldersgränsen för vissa grupper kvarstår för ekonomiskt stöd. 
  
 De regionala  
 YA-stödjarna 
  Nicholson, region Småland med inriktning industri och teknik, Ramirez, region Skåne med inrikt- ning industri och teknik och Berger Västra Götalands- regionen med generell inriktning informerade om sitt arbete. Utma- ningar som de har stött på: 
  
 –Låg kännedom om YA, de har fått fokusera på att främja. 
  
 –Svårigheten att få gehör för YA kan delvis förklaras av att arbets- marknadsinsatser prioriteras. 
  
 –Samarbetet med Arbetsförmedlingen har ibland varit problema- tiskt då de inte prioriterar YA. 
  
 –En mer generös åldersgräns efterfrågas. Personer som läser på yrkesvux faller på åldersstrecket. 
  
 –Oklart vem som äger  
 YA-frågan. 
  Någon utsedd aktör skulle be- hövas med ett informationsuppdrag. 
  
 YA-delegationens 
  tredje och tillika årets sista sammanträde 2016 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  tredje sammanträde deltog Kent torp från Arbetsförmedlingen. Hon informerade bland annat om att en rutin för att inhämta tillstånd att lämna ut kontaktuppgifter till  
 YA-delegationen 
  från arbetsgivare som beviljats stöd för  
 YA-anställ- 
  ningar har införts. Rutinen innebär att handläggare på Arbetsför- medlingen centralt brevledes skickar ut en medgivandeblankett till arbetsgivarna och ber dessa fylla i och returnera per post. Med- givandena samlas ihop och skickas med jämna mellanrum till YA- sekretariatet. Det är en arbetskrävande rutin för Arbetsförmed- lingen och delvis även för arbetsgivare.  
 YA-delegationen 
  mejlar samtliga arbetsgivare och informerar dem om det stöd som finns och att de kanske kommer bli kontaktade framöver för intervjuer. 
  
 Vid sammanträdet redogjorde ledamöterna för läget beträffande huruvida branschen är villig att öppna upp avtalen för de nya grupper som arbetsgivare nu kan anställa och få ekonomiskt stöd för vid YA- anställningar. I juni 2016 trädde Förordning (2016:366) om ändring 
  
 126 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 i förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar i kraft. Den största förändringen var att förordningen öppnar upp för stöd till nyanlända och långtidsarbetslösa över 25 år. 
  
 Ledamöterna menade att det inte finns ett entydigt svar då bran- scherna är olika och flera av avtalen om yrkesintroduktionsanställ- ningar skiljer sig från förordningen om ekonomiskt stöd. Men några av förklaringarna som nämndes var: 
  
 –Arbetsförmedlingens sekretess gör att parterna inte har redskap för att kontrollera att avtalen följs och kvalitetssäkra lärandet. Det medför en avvaktande hållning till att öppna upp för nya grupper. 
  
 –En förhandling är, per definition, en förhandling. Det medför att även andra önskemål och krav som inte rör YA, kan läggas in i förhandlingsspelet. 
  
 –Det kan finnas andra faktorer mellan parterna som påverkar viljan att förhandla om YA. 
  
 –När ursprungsavtalen om YA tecknades fanns ett syfte med åldersgränsen. Därför kan hela syftet med YA kan behövas disku- teras inför en omförhandling av avtalen. 
  
 YA-sekretariatet 
  informerade om att mandaten för ledamöterna som representerar arbetsmarknadens parter i  
 YA-delegationen 
  går ut i december 2016. Anledningen till tidsbegränsningen i mandaten är att regeringen ville ha möjlighet att lyfta in nya organisationer eller nya branscher i  
 YA-delegationen. 
  Utbildningsdepartementet kommer ta ställning till sammansättningen i  
 YA-delegationen 
  och fatta beslut i frågan. 
  
 Ledamöterna påpekade att det är viktigt att båda avtalsparter i en bransch samtidigt är representerade i  
 YA-delegationen. 
  
 Synpunkter till  
 YA-delegationens 
  årliga rapportering till regeringen 
  
 –Viktigt att Regeringen förstår att det tar tid för branscherna att utveckla strukturer för YA. Parterna tror långsiktigt på anställ- ningsformen. 
  
 127 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 –Gymnasieskolan täcker i dagsläget inte branschernas behov av kompetens. Det gäller kvantitet men även när det gäller inrikt- ningar. YA är ett sätt att relativt snabbt lära upp personer till anställningsbarhet inom olika yrken. 
  
 –YA är branschernas svar på lärlingsmodell. 
  
 –Arbetsförmedlingens sekretess är fortfarande ett problem. De centrala arbetsgivarorganisationerna påpekade att de inte längre får kopior av besluten och arbetsgivarorganisationerna har aldrig fått ta del av besluten. Det gör det omöjligt för de flesta branscher att bevaka att avtalen följs men gör det också svårt att sprida goda exempel. 
  
 –Ekonomiskt stöd behövs för att fortsätta att utveckla strukturen runt YA. 
  
 –Parterna önskar att de så kallade främjandemedlen för YA åter- införs. Arbetsgivarna har fortfarande låg kännedom om anställ- ningsformen. Uppsökande verksamhet behövs. 
  
 –Det ekonomiska stödet för handledare skulle behöva vara större. Beloppet som arbetsgivarna får för detta i dag anses inte vara i närheten av vad det kostar att avsätta tid för en handledare som ska lära upp en nyanställd. Att handledarrollen fungerar är strate- giskt för  
 YA-anställningar. 
  
 Ett urval av reflektioner från  
 YA-delegationens 
  årsrapport 2016 
  
 Kompetensförsörjningsåtgärd – inte arbetsmarknadsåtgärd 
  
 Det är viktigt att kommunikationen om YA blir rätt så att arbets- givare med behov av kompetensförsörjning enligt  
 YA-modellen 
  får kännedom om och förstår upplägget. YA anställningar blandas ofta ihop med arbetsmarknadsåtgärder, även av handläggare på Arbets- förmedlingen. 
  
 128 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 Informationsansvar 
  
 För att YA, som modell, ska kunna utvecklas behövs fortsatta infor- mationsinsatser. YA behöver bli mer känt bland arbetsgivare för att de ska kunna ta till sig anställningsformen och fylla den med ett innehåll som passar deras behov. Samtidigt som det är det svåra med YA är det också däri styrkan ligger: En arbetsgivare har med YA möjlighet att skräddarsy en utbildning utifrån individens förkunskaper och förutsätt- ningar samt arbetsplatsens kompetensbehov. Eftersom parterna äger avtalen har de en avgörande roll i informationsarbetet. 
  
 Regionala stödstrukturer 
  
 Arbetsmarknadens parter har länge sett ett behov av regionala stöd- strukturer för att både informera om avtalen och stötta arbetsgivarna i lärandedelarna. Regionala stödstrukturer behöver fortsätta att ut- vecklas i någon form. 
  
 YA som komplement till en gymnasial utbildning 
  
 YA som modell för kompetensförsörjning fyller ett behov inom många branscher. Möjligheten att låta en gymnasial apl eller lärlings- utbildning övergå till en  
 YA-anställning 
  behöver synliggöras i större utsträckning. 
  
 Fler valideringsmodeller behövs 
  
 Arbetsmarknadens parters arbete med att ta fram stödstrukturer för lä- rande på arbetsplatsen är viktigt för att säkra kvaliteten på lärandet. Framför allt behöver fler valideringsmodeller utvecklas. De modeller som finns måste också implementeras så att de kommer till användning. Parterna uppskattar statsbidraget för att utveckla förutsättningarna för lärande på arbetsplatser kopplat till yrkesintroduktionsanställningar. Samtidigt säger de att de korta ledtiderna på ett år gör att det inte går att bygga en stabil projektstruktur för det man skulle vilja genomföra. Flera av organisationerna är små och har få eller inga anställda. De ser medfinansieringskravet på 50 procent som ett hinder som är svårt att lösa. 
  
 129 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 Stöd för arbetsplatser som anställer nyanlända 
  
 YA-delegationen 
  är positiv till migrationsöverenskommelsen när det gäller att öppna upp stödet för att även gälla äldre nyanlända. YA- delegationen ser ett ökat behov av att stötta arbetsplatser som an- ställer personer som inte har svenska som modersmål. Modeller för hur arbetsgivare kan kombinera YA med sfi behöver synliggöras.  
 YA-delegationen 
  ser också att de valideringsmodeller som finns bör finnas tillgängliga på olika språk. 
  
 Begränsningen av lärandedelen försvårar för arbetsgivare 
  
 YA-delegationens 
  bedömning är att den vanligaste modellen för för- delningen av arbete och lärande inom  
 YA-anställningar 
  på heltid är 75 procent arbete och 25 procent lärande på arbetsplatsen i form av handledning. I förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställ- ningar 10 § anges att om handledning och utbildning sammantaget utgör 15 procent av arbetstiden får utbildningen inte utgöras av vissa utbildningar, till exempel utbildning på gymnasialnivå eller utbild- ning i svenska för invandrare. När fördelningen arbete/lärande i an- ställningen består av 25 procent lärande innebär detta att endast 10 procent går att förlägga till det formella utbildningssystemet. Denna begränsning försvårar för arbetsgivare som vill ge sina YA- anställda ungdomar en fullständig gymnasieexamen. Med tanke på att det i migrationsöverenskommelsen står att  
 YA-modellen 
  bör ut- vidgas till att också kunna omfatta nyanlända bör anställnings- formen kunna kopplas till svenska för invandrare i en högre grad än 10 procent. Därför föreslår  
 YA-delegationen 
  att regeringen under- söker om denna begränsning går att ta bort. 
  
 Öppna upp och förenkla YA 
  
 Arbetsmarknadens parter lyfter att  
 YA-modellen 
  kunde göras till- gänglig för fler. Även de som är anställda inom en bransch men inte har yrkeserfarenhet inom en annan yrkesroll som finns på arbets- platsen borde kunna anställas på YA. På det sättet skulle anställda kunna utvecklas på arbetsplatsen, företagen kunna satsa på befintlig personal samt få en öppning att kunna anställa ungdomar på platsen 
  
 130 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 som blir vakant. Det finns uppgifter om att både arbetsgivare och förmedlare på Arbetsförmedlingen väljer andra anställningsformer på grund av att ansökningsprocessen upplevs som omständlig. Statskontoret rekommenderar i sin delrapport att Arbetsförmed- lingen utreder om det finns möjlighet att frångå myndighetens krav på att individen som anställs med yrkesintroduktion ska vara in- skrivna som arbetssökande. 
  
 2017 
  
 Under år 2017 hölls fyra sammanträden. 
  
 Föredragande externa gäster: 
  
 •Sammanträde 1: Utredare Mcclure, Arbetsmarknadsdepar- tementet. 
  
 •Sammanträde 2: Wright, Arbetsförmedlingen, Förmed- lingsavdelningen, Enheten Tjänster och Program. 
  
 YA-delegationens 
  första sammanträde 2017 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  första sammanträde konstaterade ordföran- den att år 2017 är ett viktigt år för  
 YA-delegationen. 
  Många kollek- tivavtal har öppnats upp enligt den utökade förordningen om ekono- miskt stöd till arbetsgivare. Kommunikationen om anställnings- formen kan behöva anpassas utifrån de nya målgrupperna. YA- delegationen har en delvis ny sammansättning och en utredare från Arbetsdepartementet ser över hanteringen av  
 YA-anställningar. 
  
 Utredare Mcclure är utsedd av Arbetsmarknadsdeparte- mentet. Han redogjorde för uppdraget att se över förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar (A2016:D), bilaga 3. Leda- möterna fick möjlighet att ställa frågor och lämna synpunkter. 
  
 Ledamöterna i  
 YA-delegationen 
  gick därefter igenom rekom- mendationerna och reflektionerna i den årsrapport som ska lämnas till regeringen.  
 YA-sekretariatet 
  informerade om att  
 YA-delega- 
  tionens handledarutbildning nu är kompletterad med ett avsnitt för handledare som ska handleda någon som behöver extra stöd (lång- tidsarbetslösa). 
  
 131 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationens 
  andra sammanträde 2017 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  andra sammanträde informerade ordförande ledamöterna om att Översynen av förordningen om stöd för yrkes- introduktionsanställningar (A 2016:D) som leds av Mcclure kommer rapportera uppdraget i sin helhet den 31 augusti 2017. 
  
 Wright, Arbetsförmedlingen berättade om myndighe- tens hantering av det ekonomiska stödet för  
 YA-anställningar. 
  YA är en udda åtgärd hos Arbetsförmedlingen eftersom anställnings- formen ägs av parterna och avtalen skiljer sig åt. Det gör det svårt för myndigheten att informera arbetsgivare om anställningsformen. Det samma gäller snabbspår och andra anställningsformer där par- terna är aktivt involverade. 
  
 Några av synpunkterna som framfördes av ledamöterna var: 
  
 –Vägar från praktik via YA till en tillsvidareanställning behöver synliggöras och implementeras. Det är arbetskrävande att få till praktikplatser och det är slöseri med resurser att inte utnyttja det genom att informera om möjligheten att ”hänga på” en YA- anställning när individerna inte har hunnit bli fullt anställ- ningsbara. Ledamöterna upplever att det är svårt i dagsläget att nå fram med denna information till arbetsförmedlare och därigenom har matchningen blivit svårare. Stödet från AF behöver förbättras och hanteringen måste bli snabbare för annars slutar det med att arbetsgivarna tröttnar och gör en ”vanlig rekrytering” av någon som står närmare arbetsmarknaden. 
  
 –Rutinerna gällande samråd och information om fattade stöd till de centrala arbetstagarorganisationerna måste ses över, så de bör- jar fungera igen. Det var länge sedan de fick mejl om de beslut som fattas. Dessutom ska nu denna rutin även användas vid arbetsgivares medgivande till hävande av sekretess till  
 YA-dele- 
  gationen. 
  
 –Det behövs någon form av regional struktur liknande projektet Ung verkstad, som matchar ihop ungdomar och arbetsplatser. Det skulle kunna vara Arbetsförmedlingen som håller ihop det, men det skulle även kunna vara en annan aktör. 
  
 –Arbetsförmedlare har svårt att se skillnaden mellan YA och en arbetsmarknadsåtgärd. Det blir ett hinder för att få till fler an- ställningar. 
  
 132 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 –Ska det bli fler  
 YA-anställningar 
  måste parterna och Arbetsför- medlingen kroka arm. 
  
 –Decentraliserad handläggning fungerar inte då det är extremt svårt att nå ut till alla lokala arbetsförmedlare med nya och förändrade avtal. Ledamöterna rekommenderar någon typ av cen- tralisering av handläggningen. Några få personer som är ordent- ligt insatta i detaljerna i alla avtal. I dag ”drunknar” YA bland andra anställningsformer. 
  
 –Arbetsgivarcentrum skulle kunna ta ett större ansvar för YA. 
  
 Ledamöterna gav  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att ta fram en studie- handledning till handledarutbildningen. 
  
 YA-delegationens 
  tredje sammanträde 2017 
  
 Sammanträdet genomfördes i slutet av  
 YA-delegationens 
  studie- besök i Nederländerna. Några av ledamöternas reflektioner från stu- diebesöket var att: 
  
 –Nederländernas struktur med organisationer som Cooperation Organisation for Vocational Education, Training and the Labour Market (SBB) är intressant och det finns lärdomar och inspira- tion att hämta från den. 
  
 –Deras struktur med många regionala rådgivare, verkar underlätta för arbetsgivare, utbildningsinstitutioner och för den som ska utbildas. 
  
 –SBB i Nederländerna hjälper företagen att få en struktur vilket underlättar för dem att ta emot och lära upp på arbetsplatsen. 
  
 Ordföranden berättade att Översynen av förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar (A 2016:D) som leds av Taylor man överlämnades till Arbetsmarknadsdepartementet den 31 augusti 2017 i form av ett pm. Förslaget ska remitteras och förhoppningsvis skickas ut till  
 YA-delegationen 
  och övriga remissinstanser under september. Den blir inte offentlig förrän under remissen. 
  
 Några ledamöter från fackliga organisationer menade att det är av största vikt att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna har en 
  
 133 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 samsyn runt anställningsformen. Kollektivavtalens framtid i sam- band med YA är en stor fråga. I dag står det och väger, framåt eller bakåt. De intar en avvaktande hållning inför besked om vad som kommer att hända. 
  
 YA-delegationens 
  fjärde sammanträde 2017 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  fjärde sammanträde diskuterades promemo- rian Översynen av stödet för yrkesintroduktionsanställningar Dnr  
 A2017/02195–1 
  som gick ut på remiss den 20 november 2017. Ordförande konstaterade att  
 YA-delegationen 
  står med som remiss- instans och ska därmed lämna in ett yttrande. Parterna har möjlighet att lämna separata yttranden och dessa behöver inte gå i linje med delegationens yttrande.  
 YA-sekretariatet 
  fick i uppdrag att skissa på ett förslag till yttrande utifrån diskussionerna under sammanträdet. Vid kommande sammanträde kan beslut tas om innehållet i yttrandet. 
  
 Vid sammanträdet var partsorganisationerna inte klara med de egna ståndpunkterna kring remissförslagen. Diskussionen under mötet byggde därmed på ledamöternas egna tankar kring förslagen. 
  
 Utöver diskussionen om remissen så diskuterade ledamöterna  
 YA-delegationens 
  arbetsplan för år 2018. Ledamöterna gav YA- sekretariatet i uppgift att möjliggöra att handledare som har genom- fört  
 YA-delegationens 
  handledarutbildning ska kunna få ett intyg samt att komplettera handledarutbildningen med extra material om normkritiskt tänkande på arbetsplatsen. I övrigt kommer fokus att ligga på  
 YA-delegationens 
  årsrapport och slutrapport. 
  
 Ett urval av rekommendationer och reflektioner hämtade från  
 YA-delegationens 
  årsrapport 2017 
  
 YA-delegationens 
  rekommendationer: 
  
 –Återinför främjandemedel för YA för branscher som har avtal om yrkesintroduktionsanställningar och låt det bli en långsiktig sats- ning. 
  
 –Återinför främjandemedel för yrkesintroduktionsanställningar för nya branscher som avser att teckna kollektivavtal om yrkes- introduktionsanställningar. 
  
 134 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 –Utse en aktör med ansvar för att främja nya avtal.  
 Mckenzie 
  riatet skulle kunna vara denna aktör. 
  
 –Arbetsförmedlingen bör se över hur  
 YA-sekretariatet 
  och arbets- givarorganisationerna, trots sekretessen, kan beredas möjlighet att ta del av vilka arbetsgivare som har anställt på yrkesintroduk- tionsavtal. Dessutom måste Arbetsförmedlingen säkerställa sin rutin att de centrala arbetstagarorganisationerna får ta del av samtliga beslut, vilket inte är fallet i dag. 
  
 YA-delegationens 
  reflektioner: 
  
 –Det skulle kunna gynna både arbetssökande och arbetsgivare om en större del av arbetstiden kan användas till formell utbildning, där så behövs. 
  
 –Att byta till ”lärande” och ”plan för lärande” i förordningstexten och i Arbetsförmedlingens kommunikation skulle vara mer rätt- visande och ge en mer positiv signal till arbetsgivare och hand- ledare. 
  
 –Kravet på tillhörighet i annat kollektivavtalsområde kan utgöra ett hinder vid omställningar. 
  
 –Ett högre handledarbidrag skulle ge en tydligare signal på att handledare har en viktig och strategisk roll i arbetsplatsens kom- petensförsörjning. Dessutom krävs en högre insats för arbets- platser som handledleder nyanlända och långtidsarbetslösa. 
  
 –Det skulle kunna gagna såväl arbetsgivare som arbetssökare om branscherna och arbetsförmedlare informerar om, och aktivt utnyttjar, möjligheten att låta en arbetsmarknadsutbildning,  
 -åtgärd 
  eller praktik övergå till en  
 YA-anställning. 
  
 –Rutinen som medför att individen som får en  
 YA-anställning 
  måste skrivas in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen ger en felaktig signal om att YA är en arbetsmarknadsåtgärd. 
  
 –Arbetsförmedlingens huvudkontor har svårt att nå ut med nyhe- ter i avtalen till de lokala arbetsförmedlarna. Det innebär att arbetsförmedlare kan ge arbetsgivare felaktig information och neka dessa stöd. 
  
 135 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 –Arbetsförmedlingen skulle kunna initiera insatser tillsammans med arbetsgivare för att diskutera intresset och möjliga upplägg för att underlätta för nyanlända att få en  
 YA-anställning. 
  
 –Processen och ansvarsfördelningen för information om nya/ omarbetade avtal skulle kunna tydliggöras och förbättras av såväl parterna som Arbetsförmedlingen, så att arbetsgivare snabbt kan få dra nytta av stödet för  
 YA-anställningar. 
  
 –Anställning genom bemanningsföretag och sommarjobb om- fattar ofta specifika arbetsuppgifter för att lösa arbetstoppar. Det behöver inte med automatik innebära att personen har det som arbetsgivaren kräver för att vara anställningsbar. 
  
 –Det skulle vara värdefullt om det gick att administrera stats- bidraget, så att branscherna fick ett helt år på sig att hinna genom- föra det som de har sökt medel för att utveckla. 
  
 –Synpunkter har framförts på att branscherna behöver utveckla strukturer för arbetsplatslärande, så att dessa finns på plats när det blir sämre konjunkturer. Det är viktigt med långsiktighet i utvecklingsarbetet. 
  
 –Vissa branscher kanske skulle behöva se över sin organisation och sin kommunikationsstrategi utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv. 
  
 –Det verkar finnas behov av information om hur processen om lokala avtal kan underlättas. 
  
 2018 
  
 Under år 2018 hölls tre sammanträden.2 
  
 YA-delegationens 
  första sammanträde 2018 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  första sammanträde 2108 gick ett första för- slag till yttrande på remissen kring Översynen av yrkesintroduk- tionsanställningar igenom. Ledamöterna var i stort positiva till för- slaget till skrivelse men behövde förankra vissa förändringar i texten 
  
 2Ett fjärde och sista sammanträde är planerat till oktober 2018 då även representanter från Arbetsförmedlingen är inbjudna att medverka. 
  
 136 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 i de egna organisationerna. Ledamöterna var eniga om att motsätta sig förslaget att omvandla  
 YA-delegationen 
  till en självständig kommitté. De ansåg att anställningsformen bygger på kollektivavtal och att parterna därmed bör ingå i en delegation. Ledamöterna Fry skicka sina organisationers individuella svar till  
 YA-sekre- 
  tariatet. 
  
 Ledamöterna påmindes om att  
 YA-delegationens 
  slutrapport ska lämnas senast första november 2018. Ett förslag till disposition visades och ledamöterna uppmuntrades att inkomma med inspel. 
  
 YA-delegationen 
  gav  
 YA-sekretariatet 
  i uppdrag att initiera djup- intervjuer med  
 YA-anställda 
  om hur de upplever det arbetsplats- förlagda lärandet. Detta då detta är en aspekt som skulle vara intressant att få med i slutrapporten.  
 YA-sekretariatet 
  fick även i uppdrag att anordna ett halvdagsseminarium med fokus på mångfald och inkludering på arbetsplatsen. Målgruppen är parter med avtal om yrkesintroduktionsanställning. Syftet är att parterna ska kunna sam- tala om frågorna och utbyta erfarenheter. 
  
 YA-delegationens 
  andra sammanträde 2018 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  andra sammanträde informerade ordförande Barr från dragningen av  
 YA-delegationens 
  årsrapport för statssekreterare Lam, Utbildningsdepartementet och stats- sekreterare Gonzalez, Arbetsmarknadsdepartementet. Vid mötet framgick att Arbetsdepartementet arbetade med samman- ställning av inkomna yttranden gällande promemorian Översynen av stödet för yrkesintroduktionsanställningar (Dnr  
 A2017/02195–5) 
  men att beslut om förslagen i promemorian inte kommer att tas innan riksdagsvalet i september 2018.  
 YA-delegationens 
  uppdrag avslutas därmed i enlighet med direktivet den 1 november 2018. Det ekonomiska stödet till arbetsgivare som anställer på yrkesintroduk- tionsavtal berörs inte utan kvarstår. 
  
 YA-sekretariatet 
  informerade ledamöterna om att de verkar för att hitta en tillhörighet för  
 YA-delegationens 
  handledarutbildning som är uppskattad och använd. Mötet diskuterade i vilken utsträck- ning information kan kvarstå på  
 YA-delegationens 
  webbplats efter det att  
 YA-delegationen 
  uppdrag är slut. En samlad generell infor- mation om YA finns inte någon annan stans. 
  
 137 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationen 
  har fyllt en funktion och medfört bransch- överskridande samverkan. Ledamöterna är fortsatt positiva till anställningsformen som är ett flexibelt och tidseffektivt komple- ment till formell utbildning. Ledamöterna ser att det finns ett fortsatt behov till samverkan runt arbetsplatslärande.  
 YA-sekretaria- 
  tet informerade om en eventuell möjlighet att ansöka om medel från Socialfonden för fortsatt samverkan och utveckling. Ledamöterna var positiva till att få mer information och diskutera detta vidare och ett datum sattes för ett möte i juni på Garnisonen med företrädare från  
 ESF-rådet. 
  
 Navarro och Garcia slutar arbetet på sekre- tariatet den sista augusti. Garcia och Howard fortsätter arbetet oktober ut. 
  
 YA-delegationens 
  tredje sammanträde 2018 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  tredje sammanträde redogjorde ledamöterna för nuläget och uttryckte oro över vad som kommer hända med YA- delegationens webbplats och handledarutbildning. Ordförande infor- merade om att Arbetsförmedlingen har varit tydlig med att de inte anser det lämpligt att de ska ta över driften. 
  
 Förslaget till slutrapport gicks igenom och några smärre förslag till förändringar framkom. Reviderade texter kommer skickas ut till ledamöterna för påseende. 
  
 Vid  
 YA-delegationens 
  nästkommande och tillika sista samman- träde 11 oktober 2018 kommer representanter från Arbetsförmed- lingen medverka för att informera och ta emot synpunkter gällande eventuella förändringar i rutiner för parterna när  
 YA-delegationen 
  och  
 YA-sekretariatet 
  uppdrag är avslutat. 
  
 Rekommendationer och reflektioner hämtade från 
  
 YA-delegationens 
  årsrapport 2018 
  
 Rekommendationer: 
  
 –Återinför främjandemedel för YA för branscher som har avtal om yrkesintroduktionsanställningar och låt det bli en långsiktig sats- ning. 
  
 138 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 3 
  
 –Återinför främjandemedel för yrkesintroduktionsanställningar för nya branscher som avser att teckna kollektivavtal om yrkes- introduktionsanställningar. 
  
 –Utse en aktör med ansvar för att främja nya avtal.  
 Mckenzie 
  riatet skulle kunna vara denna aktör. 
  
 –Arbetsförmedlingen bör se över hur  
 YA-sekretariatet 
  och arbets- givarorganisationerna, trots sekretessen, kan beredas möjlighet att ta del av vilka arbetsgivare som har anställt på yrkesintroduk- tionsavtal. 
  
 Reflektioner: 
  
 –Det skulle kunna gynna både arbetssökande och arbetsgivare om en större del av arbetstiden kan användas till formell utbildning, där så behövs. 
  
 –Att byta till ”lärande” och ”plan för lärande” i förordningstexten3 och i Arbetsförmedlingens kommunikation skulle vara mer rätt- visande och ge en mer positiv signal till arbetsgivare och hand- ledare. 
  
 –Ett högre handledarbidrag skulle ge en tydligare signal på att handledare har en viktig och strategisk roll i arbetsplatsens kom- petensförsörjning. 
  
 –Det skulle vara värdefullt om det gick att administrera stats- bidraget, så att branscherna fick ett helt år på sig att hinna genom- föra det som de har sökt medel för att utveckla. 
  
 3I förordningstexten används ordet ”utbildning” och ”utbildningsplan”. Ordet utbildning är för många förknippat med formell utbildning och inte med arbetsplatslärande. 
  
 139 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 4 
  
 Slutredovisning av pilotprojektet regionala  
 YA-stödjare 
  
 YA-delegationens 
  sekretariat har under ett år drivit och samordnat ett pilotprojekt med tre regionala  
 YA-stödjare. 
  Projektet, som har pågått från och med 
  
 1 september 2015 till och med 31 augusti 2016, har genomförts i samarbete med Västra Götalandsregionen och med industri- och teknikbranschen i region Skåne och Småland. De regionala  
 YA-stödjarna 
  har varit verksamma i samma regioner. 
  
 Syftet med projektet har varit att underlätta organisationen av arbetsplatslärandet för de företag som har anställt, eller kommer att anställa, ungdomar på yrkesintroduktionsavtal. Syftet har också varit att stimulera regional samverkan och kunskapsöverföring mellan branscher när det gäller utveckling av lärandet på arbetsplatser. 
  
 Målet med pilotprojektet har varit att hitta en långsiktigt hållbar form för att stödja branscherna i lärande på arbetsplatser inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 I denna redovisning beskrivs bakgrunden till projektet,  
 YA-sekretariatets 
  planering och genomförande samt  
 YA-stödjarnas 
  arbete. Slutligen diskuteras några slutsatser och rekommendationer. 
  
 Som bilagor till rapporten finns den annons som gick ut inför anställningen av  
 YA-stödjarna, 
  projektplanen för hela projektet och  
 YA-stödjarnas 
  projektplaner samt  
 YA-stödjarnas 
  sammanfattning av arbetet i respektive region. 
  
 Bakgrund 
  
 Bakgrunden till pilotprojektet var ett önskemål av arbetsmarknadens parter, som såg ett behov av regionala stödstrukturer för att stötta arbetsgivare som ska anställa eller har anställt på yrkesintroduktionsavtal. 
  
 Arbetsmarknadens parters erfarenhet var att arbetsgivare kan behöva praktiskt stöd både med anställningen och med planeringen av lärandet. Arbetsmarknadens parter – som utgörs ofta av små organisationer med få personella resurser – upplevde att de inte hade möjlighet att stötta arbetsgivarna i den utsträckning som behövdes. 
  
 141 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2018:81 
  
 Genomförande 
  
 Projektet planerades i samverkan med region och bransch 
  
 YA-sekretariatet 
  planerade projektet tillsammans med region- och branschföreträdare och inledde på uppdrag av  
 YA-delegationen 
  samtal med flera branscher för att sondera inom vilka branscher respektive regioner det kunde vara gynnsamt att testa ett upplägg med regionala  
 YA-stödjare. 
  
 Eftersom målet med projektet var att hitta en långsiktigt hållbar form för att stödja branscherna i lärandet på arbetsplatserna valde  
 YA-sekretariatet 
  att gå vidare med två modeller: en branschspecifik  
 YA-stödjare 
  och en generell  
 YA-stödjare 
  som jobbar mot flera branscher. På detta sätt ville sekretariatet bredda underlaget för att kunna ge rekommendationer för framtida satsningar. 
  
 Sekretariatet valde att gå vidare med ett förslag att använda strukturen inom Teknikcollege. Därför anställdes två branschspecifika  
 YA-stödjare, 
  båda processledare inom Teknikcollege. De har haft placering i Skåne respektive Småland. 
  
 Det andra förslaget som sekretariatet gick vidare med var att anställa en generell  
 YA-stödjare 
  i Västra Götalandsregionen. Denna  
 YA-stödjare 
  har haft sin placering vid Pedagogiskt centrum vid Göteborgsregionens kommunalförbund. 
  
 På detta sätt har två modeller testats i tre regioner. 
  
 Anställda i  
 YA-delegationen 
  
 YA-stödjarna 
  anställdes formellt som sekreterare i  
 YA-delegationen 
  och ordnades organisatoriskt som en fristående verksamhet under  
 YA-sekretariatet. 
  YA- delegationen finansierade projektet under sex månader, därefter tog Industriförbundet över finansiering för de två branschspecifika stödjarna. YA- sekretariatet fortsatte finansieringen av  
 YA-stödjaren 
  i Västra Götalandsregionen.  
 YA-stödjaruppdraget 
  har varit på halvtid. 
  
 Samordning av  
 YA-sekretariatet 
  
 Projektet har samordnats av en person på  
 YA-sekretariatet. 
  Ungefär var sjätte vecka har projektsamordnaren sammankallat  
 YA-stödjarna 
  till gemensamma träffar. Syftet med träffarna har varit att lära av varandra, undersöka synergier och lägga upp inriktningen till nästa avstämning. I vissa fall har träffarna även lett till gemensamma aktiviteter för  
 YA-stödjarna. 
  Mellan mötena har samordnaren hållit löpande kontakt med stödjarna över mejl och telefon.  
 YA-stödjarna 
  har 
  
 142 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 4 
  
 rapporterat genomförda insatser till projektsamordnaren genom att skicka in en loggbok varannan vecka. 
  
 YA-delegationen 
  har under pilotens genomförande informerats om utvecklingen i samband med delegationens sammanträden och stödjarna har presenterat sitt arbete för  
 YA-delegationen 
  muntligen. Information om  
 YA-stödjarna 
  har publicerats på  
 ya-delegationen.se. 
  
 YA-sekretariatet 
  arrangerade en gemensam träff för  
 YA-stödjare, 
  branschernas  
 YA-främjare 
  samt Arbetsförmedlingens branschstrateger. Detta har i sin tur lett till regionala samarbeten i samtliga pilotregioner.  
 YA-stödjarna 
  har träffat Arbetsförmedlingens projekt Ung Framtid för att diskutera beröringspunkter och utreda möjligheter till gemensamma aktiviteter. 
  
 Utvärdering av  
 YA-sekretariatet 
  
 För att följa upp projektets syfte och mål och för att effektivisera genomförandet och ta vara på erfarenheter från projektet, har projektet dokumenterats och utvärderats av en person på  
 YA-sekretariatet. 
  
 YA-stödjarnas 
  loggbok och de gemensamma träffarna har använts som underlag för dokumentation och utvärdering. Tillsammans med  
 YA-stödjarna 
  och YA- stödjarnas samordnare har genomförda insatser analyserats. 
  
 Ansatsen har varit att göra en så kallad processutvärdering. En processutvärdering syftar dels till att utvärdera hur själva genomförandet av en insats har fungerat och dels till att göra varje steg i genomförandet så effektivt som möjligt.1Eftersom  
 YA-sekretariatet 
  står för utvärdering av det projekt som de själva har samordnat och fokus i dokumentation och utvärdering har legat på  
 YA-stödjarnas 
  arbete och inte på satsningens om helhet, gör inte denna slutredovisning anspråk på att vara en processutvärdering. 
  
 Gemensamt upplägg 
  
 YA-sekretariatet 
  tog inledningsvis fram en projektplan för hela pilotsatsningen. 
  
 Ett syfte med projektet har varit att stötta arbetsgivare som har anställt eller ska anställa på YA. Följande beskrivning riktar sig till arbetsgivare och är hämtad från  
 ya-delegationen.se2 
  och visar ett sätt på vilket syftet har konkretiserats: 
  
 1Se exempelvis Martin. Lärande utvärdering genom följeforskning. Lund: Studentlitteratur, 2009. 
  
 2 
 YA-delegationen, 
  
 YA-stödjare, 
  
 www.ya-delegationen.se, 
  
 2016-08-25. 
  (Informationen kommer att tas bort september 2016. Kontakta  
 YA-delegationen 
  för mer information.) 
  
 143 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2018:81 
  
 Du kan vända dig till  
 YA-stödjarna 
  om du behöver stöd 
  
 –inför beslut om val av arbetssökande 
  
 –vid utformning av handlednings- och utbildningsplan 
  
 –vid introduktion av en nyanställd på yrkesintroduktionsavtal 
  
 –vid planering av upplägget och genomförandet av handledningen/utbildningen 
  
 –inför uppföljning, dokumentation och utvärdering. 
  
 Du kan även vända dig till  
 YA-stödjarna 
  om du vill ha information om de generella regler som gäller för yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 Tanken var att arbetet med arbetsgivare skulle ge  
 YA-stödjarna 
  information om vad arbetsgivare behöver hjälp med och hur detta kan organiseras. Detta skulle ge underlag till projektmålet – att hitta långsiktigt hållbara former att stödja branscherna i lärandet på arbetsplatserna. 
  
 Ett andra syfte med projektet var att stimulera till regional samverkan och kunskapsöverföring mellan branscher när det gäller utveckling av lärandet på arbetsplatser. Från  
 ya-delegationen.se3: 
  
 YA-stödjarna 
  kommer att samverka med relevanta aktörer på regional och lokal nivå. En del i uppdraget innebär även att underlätta regional samverkan och kunskapsöverföring mellan branscher, bland annat genom informationsträffar, erfarenhetsutbyten och handledarträffar. 
  
 YA-stödjarnas 
  regionala anpassningar 
  
 YA-stödjarna 
  inledde sitt arbete med att, med utgångspunkt i den övergripande projektplanen, ta fram en gemensam genomförandeplan för sitt arbete. 
  
 Genomförandeplanen visar hur de tänkte sig att arbetet med att stötta arbetsplatser skulle utvecklas under den första halvårsperioden som projektet inledningsvis var begränsat till. 
  
 Fas 1: Kartläggning av läget i regionen och spridning av information om YA 
  
 Fas 2: Utvärdering av fas 1 och fortsatt arbete utifrån det 
  
 Fas 3: Aktivt stöttande av arbetsplatser och fortsatt kartläggning och information 
  
 YA-stödjarna 
  konkretiserade genomförandeplanen i regionala projektplaner med aktiviteter planerade utifrån regionala förutsättningar och behov. En utgångspunkt för projektet har varit den regionala förankringen.  
 YA-stödjarna 
  har haft hela 
  
 3ibid. 
  
 144 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 4 
  
 ansvaret att planera aktiviteter utifrån de möjligheter och behov som de har identifierat inom sin region. 
  
 Regionerna – en kort lägesbeskrivning 
  
 Skåne 
  
 YA-stödjaren 
  i Skåne har arbetat inom Teknikcolleges nätverk och har varit i kontakt med arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer i regionen. Enligt YA- stödjaren har dessa visat ett intresse för yrkesintroduktionsanställningar. Detta då de ser ett behov av anställningsformen inom respektive bransch. 
  
 YA-stödjaren 
  i Skåne har sett att flera branscher i regionen arbetar med att se över sin kompetensförsörjning. Trä- och möbelindustrin har i dagsläget inget inflöde av unga och behöver därför se över hela utbildningsstrukturen. Eftersom få ungdomar kommer till branschen från gymnasieskolan måste branschen rekrytera från annat håll.  
 YA-stödjaren 
  menar att lösningen skulle kunna vara en lärlingsutbildning som sedan byggs på med YA i ett nästa steg. 
  
 Småland 
  
 Även i Småland har  
 YA-stödjaren 
  arbetet inom Teknikcolleges nätverk. Specifikt för Smålandsregionen är att ungdomsarbetslösheten är låg. Stora företag i regionen har stort behov av arbetskraft och anställer de som har gått ut gymnasiet även om deras gymnasieexamen inte har relevant inriktning. I och med detta finns det inte många unga kvar i regionen för andra att anställa och därmed inte heller för yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 Eftersom företagen anställer ungdomar som inte har relevant gymnasieutbildning finns det ett stort behov av att lära upp dem när de anställs. För detta arbete har de anlitat ett utbildningsföretag. Ungdomarna är anställda hos utbildningsföretaget under tiden som de lärs upp.  
 YA-stödjaren 
  har tagit kontakt med berörda parter och med lokal arbetsgivarorganisation och presenterat modellen med yrkesintroduktionsanställning som en möjlig anställningsform efter att utbildningsföretaget är klara med ungdomarna. Samtliga organisationer har ställt sig positiva till en fortsatt dialog och ska ta upp frågan med sina centralorganisationer. 
  
 Västra Götaland 
  
 YA-stödjaren 
  i Västra Götaland har med hjälp av nätverken inom Göteborgsregionen (GR) och Västragötalandsregionen (VGR) rört sig över ett stort geografiskt område. Samtliga 13 kommuner inom GR och samtliga 
  
 36 kommuner inom VGR har nåtts av informationen om yrkesintroduktionsavtal. 
  
 145 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2018:81 
  
 I Västra Götaland, där  
 YA-stödjaren 
  främst har arbetat mot offentlig sektor, påverkade flyktingströmmen hösten 2015 arbetet avsevärt. Kommunerna hade fokus på flyktingmottagandet och fick prioritera om resurser och arbetsinsatser. I det akuta läge som då var fanns ingen tid över för yrkesintroduktionsanställningar.4 
  
 YA-stödjarnas 
  arbete 
  
 Här beskrivs  
 YA-stödjarnas 
  arbete utifrån några gemensamma huvuddrag som har varit de mest framträdande i deras arbete. 
  
 Litet behov av stöd 
  
 Enligt  
 YA-stödjarnas 
  regionala projektplaner skulle informationsarbete pågå under hela projekttiden, men arbetet med att stötta arbetsplatser skulle ändå uppta merparten av projektets slutfas. Under projektet har stöttandet av arbetsplatser nästan helt uteblivit och därför har  
 YA-stödjarna 
  fortsatt sprida information i större utsträckning än vad som specificerades i ursprungsplanen. 
  
 En uppenbar orsak till uteblivet stöttande är Arbetsförmedlingens sekretess när det gäller vilka arbetsgivare som har anställt på YA.  
 YA-stödjarna 
  har letat i sina egna nätverk och fått ta del av  
 YA-sekretariatets 
  kontakter. De företag som YA- stödjarna har varit i kontakt med som redan har anställt på YA, har inte behövt något stöd. För  
 YA-stödjarna 
  har det varit svårt att borra djupare i frågan om vilket behov av stöd som finns. 
  
 Enligt Statskontorets delrapport Utvärdering av stöd för yrkesintroduktions- anställningar uppger en av tio arbetsgivare att de har haft behov av stöd eller hjälp från någon arbetsgivarorganisation, yrkesnämnd eller motsvarande. Den vanligaste typen av stöd som arbetsgivare efterfrågar från sina arbetsgivarorganisationer är allmän information om anställningsformen.5 Samtidigt betyder det inte att det inte finns förbättringsmöjligheter och därmed behov av stöd hos de arbetsgivare som har anställt på YA, vilket även Statskontoret nämner. 
  
 Låg kännedom om YA 
  
 Enligt  
 YA-stödjarnas 
  analys har den låga kännedomen om YA bidragit till att de inte har kommit närmare i arbetet med att hjälpa arbetsgivare.  
 YA-stödjarna 
  
 4Förordningsändring av att ekonomiskt stöd skulle omfatta även nyanlända kom sommaren 2016. 
  
 5Statskontoret. Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Statskontoret; 2016:12, 
  
 70- 71. 
  
 146 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 4 
  
 konstaterade tidigt att arbetsgivares kännedom om anställningsformen är låg och att informationen om YA är färskvara. Om arbetsgivaren inte har ett anställningsbehov när  
 YA-stödjaren 
  är på plats, glöms YA som alternativ lätt bort.  
 YA-stödjarna 
  har alltså inte kunnat se att deras information har lett till någon yrkesintroduktionsanställning och därmed har de heller inte kunnat samla på sig egna arbetsplatser att hjälpa. 6 
  
 Olika regionala förutsättningar för informationsarbetet 
  
 Gemensamt för  
 YA-stödjarna 
  i Skåne och Småland är att de har arbetat inom de nätverk som de redan är etablerade i genom sitt arbete som processledare på Teknikcollege. De har därmed kunnat lägga till information om yrkesintroduktionsanställningar i mycket annat arbete som de redan utför. 
  
 YA-stödjaren 
  i Västra Götaland har fått tillgång till regionens nätverk. Dock har  
 YA-stödjaren 
  inte haft en tidigare roll i dessa nätverk och har därför enbart kunnat arbeta genom att bjuda in sig till nätverksmöten. I jämförelse med  
 YA-stödjarna 
  i Skåne och Småland har detta upplägg krävt mer ställtid för både nätverksträffar och för uppföljning av genomförda träffar. 
  
 Yrkesintroduktionsanställning och gymnasiet en möjlighet 
  
 En långsiktig och strategisk satsning som  
 YA-stödjarna 
  har utrett är möjligheten att koppla på YA efter att ungdomen har slutfört sin gymnasieutbildning. Det är med utgångspunkt i Teknikcolleges upplägg som detta utreds för alla tre regioner. Teknikcollege i Hudiksvall har infört denna möjlighet.  
 YA-stödjarna 
  har besökt Hudiksvall för att lära av deras genomförande. 
  
 På samma tema testade  
 YA-stödjarna 
  efter ett förslag från  
 YA-sekretariatet 
  att bjuda in yrkeslärare i Göteborgsregionen till en inspirationsträff om YA. Träffen ställdes dock in eftersom för få anmälde sig. Förmodligen berodde det låga deltagarantalet på att träffen skulle ha hållits i slutet på terminen då lärare är upptagna av betygsättning. 
  
 Några slutsatser och rekommendationer 
  
 Syftet med projektet har varit att underlätta organisationen av arbetsplatslärandet för de företag som har anställt, eller kommer att anställa, ungdomar på yrkesintroduktionsavtal. Syftet har också varit att stimulera regional samverkan och kunskapsöverföring mellan branscher när det gäller utveckling av lärandet på arbetsplatser. 
  
 6Samma resonemang återfinns i  
 YA-delegationens 
  årliga arbetsredovisning 2015. 
  
 147 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2018:81 
  
 Målet med pilotprojektet har varit att hitta en långsiktigt hållbar form för att stödja branscherna i lärande på arbetsplatser inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 Det går inte att dra några egentliga slutsatser på det lilla underlag som pilotprojektet gett. Men några iakttagelser kan ändå lyftas fram. 
  
 Låg kännedom och långsamma processer kräver tid och tålamod 
  
 YA-stödjarna 
  har liksom andra (t.ex. Statskontoret och  
 YA-delegationen) 
  konstaterat att kännedomen om YA är låg hos arbetsgivare. De har också upplevt att det är svårt att få informationen att ta fäste. Vid uppföljande kontakt har det hänt att arbetsgivare inte kommer ihåg att de har fått information om YA vid tidigare nätverksträff. 
  
 Enligt  
 YA-stödjarnas 
  kontakter inom  
 industri-, 
  snickeri- och gjuteribranschen ser branscherna själva ett behov av att se över sin kompetensförsörjning och YA är ett alternativ som de tittar på. 
  
 Den här bilden liknar den som  
 YA-delegationen 
  tidigare har lyft fram i sina årliga arbetsredovisningar. Intresset hos arbetsgivarna är, om inte lågt så i alla fall, lågmält. Intresset hos branschorganisationerna är större. Det här gör att processen från information om YA till faktisk anställning är lång. Branscherna själva menar att YA behöver institutionaliseras som kompetensutvecklingsform för att volymerna ska öka. Därtill behövs tid och tålamod för att låta anställningsformen etableras. 
  
 YA-stödjarna 
  är inne på samma linje. De nådde aldrig riktigt ända fram till syftet att stötta arbetsgivare med anställningen och med lärandet. Orsakerna som de själva lyfter fram är redan nämnda: låg kännedom och långsamma processer från det att arbetsgivaren får information till att de anställer, ingen efterfrågan på stöd hos de arbetsgivare som de har varit i kontakt med, samt Arbetsförmedlingens sekretess. På samma sätt som YA behöver tid för att utvecklas, behöver en stödfunktion likt  
 YA-stödjarna 
  tid för att hitta sin form. 
  
 Fördel branschspecifik  
 YA-stödjare 
  
 Utifrån detta pilotprojekt går det inte att ge en generell rekommendation för hur en landsomfattande struktur för regionala  
 YA-stödjare 
  skulle kunna se ut. I dagsläget tycks behov och förutsättningar i landet se olika ut och därför behövs olika strukturer och lösningar i olika regioner.  
 YA-sekretariatet 
  uppfattar det som avgörande att branschorganisationer identifierar konkreta behov och tar initiativ till fortsatta satsningar. En  
 YA-stödjare 
  behöver ha branschkunskap och mandat från branschen för att skapa trovärdighet i kontakten med arbetsgivare. 
  
 148 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 4 
  
 YA-stödjarna 
  själva har sett att det är en fördel att begränsa en  
 YA-stödjares 
  uppdrag till en eller några branscher. Med ett helt öppet uppdrag som i Västra Götalandsregionen har det varit svårt att nå de som faktiskt ska anställa – arbetsgivarna. 
  
 Att ha tillgång till befintliga nätverk och att samarbeta med andra aktörer tror YA- sekretariatet är viktigt för att nå ut. YA är jämförelsevis inte den informationsmässigt mest lättillgängliga anställningsformen. Att därför kroka arm med andra aktörer skulle underlätta informationsspridningen. 
  
 149 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 5 
  
 Promemoria 
  
 2018-02-23 
  
 Delegationen för arbetsplatslärande vid yrkesintroduktionsanställningar (YA) 
  
 U 2014:07 
  
 Yttrande över promemorian Översynen av stödet för yrkesintroduktionsanställningar 
  
 Dnr  
 A2017/02195-1 
  
 Sammanfattning 
  
 Detta yttrande är ett gemensamt svar (förutom Svensk Handel, som har valt att endast lämna ett enskilt yttrande) från Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställ- ningar, fortsatt kallad  
 YA-delegationen. 
  
 Almega, Teknikföretagen och TMF (Trä- och Möbelföretagen, Grafiska Företagen) reserverar sig mot ställningstagandet i förslag 5.1.1 b. 
  
 Delegationen är partsammansatt1, består av 12 ledamöter och leds av ordförande Barr. Till sin hjälp har  
 YA-delegationen 
  ett sekretariat som står för det dagliga operativa arbetet. Organisationerna som ingår i  
 YA-delegationen 
  är egna remissinstanser som kan komma att lämna enskilda svar som skiljer sig från detta gemensamma yttrande. 
  
 YA-delegationens 
  arbete styrs av direktiv U2014:51. Enligt direktivet ska  
 YA-delegationen 
  främja arbetsmarknadens parters arbete med att bygga upp långsiktigt hållbara strukturer för ett strukturerat lärande på arbetsplatserna och utveckla förutsättningarna för sådant lärande. 
  
 Kommittédirektivet antogs vid regeringssammanträdet den 3 april 2014. Uppdraget ska slutredovisas senast den 1 november 2018. 
  
 1Almega, Fastighetsanställdas förbund, GS Facket för  
 skogs-, 
  trä- och grafisk bransch, Handelsanställdas förbund, IF Metall, KFS (Kommunala Företagens samorganisation), SEKO (Service- och kommunikationsfacket), Svensk Handel, Sveriges Kommuner och Landsting (SKL), Svenska kommunalarbetareförbundet, Teknikarbetsgivarna, TMF (Trä- och Möbelföretagen, Grafiska Företagen) 
  
 151 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2018:81 
  
 Idetta ärende har  
 YA-delegationens 
  ledamöter beslutat. YA- sekretariatet har varit föredragande. 
  
 Sammanfattande synpunkter 
  
 YA-delegationen 
  ställer sig positiv till att utredaren har uppmärksammat behovet av fortsatt stöd för arbetsplatslärande. Branscherna och de enskilda arbetsgivarna kan i dagsläget inte förlita sig helt på det formella utbildningsväsendets möjlighet att utbilda tillräckligt för arbetsmarkna- dens behov. Yrkesintroduktionsanställningar är ett av flera verktyg för att råda bot på arbetsmarknadens behov av kompetens. Arbetet är fortfarande i sin linda och branscherna och enskilda arbetsgivare behöver ta ett större ansvar för att lära upp nya medarbetare och behöver fortsatt stöd i detta. 
  
 YA-delegationen 
  anser inte att stödet för yrkesintroduktionsanställ- ningar, som bygger på partsöverenskommelser, ska kunna ges till arbetsgivare som saknar kollektivavtal om yrkesintroduktion. 
  
 Yrkesintroduktionsanställningar bygger på en överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter om anställningsvillkor för att säkra kompetens- försörjningen inom branschen. Om anställningsformen utvidgas till att omfatta icke kollektivavtalsanslutna frångås detta system. 
  
 Anställningsformen har redan ett komplext upplägg i och med branschernas olika avtal. Med utredarens förslag till ny definition riskerar den att bli ännu svårare att kommunicera, förstå och administrera. Det finns därmed en risk att anställningsformen blir än mer svårhanterlig både för arbetsgivare och arbetsförmedlare, samtidigt som antalet kontrollmekanismer utökas. 
  
 Efter det att denna översyn initierades har det tillkommit förslag på nya anställningsformer som introduktionsanställningar och etablerings- anställningar. Frågan är därför om behovet finns att utvidga YA till att omfatta nya målgrupper utan kollektivavtal om YA kvarstår när andra anställningsformer eventuell tillkommer. 
  
 Slutligen vill  
 YA-delegationen 
  framhålla att det finns en styrka i att en partsammansatt delegation har stort inflytande över, samt tar ansvar för, det arbete som genomförs genom  
 YA-sekretariatet. 
  Parterna har investerat mycket i ett systemtänk och stödstrukturer som riskerar att undermineras om stödet allmängiltigförklaras. Om YA- sekretariatet ombildas till en självständig kommitté, och delegationen till en 
  
 152 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 5 
  
 referensgrupp, finns det en risk att det skapas en struktur som minskar parternas inflytande över den process som rör parternas egna avtal. 
  
 Avsnitt 5.1.1 Definitionen av yrkesintroduktionsanställning 
  
 YA-delegationen 
  tillstyrker förslag 5.1.1 a 
  
 YA-delegationen 
  avstyrker förslag 5.1.1 b 
  
 Almega, Teknikföretagen och TMF reserverar sig mot ställningstagandet i 5.1.1.b. 
  
 YA-delegationen 
  anser inte att stödet för yrkesintroduktionsan- ställningar, som bygger på partsöverenskommelser, ska kunna ges till arbetsgivare som saknar kollektivavtal om yrkesintroduktion. 
  
 Samtliga organisationer i  
 YA-delegationen 
  har tecknat avtal om yrkes- introduktionsanställningar och är därför inte rätt instans för att yttra sig kring tänkta villkor och regelverk för de branscher som av olika anled- ningar valt att inte teckna yrkesintroduktionsavtal. Om regeringen be- slutar att öppna upp stödet för branscher utan avtal om yrkesintroduk- tion anser  
 YA-delegationen 
  att detta bör regleras i en separat förordning. 
  
 Yrkesintroduktionsavtalen borgar för att det lärande som sker, går i linje med branschens krav för anställningsbarhet. Flera parter har tagit fram kompetensprofiler och valideringsmodeller som kan användas bland annat för att kartlägga, lägga upp en lärandeplan och validera lärande- resultatet.  
 YA-delegationen 
  ser en risk med att arbetsgivare som har valt att ställa sig utanför branschens avtal därmed inte heller kommer lära ut enligt branschens riktlinjer. 
  
 Yrkesintroduktionsanställningar bygger på en överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter om anställningsvillkor för att säkra kompetens- försörjningen inom branschen. Om anställningsformen utvidgas till att omfatta icke kollektivavtalsanslutna frångås detta system. 
  
 Anställningsformen har redan ett komplext upplägg i och med bransch- ernas olika avtal. Med utredarens förslag till ny definition riskerar den att bli ännu svårare att kommunicera, förstå och administrera. Det finns där- med en risk att anställningsformen blir än mer svårhanterlig både för arbetsgivare och arbetsförmedlare, samtidigt som antalet kontrollmeka- nismer utökas. 
  
 153 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2018:81 
  
 Avsnitt 5.1.2 Lönefrågan 
  
 YA-delegationen 
  avstår från att svara. 
  
 YA-delegationens 
  primäruppdrag handlar om lärande och delegationen väljer därför att inte yttra sig i denna fråga. 
  
 Avsnitt 5.1.3 Utbildningsplanen 9 a § 
  
 YA-delegationen 
  avstyrker förslaget. 
  
 YA-delegationen 
  instämmer med utredaren i att handledarens kompe- tens är avgörande för att det arbetsplatsförlagda lärandet ska bli kvalita- tivt och till nytta för verksamheten. Delegationen anser dock att det i nuläget inte är möjligt att kräva att handledare ska ha genomgått hand- ledarutbildning. Delegationen förordar därför att kravet omformuleras till en rekommendation. Om så blir fallet vill  
 YA-delegationen 
  i första hand rekommendera branschernas egna handledarutbildningar samt YA- delegationens handledarutbildning. 
  
 De flesta arbetsgivare är vana vid att introducera och lära upp nya medarbetare. Yrkesintroduktionsanställningar kräver att arbetsgivaren upprättar en individuell lärandeplan och tillsätter en ansvarig handledare. Detta är fortfarande nytt och kan fortfarande upplevas som svårt. YA- delegationen anser därför inte att tiden är mogen än att införa ett krav på att handledaren måste ha genomgått en handledarutbildning för att få ekonomiskt stöd, men ser gärna en rekommendation. 
  
 För arbetsgivaren är det viktigt med snabba rekryteringsprocesser. Ett krav på genomgången handledarutbildning skulle förlänga och försvåra rekryteringsprocessen. 
  
 Stora arbetsgivare klarar ofta av att leva upp till kravet med utbildade handledare men för små arbetsgivare är situationen en annan. I en undersökning som  
 YA-sekretariatet 
  gjort framkom det dessutom att många  
 YA-anställda 
  har fler än en handledare under sin  
 YA-anställning. 
  Det komplicerar det föreslagna kravet ytterligare. 
  
 YA-delegationen 
  ser även en risk med att införa ytterligare kontroll- funktioner till en anställningsform som redan är komplex. 
  
 154 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 5 
  
 Avsnitt 5.1.4 Tillsyn och uppföljning 
  
 YA-delegationen 
  avstyrker förslaget 
  
 YA-delegationen 
  anser att det är värdefullt med kontroll så att anställ- ningsformens villkor följs. Hos arbetsgivare med kollektivavtal om YA eller hängavtal står facket som garant för att individen får det överens- komna lärande på arbetsplatsen. 
  
 Avsnitt 5.2.1 Begreppet utbildning 
  
 YA-delegationen 
  tillstyrker förslaget med ett förbehåll. 
  
 YA-delegationen 
  anser att det är positivt att begreppet utbildning ersätts med begreppet lärande, då begreppet utbildning ofta förknippas med formell utbildning. Formell utbildning kan visserligen ske inom ramen för  
 YA-anställningar 
  men de flesta arbetsgivare lär upp den  
 YA-anställde 
  genom handledning på arbetsplatsen.  
 YA-delegationen 
  anser därför att förordningen bör förtydliga vikten av lärande på arbetsplatsen. Till exempel genom att ändra skrivningen i förordningen till ”……anställningar som innehåller en andel med lärande eller lärande 
  
 genom handledning.” 
  
 Avsnitt 5.2.2 Karenstiden mellan anställningar med stöd för yrkesintroduktionsanställning 
  
 YA-delegationen 
  tillstyrker förslaget med ett förbehåll. 
  
 YA-delegationen 
  föreslår att även den  
 YA-anställde 
  får möjlighet att byta arbetsgivare under sin anställningsperiod om det finns skäl till detta. För  
 YA-anställda 
  i branscher där en lärlingsperiod är obligatorisk kan detta bli avgörande för att kunna få ut sitt yrkesbevis inom rimlig tid. 
  
 Avsnitt 5.2.3 Lärandet inom ramen för stöd för yrkesintroduktionsanställning 
  
 YA-delegationen 
  tillstyrker förslaget med ett förbehåll. 
  
 YA-delegationen 
  anser att det är positivt att arbetsgivare som behöver använda sig av extern utbildning får möjlighet att göra det för hela lärandeperioden utan en begräsning i omfattning. Detta är något som  
 YA-delegationen 
  efterlyst i tidigare årsrapporter. 
  
 Detta öppnar upp möjligheten för nyanlända att kombinera språk (sfi) med lönearbete. Det skulle förstärka målgruppens möjligheter till 
  
 155 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2018:81 
  
 etablering på arbetsmarknaden, till exempel för de som har en yrkes- utbildning via Komvux, utbildning eller yrkeskunnande från hemlandet. 
  
 YA-delegationen 
  ser dock att det finns en risk med förslaget att den an- ställde måste ha antagits till utbildningen innan lärandeplanen upprättas. Detta riskerar att fördröja och kanske förhindra  
 YA-anställningen. 
  
 Om behov uppstår bör en lärandeplan kunna förändras under anställningsperioden. 
  
 Avsnitt 5.3.1  
 YA-delegationen 
  
 a) Flytta ansvaret för delegationen och statsbidraget 
  
 YA-delegationen 
  tillstyrker förslaget men vill framhålla att detta inte får medföra att yrkesintroduktionsanställningar kommer att blandas ihop med arbetsmarknadsåtgärder. Anställningsformen är en kompetensför- sörjningsåtgärd. 
  
 YA-delegationens 
  arbete har i hög grad påverkats av beslut som fattats av Arbetsmarknadsdepartementet rörande förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 Information mellan  
 YA-delegationen 
  och Arbetsmarknadsdepartementet torde underlättas om ansvaret för  
 YA-delegationen 
  överförs till Arbets- marknadsdepartementet. 
  
 YA-delegationen 
  kommer även fortsatt att ha behov av samverkan med myndigheter och utredningar som sorterar under Utbildningsdeparte- mentet. 
  
 b)Förändrad sammansättning av delegationen 
  
 YA-delegationen 
  avstyrker förslaget. 
  
 YA-delegationen 
  vill framhålla att det finns en styrka i att en partsam- mansatt delegation har stort inflytande över, samt tar ansvar för, det arbete som genomförs genom  
 YA-sekretariatet. 
  Om YA- sekretariatet ombildas till en självständig kommitté, och delegationen till en referens- grupp, finns det en risk att det skapas en struktur som minskar parternas inflytande över den process som rör parternas egna avtal. 
  
 Att utveckla det arbetsplatsförlagda lärandet och stödet därtill är ett viktigt arbete som fortfarande pågår både inom de egna organisationerna och gemensamt genom delegationen. Parterna står för kännedom om 
  
 156 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 5 
  
 behoven inom branschen på både lokal och regional nivå. Om delega- tionen ombildas till en referensgrupp finns det en risk att parternas engagemang sjunker. 
  
 C. Främjandemedel och statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och för yrkesutbildning 
  
 YA-delegationen 
  tillstyrker förslagen att återinföra främjandemedel för stöd för yrkesintroduktionsanställningar och att statsbidraget för utveckling av stödstrukturer förlängs. 
  
 YA-delegationen 
  avstyrker förslaget att flytta ansvaret för prövning, utbetalning och uppföljning av främjandemedel och statsbidrag till YA- delegationen. 
  
 YA-delegationen 
  har i de senaste årsredovisningarna framhållit att främjandemedel bör återinföras. Dels för att det har tillkommit nya målgrupper så som nyanlända och långtidsarbetslösa och dels för att nya branscher har tecknat avtal eller står i begrepp att teckna avtal. 
  
 Statsbidraget har fyllt en viktig funktion genom att vara ett incitament som gjort det möjligt för branscherna att komma igång med systemut- veckling. Som exempel kan nämnas det arbetskrävande arbetet med att ta fram kompetensprofiler och valideringsmodeller. Mycket arbete kvarstår dock inom detta område.  
 YA-delegationen 
  ser att validering fyller en viktig funktion i samband med arbetsplatslärande och yrkesintroduktionsanställningar.  
 YA-delegationen 
  instämmer i att statsbidraget för utveckling av stödstrukturer bör förlängas. 
  
 Om regeringen ändå väljer att flytta ansvaret för prövning, utbetalning och uppföljning av främjandemedel och statsbidrag till  
 YA-delegationen, 
  måste regelverket vara transparant och rättssäkert utan risk för jäv. 
  
 d)Förlängning av delegationens uppdrag 
  
 YA-delegationen 
  tillstyrker förslaget. 
  
 Branscherna och de enskilda arbetsgivarna kan i dagsläget inte förlita sig på det formella utbildningsväsendets möjlighet att utbilda tillräckligt för arbetsmarknadens behov. Yrkesintroduktionsanställningar är ett av många verktyg för att råda brist på arbetsmarknadens behov av kompe- tens. Arbetet är fortfarande i sin linda och branscherna och enskilda arbetsgivare behöver ta ett större ansvar för att lära upp nya medarbetare och behöver fortsatt stöd i detta. 
  
 157 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2018:81 
  
 YA-delegationen 
  ser att yrkesintroduktionsanställningar är ett nytt sätt att förhålla sig till kompetensförsörjning på den svenska arbetsmark- naden. Det tar därför tid att utveckla och att hitta rätt former för att nå ut med information om anställningsformen 
  
 YA-delegationen 
  arbetar för att synliggöra hur anställningsformen kan användas på olika sätt. Ungdomar eller arbetslösa behöver byta inrikt- ning, nyanlända behöver etableras på arbetsmarknaden och i dessa sam- manhang kan yrkesintroduktionsanställningar vara en viktig pusselbit. 
  
 Efter det att  
 YA-delegationen 
  bildades och direktivet togs fram har stödet öppnats upp för nya målgrupper. Det senaste året har nya avtal tillkommit och  
 YA-sekretariatet 
  känner till att diskussioner om att teckna avtal pågår i nya branscher. 
  
 Arbetsplatslärande och validering är fortfarande under utveckling och behöver fortsatt en central instans som kan bistå med stöd och underlätta branschöverskridande kunskapsöverföring. 
  
 e) Förtydligande av delegationens uppdrag 
  
 YA-delegationen 
  tillstyrker förslaget med ett förbehåll. 
  
 YA-delegationen 
  vill framhålla vikten av att översynen av direktivet görs i samverkan med arbetsmarknadens parter. 
  
 Avsnitt 5.3.2 Uppdrag 
  
 Uppdrag till  
 YA-delegationen 
  om att nå arbetssökande 
  
 YA-delegationen 
  avstyrker förslaget. 
  
 Villkoren för att anställa på yrkesintroduktionsavtal ser olika ut för olika branscher. Det är svårt att kommunicera anställningsformen generellt till ungdomar, nyanlända och långtidsarbetslösa på ett lättförståeligt och rättvisande sätt. 
  
 YA-delegationen 
  anser att Arbetsförmedlingen, tillsammans med branscherna, bör arbeta mer aktivt med anställningsformen i sitt matchningsarbete.  
 YA-anställningar 
  bör beaktas tidigt när kedjor av validering, utbildning och andra åtgärder, så som till exempel snabbspår, planeras för en individs etablering på arbetsmarknaden. 
  
 158 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 5 
  
 Delegationen vill även framhålla att begreppet arbetssökande kan vara missvisande, då arbetslöshet inte är ett krav för att anställas på yrkesintroduktionsavtal. 
  
 Uppdrag om jämställdhet 
  
 YA-delegationen 
  tillstyrker förslaget. 
  
 Utbildningsplaner 
  
 YA-delegationen 
  tillstyrker förslaget med ett förbehåll. 
  
 Förbehållet är att delegationen inte omvandlas till en självständig kommitté. 
  
 Förslaget förutsätter att problemet med Arbetsförmedlingens sekretess gentemot  
 YA-delegationen 
  löses. 
  
 Avsnitt 5.4 Frågor i uppdragsbeskrivningen som Översynen övervägt men där inga förslag lämnas 
  
 5.4.2Informationsutbytet 
  
 Sedan starten 2014 har  
 YA-delegationen 
  begärt att få ta del av kontaktuppgifter till de arbetsgivare som beviljas ekonomiskt stöd för yrkesintroduktionsanställning. Detta för att kunna uppfylla kraven i delegationens direktiv. 
  
 Arbetsförmedlingen har det senaste året infört möjlighet för arbetsgivare att lämna medgivande till att häva sekretessen men rutinen fungerar långt ifrån tillfredställande. 
  
 YA-delegationen 
  hade gärna sett ett förslag i remissen om hur sekretessen skulle kunna hanteras. Särskilt då flera av översynens förslag bygger på att denna problematik har fått en lösning. 
  
 5.5 Stöd för yrkesintroduktionsanställningar framgent 
  
 Avsnitt 5.5.2 Stöd för yrkesintroduktionsanställningar i snabbspåren 
  
 YA-delegationen 
  instämmer i att stödet för yrkesintroduktionsan- ställningar skulle kunna användas mer strategiskt i snabbspåren. 
  
 159 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2018:81 
  
 Avsnitt 5.5.3 Regional kompetensförsörjningsfunktion 
  
 YA-delegationen 
  instämmer i att man i framtiden bör överväga om en regional struktur kan överta hela eller delar av Arbetsförmedlingens och  
 YA-delegationens 
  ansvar för stödet för yrkesintroduktionsanställningar. Detta bygger dock på att vissa regionala förutsättningar är uppfyllda. 
  
 160 
  
 Centrala kollektivavtal rörande yrkesintroduktionsanställningar, krav för ekonomiskt stöd 
  
 2018-10-23 
  
 Bransch 
  
 Avtalsparter 
  
 Kan anställas med 
  
 Förkunskap 
  
 Längd 
  
 Lokalt 
  
 stöd 
  
 Enligt förordning = 
  
 Enligt 
  
 avtal 
  
 Sakna relevant yrkeserfarenhet 
  
 förordning= 
  
 Enligt förordning = 
  
 eller 
  
 6–12 
  mån 
  
 krävs 
  
 Ungdomar  
 (15–24 
  år), 
  
 arbetslös*** 
  
 nyanlända**, långtidsarbetslösa* 
  
 Buss 
  
 Sveriges Bussföretag (Transportföretagen) 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 (Transportföretagen) 
  
  Kommunal (för bussförare och mekaniker) 
  
 förordning 
  
 Enligt 
  
 Bygg 
  
 Yrkesintroduktions- 
  
 BI (Sveriges Byggindustrier)  Byggnads 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 förordning 
  
 - 
  
 anställning 
  
 Installatörsföretagen (f.d. EIO)  SEF 
  
 El- och energiprogrammet, 
  
 Enligt 
  
 El 
  
 Ungdomar (15 – 24 år) 
  
 förordning 
  
 - 
  
 (Svenska elektrikerförbundet) 
  
 ej fullgjort 1 600 timmar 
  
 Enligt 
  
 El 
  
 Installatörsföretagen (f.d. EIO)  SEF 
  
 ETG-konceptet 
  
 Ungdomar (15 – 24 år) 
  
 förordning 
  
 - 
  
 ETG-konceptet 
  
 (Svenska elektrikerförbundet) 
  
 (Elteknikbranschens gymnasieskolor) 
  
 Lokal 
  
 Kraftverksavtalet 
  
 Energiföretagens Arbetsgivareförening 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 överenskom- 
  
 melse med 
  
 (EFA)  SEF (Svenska elektrikerförbundet) 
  
 förordning 
  
 region/avdel- 
  
 ning krävs 
  
 Enligt 
  
 Ja (Kommu- 
  
 Energi 
  
 Sobona (KFS)  Kommunal 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 förordning 
  
 Hubbard 
  
 ningsnivå och 
  
 ombudsman) 
  
 Sobona (KFS)  SEKO (Service- och 
  
 Ungdomar (19 – 24 år), nyanlända**, 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 Energi 
  
 Enligt förordning 
  
 förordning 
  
 kommunikationsfacket) 
  
 långtidsarbetslösa* 
  
 Enligt 
  
 - 
  
 Entreprenadmaskin- 
  
 Maskinentreprenörerna  Byggnads 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 förordning 
  
 avtalet 
  
 161 
  
 rörande kollektivavtal centrala över Översikt yrkesintroduktionsanställningar 
  
 2018:81 SOU 
  
 6 Bilaga 
  
 162 
  
 6 Bilaga 
  
 Centrala kollektivavtal rörande yrkesintroduktionsanställningar, krav för ekonomiskt stöd 
  
 2018-10-23 
  
 Bransch 
  
 Avtalsparter 
  
 Kan anställas med 
  
 Förkunskap 
  
 Längd 
  
 Lokalt 
  
 stöd 
  
 Enligt förordning = 
  
 Enligt 
  
 avtal 
  
 Sakna relevant yrkeserfarenhet 
  
 förordning= 
  
 Enligt förordning = 
  
 eller 
  
 6–12 
  mån 
  
 krävs 
  
 Ungdomar  
 (15–24 
  år), 
  
 arbetslös*** 
  
 nyanlända**, långtidsarbetslösa* 
  
 Almega Fastighetsarbetsgivarna  
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 Fastighet 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 förordning 
  
 Fastighetsanställdas förbund 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 Fastighet 
  
 Fastigo  Fastighetsanställdas förbund 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 Fastighet 
  
 Fastigo  Kommunal 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 förordning 
  
 Fastighet 
  
 KFO  Fastighetsanställdas förbund 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 förordning 
  
 Handel 
  
 Svensk Handel  Handelsanställdas 
  
 Ungdomar (15 – 24 år), ej hängavtal 
  
 Slutförd utbildning på gymnasial nivå 
  
 12 mån 
  
 Muntligt 
  
 Detaljhandel 
  
 förbund 
  
 samråd 
  
 Handel 
  
 KFO  Handelsanställdas förbund 
  
 Ungdomar (15 – 24 år), ej hängavtal 
  
 Slutförd utbildning på gymnasial nivå 
  
 12 mån 
  
 Muntligt 
  
 Detaljhandel 
  
 (butiksavtalet) 
  
 samråd 
  
 Handel 
  
 KFO  Handelsanställdas förbund 
  
 Ungdomar (15 – 24 år), ej hängavtal 
  
 Slutförd utbildning på gymnasial nivå 
  
 12 mån 
  
 Muntligt 
  
 Detaljhandel 
  
 (stormarknadsavtalet) 
  
 samråd 
  
 Industri/BÄF 
  
 Byggnadsämnesförbundet  IF Metall 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 Byggnadsämnesindustrin 
  
 SOU 
  
 förordning 
  
 och Buteljglasindustrin 
  
 Industri/Grafisk 
  
 Grafiska företagen   
 GS-facket 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 2018:81 
  
 Förpackningsavtalet 
  
 (förpackningsavtalet) 
  
 förordning 
  
 Centrala kollektivavtal rörande yrkesintroduktionsanställningar, krav för ekonomiskt stöd 
  
 2018-10-23 
  
 Bransch 
  
 Avtalsparter 
  
 Kan anställas med 
  
 Förkunskap 
  
 Längd 
  
 Lokalt 
  
 stöd 
  
 Enligt förordning = 
  
 Enligt 
  
 avtal 
  
 Sakna relevant yrkeserfarenhet 
  
 förordning= 
  
 Enligt förordning = 
  
 eller 
  
 6–12 
  mån 
  
 krävs 
  
 Ungdomar  
 (15–24 
  år), 
  
 arbetslös*** 
  
 nyanlända**, långtidsarbetslösa* 
  
 Industri/Grafisk 
  
 Grafiska företagen  
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 Infomediaavtalet 
  
 GS-facket 
  (infomediaavtalet) 
  
 förordning 
  
 Industri/Gruv 
  
 Gruvornas Arbetsgivareförbund  IF Metall 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 förordning 
  
 IKEM  IF Metall (Gemensamma 
  
 Industri/IKEM 
  
 metallavtalet,  
 I-avtalet; 
  Stenindustrin resp 
  
 Enligt 
  
 Fowler, Nordic Sugar, Glasindustrin, Kemiska 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Ja 
  
 förordning 
  
 fabriker, Återvinningsföretag, Tvättindustrin och 
  
 Oljeraffinaderier) 
  
 Slutförd utbildning på gymnasial nivå 
  
 Industri/Livsmedels- 
  
 Livsmedelsföretagen  
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 Ungdomar (15 – 24 år) 
  
 från Teknikcollege eller motsvarande 
  
 avtalet 
  
 Livsmedelsarbetarförbundet 
  
 förordning 
  
 industriell utbildning. 
  
 Industri/Stål- och 
  
 Stål och Metall Arbetsgivareförbundet  IF 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 metallindustrin 
  
 Metall 
  
 förordning 
  
 Industri/Svetsmeka- 
  
 SVEMEK  IF Metall 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 niska industrin 
  
 förordning 
  
 Industri/Sågverk 
  
 Föreningen Sveriges Skogsindustrier  GS 
  
 Ungdomar (15 – 24 år) 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 förordning 
  
 Industri/Teknikavtalet 
  
 Teknikarbetsgivarna  
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 IF Metall 
  
 förordning 
  
 Industri/Teko 
  
 TEKO (Sveriges textil- och modeföretag)  
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 IF Metall 
  
 förordning 
  
 163 
  
 2018:81 SOU 
  
 6 Bilaga 
  
 164 
  
 6 Bilaga 
  
 Centrala kollektivavtal rörande yrkesintroduktionsanställningar, krav för ekonomiskt stöd 
  
 2018-10-23 
  
 Bransch 
  
 Avtalsparter 
  
 Kan anställas med 
  
 Förkunskap 
  
 Längd 
  
 Lokalt 
  
 stöd 
  
 Enligt förordning = 
  
 Enligt 
  
 avtal 
  
 Sakna relevant yrkeserfarenhet 
  
 förordning= 
  
 Enligt förordning = 
  
 eller 
  
 6–12 
  mån 
  
 krävs 
  
 Ungdomar  
 (15–24 
  år), 
  
 arbetslös*** 
  
 nyanlända**, långtidsarbetslösa* 
  
 Industri/Trä- och 
  
 Enligt 
  
 möbel 
  
 TMF (Trä- och möbelföretagen)  GS 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Ja 
  
 förordning 
  
 Stoppmöbel 
  
 Industri/Trä- och 
  
 Enligt 
  
 möbel 
  
 TMF (Trä- och möbelföretagen)  GS 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Ja 
  
 förordning 
  
 Träindustri 
  
 Ungdomar (16 – 24 år), nyanlända**, 
  
 För personer som saknar 
  
 Enligt 
  
 Järnvägsinfrastruktur 
  
 Almega Tjänsteförbunden  Seko 
  
 järnvägsteknisk bakgrund eller 
  
 Ja 
  
 långtidsarbetslösa* 
  
 förordning 
  
 Kommunal 
  
 utbildning. 
  
 verksamhet BAL T 
  
 SKL (Sveriges kommuner och landsting), 
  
 Enligt förordning förutom endast 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 (vård- och omsorg samt barn- 
  
 Sobona (Phillips)  Kommunal 
  
 arbetslösa personer 
  
 förordning 
  
 och fritidsverksamhet) 
  
 SKL, Sobona (Phillips)  OFRs 
  
 Enligt förordningen men arbetslösa 
  
 Arbetslösa eller personer med 
  
 Kommunal 
  
 eller personer med universitet- eller 
  
 universitet- eller högskoleutbildning 
  
 förbundsområde Allmän kommunal 
  
 Enligt 
  
 verksamhet 
  
 verksamhet (Akademikerförbundet SSR, 
  
 högskoleutbildning eller motsvarande 
  
 eller motsvarande från ett svenskt eller 
  
 Ja 
  
 från ett svenskt eller utländskt 
  
 utländskt lärosäte som inte har fått 
  
 förordning 
  
 Akademiker BAL T 
  
 Ledarna, Teaterförbundet, Vision) samt 
  
 lärosäte som inte har fått möjlighet att 
  
 möjlighet att arbeta inom sin 
  
 AkademikerAlliansen (16 SACO förbund) 
  
 arbeta inom sin profession. 
  
 profession. 
  
 Kommunal 
  
 SKL (Sveriges kommuner och landsting), 
  
 Enligt förordning 
  
 Fullföljt vård- och omsorgsutbildning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 verksamhet BUI T 
  
 Sobona (Phillips)  Kommunal 
  
 men saknar relevant yrkeserfarenhet 
  
 förordning 
  
 Kommunal 
  
 Enligt 
  
 Ja (Kommunals 
  
 SOU 
  
 verksamhet 
  
 Sobona (KFS)  Kommunal 
  
 Ungdomar (16 – 24 år) 
  
 Enligt förordning 
  
 avdelningsnivå 
  
 KFS Branschavtal Vård 
  
 förordning 
  
 och ombudsman) 
  
 och Omsorg 
  
 2018:81 
  
 Centrala kollektivavtal rörande yrkesintroduktionsanställningar, krav för ekonomiskt stöd 
  
 2018-10-23 
  
 Bransch 
  
 Avtalsparter 
  
 Kan anställas med 
  
 Förkunskap 
  
 Längd 
  
 Lokalt 
  
 stöd 
  
 Enligt förordning = 
  
 Enligt 
  
 avtal 
  
 Sakna relevant yrkeserfarenhet 
  
 förordning= 
  
 Enligt förordning = 
  
 eller 
  
 6–12 
  mån 
  
 krävs 
  
 Ungdomar  
 (15–24 
  år), 
  
 arbetslös*** 
  
 nyanlända**, långtidsarbetslösa* 
  
 Maskinföraravtalet 
  
 Maskinentreprenörerna  Seko 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 - 
  
 förordning 
  
 Scenkonst 
  
 Svensk scenkonst  Teaterförbundet 
  
 Ungdomar (15 – 24 år) 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 förordning 
  
 Serviceentreprenad- 
  
 Almega Tjänsteförbunden  
  
 Ungdomar (18 – 24 år) 
  
 Enligt förordning 
  
 6 mån 
  
 Ja 
  
 företag 
  
 Fastighetsanställdas förbund 
  
 Specialservice- 
  
 Almega Tjänsteförbunden, specialservice 
  
 Ungdomar (18 – 24 år) 
  
 Enligt förordning 
  
 6 mån 
  
 Ja 
  
 företag 
  
  Fastighetsanställdas förbund 
  
 Skogsbruk 
  
 Skogs-  Lantarbetsgivarförbundet SLA  
  
 Ungdomar (15 – 24 år) 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja 
  
 GS-facket 
  
 förordning 
  
 Trädgårdsanläggning 
  
 Skogs-  Lantarbetsgivarförbundet SLA  
  
 Ungdomar (15 – 24 år) 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja (ombuds- 
  
 man från 
  
 Kommunal 
  
 förordning 
  
 Kommunal) 
  
 Företagslärling: enligt förordning. 
  
 VVS 
  
 Anställda Under Utbildning (AUU): 
  
 Enligt 
  
 Företagslärling resp. 
  
 Installatörsföretagen  Byggnads 
  
 Enligt förordning 
  
 Slutfört VVS- och fastighetsprogrammet på 
  
 - 
  
 förordning 
  
 Anställda under utbildning 
  
 gymnasial nivå eller vuxenutbildning till VVS- 
  
 montör, industrirörmontör,  
 VVS-isolerare 
  och 
  
 isoleringsplåtslagare. 
  
 VVS 
  
 Installatörsföretagen  Byggnads 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 - 
  
 Kyla och sprinkler 
  
 förordning 
  
 165 
  
 2018:81 SOU 
  
 6 Bilaga 
  
 166 
  
 6 Bilaga 
  
 Centrala kollektivavtal rörande yrkesintroduktionsanställningar, krav för ekonomiskt stöd 
  
 2018-10-23 
  
 Bransch 
  
 Avtalsparter 
  
 Kan anställas med 
  
 Förkunskap 
  
 Längd 
  
 Lokalt 
  
 stöd 
  
 Enligt förordning = 
  
 Enligt 
  
 avtal 
  
 Sakna relevant yrkeserfarenhet 
  
 förordning= 
  
 Enligt förordning = 
  
 eller 
  
 6–12 
  mån 
  
 krävs 
  
 Ungdomar  
 (15–24 
  år), 
  
 arbetslös*** 
  
 nyanlända**, långtidsarbetslösa* 
  
 Vatten- och avlopp 
  
 Sobona (KFS)  Kommunal 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 Ja (Kommunals 
  
 KFS Branschavtal VA 
  
 förordning 
  
 avdelningsnivå 
  
 och ombudsman) 
  
 Väg- och Banavtalet 
  
 Sveriges Byggindustrier  Seko 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt förordning 
  
 Enligt 
  
 - 
  
 förordning 
  
 *Fyllt 25 år och under en ramtid om 15 månader varit arbetslös på heltid i 12 månader varav de senaste 6 månaderna sammanhängande. 
  
 **Fyllt 25 år och (a) har en etableringsplan enligt lagen eller (b) under de senaste 12 månaderna har avslutat sin etableringsplan eller 
  
 (c) inom de senaste 36 månaderna har beviljats uppehållstillstånd eller uppehållskort och är familjemedlem till en  
 EES-medborgare. 
  
 ***Arbetslös och inskriven som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen i sammanlagt 90 kalenderdagar under en ramtid om 4 månader räknat från dagen före beslutstillfället. 
  
 2018:81 SOU 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 Yrkesintroduktionsanställningar 
  
 – en studie 
  
 YA-sekretariatet 
  
 26 februari 2018 
  
 167 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 Sammanfattning 
  
 YA-sekretariatet 
  har, på uppdrag av  
 YA-delegationen, 
  genomfört en enkät- undersökning bland 42 arbetsgivare som har anställt på yrkesintroduktionsavtal från juni 2017 till oktober 2017. Syftet med studien är att  
 YA-delegationen 
  ska få större vetskap om hur anställningsformen, arbetsplatslärandet samt informationen om yrkesintroduktionsanställningar fungerar idag. 
  
 En förstudie publicerades 20 oktober 2017. Ett flertal observationer som gjordes i förstudien bekräftas i denna studie. Arbetsgivare är övervägande positiva och kan tänka sig att använda anställningsformen igen. De yrkesintroduktions- anställda blir i stor utsträckning erbjudna fortsatt anställning. 
  
 Arbetsgivarna tycks främst behöva rekrytera på grund av ökad arbetsbelastning. Arbetsgivare som använder yrkesintroduktionsanställning för att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen är främst verksamma på mindre arbetsplatser. Att anställningsformen innehåller en lärandedel tycks vara den vanligaste orsaken att anställa på just yrkesintroduktionsavtal. 
  
 Det är relativt vanligt att den yrkesintroduktionsanställda har fler handledare under  
 YA-perioden. 
  Långt ifrån alla handledare har genomgått en handledarutbildning. Dock har handledarna ofta erfarenhet av att handleda på arbetsplatsen. 
  
 Parternas informationsarbete gentemot arbetsgivarna är centralt för att dessa ska känna till anställningsformen. Arbetsförmedlingen är också en viktig informationskälla för arbetsgivarna. Det är av stor vikt att arbetsförmedlare känner till anställningsformen. 
  
 På  
 YA-delegationens 
  webb finns information för arbetsgivare som vill anställa, en handledarutbildning för arbetsplatslärande samt information om yrkesintroduktionsanställning för arbetsförmedlare. Stödmaterialet skulle kunna underlätta för fler arbetsgivare, handledare och arbetsförmedlare om webbplatsen blev mer välkänd. 
  
 168 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 Inledning 
  
 Delegationen för arbetsplatslärande vid yrkesintroduktionsanställningar, hädanefter kallad  
 YA-delegationen, 
  ska enligt regeringens direktiv1 samla och sprida information om hur ett väl strukturerat och relevant lärande kan utformas samt följa och analysera hur förutsättningarna för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna utvecklas.  
 YA-delegationen 
  har även fått ett muntligt uppdrag av ansvarigt statsråd att sprida information om och främja anställningsformen. 
  
 I enlighet med  
 YA-delegationens 
  uppdrag genomförde  
 YA-sekretariatet 
  en förstudie baserad på intervjuer med 30 arbetsgivare som publicerades 20 oktober 2017. Syftet med förstudien var att  
 YA-delegationen 
  skulle få större vetskap om hur anställningsformen, arbetsplats- lärandet samt informationen om yrkesintroduktionsanställningar fungerar idag. 
  
 Sedan oktober 2017 har  
 YA-delegationen 
  fått tillgång till kontaktuppgifter till fler arbetsgivare och därför togs beslutet att genomföra denna studie. Detta för att se om tendenserna i förstudien kan styrkas eller om nya aspekter skulle framkomma. 
  
 Denna studie är en enkätundersökning baserad på svar från 42 arbetsgivare. Resultatet är inte generaliserbart, givet ett lågt antal respondenter, men studien kan indikera vilka positiva och negativa aspekter arbetsgivare ser med anställningsformen samt om och hur arbetsplatslärandet kan utvecklas. Studien kan även fungera som ett underlag för YA- delegationens kommunikation om yrkesintroduktionsanställningar med Regeringen, arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen, arbetsgivare samt andra relevanta aktörer. 
  
 Disposition 
  
 Studien inleds med en kort bakgrund där relevanta resultat från  
 YA-sekretariatets 
  förstudie samt Statskontorets delrapporter presenteras. Därefter följer beskrivning av metod, datainsamling och operationalisering.2 Resultatet inleds med en beskrivning av materialet. Därefter följer resultat för respektive variabel under avsnitten Anställningsformen, Lärande samt Information. Avslutningsvis förs ett resonemang kring resultatet, delvis kopplat till YA- sekretariatets förstudie och Statskontorets delrapporter. 
  
 Bakgrund 
  
 YA-sekretariatet 
  publicerade en förstudie den 20 oktober 2017. Förstudien bygget på intervjuer med 30 arbetsgivare. Frågeunderlaget bestod av öppna frågor som lämnade utrymme för fria svar. Dessa analyserades med diskursanalys. 
  
 1Direktiv U2014:51 
  
 2För utförlig beskrivning av operationaliseringen, se bilaga 2. 
  
 169 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 Statskontoret fick i februari 2014 i uppdrag av Regeringen att utvärdera yrkesintroduktions- anställningar. Detta gjordes i två delrapporter samt en slutrapport. 
  
 Nedan presenteras relevanta slutsatser som dras i  
 YA-sekretariatets 
  förstudie samt i Stats- kontorets delrapporter. 
  
 Anställningen 
  
 I förstudien studeras bland annat varför arbetsgivare behövde rekrytera, varför de valde yrkesintroduktionsanställning samt positiva och negativa aspekter med anställningsformen. Det konstateras att arbetsgivarna främst behövde rekrytera på grund av ökad arbetsbelastning samt personalavgångar  
 (YA-sekretariatet 
  2017, s. 8). Anledningar till behov av att rekrytera tycks inte vara kopplade till specifika branscher (ibid., s. 9). Svar som indikerade ett långsiktigt tänk kring kompetensförsörjning återfanns främst hos arbetsgivare som var verksamma på arbetsplatser med maximalt nio anställda (ibid., s. 10). 
  
 I förstudien observeras att de vanligaste anledningarna till att arbetsgivare valde att anställa på just yrkesintroduktionsavtal var att det är en vana inom branschen samt att anställningsformen är ett sätt att lära upp nya medarbetare  
 (YA-sekretariatet, 
  s. 10). I Statskontorets delrapport från 2015 konstateras att de tre vanligaste skälen till att arbetsgivare valde att anställa på yrkesintroduktionsavtal var ”Det är ett sätt att ställa upp för samhället”, ”Lönekostnaden i yrkesintroduktion motsvarar bättre en nyanställd persons produktivitet, jämfört med andra anställningsformer” samt ”Vi behöver säkra vår framtida kompetensförsörjning” 3 (Statskontoret 2015, s. 49). Arbetsgivarna fick välja mellan fördefinierade svarsalternativ och flera svarsalternativ kunde uppges. 
  
 I  
 YA-sekretariatets 
  förstudie fick arbetsgivarna nämna några positiva och negativa aspekter med anställningsformen. Vanligt förekommande positiva aspekter var det ekonomiska stödet, möjligheten att anställa kvinnor inom mansdominerade branscher, möjligheten att lära känna en ny medarbetare samt att forma en medarbetare efter arbetsplatsens behov. De som nämnde negativa aspekter tog upp att anställningsformen är kortsiktigt resurskrävande, att det ekonomiska stödet är för lågt samt att Arbetsförmedlingens hantering är för långsam (YA- sekretariatet 2017, s. 13). 
  
 När respondenterna har fått lämna egna kommentarer nämner flertalet att yrkesintroduktions- anställningar är det enda sättet att lära någon det specifika yrket, att anställningsformen är en förutsättning för att små företag ska överleva och att det är ett bra sätt att hantera personalbrist. 
  
 3Andra alternativ var ”vi har svårt att hitta personer att anställa med rätt utbildning”, ”den anställde bidrar med arbetskraft”, ”upplärningen bidrar till att vi själva utvecklas”, ”annat skäl”, ”vet ej”. 
  
 170 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 Lärande 
  
 I  
 YA-sekretariatets 
  förstudie konstateras att enbart fem av 30 respondenter anger att handledarna har genomgått en handledarutbildning. På två tredjedelar av arbetsplatserna finns minst två handledare för samma yrkesintroduktionsanställda. Ofta hänvisas val av handledare till att handledarna har tidigare erfarenhet av att handleda  
 (YA-sekretariatet 
  2017, s. 14). 
  
 I Statskontorets andra delrapport har 33 handledare intervjuats. Två tredjedelar anger att de någon gång i yrkeslivet har genomgått en handledarutbildning. 28 handledare uppger att de har minst 11 års erfarenhet inom yrket. En majoritet anser att de har tillräckliga kunskaper inom yrkesområdet för att vara lämpliga som handledare. 27 av handledarna uppger att de har stor eller väldigt stor erfarenhet av att handleda ungdomar på arbetsplatsen (Statskontoret 2016, s. 48). 
  
 Vad gäller utmaningar och positiva erfarenheter av handledning syns ingen väsentlig skillnad mellan handledare som har respektive inte har handledarutbildning eller på handledare som delar på uppdraget gentemot ensamma handledare. Den mest återkommande utmaning som handledare ser är tidsbrist  
 (YA-sekretariatet 
  2017, s. 16). 
  
 I Statskontorets delrapport anger 88 procent av de anställda att deras handledare har de kunskaper och den yrkeskompetens som krävs för att handleda nyanställda. Enbart sex procent uppger att handledaren inte är tillräckligt kompetent för uppdraget (Statskontoret 2016, s. 46– 47). 
  
 Information 
  
 I  
 YA-sekretariatets 
  förstudie konstateras att drygt 30 procent av arbetsgivarna fick information om anställningsformen från sin arbetsgivarorganisation. 30 procent fick information från Arbetsförmedlingen  
 (YA-sekretariatet 
  2017, s. 17). 
  
 Vid Statskontorets undersökningar från 2015 konstateras att nära 40 procent av arbetsgivarna4 har fått information om anställningsformen från sin arbetsgivarorganisation. Drygt 30 procent fick information från Arbetsförmedlingen (Statskontoret 2015, s. 41). 
  
 I Statskontorets andra delrapport konstateras att enbart 10 procent av arbetsgivarna5 som har anställt på yrkesintroduktionsavtal känner till  
 YA-delegationen 
  (Statskontoret 2016, s.73). 
  
 4271 arbetsgivare medverkade i studien. 
  
 5375 arbetsgivare deltog i studien. 
  
 171 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 Metod 
  
 Studien bygger på en enkätundersökning med syfte att ge  
 YA-delegationen 
  en djupare insikt i hur anställningsformen, arbetsplatslärandet samt informationen om yrkesintroduktions- anställningar fungerar idag. Urvalet är 155 arbetsgivare som har anställt på yrkesintroduktionsavtal från maj 2017 till oktober 2017.  
 YA-sekretariatet 
  får enbart kontaktuppgifter till arbetsgivare som frivilligt lämnar medgivande om detta. Urvalet består således av samtliga arbetsgivare som har lämnat medgivande. Totalt har 512 personer anställts på yrkesintroduktionsavtal under denna period. Statistiken över yrkesintroduktions- anställningar baseras på personer som anställs, inte arbetsgivare. Det går därmed inte att avgöra hur stor andel av arbetsgivarna som har valt att lämna medgivande. 
  
 Av de 155 arbetsgivare som har kontaktats har 42 valt att delta i studien vilket ger en svarsfrekvens på 27 procent. Givet den låga svarsfrekvensen samt urvalsmetoden kan resultatet inte antas vara gällande för samtliga arbetsgivare som anställer på yrkes- introduktionsavtal. Slutsatser som dras bör därför betraktas med försiktighet. 
  
 Enkäten som har skickats ut bygger på öppna frågor som har tagits fram av  
 YA-sekretariatet.6 
  Detta för att möjliggöra fria svar från arbetsgivarna och på så sätt få en mer diversifierad bild av yrkesintroduktionsanställningar. I  
 YA-sekretariatets 
  förstudie planerades att genomföra telefonintervjuer med arbetsgivare. Det framkom dock att majoriteten hellre ville besvara frågorna skriftligt. Den främsta anledningen till att arbetsgivare inte deltog var tidsbrist. Utifrån dessa aspekter drogs slutsatsen att en enkätundersökning skulle kunna bidra till fler respondenter i denna omgång. 
  
 Datainsamling och material 
  
 Datainsamling har skett under perioden oktober 2017 till januari 2018. Insamlingen har skett i fyra omgångar med samma struktur. 
  
 Inledningsvis har arbetsgivare som lämnat medgivande fått ett mail från  
 YA-sekretariatet 
  med kort information om  
 YA-delegationens 
  arbete samt vilket stöd som  
 YA-delegationen 
  kan erbjuda, så som handledarutbildning. I mailet uppmuntrades arbetsgivarna att självmant ta kontakt med  
 YA-sekretariatet. 
  Detta gjordes för att inleda en kontakt och undersöka om arbetsgivare själva har ett intresse av att komma i kontakt med  
 YA-sekretariatet. 
  Ingen arbetsgivare har under perioden självmant kontaktat  
 YA-sekretariatet. 
  
 En vecka efter välkomstmailet har arbetsgivarna kontaktats igen med en förfrågan om att besvara enkäten. 32 arbetsgivare återkopplade efter första mailet med enkätförfrågan. Två 
  
 6Se Bilaga 2. 
  
 172 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 veckor efter att mailet med enkätförfrågan hade skickats ut skickades ett påminnelsemail. 13 arbetsgivare återkopplade efter påminnelsemailet. Ytterligare två veckor senare skickades ett nytt påminnelsemail. 15 arbetsgivare återkopplade efter det andra påminnelsemailet. 
  
 Totalt har 60 av 155 arbetsgivare valt att återkoppla. Av dessa har 20 tackat nej till att delta i enkätundersökningen. Materialet består således av 42 besvarade enkäter. 
  
 Operationalisering 
  
 Enkäterna bestod av frågor med utrymme för fria svar. En viss operationalisering har gjorts för att lättare få en överblick över materialet. Operationaliseringen är baserad på diskursanalys av arbetsgivarnas svar och har enbart varit möjlig när mönster har kunnat utläsas i svaren. Samtliga variabler är av kvalitativ  
 icke-numerisk 
  karaktär. För redogörelse för respektive variabel se Bilaga 2. 
  
 Resultat 
  
 Resultatet inleds med statistik över materialet. Därefter presenteras resultat för varje variabel. Materialet är, som tidigare nämnt, litet och resultatet kan inte antas vara gällande för samtliga som anställer på yrkesintroduktionsavtal. Avsnittet är indelat i tre delar; Anställningsformen, Lärande respektive Information. Avslutningsvis förs ett resonemang kring bortfall. 
  
 Materialet 
  
 För att kunna se tendenser inom branscher fick arbetsgivarna frågan om vilket kollektivavtal de har anställt på, se Tabell 1a. Det vanligast förekommande avtalet är det mellan Installatörsföretagen (EIO) och Svenska elektrikerförbundet (SEF) som 26 respondenter har uppgett. I dagsläget finns drygt 40 yrkesintroduktionsavtal. Få avtalsområden är representerade i studien. 
  
 Tabell 1a. I tabellen redovisas de avtal arbetsgivarna har anställt på. Relativ frekvens är avrundat till hela procent. 
  
 Avtal 
  
 Frekvens 
  
 Relativ frekvens (%) 
  
 EIO - SEF 
  
 26 
  
 62 
  
 VVS - Byggnads 
  
 5 
  
 12 
  
 Teknikföretagen - IF Metall 
  
 3 
  
 7 
  
 IKEM - IF Metall 
  
 1 
  
 2 
  
 IF Metall (hängavtal) 
  
 2 
  
 5 
  
 Grafiska förbundet - GS Facket 
  
 2 
  
 5 
  
 TMF - GS Facket 
  
 1 
  
 2 
  
 SKL - Kommunal (BUI) 
  
 2 
  
 5 
  
 173 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 Respondenterna har fått svara på hur många anställda det finns på arbetsplatsen7, se Tabell 1b. Det kan konstateras att arbetsgivare som deltagit i studien främst arbetar på Större små arbetsplatser och Mindre små arbetsplatser. 
  
 Tabell 1b. I tabellen redovisas angiven storlek på arbetsplatsen. Relativ frekvens är avrundat till hela procent. 
  
 Arbetsplatsstorlek 
  
 Frekvens 
  
 Relativ frekvens (%) 
  
 Mindre små arbetsplatser 
  
 11 
  
 26 
  
 Större små arbetsplatser 
  
 22 
  
 52 
  
 Medelstora arbetsplatser 
  
 6 
  
 14 
  
 Stora arbetsplatser 
  
 3 
  
 7 
  
 Av samtliga 42 respondenter har 22 anställt på yrkesintroduktionsavtal tidigare. 20 av dessa är verksamma inom elbranschen. 16 arbetsgivare har anställt minst två personer på yrkesintroduktionsavtal. Den respondent som har anställt flest har 12 yrkesintroduktions- anställda. 
  
 Anställningsformen 
  
 Arbetsgivarna Fry besvara varför de behövde rekrytera ny personal.8 Gällande Rekrytering, se Tabell 2a, kan konstateras att nära hälften av respondenterna behövde rekrytera på grund av tillfälligt ökad arbetsbelastning. Arbetskraftsbrist och Kompetensbrist är de näst vanligaste anledningarna till rekryteringsbehov. 
  
 Tabell 2a. I tabellen redovisas anledningar till rekrytering. Svarsalternativen är inte ömsesidigt uteslutande. Relativ frekvens är avrundat till hela procent. 
  
 Rekrytering 
  
 Frekvens 
  
 Relativ frekvens (%) 
  
 Produktion 
  
 20 
  
 48 
  
 Arbetskraftsbrist 
  
 9 
  
 21 
  
 Kompetensbrist 
  
 8 
  
 19 
  
 Framtida behov 
  
 3 
  
 7 
  
 Få in yngre 
  
 5 
  
 12 
  
 Utifrån 
  
 1 
  
 2 
  
 Gällande Rekrytering uppdelat per avtal, se Tabell 2b, kan konstateras att samtliga anledningar förekommer i minst två avtalsområden. Undantaget är Utifrån, men detta har endast uppgetts av en respondent. Den vanligaste anledningen till rekryteringsbehov, Produktion, är relativt koncentrerad i elbranschen medan de näst vanligaste anledningarna Arbetskraftsbrist och Kompetensbrist förekommer i fem respektive sex avtalsområden. Detta 
  
 7Operationaliseringen utgår från Arbetsförmedlingens klassificering av företagsstorlek. Mindre små företag har maximalt nio anställda. Större små företag har  
 10–49 
  anställda. Mellanstora företag har 50  
 –249 
  anställda. Stora företag har minst 250 anställda. 
  
 8För utförlig beskrivning av hur svaren har operationaliserats, se bilaga 2. 
  
 174 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 indikerar att personalavgångar respektive behov av personal med specifik kompetens tycks vara mer generella anledningar att rekrytera oavsett bransch. 
  
 Tabell 2b. I tabellen redovisas anledningar till rekrytering uppdelat på avtal. Svaren är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 Avtal (antal respondenter) 
  
 Rekrytering 
  
 Frekvens 
  
 EIO – SEF (26) 
  
 Produktion 
  
 14 
  
 Arbetskraftsbrist 
  
 5 
  
 Kompetensbrist 
  
 2 
  
 Framtida behov 
  
 2 
  
 Få in yngre 
  
 3 
  
 VVS – Byggnads (5) 
  
 Produktion 
  
 3 
  
 Arbetskraftsbrist 
  
 1 
  
 Kompetensbrist 
  
 1 
  
 Framtida behov 
  
 1 
  
 Få in yngre 
  
 1 
  
 Teknikföretagen - IF Metall (3) 
  
 Produktion 
  
 1 
  
 Arbetskraftsbrist 
  
 1 
  
 Få in yngre 
  
 1 
  
 IKEM - IF Metall (1) 
  
 Kompetensbrist 
  
 1 
  
 IF Metall (hängavtal) (2) 
  
 Produktion 
  
 1 
  
 Kompetensbrist 
  
 1 
  
 Grafiska förbundet - GS Facket (2) 
  
 Arbetskraftsbrist 
  
 1 
  
 Kompetensbrist 
  
 1 
  
 TMF - GS Facket (1) 
  
 Arbetskraftsbrist 
  
 1 
  
 SKL - Kommunal (BUI) (2) 
  
 Kompetensbrist 
  
 1 
  
 Utifrån 
  
 1 
  
 175 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 I Tabell 2c, se nedan, kan konstateras att Kompetensbrist är den enda anledningen till rekryteringsbehov oavsett arbetsplatsstorlek. Framtida behov och Få in yngre uppges endast av arbetsgivare verksamma på arbetsplatser med färre än 50 anställda. Detta tyder på att en mer långsiktig strategi kring rekrytering främst förekommer på mindre arbetsplatser. 
  
 Tabell 2c. I tabellen redovisas anledningar till rekrytering uppdelat på företagsstorlek. Svarsalternativen är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 Arbetsplatsstorlek (antal respondenter) 
  
 Rekrytering 
  
 Frekvens (%) 
  
 Mindre små (11) 
  
 Produktion 
  
 4 
  
 (36) 
  
 Arbetskraftsbrist 
  
 3 
  
 (27) 
  
 Kompetensbrist 
  
 2 
  
 (18) 
  
 Framtida behov 
  
 2 
  
 (18) 
  
 Få in yngre 
  
 1 
  
 (9) 
  
 Större små (22) 
  
 Produktion 
  
 15 (68) 
  
 Arbetskraftsbrist 
  
 4 
  
 (18) 
  
 Kompetensbrist 
  
 2 
  
 (9) 
  
 Framtida behov 
  
 1 
  
 (5) 
  
 Få in yngre 
  
 4 
  
 (18) 
  
 Mellanstora (6) 
  
 Produktion 
  
 1 
  
 (17) 
  
 Arbetskraftsbrist 
  
 2 
  
 (33) 
  
 Kompetensbrist 
  
 3 
  
 (50) 
  
 Stora (3) 
  
 Kompetensbrist 
  
 2 
  
 (67) 
  
 Utifrån 
  
 1 
  
 (33) 
  
 Respondenterna ombads svara på varför de har valt att anställa på yrkesintroduktionsavtal.9 Avseende Varför YA, se Tabell 3a, kan konstateras att arbetsgivare anger fem olika anledningar. Vanligast förekommande är Lärande. Anställningsformen tycks därmed främst användas för att lära upp ny personal. Cirka en femtedel av respondenterna har uppgett Ekonomiskt stöd som anledning till att välja yrkesintroduktionsanställning. Drygt 20 procent har angett Inga andra alternativ, ofta med hänvisning till att de använt anställningsformen tidigare och är nöjda med den. 
  
 Tabell 3a. I tabellen redovisas varför arbetsgivare valt att anställa på yrkesintroduktionsavtal. Relativ frekvens är avrundat till hela procent. 
  
 Varför YA 
  
 Frekvens 
  
 Relativ frekvens (%) 
  
 Lärande 
  
 18 
  
 43 
  
 Ekonomiskt stöd 
  
 9 
  
 21 
  
 Inga andra alternativ 
  
 9 
  
 21 
  
 Ej eget val 
  
 4 
  
 10 
  
 Få in yngre 
  
 2 
  
 5 
  
 9För utförlig beskrivning av hur svaren har operationaliserats, se bilaga 2. 
  
 176 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 I Tabell 3b, se nedan, kan konstateras att Lärande förekommer i sex avtalsområden. Förutom Inga andra alternativ som förekommer i tre avtalsområden är övriga svarsalternativ enbart representerade i maximalt två avtalsområden. Att använda yrkesintroduktionsanställningar för att lära upp medarbetare tycks således vara den mest branschövergripande anledningen att nyttja anställningsformen. 
  
 Tabell 3b. I tabellen redovisas varför arbetsgivare valt att anställa på yrkesintroduktionsavtal uppdelat på avtal. Svarsalternativen är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 Avtal (antal respondenter) 
  
 Varför YA 
  
 Frekvens 
  
 EIO – SEF (26) 
  
 Lärande 
  
 8 
  
 Ekonomiskt stöd 
  
 8 
  
 Inga andra alternativ 
  
 7 
  
 Ej eget val 
  
 2 
  
 VVS – Byggnads (5) 
  
 Lärande 
  
 3 
  
 Inga andra alternativ 
  
 1 
  
 Få in yngre 
  
 2 
  
 Teknikföretagen - IF Metall (2) 
  
 Ekonomiskt stöd 
  
 1 
  
 IKEM - IF Metall (1) 
  
 Lärande 
  
 1 
  
 IF Metall (hängavtal) (2) 
  
 Lärande 
  
 1 
  
 Inga andra alternativ 
  
 1 
  
 Grafiska förbundet - GS Facket (2) 
  
 Lärande 
  
 2 
  
 TMF - GS Facket (1) 
  
 Lärande 
  
 1 
  
 SKL - Kommunal (BUI) (2) 
  
 Ej eget val 
  
 2 
  
 177 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 I Tabell 3c kan utläsas att Lärande är den enda anledningen att välja YA oavsett arbetsplatsstorlek. Detta indikerar att yrkesintroduktionsanställningar kan användas för att lära upp nya medarbetare oavsett hur stor eller liten arbetsplatsen är. Majoriteten av de arbetsgivare som har angett Ekonomiskt stöd är verksamma på arbetsplatser med färre än 50 anställda. Detta tyder på att ekonomiskt stöd för att anställa är viktigare för mindre arbetsplatser vid val av anställningsform. 
  
 Tabell 3c. I tabellen redovisas varför arbetsgivare valt att anställa på yrkesintroduktionsavtal uppdelat på arbetsplatsstorlek. Svarsalternativen är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 Arbetsplatsstorlek (antal respondenter) 
  
 Varför YA 
  
 Frekvens 
  
 Mindre små (11) 
  
 Lärande 
  
 4 
  
 Ekonomiskt stöd 
  
 3 
  
 Inga andra alternativ 
  
 4 
  
 Större små (22) 
  
 Lärande 
  
 10 
  
 Ekonomiskt stöd 
  
 5 
  
 Inga andra alternativ 
  
 4 
  
 Ej eget val 
  
 1 
  
 Få in yngre 
  
 2 
  
 Mellanstora (6) 
  
 Lärande 
  
 3 
  
 Ekonomiskt stöd 
  
 1 
  
 Inga andra alternativ 
  
 1 
  
 Ej eget val 
  
 1 
  
 Stora (3) 
  
 Lärande 
  
 1 
  
 Ej eget val 
  
 2 
  
 Arbetsgivarna fick möjlighet att nämna negativa och positiva aspekter med anställningsformen i sin helhet. 27 arbetsgivare såg inga negativa aspekter med anställningsformen. Sex arbetsgivare angav negativa aspekter kring lärandet så som att det inte finns ekonomi att utbilda handledare, att det är energikrävande att lära upp och svårt att verksamhetsanpassa lärandeplanen. Andra negativa aspekter som nämndes var att det är svårt att hitta personer att anställa samt att handläggningen tar lång tid. 
  
 54 positiva aspekter nämndes. 21 arbetsgivare tog upp det ekonomiska stödet och 11 nämnde möjligheten att lära upp en ny medarbetare. Övriga aspekter som nämndes var att yrkesintroduktionsanställningar bidrar till att arbetsgivare vågar ta risken att anställa, att det är möjligt att anställa två personer i stället för en, att det är en möjlighet att anpassa lärandet utifrån verksamheten samt att det möjliggör en långsiktig planering beträffande kompetensförsörjning. Sex arbetsgivare nämner positiva aspekter för den som anställs, så som en lugnare start och möjlighet att visa framfötterna. 
  
 39 av arbetsgivarna planerar att fortsatt anställa personen som nu är anställd på yrkes- introduktionsavtal. 41 av arbetsgivarna kan tänka sig att anställa på yrkesintroduktionsavtal igen. 
  
 178 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 När respondenterna har fått lämna egna kommentarer har ett flertal nämnt att yrkesintroduktionsanställningar är en förutsättning för kompetensförsörjningen inom företaget. 
  
 ”Det finns inte någon annan möjlighet att utbilda till detta yrke.” 
  
 ”Se till att fortsätta med denna mycket lyckade anställningsform. Vi har sedan tidigare två YA som nu har fast arbete hos oss och fungerar mycket bra. De två vi nu har kommer bägge få fast anställning efter detta.” 
  
 Lärande 
  
 Av 42 respondenter uppgav sex att det var svårt att skriva en lärandeplan. Fem av dessa hade inget stöd av parterna under anställningsprocessen, se Tabell 4a. Fyra av respondenterna uppgav att kontakten med Arbetsförmedlingen var positiv och tre respondenter har anställt på yrkesintroduktionsavtal tidigare. 
  
 De anledningar som uppgavs till att det var svårt att skriva lärandeplanen var tidsbrist, svårigheten i att formulera arbetsmoment i skrift samt att kombinera behoven av kompetens på arbetsplatsen med den nyanställdes förutsättningar. 
  
 Tabell 4a. I tabellen redovisas om de arbetsgivare som tyckte att det var svårt att skriva en lärandeplan har fått hjälp från parterna, haft positiv kontakt med Arbetsförmedlingen respektive anställt på yrkesintroduktionsavtal tidigare. 
  
 Hjälp/Info parter 
  
 Frekvens 
  
 Pos kontakt AF 
  
 Frekvens 
  
 YA Förut 
  
 Frekvens 
  
 Ja 
  
 1 
  
 Ja 
  
 1 
  
 Ja 
  
 1 
  
 Nej 
  
 0 
  
 Nej 
  
 0 
  
 Ja 
  
 - 
  
 Nej 
  
 - 
  
 Nej 
  
 5 
  
 Ja 
  
 3 
  
 Ja 
  
 2 
  
 Nej 
  
 1 
  
 Nej 
  
 2 
  
 Ja 
  
 0 
  
 Nej 
  
 2 
  
 179 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 36 av 42 respondenter angav att det var enkelt att skriva en lärandeplan. I Tabell 4b, se nedan, kan utläsas att 25 av de arbetsgivare som angav att det var lätt att skriva en lärandeplan har fått information eller hjälp från sin arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation. Av de 11 som inte har fått hjälp från sin  
 arbetsgivar-/arbetstagarorganisation 
  har nio upplevt kontakten med Arbetsförmedlingen som positiv. Det kan därmed antas att majoriteten av de som har tyckt att det var enkelt att skriva en lärandeplan har kunnat få någon form av stöd från parterna eller Arbetsförmedlingen. 
  
 Anledningar till att det var lätt att skriva lärandeplanen som nämns är att det finns färdiga rutiner/mallar, att den nyanställde har varit på arbetsplatsen tidigare samt att arbetsgivaren vet vilken kompetens som behövs på arbetsplatsen. Detta indikerar att upplevelsen av att det är lätt att skriva en lärandeplan ofta kan hänvisas till att det finns upprättade strukturer att dra nytta av. 
  
 Tabell 4b. I tabellen redovisas om de arbetsgivare som tyckte att det var lätt att skriva en lärandeplan har fått hjälp från parterna, haft positiv kontakt med Arbetsförmedlingen respektive anställt på yrkesintroduktionsavtal tidigare. 
  
 Hjälp/Info parter 
  
 Frekvens 
  
 Pos kontakt AF 
  
 Frekvens 
  
 YA Förut 
  
 Frekvens 
  
 Ja 
  
 25 
  
 Ja 
  
 20 
  
 Ja 
  
 10 
  
 Nej 
  
 10 
  
 Nej 
  
 5 
  
 Ja 
  
 4 
  
 Nej 
  
 1 
  
 Nej 
  
 11 
  
 Ja 
  
 9 
  
 Ja 
  
 5 
  
 Nej 
  
 4 
  
 Nej 
  
 2 
  
 Ja 
  
 0 
  
 Nej 
  
 2 
  
 I 37 av fallen sker allt lärande direkt på arbetsplatsen. Övriga fem respondenter anger att arbetsplatslärande kombineras med extern utbildning. På 22 arbetsplatser är minst två personer handledare för samma anställd. Detta hänvisas främst till att olika moment ska läras ut. 
  
 14 respondenter anger att handledaren/na har handledarutbildning, 22 uppger att handledaren/na inte har handledarutbildning och i sex av fallen har vissa av handledarna handledarutbildning. De arbetsgivare som anger att handledaren/na inte har gått en handledarutbildning menar att handledarna har den erfarenhet som krävs för att fungera i rollen. 
  
 ”All personal har en yrkesutbildning i grunden och erfarenhet av att handleda. Någon annan utbildning finns det inte tid eller ekonomi till inom företaget.” 
  
 180 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 ”De har erfarenhet. Alla anställda är nöjda med handledningen.” 
  
 Att ha fler handledare på arbetsplatsen förekommer i fyra avtalsområden, se Tabell 5a. Handledare med handledarutbildning10 förekommer inom fem avtalsområden. 
  
 Tabell 5a. I tabellen redovisasförekomsten av fler handledare respektive handledarutbildade handledare fördelat på avtalsområde. 
  
 Avtal (antal respondenter) 
  
 Fler handledare (22) 
  
 Handledarutbildning (14) 
  
 EIO - SEF (26) 
  
 16 
  
 6 
  
 VVS - Byggnads (5) 
  
 3 
  
 1 
  
 Teknikföretagen - IF Metall (3) 
  
 1 
  
 1 
  
 IKEM - IF Metall (1) 
  
 0 
  
 0 
  
 IF Metall (hängavtal) (2) 
  
 1 
  
 2 
  
 Grafiska förbundet -  
 GS-facket 
  (2) 
  
 0 
  
 2 
  
 TMF -  
 GS-facket 
  (1) 
  
 1 
  
 0 
  
 SKL - Kommunal (2) 
  
 0 
  
 2 
  
 Vad gäller arbetsplatsstorlek, se Tabell 5b, kan konstateras att flera handledare främst används på större små och mellanstora arbetsplatser. I detta material har ingen av handledarna på de mellanstora arbetsplatserna handledarutbildning. 
  
 Tabell 5b. I tabellen redovisas vilka arbetsplatser som har fler handledare respektive handledarutbildade handledare uppdelat på företagsstorlek. 
  
 Arbetsplatsstorlek (antal respondenter) 
  
 Fler handledare (%) 
  
 Handledarutbildning (%) 
  
 Mindre små (11) 
  
 4 
  
 (36) 
  
 2 
  
 (18) 
  
 Större små (22) 
  
 13 (59) 
  
 10 (45) 
  
 Mellanstora (6) 
  
 5 
  
 (83) 
  
 0 
  
 (0) 
  
 Stora (3) 
  
 0 
  
 (0) 
  
 2 
  
 (67) 
  
 Vad gäller Utmaningar i handledning11, se Tabell 6, har sex utmaningar med handledarrollen definierats; Tid, Pedagogik, Uppföljning, Planering, Intressera samt Socialt. 10 respondenter har angett Tid som utmaning, åtta har angett Pedagogik respektive Uppföljning. Planering har uppgetts av sex respontenter medan Socialt respektive Intressera har uppgetts av fem respondenter. Sju handledare har uppgett att de inte ser några utmaningar i rollen. 
  
 Handledare med handledarutbildning har i genomsnitt uppgett 0,9 utmaning medan handledare utan handledarutbildning i genomsnitt har uppgett 1,0 utmaning. Det finns en 
  
 10Arbetsplatser där vissa handledare har handledarutbildning räknas inte i denna kat egori. 
  
 11För utförlig beskrivning av hur svaren har operationaliserats, se bilaga 2. 
  
 181 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 försumbar tendens att handledare utan handledarutbildning ser fler utmaningar i rollen än handledare med handledarutbildning. 
  
 Vad gäller handledare som är ensamma i rollen har de i genomsnitt uppgett 1,1 utmaning. Handledare som delar uppdraget med andra har i genomsnitt uppgett 0,9 utmaning. Det finns en försumbar tendens att handledare som är ensamma i sitt uppdrag ser fler utmaningar i handledarrollen. 
  
 Sociala faktorer som att vara en förebild och knyta an till en nyanställd uppges endast av handledare som delar på uppdraget. Ensamma handledare som har handledarutbildning är den enda gruppen som inte ser Tid och Intressera som en utmaning. Handledarutbildade handledare som delar på uppdraget är den enda gruppen som inte ser Pedagogik eller Planering som utmaningar. 
  
 Tabell 6. I tabellen redovisas utmaningar i handledarskapet uppdelat handledarutbildade/icke handledarutbildade handledare som delar på/är ensamma i uppdraget. Svaren är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 Handledarutbildning 
  
 Antal handledare 
  
 Utmaning 
  
 Frekvens 
  
 Ja (14) 
  
 En (5) 
  
 Pedagogik 
  
 2 
  
 Uppföljning 
  
 2 
  
 Planering 
  
 1 
  
 Inga 
  
 1 
  
 Flera (9) 
  
 Tid 
  
 2 
  
 Uppföljning 
  
 2 
  
 Intressera 
  
 1 
  
 Socialt 
  
 3 
  
 Inga 
  
 3 
  
 Nej (28) 
  
 En (15) 
  
 Tid 
  
 2 
  
 Pedagogik 
  
 3 
  
 Uppföljning 
  
 4 
  
 Planering 
  
 2 
  
 Intressera 
  
 1 
  
 Inga 
  
 3 
  
 Flera (13) 
  
 Tid 
  
 6 
  
 Pedagogik 
  
 3 
  
 Planering 
  
 3 
  
 Intressera 
  
 3 
  
 Socialt 
  
 2 
  
 182 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 Vad gäller Positiva erfarenheter av handledarskapet uppger majoriteten av respondenterna att de utvecklas själva i rollen som handledare. 
  
 ”Det är väldigt utvecklande att ha med sig YA. Vissa saker i vårt yrke är självklart för en erfaren men man får tänka till när man ska lära ut. Givande och roligt.” 
  
 ”Att vara handledare skapar en förståelse för lärandet i arbetslivet.” 
  
 Det näst vanligaste svaret är att det är givande att se en ungdom utvecklas och ta för sig. 
  
 ”Det är kul att se när ungdomar får självförtroende och verkligen växer och mognar snabbt när de kommer igång i arbetslivet och känner att de duger.” 
  
 ”Det är positivt att känna att man hjälper någon till ett yrke.” 
  
 Information 
  
 Arbetsgivarna Fry svara på hur de fick kännedom om anställningsformen.12 Avseende Kännedom om YA, se Tabell 7a, kan konstateras att majoriteten av respondeterna har fått information om yrkesintroduktionsanställning från sin arbetsgivarorganisation. 
  
 Tabell 7a. I tabellen redovisas hur arbetsgivare fick kännedom om yrkesintroduktionsanställning. 
  
 Svarsalternativen är inte ömsesidigt uteslutande. Relativ frekvens är avrundat till hela procent. 
  
 Kännedom om YA 
  
 Frekvens 
  
 Relativ frekvens (%) 
  
 Arbetsgivarorg. 
  
 19 
  
 45 
  
 Arbetsförmedlingen 
  
 12 
  
 29 
  
 Arbetstagarorg. 
  
 6 
  
 14 
  
 Arbetsplatsen 
  
 1 
  
 2 
  
 Utifrån 
  
 3 
  
 7 
  
 Gymnasieskola 
  
 1 
  
 2 
  
 Media 
  
 1 
  
 2 
  
 12För utförlig beskrivning av hur svaren har operationaliserats, se bilaga 2. 
  
 183 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 Vid jämförelse mellan olika avtal, se Tabell 7b, kan konstateras att information från arbetsgivarorganisationen respektive Arbetsförmedlingen förekommer i fyra avtalsområden. Information från arbetstagarorganisationen förekommer i tre avtalsområden. Dessa tre källor tycks således vara viktiga oavsett bransch. 
  
 Tabell 7b. I tabellen redovisas hur arbetsgivare fick kännedom om yrkesintroduktionsanställning uppdelat på avtal. Svarsalternativen är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 Avtal (antal respondenter) 
  
 Rekrytering 
  
 Frekvens 
  
 EIO – SEF (26) 
  
 Arbetsgivarorg. 
  
 14 
  
 Arbetsförmedlingen 
  
 5 
  
 Arbetstagarorg. 
  
 4 
  
 Media 
  
 1 
  
 Gymnasieskola 
  
 1 
  
 Utifrån 
  
 1 
  
 Arbetsplatsen 
  
 1 
  
 VVS – Byggnads (5) 
  
 Arbetsgivarorg. 
  
 3 
  
 Arbetsförmedlingen 
  
 1 
  
 Arbetsplatsen 
  
 1 
  
 Teknikföretagen - IF Metall (3) 
  
 Arbetsgivarorg. 
  
 1 
  
 Arbetstagarorg. 
  
 1 
  
 Arbetsförmedlingen 
  
 2 
  
 IKEM - IF Metall (1) 
  
 Arbetstagarorg. 
  
 1 
  
 IF Metall (hängavtal) (2) 
  
 Arbetsförmedlingen 
  
 2 
  
 Grafiska förbundet - GS Facket (2) 
  
 Arbetsförmedlingen 
  
 2 
  
 TMF - GS Facket (1) 
  
 Arbetsgivarorg. 
  
 1 
  
 SKL - Kommunal (BUI) (2) 
  
 Utifrån 
  
 2 
  
 184 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 I Tabell 7c, se nedan, kan utläsas att information om anställningsformen via arbetsgivarorganisationen är det enda alternativ som förekommer oavsett arbetsplatsstorlek. Information från arbetstagarorganisationen respektive Arbetsförmedlingen förekommer i tre av grupperna. Information från yttre aktörer förekommer enbart på arbetsplatser med minst 50 anställda. 
  
 Tabell 7c. I tabellen redovisas hur arbetsgivare fick kännedom om yrkesintroduktionsanställning uppdelat på avtal. Svarsalternativen är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 Arbetsplatsstorlek (antal respondenter) 
  
 Rekrytering 
  
 Frekvens 
  
 Små (11) 
  
 Arbetsgivarorg. 
  
 4 
  
 Arbetsförmedlingen 
  
 5 
  
 Arbetstagarorg. 
  
 2 
  
 Mindre små (22) 
  
 Arbetsgivarorg. 
  
 11 
  
 Arbetsförmedlingen 
  
 6 
  
 Arbetsplatsen 
  
 1 
  
 HR 
  
 1 
  
 Media 
  
 1 
  
 Gymnasieskolan 
  
 1 
  
 Mellanstora (6) 
  
 Arbetsgivarorg. 
  
 2 
  
 Arbetsförmedlingen 
  
 1 
  
 Arbetstagarorg. 
  
 1 
  
 Arbetsplatsen 
  
 1 
  
 Utifrån 
  
 1 
  
 Stora (3) 
  
 Arbetsgivarorg. 
  
 1 
  
 Utifrån 
  
 2 
  
 Av 42 respondenter hade sex kännedom om  
 YA-delegationen 
  sedan tidigare. Fyra hade fått information från sin arbetsgivarorganisation, en hade fått information från Arbetsförmedlingen och en hade fått information via media. 
  
 Bortfall 
  
 Av 512 anställningar har 155 arbetsgivare valt att lämna medgivande om hävande av sekretessen gentemot  
 YA-delegationen. 
  Det går, som tidigare nämnt13, inte att utläsa hur stor andel av arbetsgivarna som har valt att lämna medgivande. Dock förefaller det rimligt att fler än 155 arbetsgivare står för 512 anställningar. Att arbetsgivare har valt att inte lämna medgivande kan bero på att det kräver extra administrativt arbete, att syftet med medgivandet är oklart och/eller en ovilja att lämna ut uppgifter. 
  
 Av de 155 som har lämnat medgivanden har 42 valt att delta i studien. Av de 20 som har återkopplat men som valt att inte delta har åtta uppgett att de inte har tid, två har uppgett att de inte har någon anställd på yrkesintroduktionsavtal, två har uppgett att ansvarig är sjukskriven och övriga har inte lämnat någon anledning. Utifrån detta förefaller det rimligt att 
  
 13Se Metod, s. 7. 
  
 185 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 några av de arbetsgivare som inte har återkopplat har för lite tid, eller inte har intresse av att delta i studien. Att det är en regeringskommitté som skickar ut enkäterna kan också påverka då arbetsgivare eventuellt kan känna sig granskade. Det kan även finnas en viss skepsis då det inte är en obunden part som genomför utvärderingen. Arbetsgivarna som blivit tillfrågade att delta har anställt på yrkesintroduktionsavtal från maj 2017 till oktober 2017 och har därför kommit olika långt i anställningsperioden. För vissa kan det vara första gången de anställer på yrkesintroduktionsavtal. Dessa faktorer kan rimligen också påverka benägenheten att delta. 
  
 Analys och reflektioner 
  
 Som tidigare nämnt är materialet litet med enbart 42 respondenter. Resonemang görs utifrån resultaten i denna studie kopplat till förstudien samt Statskontorets delrapporter. 
  
 Anställningsformen 
  
 Det kan konstateras att majoriteten av arbetsgivarna i materialet är positivt inställda till anställningsformen och kan tänka sig att nyttja den igen. De yrkesintroduktionsanställda blir i stor utsträckning erbjudna fortsatt anställning. Detta konstaterades även i  
 YA-sekretariatets 
  förstudie. Resultatet i denna studie stärker således indikationen att anställningsformen fyller ett syfte för arbetsgivare och att den leder till anställning för individerna. 
  
 Gällande Rekrytering tycks yrkesintroduktionsanställningar främst blir aktuella vid ökad arbetsbelastning eller vid plötslig personalavgång. Detta var även tendensen i förstudien. De arbetsgivare som anger svar som indikerar ett framtida behov är främst verksamma på arbetsplatser med färre än 50 anställda. I förstudien var fyra av fem arbetsgivare som angav svar som indikerade en långsiktig kompetensförsörjningsstrategi verksamma på arbetsplatser med maximalt nio anställda. Det kan antas att när anställningsformen används för att säkra den framtida kompetensförsörjningen görs det främst på mindre arbetsplatser. 
  
 Samtidigt kan det i detta material utläsas att kompetensbrist är en orsak till rekrytering oavsett avtal och arbetsplatsens storlek. I kommunikationen om yrkesintroduktionsavtal skulle potentialen att genom anställningsformen långsiktigt säkra arbetsplatsens kompetens- försörjning behöva lyftas. Detta skulle troligen gynna arbetsplatser oavsett storlek. 
  
 Resultatet visar också att det finns många olika rekryteringsbehov. Flexibiliteten i anställningsformen gör att den används både vid kortsiktiga behov och vid en mer strategisk planering för att säkra framtida kompetensbehov. Det tycks således vara en anställningsform som skulle gynna många arbetsgivare oavsett rekryteringsbehov. 
  
 Gällande Varför YA är den vanligaste anledningen möjligheten att lära upp någon under arbete. Denna anledning förekommer i flest branscher och på arbetsplatser av samtliga storlekar. I förstudien är inget svar tydligt dominerande men Lärande är det näst vanligaste 
  
 186 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 svaret och förekommer i flest branscher. Detta indikerar att syftet med anställningsformen, att lära upp nya medarbetare, också är en vanlig anledning till att anställningsformen används. 
  
 Den näst vanligaste anledningen till att använda just yrkesintroduktionsanställning i detta material är Ekonomiskt stöd. Detta var en anledning som inte förekom i stor utsträckning i förstudien. Dock är det en av tre vanliga anledningar till att välja yrkesintroduktions- anställning i Statskontorets delrapport. Det ekonomiska stödet tycks alltså vara viktigt för att arbetsgivare ska välja att anställa. Positiva aspekter som nämns med anställningsformen är att det har varit möjligt att anställa två personer istället för en, att det är lättare att behålla en person även när produktionen går ned om ekonomiskt stöd finns. Det ekonomiska stödet tycks således vara en säkerhet för arbetsgivarna som gör att de vågar anställa någon som inte är fullärd. Trots att Lärande, i detta material, är den vanligaste anledningen till att anställa skulle anställningarna kanske varit färre om det ekonomiska stödet inte fanns. 
  
 Relativt många respondenter har angett att yrkesintroduktionsanställningar var det enda kända anställningsalternativet. Sex av sju som har uppgett detta är verksamma inom elbranschen. 18 av 19 respondenter som har anställt på yrkesintroduktionsavtal tidigare är också verksamma inom elbranschen. I förstudien var den vanligaste anledningen till att anställa på yrkesintroduktionsavtal att det är en rutin inom branschen. Samtliga som angav detta var verksamma inom elbranschen. Detta tyder på att anställningsformen är väl etablerad inom denna bransch. Rimligen skulle fler anställningar komma till stånd i andra branscher om anställningsformen även där blev tydligt etablerad. Det tycks även vara så att när en arbetsgivare en gång anställt på anställningsformen så ser de värdet i att använda sig av den igen. Både i denna studie och i förstudien konstateras att i princip samtliga respondenter kan tänka sig att anställa på yrkesintroduktionsavtal igen. Mer stöd och information från parterna skulle underlätta för arbetsgivare att anställa på yrkesintroduktionsavtal. Detta skulle i sin tur kunna leda till att fler arbetsgivare kan upprätta anställningsformen som en rutin på arbetsplatsen för att lära upp nya medarbetare. 
  
 När arbetsgivare fått lämna fria kommentarer har ett flertal nämnt yrkesintroduktions- anställning som en viktig anställningsform för kompetensförsörjningen. Detta kunde även observeras i förstudien. Majoriteten av arbetsgivarna kan dessutom tänka sig att anställa på yrkesintroduktionsavtal igen. Det tycks alltså vara så att även om antalet yrkesintroduktionsanställningar är relativt lågt är anställningsformen viktig för de arbetsgivare som känner till den. 
  
 Lärande 
  
 Både i denna studie och i förstudien har en tydlig majoritet av arbetsgivarna ansett det vara enkelt att skriva en lärandeplan. Det konstateras också att flertalet av arbetsgivarna som uppger detta har fått hjälp eller information från sin arbetsgivar- och/eller arbetstagar- organisation. Slutsatsen kan dras att anställningen underlättas om arbetsgivare får någon form 
  
 187 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 av stöd i att ta fram en lärandeplan. Det är därför fördelaktigt om parterna, Arbetsförmedlingen eller andra relevanta aktörer finns tillgängliga för stöd. 
  
 Parterna centralt kan erbjuda stöd i form av färdiga mallar och information om hur arbetsgivaren gör för att skriva en lärandeplan. På lokal nivå kan parterna underlätta för arbetsgivaren genom att finnas tillgängliga för möte eller telefonkontakt. Arbetsförmedlingen kan vara ett stöd genom att berätta om vad som krävs i lärandeplanen och hur en arbetsgivare kan tänka när denna fylls i. Då detta inte ingår i Arbetsförmedlingens uppdrag bör parterna försöka axla det största ansvaret. 
  
 På  
 YA-delegationens 
  webbplats finns information om hur lärandeplanen kan utformas. Det kan därför underlätta för arbetsgivare om parterna och Arbetsförmedlingen fortsatt informerar om det stöd som  
 YA-delegationen 
  kan erbjuda. 
  
 På drygt hälften av arbetsplatserna finns minst två utsedda handledare för varje  
 YA-anställd. 
  I förstudien fanns fler än en handledare på cirka två tredjedelar av arbetsplatserna. Resultatet i denna studie kan stärka indikationen att handledare som delar på uppdraget är relativt vanligt vid yrkesintroduktionsanställningar. 
  
 I förstudien hade cirka 17 procent av handledarna genomgått en handledarutbildning. I denna studie konstateras att knappt 30 procent av handledarna har handledarutbildning. En majoritet av handledarna för de yrkesintroduktionsanställda har alltså inte handledarutbildning. Dock verkar det vara fler som har handledarutbildning än vad som indikerades i förstudien. Framförallt om hänsyn tas till Statskontorets rapport där det uppgavs att två tredjedelar av handledarna hade genomgått en handledarutbildning. 
  
 Vad gäller Utmaningar i handledarrollen är det enbart operationaliseringarna Tid och Inga som är överensstämmande med svar i förstudien. Resultatet i denna studie är därmed svår att jämföra med förstudien. Det som kan konstateras är att handledare ser många olika utmaningar i handledarrollen. Den utmaning som är vanligast förekommande hos gruppen handledare i denna studie är Tid, vilket överensstämmer med förstudien. 
  
 Handledare som delar på uppdraget tycks ha svårare för den sociala aspekten av handledarrollen. Detta beror antagligen på att vid ett delat handledaruppdrag spenderas inte lika mycket tid med den yrkesintroduktionsanställde som när en handledare har eget ansvar för den yrkesintroduktionsanställdes utveckling och lärande. 
  
 Utmaningar kopplade till att pedagogiskt förklara arbetsuppgifter samt planera lärandet utifrån individens förkunskaper är relativt vanliga. Dessa delar kan anses vara centrala för ett strukturerat och djupgående lärande. Handledare med handledarutbildning som delar på uppdraget tycks dock inte se detta som utmaningar, vilket kan indikera att lärandet på 
  
 188 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 arbetsplatser med dessa handledare eventuellt är mer utvecklande för en yrkesintroduktions- anställd. 
  
 Fyra av fem som har angett Intressera som en utmaning är handledare som inte har handledarutbildning. Att motivera och inspirera en nyanställd kan anses centralt för att den yrkesintroduktionsanställde ska trivas på arbetsplatsen och vilja stanna kvar även efter YA- perioden. Det kan finnas en risk att de arbetsplatser som inte har handledarutbildade handledare kan ha svårare att behålla sina yrkesintroduktionsanställda. 
  
 Det bör dock konstateras att handledare som ser en utmaning fortfarande kan hitta ett sätt att hantera utmaningen så att det inte påverkar lärandet för den yrkesintroduktionsanställde. I Statskontorets delrapport konstateras dessutom att de yrkesintroduktionsanställda i stor utsträckning är nöjda med lärandet. 
  
 Sett till gruppen överlag är, som tidigare nämnt, tidsbrist den vanligast förekommande utmaningen för handledaren. När arbetsgivaren fått uppge negativa aspekter av yrkesintroduktionsanställning har vissa dessutom angett att det är ett problem att det inte finns tid eller ekonomi till att utbilda handledare. Dock menar ett flertal arbetsgivare och en majoritet av handledarna att de har gedigen erfarenhet av att handleda nyanställda och att en handledarutbildning därför inte betraktas som nödvändig. I Statskontorets delrapport konstateras också att handledarna har stor erfarenhet av att handleda nyanställda, oberoende av om de har genomgått en handledarutbildning. 
  
 Information 
  
 Vad gäller Kännedom om YA kan konstateras att nästan hälften av respondenterna har fått information om anställningsformen genom sin arbetsgivarorganisation. Arbetsplatser av samtliga storlekar har fått information denna väg. Dock är det bara inom fyra av sju avtalsområden som arbetsgivarna har fått information från sin arbetsgivarorganisation. Bland verksamma inom elbranschen har hälften fått information från arbetsgivarorganisationen. I övriga branscher är informationskällorna mer spridda. Då yrkesintroduktionsavtal är ett avtal framtaget av parterna för arbetsgivarnas kompetensförsörjning kan det anses att arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna skulle ha ett större intresse av att vara den främsta informationskälla oavsett avtalsområde. Troligtvis skulle ytterligare informationsinsatser behövas från parternas sida för att fler arbetsgivare ska kunna få kännedom om och därmed kunna nyttja anställningsformen. 
  
 Arbetsförmedlingen är också en viktig informationskälla. Detta konstateras både i denna studie, i förstudien samt i Statskontorets delrapport. Det är därför av stor vikt att arbetsförmedlare känner till anställningsformen. Dock har de arbetsgivare som fått information från någon av parterna inte behövt ytterligare information från 
  
 189 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 Arbetsförmedlingen. Detta visar vikten av att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna bedriver ett informationsarbete gentemot arbetsgivare. 
  
 Sammanfattade reflektioner 
  
 Arbetsgivare är övervägande positiva och kan tänka sig att använda anställningsformen igen. De  
 yrkesintroduktions-anställda 
  blir i stor utsträckning erbjudna fortsatt anställning. 
  
 Arbetsgivarna tycks främst behöva rekrytera på grund av ökad arbetsbelastning. Arbetsgivare som använder yrkesintroduktionsanställning för att säkra den långsiktiga kompetens- försörjningen är främst verksamma på mindre arbetsplatser. Att anställningsformen innehåller en lärandedel tycks vara den vanligaste orsaken att anställa på just yrkesintroduktionsavtal. 
  
 Det är relativt vanligt att den yrkesintroduktionsanställda har fler handledare under YA- perioden. Långt ifrån alla handledare har genomgått en handledarutbildning. Dock har handledarna ofta erfarenhet av att handleda på arbetsplatsen. 
  
 Parternas informationsarbete gentemot arbetsgivarna är centralt för att dessa ska känna till anställningsformen. Arbetsförmedlingen är också en viktig informationskälla för arbetsgivarna. Det är av stor vikt att arbetsförmedlare känner till anställningsformen. 
  
 På  
 YA-delegationens 
  webb finns information för arbetsgivare som vill anställa, en handledarutbildning för arbetsplatslärande samt information om yrkesintroduktions- anställning för arbetsförmedlare. Stödmaterialet skulle kunna underlätta för fler arbetsgivare, handledare och arbetsförmedlare om webbplatsen blev mer välkänd. 
  
 190 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 Bilaga 1 – Utvärderingsfrågor 
  
 1.Vilket avtal/hängavtal har du anställt på? 
  
 2.Hur många anställda finns på din arbetsplats? 
  
 3.Hur många  
 YA-anställda 
  har du? 
  
 4.Hur såg ert rekryteringsbehov ut? Varför behövde du anställa? 
  
 5.Hur fick du kännedom om YA? 
  
 6.Fanns andra anställningsalternativ? I sådana fall varför valdes YA? 
  
 7.Har du anställt på YA förut? 
  
 8.Hur hittade du person/er att anställa? 
  
 9.Har du fått hjälp från facklig organisation och/eller arbetsgivarorganisation? Hur har det stödet sett ut? 
  
 10.Hur har kontakten med Arbetsförmedlingen varit? Vad har varit positivt/negativt? 
  
 11.Hur var det att sätta upp lärandeplanen? Vad var enkelt/svårt? 
  
 12.Hur utsågs handledare? (en eller flera?) 
  
 13.Har handledaren/na handledarutbildning? 
  
 14.Hur ser lärandet ut? (på arbetsplatsen eller extern utbildning) 
  
 15.Vilka utmaningar finns i handledarrollen? 
  
 16.Vilka positiva erfarenheter finns av handledarskapet? 
  
 17.Hur ser fortsättningen efter  
 YA-anställningen 
  ut? 
  
 18.Vilka fördelar ser du med att anställa på YA? 
  
 19.Vilka nackdelar ser du med att anställa på YA? 
  
 20.Kan du tänka dig att anställa på YA igen? 
  
 21.Kände du till  
 YA-delegationen 
  innan vi kontaktade dig? I sådana fall, hur fick du kännedom om oss? 
  
 22.Är det något annat du vill tillägga? 
  
 191 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 2 – Variabelbeskrivning 
  
 Arbetsgivarna Fry svara på vilket avtal de anställt på. I studien förekommer avtalen: 
  
 •EIO - SEF 
  
 •VVS - Byggnads 
  
 •Teknikföretagen - IF Metall 
  
 •IKEM - IF Metall 
  
 •IF Metall (hängavtal) 
  
 •Grafiska förbundet - GS facket 
  
 •TMF - GS facket 
  
 •SKL - Kommunal (BUI) 
  
 Arbetsgivarna Fry svara på hur många anställda som finns på arbetsplatsen. Denna variabel kommer att kallas Arbetsplatsstorlek och har indelats i grupper i enlighet med Arbetsförmedlingens klassificering. Mindre små arbetsplatser har  
 0–9 
  anställda, Större små arbetsplatser har  
 10–49 
  anställda, Mellanstora arbetsplatser har  
 50–249 
  anställda och Stora arbetsplatser har minst 250 anställda. 
  
 Anställningsformen 
  
 Arbetsgivarna Fry svara på varför de behövda anställa nya medarbetare. Detta för att YA- delegationen ska få en förståelse för när och varför arbetsgivare behöver rekrytera. Denna variabel kommer att kallas Rekrytering. Den indelas i sex värden baserat på textanalys av respondenternas svar. Värdet Produktion indikerar tillfällig arbetsökning eller tillfälligt många beställningar och uppdrag. Värdet Arbetskraftsbrist indikerar att personalstyrkan behöver utvidgas på grund av uppsägningar eller pensionsavgångar. Värdet Kompetensbrist indikerar att personal med en specifik kompetens behövs. Värdet Framtida behov indikerar att arbetsgivaren ser ett framtida behov av nya medarbetare. Värdet Utifrån indikerar att initiativet till anställning har tagits av utomstående aktörer, så som politiker och beställare. Värdet Få in yngre indikerar ett intresse att få in unga i verksamheten. Värdena är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 Arbetsgivarna Fry svara på varför de valt just yrkesintroduktionsanställning. Detta för att  
 YA-delegationen 
  ska få en uppfattning om hur andra arbetsgivare ska kunna uppmuntras att använda anställningsformen. Variabeln kommer att kallas Varför YA och är indelad i 5 värden. Värdet Lärande indikerar att anledningen är det lärande som ingår i anställningen. Värdet Ekonomiskt stöd indikerar att anledningen är det ekonomiska stödet som arbetsgivaren får. Värdet Inga andra alternativ indikerar att arbetsgivaren inte övervägde andra alternativ eller kände till några andra alternativ som kunde vara aktuella. Värdet Ej eget val indikerar att arbetsgivaren inte har fattat ett aktivt beslut om att använda anställningsformen utan att initiativet har tagit från utomstående aktörer. Värdet Få in yngre indikerar att indikerar att anledningen är att få in unga i branschen. Värdena är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 192 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 7 
  
 Lärande 
  
 För att utläsa skillnader i förutsättningar för att anställa mellan arbetsgivare som tyckte det var enkelt respektive svårt att skriva en lärandeplan skapades tre dikotoma variabler som redovisas i en korstabell. 
  
 Den första variabeln heter Hjälp/Info parter. Arbetsgivarna fick svara på om de fått hjälp av arbetsgivar- eller arbetstagarorganisationen. Svaren har operationaliserats till Ja respektive Nej. 
  
 Den andra variabeln heter Pos kontakt AF. Arbetsgivarna Fry svara på hur kontakten med Arbetsförmedlingen varit. Svaren har delats in i negativ respektive positiv kontakt. De har sedan kodats till Ja, vilket indikerar en positiv kontakt med Arbetsförmedlingen, samt Nej, vilket indikerar en negativ kontakt med Arbetsförmedlingen. 
  
 Den tredje variabeln heter YA förut. Arbetsgivarna Fry svara på om de anställt på yrkesintroduktionsanställning tidigare. Svaren har operationaliserats till Ja respektive Nej. 
  
 Arbetsgivarna Fry nämna utmaningar i handledarrollen. Detta för att  
 YA-delegationen 
  ska få insikt i om handledare behöver mer stöd vid arbetsplatslärande. Variabeln heter Utmaningar handledarrollen. Svaren har operationaliserats till sju värden. Värdet Tid indikerar att utmaningarna är kopplade till att tiden inte räcker till. Värdet Pedagogik indikerar att utmaningarna är kopplade till att lära ut, förklara och instruera. Värdet Uppföljning indikerar att utmaningarna är kopplade till uppföljning av lärandet så som kvalitetsgranskning och uppföljningssamtal. Värdet Planering indikerar att utmaningarna är kopplade till upplägg av lärandet och anpassa lärandet till övrig verksamhet. Värdet Intressera indikerar att utmaningarna är kopplade till att motivera, engagera och väcka intresse hos den anställde. Värdet Socialt indikerar att utmaningarna är kopplade till att knyta an till personen som lärs upp. Värdet Inga indikerar att handledarna inte ser några utmaningar i uppdraget. Värdena är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 Information 
  
 Arbetsgivarna Fry svara på hur de fick kännedom om yrkesintroduktionsanställning. Detta för att  
 YA-delegationen 
  ska kunna utveckla sitt arbete med informationsspridning via de kanaler som når arbetsgivarna. Variabeln kommer att kallas Kännedom om YA och är indelad i sju värden. Värdet Arbetgivarorg. indikerar att arbetsgivarna har fått information om  
 yrkesintroduktions-anställning 
  från arbetsgivarorganisationen. Värdet Arbetsförmedlingen indikerar att arbetsgivarna har fått information om yrkesintroduktionsanställning från Arbetsförmedlingen. Värdet Arbetstagarorg. indikerar att arbetsgivarna har fått information om yrkesintroduktionsanställning från arbetstagarorganisationen. Värdet Arbetsplatsen indikerar att arbetsgivaren har fått information om yrkesintroduktionsanställning från chefer/kollegor. Värdet Utifrån indikerar att arbetsgivarna har fått information om 
  
 193 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2018:81 
  
 yrkesintroduktionsanställning från yttre aktörer så som politiker och tjänstemän. Värdet Gymnasieskola indikerar att arbetsgivaren har fått information om yrkesintroduktions- anställning från en gymnasieskola. Värdet Media indikerar att arbetsgivaren har fått information via mediala kanaler. personen som skulle anställas. Värdena är inte ömsesidigt uteslutande. 
  
 194 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 8 
  
 Att lära sig jobbet på jobbet 
  
 En intervjustudie med yrkesintroduktionsanställda 
  
 Ware på uppdrag av  
 YA-delegationen 
  
 2018-06-20 
  
 195 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2018:81 
  
 Sammanfattning 
  
 På uppdrag av delegationen för arbetsplatslärande vid yrkesintroduktionsanställningar, hädanefter kallad  
 YA-delegationen, 
  har  
 YA-sekretariatet 
  initierat en studie baserad på intervjuer med yrkesintroduktionsanställda, hädanefter kallade  
 YA-anställda. 
  Studien är genomförd av Ware på uppdrag av  
 YA-delegationen. 
  Syftet med studien är att lära mer om hur lärandet går till på arbetsplatsen utifrån den anställdes perspektiv. 
  
 15  
 YA-anställda 
  på 10 arbetsplatser har intervjuats om hur de har lärt sig sina arbetsuppgifter. Det är vanligt att den  
 YA-anställde 
  inledningsvis går bredvid en erfaren kollega för att observera och lära sig hur kollegan utför arbetet. Därefter har den  
 YA-anställde, 
  under handledning från kollegan, fått börja utföra arbetsuppgifter. Allteftersom den  
 YA-anställde 
  lärt sig har hen fått börja arbeta mer självständigt. På flera av de arbetsplatser som besöktes utförde den  
 YA-anställde 
  uppgifter på egen hand och var ute på egna kunduppdrag. 
  
 Flera intervjuade uttrycker att progressionen i lärandet, att gå från att utföra enklare uppgifter till svårare, ökar motivationen för både arbetet i sig och för det fortsatta lärandet. De  
 YA-anställda 
  vill gärna få utmaningar och känna att de klarar av arbetet och att de lär sig mer och mer. 
  
 En viktig roll i lärandet har den handledande kollegan. Flera av de intervjuade lyfter fram att en handledare behöver vara lugn, ha tålamod och låta det få ta tid när den  
 YA-anställde 
  lär sig och utför sina arbetsuppgifter. Den  
 YA-anställde 
  behöver få tid att pröva sig fram, ställa frågor, göra fel och testa igen. De intervjuade tycker det är viktigt för lärandet att handledaren lägger tid på att ge konstruktiv feedback, både positiv och negativ. 
  
 De arbetsplatser som besöktes har samtliga blivit beviljade ekonomiskt stöd från Arbetsförmedlingen. Det innebär att det finns en utbildningsplan och en utsedd handledare1 för varje  
 YA-anställd. 
  Endast en av de intervjuade kände till vem hens formellt utsedda handledare var. Ingen av de intervjuade kände till sin utbildningsplan. Det går inte att dra några slutsatser utifrån intervjuerna om hur detta har påverkat lärandet. Samtliga intervjuade upplever sig ha fått den handledning de behövt för att lära sig arbetet. Det går inte heller att utesluta att lärandet utgår ifrån planeringen i utbildningsplanen fast de  
 YA-anställda 
  inte känner till detta. 
  
 Inledning 
  
 Bakgrund 
  
 YA-delegationen 
  ska enligt regeringens direktiv2 samla och sprida information om hur ett väl struk- turerat och relevant lärande kan utformas samt följa och analysera hur förutsättningarna för lärande inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna utvecklas.  
 YA-delegationen 
  har även fått ett muntligt förtydligande av uppdraget om att sprida information om och främja anställningsformen. 
  
 YA-sekretariatet 
  har i en förstudie3 publicerad oktober 2017 och i en studie publicerad februari 20184 frågat arbetsgivare som anställt på yrkesintroduktionsavtal hur anställningsformen, arbetsplatslärandet samt informationen om yrkesintroduktionsanställningar fungerar. Förstudien visade att arbetsgivare är övervägande positiva och kan tänka sig att använda anställningsformen igen. Enligt arbetsgivarna får de yrkesintroduktionsanställda i stor utsträckning erbjudande om fortsatt anställning. Studien visade att arbetsgivarna främst tycks behöva rekrytera på grund av ökad arbetsbelastning. Orsaken till att de valt att anställa på just yrkesintroduktionsavtal är 
  
 1Förordning (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar 
  
 2Direktiv U2014:51 
  
 3Delegationen för yrkesintroduktionsanställda 2017 
  
 4Delegationen för yrkesintroduktionsanställda 2018 
  
 196 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 8 
  
 anställningsformens lärandedel. Studien visade också att det är relativt vanligt att de yrkesintroduktionsanställda har flera handledare under  
 YA-perioden. 
  Långt ifrån alla handledare har genomgått en handledarutbildning. Dock har handledarna ofta erfarenhet av att handleda på arbetsplatsen. 
  
 För att komplettera arbetsgivarnas perspektiv i de tidigare studierna, gav  
 YA-delegationen 
  YA- sekretariatet i uppdrag att genomföra en studie baserad på intervjuer med  
 YA-anställda. 
  Upplägget med  
 YA-anställningar 
  är en kombination av anställning och lärande. Det vanligaste är att den YA- anställde lärs upp på arbetsplatsen av en handledare. Genom att intervjua  
 YA-anställda 
  ville YA- delegationen ta reda på hur lärandet går till, det vill säga hur de lär sig det som behövs för yrket. 
  
 Studiens genomförande 
  
 Syftet med studien är att lära mer om hur lärandet går till på arbetsplatsen utifrån den anställdes perspektiv. Frågor som legat till grund för studien har varit: Hur går det till när de lär sig? Hur ser bra förutsättningar för lärande ut? Hur är lärandet strukturerat? Hur följs lärandet upp? 
  
 Totalt har 15  
 YA-anställda, 
  fördelade på 10 arbetsplatser, intervjuats. De är verksamma inom byggindustrin, gjuteri, kommunalt arbete, textilindustrin, VVS samt som elektriker och låssmed. 
  
 YA-delegationen 
  har inga kontaktuppgifter till  
 YA-anställda. 
  För att få ut en intresseanmälan om att ställa upp på intervju mejlade  
 YA-sekretariatet 
  till de arbetsgivare som sekretariatet hade kontaktuppgifter till och fick på det sättet svar från fyra arbetsgivare med totalt fem  
 YA-anställda. 
  Av dem bokades tre anställda in för intervju och övriga två avböjde intervju på grund av tidsbrist. Därpå gick  
 YA-sekretariatet 
  ut med en andra förfrågan till sitt nätverk och fick svar från ett tiotal företag, varpå ytterligare 12  
 YA-anställda 
  valdes ut för intervju. En av dessa ville bli intervjuad genom mejlväxling. Urvalet i det här skedet grundade sig på att få en variation mellan olika branscher. 
  
 Av de 15 intervjuade är 12 män och 3 kvinnor, vilket ger en könsfördelning på 80 % män och 20 % kvinnor. Enligt Arbetsförmedlingens statistik var fördelningen mellan män och kvinnor anställda på yrkesintroduktionsavtal år 2017 totalt sett 80 % respektive 20 %.5 Könsfördelningen i urvalet är därmed representativt med fördelningen av män och kvinnor anställda på yrkesintroduktionsavtal. 
  
 Intervjuerna har varit semistrukturerade. Inför intervjuerna förbereddes en intervjuguide med öppna frågor som inte skickades ut på förhand. Intervjupersonernas berättelser och svar fick styra intervjuernas struktur. Intervjuerna är genomförda av Ware och av  
 YA-sekretariatet. 
  
 Intervjuerna genomfördes på de  
 YA-anställdas 
  arbetsplatser. En anledning var att underlätta för de som ställde upp att bli intervjuade. En annan orsak var att telefonintervjuer inte bedömdes som lämpliga för ändamålet. Förhoppningen var att de  
 YA-anställda 
  skulle känna sig mer bekväma med att bli intervjuade om intervjuerna genomfördes i deras miljö. Ytterligare en orsak var att skapa en kontext till svaren. Kontexten ger en känsla av sammanhang vilket kan underlätta intervjun genom att till exempel ställa lämpliga följdfrågor. 
  
 För att de intervjuade skulle kunna prata fritt genomfördes intervjuerna i de allra flesta fall avskilt från kollegor och chef. Intervjupersonerna fick klara besked om att ingen skulle kunna identifiera dem i den slutliga rapporten. 
  
 Intervjuerna bandades och sammanfattningar utifrån intervjuerna skrevs ner. Sammanfattningarna har analyserats och analyserna ligger till grund för denna rapport. Ware har gjort analyserna och skrivit rapporten. 
  
 5 
 YA-delegationens 
  årsrapport 2018 
  
 197 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2018:81 
  
 Resultat 
  
 Det saknas ett nationellt register över arbetsgivare som anställer på yrkesintroduktionsavtal och därför går det inte att göra ett systematiskt urval av intervjupersoner, något som kan ha påverkat resultatet. Det är möjligt att de som trivs och tycker att lärandet fungerar bra, är de som ställer upp på en intervju. 
  
 Det finns dock en variation i materialet. En övervägande del av de intervjuade är positiva till sin tid som  
 YA-anställda 
  och hoppas på en framtid inom branschen. Gemensamt för dem är att de antingen kände till företaget eller branschen och aktivt sökte efter en arbetsplats inom den. Flera har fått eller kommer få tillsvidareanställning på samma arbetsplats. De intervjuade som är mindre positiva till sin tid som  
 YA-anställd 
  kände inte till arbetsplatsen eller vilken typ av arbetsuppgifter de skulle få utföra. För dem är en framtid inom branschen inte lika självklar. 
  
 I berättelserna om hur lärandet på arbetsplatserna har gått till är det endast små variationer mellan intervjuerna. Hur de intervjuade har fått lära sig jobbet på jobbet ser ungefär lika ut. 
  
 Det resultat som redovisas här grundar sig enbart på empiri från intervjuerna. 
  
 De intervjuade och företagen 
  
 Tre av arbetsplatserna i materialet hade  
 0–9 
  anställda, sex arbetsplatser hade  
 10–49 
  anställda och slutligen en arbetsplats hade över 250 anställda. 
  
 Av de intervjuade är fem verksamma inom kommunalt arbete, tre inom VVS respektive och tre som elektriker. Övriga fem intervjuade är verksamma inom byggindustrin, gjuteri, textilindustrin och låssmed. 
  
 Sju av de intervjuade hade gjort sin praktik och i något fall även sommarjobbat på arbetsplatsen, vilket sedan ledde till  
 YA-anställning. 
  Fem av de intervjuade fick  
 YA-anställningen 
  genom direkt rekommendation av Arbetsförmedlingen. Av dessa var fyra på samma arbetsplats. Tre av de intervjuade fick kontakt med arbetsplatsen genom privata kontakter eller skolan. 
  
 Går från att bli visad till att göra själv 
  
 Intervjupersonerna blev tillfrågade om hur de har lärt sig arbetet och de fick beskriva processen. 
  
 På samtliga arbetsplatser har lärprocessen för de  
 YA-anställda 
  i stora drag följt följande upplägg: Den  
 YA-anställde 
  har fått gå bredvid en erfaren kollega och titta på när hen har utfört arbetsuppgifter. Det momentet har vanligtvis varit kort, ungefär en arbetsdag. Därefter har den  
 YA-anställde 
  under handledning fått börja utföra liknande arbetsuppgifter själv. I takt med att hen lärt sig arbetsuppgifterna har hen fått lära sig fler uppgifter och så småningom fått börja arbeta lite mer på egen hand. I flera intervjuer berättar de  
 YA-anställda 
  hur de har gått från att inledningsvis ha tittat på till att nu arbeta mer eller mindre självständigt. 
  
 Det tycks vara av betydelse både för lärandet och för motivationen för arbetet att den  
 YA-anställde 
  får allt mer utmanande uppgifter och får arbeta på egen hand. Flera av de intervjuade uttrycker behovet att bli utmanade för att känna motivation för lärandet och för arbetsuppgifterna. 
  
 Det finns skillnader mellan hur de intervjuade upplever att de lär sig bäst. Intresset för teori är olika stort. Några tycker att de lär sig bäst om de får testa själva direkt. De tycker att teori är bra, och de har den med sig i bakgrunden som stöd, men det är inget som de behöver mera av. Andra tycker att teori är intressant och de vill gärna få båda delar i sin handledning. De vill både få handledning i det praktiska, men också den teoretiska bakgrunden till varför de gör som de gör. 
  
 198 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 8 
  
 De som har intervjuats tycker att det sätt som de har blivit lärda på har varit bra – att först bli visad och sedan få pröva själv. De intervjuade har fått frågan hur de själva skulle göra om de fick lära upp någon. Antingen har de svarat att de skulle göra på samma sätt som de själva blivit lärda, eller så har deras svar liknat det sätt som de beskriver att de har blivit lärda på. 
  
 På en av de 10 arbetsplatser som besöktes inleddes yrkesintroduktionsanställningen med en två veckors introduktionskurs för de  
 YA-anställda. 
  Fler personer anställdes samtidigt och gick introduktionskursen tillsammans. Till arbetsuppgifterna hör att inventera offentliga miljöer utifrån vissa givna kriterier. De som intervjuades här berättar att de under introduktionsveckorna fick lära sig hur de skulle bedöma de offentliga miljöerna utifrån dessa kriterier och hur de skulle registrera dem i ett program på en surfplatta. Efter introduktionskursen fick de  
 YA-anställda 
  testa på arbetet i praktiken tillsammans med en erfaren kollega. De flesta av de intervjuade tyckte att introduktionskursen var bra och lärorik, men det var när de fick gå bredvid kollegan och testa på uppgifterna själva under handledning som de faktiskt lärde sig arbetet. En av de intervjuade tyckte att introduktionskursen kunde ha kortats ner. Hen kände sig redo att börja jobba på riktigt innan kursen var slut. 
  
 Några av de övriga intervjuade har gått externa kurser inom ramen för sin yrkesintroduktionsanställning. En av de intervjuade går kurser för att ta yrkescertifiering. Flera av de intervjuade har haft möjlighet till externa kurser, men behovet har saknats då de redan har gått kursen inom ramen för sin gymnasieutbildning. 
  
 Lärandet styrs av inkomna jobb 
  
 På frågan om det finns någon planering för vad den  
 YA-anställde 
  ska lära sig visar det sig att ingen av de intervjuade känner till om de har en utbildningsplan. 
  
 Det som styrt innehållet i lärandet, utifrån de  
 YA-anställdas 
  perspektiv, är vilka arbeten och beställningar som kommit in. Tempo och innehåll på handledningen anpassas utifrån vad den YA- anställde kan och hur fort hen lär sig. Även om de  
 YA-anställda 
  inte känner till någon utbildningsplan, är det i intervjuerna tydligt att lärandet anpassas utifrån den  
 YA-anställdes 
  kunskaper och förmåga att ta till sig instruktioner och lära sig. De intervjuade berättar om hur handledande kollegor stegvis lotsar dem från enklare arbetsuppgifter till med komplexa uppgifter i takt med att de lär sig. Det går alltså inte utifrån intervjuerna att utesluta att de  
 YA-anställdas 
  lärande grundar sig i en utbildningsplan, även om de inte känner till den. 
  
 Inom elbranschen kan yrkesintroduktionsavtalet användas för att anställa en lärling. Det finns branschspecifika krav på vilka moment en lärling behöver för att slutföra sin lärlingsutbildning. För de intervjuade inom denna bransch utgör dessa krav en form av struktur för lärandet. De vet därmed vad de behöver för att göra klart sin lärlingsutbildning. 
  
 Tid och tålamod behövs i handledningen 
  
 På frågan om hur den  
 YA-anställdes 
  kontakt med handledaren har sett ut, framkommer det att endast en av de intervjuade känner till vilken av kollegorna som är det formellt utsedde handledaren. På en av de besökta arbetsplatserna där den  
 YA-anställdes 
  enda kollega även är hens chef är det uppenbart vem som har den handledande rollen. På övriga arbetsplatser vet inte den YA- anställda vem som är hens formellt utsedda handledare. Samtidigt har alla i början av sin anställning fått gå bredvid en mer erfaren kollega och alla vet vem de kan vända sig till med frågor. 
  
 På arbetsplatser med flera anställda är det vanligt att den  
 YA-anställde 
  får arbeta tillsammans med olika kollegor som i tur och ordning har den handledande rollen. Flera av de intervjuade lyfter fram 
  
 199 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2018:81 
  
 det som något positivt. Uppfattningen hos de intervjuade är att kollegorna har olika kompetenser och genom att arbeta tillsammans med flera olika lär de sig mer. Fler handledande kollegor ger den  
 YA-anställde 
  fler perspektiv på arbetsuppgifterna. Även den  
 YA-anställde 
  i materialet som vet vem som formellt är hens handledare, vänder sig ibland till andra kollegor med frågor om arbetet. Det får hen anpassa lite efter situationen och det som ska utföras. I  
 YA-sekretariatets 
  studie bland arbetsgivare framkommer även där att det är vanligt att  
 YA-anställda 
  har fler handledare.6 
  
 På frågan vad som är viktiga egenskaper hos en handledare eller handledande kollega, lyfter flera av de intervjuade fram tålamod. En handledare behöver ha tålamod och låta det ta tid när den YA- anställde utför sitt arbete. Det behöver finnas tid för att den  
 YA-anställde 
  att pröva sig fram, ställa frågor, göra fel och testa igen. Det är viktigt att handledaren är lugn och inte stressar den som ska lära sig. Det är viktigt att handledaren lägger tid på att ge konstruktiv feedback, både positiv och negativ. Feedback upplevs viktigt för självförtroendet. 
  
 Utifrån materialet går det inte att bedöma hur och om lärandet påverkats av att de  
 YA-anställda 
  inte känner till vem som är deras formella handledare. Samtliga intervjuade upplever att de har fått den hjälp och det stöd de behövt för att lära sig. Alla tycker också att de har fått löpande feedback och känner att de utvecklas i sin roll. 
  
 Trivsel och trygghet gynnar lärandet 
  
 De intervjuade fick frågan om hur de trivs på arbetsplatsen. Ibland har de själva kommit in på olika aspekter av trivsel kopplat till lärande. 
  
 Samtliga intervjuade säger att de trivs på arbetsplatsen. De upplever sig bli väl bemötta av kollegor både socialt och när kollegorna handleder dem i arbetet. 
  
 På frågan om vilka egenskaper som uppskattas hos en handledare framkommer även egenskaper som kan kopplas till social kompetens. En av de intervjuade berättar att hen uppskattar om den handledande kollega kan vara social och skämta lite under tiden. En annan av de intervjuade säger att arbetet flyter på bättre om hen har bra kontakt med kollegan som hen arbetar med. 
  
 Flera intervjuade berättar att kollegorna uppmanar dem att ställa frågor. En intervjuad lyfter fram att när hen känner sig trygg på arbetsplatsen och med kollegorna vågar hen ställa fler frågor. 
  
 Osäkerhet och lågt självförtroende tar en av de intervjuade upp som negativt för lärandet. För att inte hamna där, upplever den intervjuade, är det viktigt med återkoppling. Det behövs både negativ och positiv feedback. Om feedbacken är enbart negativ sjunker självförtroendet och det är svårt att lära sig. 
  
 Jobbet blir på riktigt 
  
 Intervjupersonerna fick jämföra lärandet i skolan med lärandet på arbetsplatsen. 
  
 De intervjuade upplever att det är när de kommit ut på en arbetsplats som de verkligen fått lära sig de praktiska inslagen inom yrket. De praktiska övningsmomenten i skolan når inte upp till samma nivå som arbetsuppgifterna på en arbetsplats. De  
 YA-anställda 
  som inledde sin anställning med en introduktionskurs upplever samma sak. Det är när de får använda kunskaperna från kursen i verkligheten som de verkligen lär sig dem. 
  
 6Delegationen för yrkesintroduktionsanställda 2018 
  
 200 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 8 
  
 Intresset för skolans teoriundervisning skiljer sig åt mellan de intervjuade. De med lägre teoriintresse är inte intresserade av att ha teorigenomgångar i anslutning till arbetsuppgifterna. Medan andra gärna vill varva teori med praktiskt utförande även under  
 YA-anställningen. 
  
 I flera av intervjuerna framkommer andra moment som inte har med det faktiska yrket att göra, så som kundrelationer, rutiner på en arbetsplats och det sociala med kollegor. Det är något de fått lära sig på plats. 
  
 Sammanfattande iakttagelser 
  
 Intrycket från intervjuerna är att merparten av de  
 YA-anställda 
  trivs bra på sina arbetsplatser och upplever att de lärt sig mycket och utvecklats i sina yrkesroller. Flera tycker att de inom ramen av sin  
 YA-anställning 
  lärt sig jobbet på riktigt. Även om många uppskattar sin gymnasieutbildning, lyfter flera fram att de fått en annan förståelse för yrket genom arbetsplatsen. Genom anställningen har de också lärt sig annat som är svårt att lära sig i skolan, som till exempel kundrelationer, rutiner på en arbetsplats och det sociala med kollegor. 
  
 Hur har de lärt sig? Det som kommer fram i intervjuerna är att varje inlärningsprocess i något skede innehåller momenten att bli visad, få testa själv under handledning och slutligen utföra arbetsuppgifter mer eller mindre självständigt. 
  
 Ingen av de intervjuade känner till om det finns någon utbildningsplan för deras lärande. Enligt de intervjuades uppfattning är det inkomna uppdrag och beställningar som styr vilka moment och arbetsuppgifter de får lära sig. Intervjuerna vittnar om att handledande kollega anpassar den faktiska handledningen utifrån den  
 YA-anställde. 
  En tolkning är att vad den  
 YA-anställde 
  lär sig styrs av inkomna jobb och beställningar. Hur det går till när hen lär sig, alltså vad som sägs och görs i handledningen anpassas mer direkt utifrån den  
 YA-anställde. 
  Utifrån intervjuerna går det inte att säga om utbildningsplanen som ligger till grund för deras anställning följs eller inte. 
  
 Endast en av de intervjuade vet vem som formellt är utsedd till hens handledare. Samtidigt är alla tillfreds med den handledning och det stöd som de fått från kollegor. De intervjuade berättar om handledande kollegor med tålamod för deras lärandeprocess och kunskap att förklara så att de förstår. De  
 YA-anställda 
  vet i samtliga fall vem eller vilka de kan vända sig till med frågor. Inte heller här går det att utifrån materialet bedöma hur ett mer strukturerat handledarskap hade påverkat lärandet. Att det ofta funnits flera handledande kollegor och/eller flera att vända sig till med frågor är något som flera av de intervjuade uppskattar. De intervjuade upplever att de får fler perspektiv och ingångsvinklar till hur en arbetsuppgift kan lösas om de får handledning från fler kollegor. 
  
 Huruvida lärandet skulle kunna förbättras med en tydlig struktur som är tydlig även för den YA- anställde går inte att besvara utifrån denna begränsade studie. För det behövs ett bredare empiriskt underlag och djupare analyser och är något som lämnas över till framtida studier. 
  
 201 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 9 
  
 Seltek – ett elföretag med fokus på gemenskap 
  
 På elföretaget Seltek ligger satsar man på personlig utveckling parallellt med utveckling i yrkesrollen. 
  
 Den starka sammanhållningen i arbetslaget uppskattas av beställare och har varit en framgångsfaktor för företaget. 
  
 Seltek Skandinavisk Elteknik AB är ett elföretag i Kungsängen. Företaget har stor vana av att ta emot och lära upp personer på arbetsplatsen. Ägaren Sanders har drivit egna företag inom elbranschen sedan 1990 och säger att hans drivkraft alltid har varit intresse för människor och att se dem utvecklas. En torsdag i månaden äter personalen gemensam frukost och berättar om inkommande uppdrag och vilka utmaningar de har stött på. Ibland bjuder företaget in talare som tar upp ämnen som inte alltid diskuteras på arbetsplatsen. Det handlar ofta om mjuka värden, så som hur ironi kan uppfattas och missförstås. 
  
 –Det är viktigt att bygga en stark sammanhållning i gruppen, anser Barton. Det gör att folk känner sig trygga, vågar fråga om saker och ta del av varandras kunskap och olika erfarenheter. 
  
 De yrkesintroduktionsanställda har ofta fler handledare under anställningsperioden. Handledare och anställda matchas ihop både utifrån vilka arbetsuppgifter som ska utföras och utifrån sociala faktorer. Barton tycker att det är positivt att det finns ett ekonomiskt stöd vid en yrkesintroduktionsanställning. 
  
 –Vi hade tagit emot och lärt upp folk oavsett om det hade funnits ett ekonomiskt stöd eller inte, säger Barton. Men det är skönt att få stöd eftersom vi tar på oss det här ansvaret. 
  
 203 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2018:81 
  
 Barton berättar om ett flertal personer som har utvecklats genom att vara lärlingar på företaget. En person hade toppbetyg från gymnasiet men hade svårt med vissa sociala aspekter av arbetslivet, så som att sköta hygienen och att prata i telefon. En annan person var 31 år men hade aldrig haft ett fast jobb tidigare. Ytterligare en person var nyanländ och behövde komplettera sina språkliga och yrkesmässiga kunskaper för att bli anställningsbar. 
  
 –Genom att ge personer en grundlig introduktion, ha öppna samtal och backa upp varandra ger man människor en chans att utvecklas, menar Barton. 
  
 Företaget har en tydlig värdegrund som diskuteras ingående vid personalmöten. Barton läser upp ett utdrag: Jag vill att vi som företag tar ett samhällsansvar i första hand genom att skapa arbetstillfälle och möjlighet för den anställde att utvecklas inom yrket. Men jag vill även att vi aktivt försöker lyfta individen när det gäller den personliga utvecklingen. Det gör vi genom att skapa förutsättningar att växa med hjälp av utbildning och genom att ge förtroende. Alla anställda på företaget är inställda på att backa upp varandra. Med glädje och uppmuntrande engagemang ser vi oss själva som en självklar del i varandras utveckling 
  
 –Vi vill ge människor möjlighet att komma till oss och utvecklas både i sin yrkesroll och personligt, förklarar Barton. Vi har inte backat när det gäller att ta emot personer som av olika anledningar inte har haft samma förutsättningar som andra. 
  
 Den stora fokuseringen på teamkänsla gör att medarbetarna känner sig trygga i yrket och med att arbeta tillsammans. Personer som kommer till företaget trivs väldigt bra och stannar kvar. Sammanhållningen syns även utåt. Många beställare rekommenderar företaget till andra eftersom de tycker att teamet har så god arbetsstämning. 
  
 204 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 9 
  
 HSB Skåne Future – ett projekt för livslångt lärande 
  
 Teamet bakom ”HSB Skåne Future” 
  
 Projektet HSB Skåne Future syftar till att underlätta rekryteringen till fastighetsbranschen och bidra till samhällsbyggandet genom att skapa arbets- och bostadsmöjligheter för unga. 
  
 I maj anställde HSB Skåne 10 personer på yrkesintroduktionsavtal. Parallellt med att lära sig arbetet som fastighetsskötare får de tillgång till bostad i en av HSB Skånes fastigheter. Syftet med projektet är att underlätta rekryteringen till branschen samt bidra till samhällsbyggandet genom att skapa möjligheter för unga. 
  
 –Unga har svårt att få jobb och svårt att få bostad. Vi tog därför beslutet att hjälpa dem med båda delarna. Genom att de får möjlighet att lära sig ett arbete och även flytta hemifrån kan vi skapa en grund för självständighet och livslärande, säger Foster, VD för HSB Skåne. 
  
 Rekrytering 
  
 Rekryteringen skedde i tre steg; speed dating, anställningsintervju och avlönad tvåveckors praktik. 40 – 50 ungdomar deltog på ett informationsmöte som tog plats i Arbetsförmedlingens lokaler. De fick information om projektet och tillfälle att ställa frågor om projektet och boendet samt snabbt berätta om sig själva och varför de var intresserade av anställningen. Därefter skickade de och andra intresserade ungdomar in ansökningar. 
  
 40 personer blev tillfrågade att komma på en  
 20-minuters 
  anställningsintervju. Efter dessa intervjuer erbjöds 20 personer att delta i en avlönad praktik i två veckor under handledning. 
  
 205 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2018:81 
  
 Handledarna fick tillfälle att lära känna de sökande bättre och de sökande fick möjlighet att lära sig mer om yrket. Handledarna deltog sedan i anställningsprocessen där 10 personer slutligen fick erbjudande om anställning. 
  
 Lärande och Handledning 
  
 Lärandet består delvis av teoriundervisning, baserat på fastighetsbranschens valideringssystem, FAVAL. Ungdomarna arbetar även parallellt med handledare för att genom arbete lära sig yrket. 10 handledare är involverade i projektet. Varje ungdom får en egen handledare och arbetar på de fastigheter som handledarna har ansvar för. De byter handledare var tredje månad för att få möjlighet att arbeta i olika typer av fastigheter och med olika personer. 
  
 Fastighetsskötare är ett väldigt varierat arbete och arbetsuppgifterna omfattar bland annat trädgårdsskötsel och VVS. Det kanske viktigaste i yrkesrollen är den sociala kompetensen och bemötandet av människor. 
  
 –Att träffa människor var något som många ungdomar angav som den huvudsakliga anledningen till att de var intresserade av arbetet som fastighetsskötare, menar Mcmahon,  
 HR-chef 
  på HSB Skåne. 
  
 Bakgrund och framåtblick 
  
 Rekrytering till fastighetsbranschen är svår då branschen är relativt okänd, framförallt bland unga. De anställda kommer att dokumentera sin vardag, bland annat på Instagram, för att sprida information om yrket. HSB Skåne hoppas att detta kan inspirera andra att arbeta inom fastighetsbranschen. 
  
 Förutom arbetet kommer anställningen att erbjuda ungdomarna en mjukstart i vuxenlivet. Genom anställningen får de arbetslivserfarenhet och genom bostadsmöjlighet lär de sig att leva självständigt och planera vardagsekonomin. Som stöd har ungdomarna dessutom en husmor i fastigheten där de bor. 
  
 Projektet är även ett verktyg för att dels arbeta med värderingsgrunden i företaget, ETHOS – engagemang, trygghet, hållbarhet, omtanke och samverkan, och dels föra vidare den yrkesstolthet som finns inom företaget från handledarna till de unga. Målet är att projektet inte ska vara tillfälligt utan bli en rutin för att rekrytera nya fastighetsskötare. 
  
 – Vår förhoppning är att projektet ska spridas och att fler ska ta efter idén, säger Foster. 
  
 Ungdomarna flyttar in och påbörjar arbetet i augusti. De kommer att dokumentera sin vardag för att sprida information om hur mångfacetterat yrket som fastighetsskötare är. 
  
 206 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 9 
  
 Nyanländ i Axfood 
  
 YA-delegationen 
  träffar Robbins, kommunikationsansvarig Garrett och projektledare för satsningen Nyanländ i Axfood, pilotprojektet med nio nyanlända på yrkesintroduktionsanställning. 
  
 Hur började det hela? 
  
 Axfood har sedan många år arbetat aktivt och brett för att öka mångfalden inom koncernen. Mångfaldsarbetet är ett viktigt och långsiktigt arbete som handlar om att koncernen ska spegla samhället. Ett av målen är därför att 20 % av koncernens ledare ska ha internationell bakgrund år 2020. För tre år sedan började diskussionerna om att ta ett ännu större samhällsansvar. Av det följde långa samtal med Arbetsförmedlingen om lämpliga åtgärder, men det fanns ingen form som riktigt passade. Det var först när Axfoods  
 HR-chef 
  Montgomery och Quinn Utbildningspolitisk ombudsman vid Handelsanställdas förbund möttes, som tankarna föddes om att genomföra en satsning med yrkesintroduktionsanställning för nyanlända. 
  
 Genom projektet Ung i Axfood hade vi sedan tidigare arbetat med yrkesintroduktionsanställningar berättar Hicks. Då var målgruppen ungdomar som gått Handelsprogrammet på gymnasiet, men genom den satsningen fanns ett koncept som kunde användas. Sommaren 2017 tecknade Svensk Handel och Handelsanställdas förbund slutligen ett pilotavtal som gav Axfood möjlighet att anställda 10 nyanlända på yrkesintroduktion avtal. Rekryteringsprocessen kunde starta och i januari 2018 påbörjade nio personer sin anställning som butiksmedarbetare. Hicks konstaterar att resan har varit lång men nödvändig. 
  
 Berätta om rekryteringsprocessen, hur har den gått till? 
  
 Vi har arbetat på samma sätt som vi gör under alla våra rekryteringar. Den enda skillnaden är att vi har gjort ett urval när det gäller målgruppen. Arbetsförmedlingen har varit till stor hjälp både när det gäller att hitta målgruppen, men även under själva rekryteringsprocessen. 
  
 Först genomförde Arbetsförmedlingen en informationsträff för nyanlända med erfarenhet eller intresse för handelsbranschen. Alla intresserade fick sedan möjlighet att skicka in en ansökan till tjänsten som butikssäljare. Ansökan gjordes digitalt på Axfoods hemsida och där fick de sökande göra en del tester. Testerna kunde genomföras på flera språk och det var även möjligt för de arbetssökande att göra testet med hjälp av en tolk. Efter testerna kallades ett antal personer till intervju. Intervjuerna genomfördes av de rekryterande butikscheferna. 
  
 207 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2018:81 
  
 Hur utsåg ni butikerna och handledarna som skulle vara med i projektet? 
  
 När vi gjorde urvalet gick vi på intresse och vi hade även en dialog med fackliga representanter centralt och lokalt. I slutändan valde vi att låta fem Hemköp och fem Willys butiker i Stockholmsregionen delta. Butikerna har utsett handledarna. I de flesta fall har de valt att utse någon som har en teamledarroll och vana av att introducera nya medarbetare. 
  
 Kan du berätta lite om vilka personer ni har anställt? 
  
 Vi har följt den ordinarie rekryteringsprocessen. De anställda har utomeuropeisk bakgrund och de flesta är födda på  
 90-talet. 
  Språkkunskaperna varierar bland de nyanställda och det blir en del av utmaningen för butikerna. En av arbetsplatserna har till exempel löst det så att man låter en av butikens medarbetare tolka från arabiska till svenska. Vår utgångspunkt är att alla har större chanser att lära sig språket om de får komma ut i arbetslivet. 
  
 Berätta om hur lärandet går till och hur stöttar Axfood butikerna i det här projektet? 
  
 Vi använder det material som Handelsrådet har tagit fram för butiksmedarbetare på yrkesintroduktion, men vi har gjort vissa justeringar. Materialet hade ursprungligen tagits fram för elever som gått Handelsprogrammet och för den här målgruppen ser vi att det blir lite mycket att läsa så materialet får justeras efterhand. Vissa medarbetare behöver även gå SFI på arbetstid och då har vi sagt att de kan göra det under utbildningsdelen. 
  
 Axfoods utbildningsakademi är med och introducerar utbildningen och de har även lagt till koncerninterna utbildningsdelar. Varje butik har också fått en laptop så att det ska vara lättare att följa den digitala utbildningens olika delar. Utöver det är det många som är med och stöttar projektet på flera plan, bland annat HR. Facket är också delaktiga, både centralt och lokalt ute i butikerna. Det har varit viktigt för förankringen. 
  
 Har du några tips som du skulle vilja förmedla till andra som funderar på att bredda rekryteringen och anställa nyanlända? 
  
 För det första är det viktigt att understryka att det här projektet är en affärsmässig satsning för Axfood, samtidigt som vi vill göra gott. Ett tips är att se till att involvera parterna redan från början. Grunden för oss är att alla parter har varit med oss genom hela processen, både centralt och internt inom butikerna. Även HR har varit inkopplade genom hela processen. 
  
 Det är också viktigt att redan från början lägga en process för uppföljningen. Fundera över befintliga utbildningars upplägg och matcha det efter de nya medarbetarnas behov. 
  
 Vi valde att anställa från i mitten av januari då det är en lugnare period i butikerna och därmed finns det mer tid till en ordentlig introduktion. Det innebär att medarbetarna hinner bli varma i kläderna innan sommarens semestervikarier kommer till butikerna. 
  
 Mitt sista tips är att låta processen ta tid, då blir det bra i slutändan. Axfood hoppas kunna utöka satsningen till fler butiker ute i landet. 
  
 208 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 9 
  
 Dramaten ser YA som en chans att få större mångfald bland personalen 
  
 YA-anställda 
  Dureeti Wilson vill verkligen rekommendera YA. 
  
 –Det är ett bra första arbete. Det är också skönt att inte få allt ansvar på en gång. De utgår inte ifrån att jag ska kunna allt från början. Det är okej att fråga om hjälp och det är skönt, berättar hon. 
  
 Hur fick du reda på att Mcgee skulle anställa på YA? 
  
 –Det var en slump, jag gick in på Dramatens hemsida för att kolla upp en föreställning som jag hade hört om. Alltid när jag går in på en ny webbsida brukar jag passa på att titta vad som finns under rubriken ”lediga tjänster”. Där läste jag att Mcgee skulle rekrytera på YA. Alla känner till Mcgee och det lockade att få chansen att jobba där. 
  
 Moore handledare Pittman. menar att det är uppiggande att ta in en ny person på arbetsplatsen då det leder till nya frågor och samtalsämnen. På Dekormåleriet är det låg genomströmning av personal och alla känner varandra mycket väl, menar hon. Dramaten tar även in på YA för att öppna upp teatern för nya grupper, både framför och bakom scenen. 
  
 Dramaten anordnade en rekryteringsträff tillsammans med Arbetsförmedlingen där cirka 30 ungdomar gick en rundvandring och fick information om de olika yrkesgrupperna. Dureeti blev genast nyfiken på dekormåleri då hon gärna vill jobba kreativt. 
  
 209 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2018:81 
  
 –Man kunde välja mellan fyra olika avdelningar men jag kände direkt att jag ville vara på Dekormåleriet, säger hon. Arbetsuppgifterna är varierande och Dureeti får även prova på mycket som ligger utanför dekormåleri. 
  
 Vad har du för bakgrund? 
  
 –Jag gick på ett program som hette Design och eget företagande på Samgymnasiet i Järfälla. Efter gymnasiet pluggade jag lite engelska och svenska. Sedan var jag även utomlands och hälsade på släktingar. Det här är min första anställning. 
  
 Kan du rekommendera YA till andra? 
  
 –Absolut, det är ett bra första arbete. Det är också skönt att inte få allt ansvar på en gång. De utgår inte ifrån att jag ska kunna allt från början. Det är okej att fråga om hjälp och det är skönt. 
  
 Hur kom det sig att du blev Moore handledare Webb? 
  
 –Jag är den som oftast tar emot praktikanter och elever. Det är väl för att jag är nyfiken av mig. Jag tycker att det är roligt att lära känna nya människor och det leder till själslig utveckling. Nackdelen är att det tar lite tid, men mina kollegor har förståelse och hjälper mig med att handleda när det behövs. De som är handledare för  
 YA-anställda 
  på Mcgee träffas löpande tillsammans med Summers från Personalavdelningen. Under dessa avstämningar diskuteras handledarskapet, vilket Webb tycker har varit väldigt bra. 
  
 –Vid mötena diskuterar vi anställningsformen, vårt syfte och Houston hjälper oss att sätta ord på saker och ting. Hon ställer också frågor kring utbildningsplanen och frågar oss om vi hinner med det vi har för avsikt att göra. Houston håller också på att ta fram ett material utifrån våra träffar. Det tror jag kan vara till stöd för andra som ska gå in i handledarrollen. 
  
 Har du några tips till andra handledare? 
  
 –Som handledare måste man vara lyhörd och försöka läsa in personen man ska handleda. Personer fungerar på olika sätt och behöver olika typer av utmaningar och även stöd. Det finns många olika pedagogiska stilar, men som handledare måste man hitta sitt sätt att vara, man kan inte vara någon annan än den man är. 
  
 210 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 9 
  
 Målet med  
 KIVO-metoden 
  är att nyanlända ska få den kompetensutveckling som krävs för att bli anställningsbara 
  
 White är en kompetensförsörjningsmetod för Kvalitetssäkrad Inkludering i Verksamhet och Organisation. Arbetsgivarna ska vara drivande i att stödja individen i den kompetensutveckling som behövs på arbetsplatserna.  
 KIVO-metoden 
  används bland annat i Hudiksvall. 
  
 KIVO-metoden 
  bygger på gemensam matchning och att de arbetssökande deltar i yrkespraktik, språkträning och utbildning.  
 YA-anställning 
  är det sista steget innan tillsvidareanställning. De olika stegen anpassas utifrån individens förkunskaper. 
  
 Inom vården ställs höga krav på att kommunicera 
  
 Guzman (enhetschef Gordon) menar att upplägget med individanpassad utbildning i flera steg är en förutsättning för att deltagarna ska kunna uppnå den kompetens som krävs. 
  
 –Vissa personer har kanske utbildat sig eller arbetat inom vården i sina hemländer. Men inom vården ställs höga krav på att kommunicera. Oavsett tidigare erfarenhet krävs någon form av utbildning för att det ska fungera för alla på arbetsplatsen. 
  
 Soto (enhetschef östra hemtjänst) tycker att det är en fördel att anställa personer från andra länder eftersom det då ofta kommer in nya perspektiv och idéer på arbetsplatsen. Vi jobbar gemensamt för att locka fram det som krävs för att personen ska utvecklas i sin yrkesroll. 
  
 211 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2018:81 
  
 Elenor Kim, Powell och Nguyen är inkluderingshandledare inom KIVO- metoden. De är överens om att språkträningen har varit centralt under utbildningen. 
  
 –Från början var det lite nervöst att vara inkluderingshandledare. Vi är ju inga språklärare. Men vi fick stöd från en  
 sfi-lärare 
  och fortbildning för att gå från handledare till inkluderingshandledare. Ganska snart upptäckte vi att det inte var så svårt som vi trodde. Vi ska ju inte lära ut hela det svenska språket utan endast det som krävs på arbetsplatsen, berättar Nguyen. 
  
 YA bidrar till att få tid att lära språket ordentligt 
  
 Deltagarna Saba Haile, Basna Ismail och NawlBik Cen är nöjda med upplägget och har efter sin medverkan i White fått fasta tjänster. 
  
 –Efter utbildningsdelen fick jag en introduktionsanställning, berättar Saba. Det var lite svårt med språket, framför allt slangord och uttryck som många äldre använder. 
  
 –I början förstod jag inte varför jag behövde en längre introduktion, säger Miles. Jag klarade ju utbildningen. Men under introduktionsanställningen insåg jag att det var många ord jag behövde fråga om. Det är viktigt att kunna kommunicera med de äldre, så de känner sig trygga med oss. Efter att ha genomgått White kände jag mig tryggare i min roll på arbetsplatsen eftersom jag fått en ordentlig introduktion. 
  
 –På arbetsplatsen använder man språket hela tiden, menar Basna. Man lär sig mer än i skolan, men det kräver också mer av en. Jag och min handledare har verkligen kämpat tillsammans för att mitt språk ska utvecklas. 
  
 Nguyen poängterar att man som handledare bör tänka på att det finns gott om tid att lära upp någon. 
  
 –Med  
 YA-anställningen 
  har vi ett år på oss att handleda personerna. Det är viktigt att våga ta det lugnt i början så personen får en trygg grund att stå på, vilket gör det lättare att lära sig språket. 
  
 Elenor Kim håller med och tillägger att det också är viktigt att våga släppa fram personen. Att låta personen försöka själv och inte gå in och ta över i olika situationer. 
  
 Det som har gjort metoden så framgångsrik, menar Guzman, är att idén har förankrats hos alla på arbetsplatsen. 
  
 –Det är väsentligt att få med hela personalen och att alla på arbetsplatsen ser inkluderingen som ett gemensamt projekt. 
  
 – 
 KIVO-metoden 
  är en vinst för alla parter, säger Norris (enhetschef Tryggebo). Vi får en bra och injobbad medarbetare, deltagarna får ett jobb och en större chans att integreras i samhället. 
  
 –Det är en vinst för handledarna också, säger Powell. Man lär sig mycket om sig själv och får så mycket tillbaka från de man handleder. 
  
 212 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 9 
  
 Obik AB använder YA för att lära upp ung sömmerska i gardinsömnad 
  
 Obik AB ligger i Eneryda i Småland och de anställda arbetar med möbeltapetsering, gardinsömnad och teknisk sömnad. Morales, VD på Obik behövde utöka sin personalstyrka med ytterligare en sömmerska. Anställningsformen YA erbjöd mitt företag precis den lösningen vi sökte säger Pittman. 
  
 Rekryteringsbehov 
  
 Det är svårt att hitta en sömmerska som kan yrket då det inte finns några utbildningar inom industrisömnad. Det tar  
 2–3 
  år att lära sig alla moment och kunna hantera alla olika maskiner som behövs för avancerade gardinuppsättningar. Pittman fick information om möjligheten att anställa på yrkesintroduktionsavtal av Arbetsförmedlingen i Älmhult. 
  
 –YA var precis den lösningen som vi sökte. Vi ville lära upp en tjej som hade varit på en kort praktik på Obik tidigare och visat fallenhet för yrket, berättar Pittman. 
  
 Pittman tog kontakt med Arbetsförmedlingen som hjälpte till med pappersarbetet och med facket som var mycket positiva. Baird kunde därmed anställas under ett år på yrkesintroduktionsavtal och hon har nu fått en tillsvidareanställning på Obik. 
  
 213 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2018:81 
  
 Handledning och lärande 
  
 Handlednings- och utbildningsplanen utarbetades av Pittman tillsammans med Miller, Murray handledare. De bröt ned samtliga moment i arbetet för att kunna ta fram en logisk handledningsplan. Även facket, IF Metall, hade en checklista som visade sig vara till nytta i processen. 
  
 –Vi följde handledningsplanen men ibland var vi tvungna att lägga den åt sidan och ägna oss åt specifika moment för att tillfredsställa produktionens behov, berättar Gilbert. 
  
 Att just Gilbert blev handledare var ganska naturligt då hon har arbetat länge på företaget och behärskar samtliga moment i arbetet. Pittman var tydlig med att förklara att det skulle finnas utrymme i West tjänst för handledning. Det är svårt att säga exakt hur stor andel av West tjänst som har gått åt handledningen men det har varierat över tid, från uppemot 40 % i början till ca 15 % allt eftersom Obrien blev mer självständig. 
  
 –Men vi är hjälpsamma inom företaget så det har varit en självklarhet även för mina kollegor att vägleda Obrien vid behov, tillägger Gilbert. 
  
 Ett tips från Gilbert till andra handledare är att vara lugn och ta sig tid att förklara tydligt. Det är särskilt viktigt att förklara att alla kan göra fel och att bidra till att skapa en tillåtande arbetsplats där man lär av varandra. 
  
 –Det har varit väldigt lärorikt och skönt att börja arbeta genom en  
 YA-anställning, 
  berättar Obrien. Det är tryggt att känna att man inte måste prestera 100 % från dag ett. Hon har fått en gedigen introduktion till yrket eftersom det har funnits tid att lära henne arbetet från grunden och att svara på frågor. 
  
 -Ida rekommenderar sina kompisar att börja sin yrkesbana genom en liknande anställningsform. 
  
 Frazier tycker att det har varit jätteroligt att föra yrket vidare och att locka en ung människa till företaget. 
  
 -Emma har löst rekryteringsbehovet och fått möjligheten att testa en potentiell anställd under längre tid. 
  
 214 
  
 SOU 2018:81 
  
 Bilaga 9 
  
 Rekrytering genom YA på Corvara Industri och skadeservice i Lund 
  
 I Lund har Corvara fått ett projekt där de ska montera ner och riva innandömet i en stor lokal som är utrustad med hög och avancerad teknik. Varje liten kontakt och sladd ska monteras isär och sorteras. När de är klara ska bara belysningen och ventilationen finnas kvar. För att genomföra projektet anställde Corvara åtta ungdomar på yrkesintroduktionsavtal. 
  
 Corvara Industri och skadeservice erbjuder tjänster som tungindustrisanering, vakuumsugning, slamsugning, högtrycksspolning, tung rivning och lättrivning, skadesanering och fukthantering. YA är ett svar på branschens rekryteringsbehov. 
  
 –Det är svårt att rekrytera till branschen och att hitta ungdomar med den rätta kompetensen och viljan att jobba inom branschen, säger distriktschef Perkins. 
  
 Samarbetet med Arbetsförmedlingen 
  
 Saneringsföretagens Riksförbund SFR tipsade Corvara om möjligheten att anställa på yrkesintroduktionsavtal. Corvara tyckte det lät intressant och tog kontakt med sin lokala Arbetsförmedling. De hjälpte till med rekryteringen genom att arrangera så kallad speed dating med arbetslösa ungdomar. 
  
 –Arbetsförmedlingen har varit mycket hjälpsam. Vi var lite sent ute med rekryteringen så de fick bara ett par veckor på sig för att hitta ungdomarna, berättar Turner, administratör för projektet. 
  
 215 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2018:81 
  
 Branschens rekryteringsbehov 
  
 Projektet har varit framgångsrikt då de hittat ungdomar med den rätta inställningen. De har därmed kunnat erbjuda ungdomarna tidsbegränsad anställning, en handledare och de nödvändiga utbildningarna för att klara jobbet. Säkerheten på arbetsplatsen är viktig när man hanterar lyftredskap. Därför har de fått gå utbildning för travers och  
 Cummings 
  samt kurs i heta arbeten som behövs om man skall köra tigersåg eller vinkelslip. Corvara kommer troligen tillsvidareanställa några av ungdomarna och utbilda dem vidare inom branschen. Det är mycket man behöver kunna för att klara alla moment i ett saneringsuppdrag. 
  
 Handledning och reflektion 
  
 Huang har anställts för att handleda ungdomarna och vara projektledare för projektet. Decker har tidigare jobbat som strålskyddstekniker och utbildare och trivs med att delge sina kunskaper och sin erfarenhet till yngre anställda. 
  
 –Det är roligt att vara handledare men det kan vara krävande i perioder när de behöver mycket stöd, säger han. 
  
 Ungdomarna 
  
 Mays, den första av åtta ungdomar som anställdes, tycker att han lär sig mest genom att jobba och genom att se hur de erfarna medarbetarna gör. 
  
 –Det är bra att ha många kollegor runt om kring sig som man kan fråga. Och vi  
 YA-anställda 
  kan också hjälpa varandra, säger han. Det känns tryggt att alltid kunna fråga Decker eller någon av de andra medarbetarna när det är något som man känner sig osäker på. 
  
 Decker, Perez och Taylor har alla löpande kontakt med ungdomarna. Decker finns på plats hela tiden för att vägleda dem och reflektera tillsammans över hur man gör vissa saker och varför. Det är särskilt viktigt att avsätta tid för reflektion kring säkerheten. My har också haft individuella samtal med ungdomarna och Taylor finns på plats en gång i veckan. 
  
 Framtiden 
  
 Projektet kommer att presenteras för regioncheferna inom Corvara och eventuellt kommer flera kontor att utnyttja möjligheten att anställa på yrkesintroduktionsavtal för att möta kommande rekryteringsbehov 
  
 216 
  
 Statens offentliga utredningar 2018 
  
 Kronologisk förteckning 
  
 1.Ett reklamlandskap i förändring 
  
 –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. Fi. 
  
 2.Stärkt straffrättsligt skydd 
  
 för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. Ju. 
  
 3.En strategisk agenda 
  
 för internationalisering. U. 
  
 4.Framtidens biobanker. S. 
  
 5.Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet. S. 
  
 6.Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. Ju. 
  
 7.Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Fö. 
  
 8.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet­ 2018. Beslut under osäkerhet. M. 
  
 9.Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. U. 
  
 10.Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå. Volym 1. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Volym 2. Fi. 
  
 11.Vårt gemensamma ansvar 
  
 –för unga som varken arbetar eller studerar. U. 
  
 12.Uppdrag: Samverkan 2018. Många utmaningar återstår. A. 
  
 13.Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? Fi. 
  
 14.Bidragsbrott och underrättelseskyl- dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. Fi. 
  
 15.Mindre aktörer i energilandskapet 
  
 –genomgång av nuläget. M. 
  
 16.Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. N. 
  
 17.Med undervisningsskicklighet 
  
 icentrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. U. 
  
 18.Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst Sverige. Ku. 
  
 19.Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. U. 
  
 20.Gräsrotsfinansiering. Fi. 
  
 21.Flexibel rehabilitering. A. 
  
 22.Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. A. 
  
 23.Konstnär – oavsett villkor? Ku. 
  
 24.Tid för utveckling. A. 
  
 25.Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. Fi. 
  
 26.Några frågor i skyddslagstiftningen. Fö. 
  
 27.Ekonomiska sanktioner mot terrorism. UD. 
  
 28.En nationell alarmeringstjänst 
  
 –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. Ju. 
  
 29.Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande. U. 
  
 30.Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. Ju. 
  
 31.En lag om operativt militärt stöd mellan Sverige och Finland. Fö. 
  
 32.Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst. S. 
  
 33.Aggressionsbrottet och ändringar 
  
 iRomstadgan. Ju. 
  
 34.Vägar till hållbara vattentjänster. M. 
  
 35.Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. N. 
  
 36.Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. U. 
  
 37.Att bryta ett våldsamt beteende 
  
 –återfallsförebyggande insatser 
  
 för män som utsätter närstående för våld. S. 
  
 38.Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Fi. 
  
 39.God och nära vård. 
  
 En primärvårdsreform­. S. 
  
 40.Vissa fredspliktsfrågor. A. 
  
 41.Statliga skolmyndigheter. 
  
 –för elever och barn i en bättre skola. U. 
  
 42.Tryggad tillgång till kontanter. Fi. 
  
 43.Statliga servicekontor 
  
 –mer service på fler platser. Fi. 
  
 44.Möjligt, tillåtet och tillgängligt 
  
 –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. Fi. 
  
 45.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. A. 
  
 46.En utvecklad översiktsplanering. Del 1: Att underlätta efterföljande planering. Del 2: Kommunal reglering av upplåtelseformen. N. 
  
 47.Med tillit växer handlingsutrymmet. 
  
 –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. Fi. 
  
 48.En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. Fi. 
  
 49. 
 F-skattesystemet 
  
 –några särskilt utpekade frågor. Fi. 
  
 50.Ett oberoende public service för alla 
  
 –nya möjligheter och ökat ansvar. Ku. 
  
 51.Resurseffektiv användning av byggmaterial. N. 
  
 52.Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. S. 
  
 53.Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. S. 
  
 54.En effektivare kommunal räddnings- tjänst. Ju. 
  
 55.Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. S. 
  
 56.Bättre kommunikation för fler investeringar. UD. 
  
 57.Barns och ungas läsning 
  
 –ett ansvar för hela samhället. Ku. 
  
 58.Särskilda persontransporter 
  
 –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. N. 
  
 59.Statens gruvliga risker. M. 
  
 60.Tillträde till Rotterdamreglerna. Ju. 
  
 61.Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. Ju. 
  
 62.Kamerabevakning i brottsbekämp- ningen – ett enklare förfarande. Ju. 
  
 63.Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och Försvarets radioanstalt. Fö. 
  
 64.Utökad tillsyn 
  
 över fastighetsmäklarbranschen. Ju. 
  
 65.Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Ju. 
  
 66.Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete. Fi. 
  
 67.Ett snabbare bostadsbyggande. N. 
  
 68.Nya regler om faderskap och föräldraskap. Ju. 
  
 69.Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. Ju. 
  
 70.En arvsfond i takt med tiden. En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. S. 
  
 71.En andra och en annan chans 
  
 –ett komvux i tiden. U. 
  
 72.Expertgruppen för digitala investeringar. Slutrapport. Fi. 
  
 73.Studiemedel för effektiva studier. U. 
  
 74.Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. Fi. 
  
 75.Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. Ju. 
  
 76.Mindre aktörer i energilandskapet 
  
 –förslag med effekt. M 
  
 77.Framtidens specialistsjuksköterska 
  
 –ny roll, nya möjligheter. U. 
  
 78.Ökad attraktionskraft 
  
 för kunskapsnationen Sverige. U. 
  
 79.Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. Fi. 
  
 80.Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. S. 
  
 81.YA lär dig jobbet på jobbet. U. 
  
 Statens offentliga utredningar 2018 
  
 Systematisk förteckning 
  
 Arbetsmarknadsdepartementet 
  
 Uppdrag: Samverkan 2018. 
  
 Många utmaningar återstår. [12] Flexibel rehabilitering. [21] 
  
 Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. [22] 
  
 Tid för utveckling. [24] Vissa fredspliktsfrågor. [40] 
  
 Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för arbetsmiljökunskap. [45] 
  
 Finansdepartementet 
  
 Ett reklamlandskap i förändring 
  
 –konsumentskydd och tillsyn i en digitaliserad värld. [1] 
  
 Myndighetsgemensam indelning – sam- verkan på regional nivå. Volym 1. Myndighetsgemensam indelning – författningsändringar till följd av ny landstingsbeteckning. Volym 2. [10] 
  
 Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? [13] 
  
 Bidragsbrott och underrättelseskyldig- het vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering. [14] 
  
 Gräsrotsfinansiering. [20] 
  
 Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. [25] 
  
 Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. [38] 
  
 Tryggad tillgång till kontanter. [42] 
  
 Statliga servicekontor 
  
 – mer service på fler platser. [43] Möjligt, tillåtet och tillgängligt 
  
 –förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål. [44] 
  
 Med tillit växer handlingsutrymmet. 
  
 –tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. [47] 
  
 En lärande tillsyn. Statlig granskning som bidrar till verksamhetsutveckling i vård, skola och omsorg. [48] 
  
 F-skattesystemet 
  
 – några särskilt utpekade frågor. [49] 
  
 Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete [66] 
  
 Expertgruppen för digitala investeringar. Slutrapport. [72] 
  
 Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. [74] 
  
 Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. [79] 
  
 Försvarsdepartementet 
  
 Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. [7] 
  
 Några frågor i skyddslagstiftningen. [26] 
  
 En lag om operativt militärt stöd mellan Sverige och Finland. [31] 
  
 Behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och Försvarets radioanstalt. [63] 
  
 Justitiedepartementet 
  
 Stärkt straffrättsligt skydd 
  
 för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner. [2] 
  
 Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott. [6] 
  
 En nationell alarmeringstjänst 
  
 –för snabba, säkra och effektiva hjälpinsatser. [28] 
  
 Förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning. [30] 
  
 Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan. [33] 
  
 En effektivare kommunal räddningstjänst. [54] 
  
 Tillträde till Rotterdamreglerna. [60] 
  
 Rättssäkerhetsgarantier och hemliga tvångsmedel. [61] 
  
 Kamerabevakning i brottsbekämpningen 
  
 – ett enklare förfarande. [62] 
  
 Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. [64] 
  
 Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. [65] 
  
 Nya regler om faderskap och föräldraskap. [68] 
  
 Ökat skydd mot hedersrelaterad brotts­ lighet. [69] 
  
 Vissa polisfrågor – säkerhet vid förhör samt kränkningsersättning. [75] 
  
 Kulturdepartementet 
  
 Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst Sverige. [18] 
  
 Konstnär – oavsett villkor? [23] Ett oberoende public service för alla 
  
 –nya möjligheter och ökat ansvar. [50] 
  
 Barns och ungas läsning 
  
 – ett ansvar för hela samhället. [57] 
  
 Miljö- och energidepartementet 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet­ 2018. Beslut under osäkerhet. [8] 
  
 Mindre aktörer i energilandskapet 
  
 –genomgång av nuläget. [15] Vägar till hållbara vattentjänster. [34] Statens gruvliga risker. [59] 
  
 Mindre aktörer i energilandskapet 
  
 – förslag med effekt. [76] 
  
 Näringsdepartementet 
  
 Vägen till självkörande fordon – introduktion. Del 1 + 2. [16] 
  
 Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. [35] 
  
 En utvecklad översiktsplanering. 
  
 Del 1: Att underlätta efterföljande 
  
 planering. Del 2: Kommunal reglering av upplåtelseformen. [46] 
  
 Resurseffektiv användning av byggmaterial. [51] 
  
 Särskilda persontransporter 
  
 –moderniserad lagstiftning för ökad samordning. [58] 
  
 Ett snabbare bostadsbyggande. [67] 
  
 Socialdepartementet 
  
 Framtidens biobanker. [4] 
  
 Vissa processuella frågor på social- försäkringsområdet. [5] 
  
 Ju förr desto bättre – vägar till 
  
 en förebyggande socialtjänst. [32] Att bryta ett våldsamt beteende 
  
 –återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. [37] 
  
 God och nära vård. En primärvårdsreform­. [39] 
  
 Behandling av personuppgifter vid Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. [52] 
  
 Översyn av maskinell dos, extempore, prövningsläkemedel m.m. [53] 
  
 Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv. Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning. [55] 
  
 En arvsfond i takt med tiden. 
  
 En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden. [70] 
  
 Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. [80] 
  
 Utbildningsdepartementet 
  
 En strategisk agenda 
  
 för internationalisering. [3] 
  
 Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. [9] 
  
 Vårt gemensamma ansvar 
  
 –för unga som varken arbetar eller studerar. [11] 
  
 Med undervisningsskicklighet 
  
 i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. [17] 
  
 Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring. [19] 
  
 Validering i högskolan – för tillgodo- räknande och livslångt lärande. [29] 
  
 Rätt att forska. Långsiktig reglering av forskningsdatabaser. [36] 
  
 Statliga skolmyndigheter. 
  
 –för elever och barn i en bättre skola. [41] 
  
 En andra och en annan chans 
  
 –ett komvux i tiden. [71] Studiemedel för effektiva studier. [73] Framtidens specialistsjuksköterska 
  
 –ny roll, nya möjligheter. [77] 
  
 Ökad attraktionskraft 
  
 för kunskapsnationen Sverige. [78] YA lär dig jobbet på jobbet. [81] 
  
 Utrikesdepartementet 
  
 Ekonomiska sanktioner mot terrorism. [27] 
  
 Bättre kommunikation för fler investeringar. [56]