sou 2022 3  
  
 Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  – framgång genom samarbete och helgardering 
  
 Delbetänkande av utredningen 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 Stockholm 2022 
  
 SOU 2022:3 
  
 SOU och Ds finns på regeringen.se under Rättsliga dokument. 
  
 Svara på remiss – hur och varför 
  
 Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad  
 2009-05-02). 
  
 Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. 
  
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet 
  
 Illustration omslag: Johnson 
  
 Tryck och remisshantering: Martin, Stockholm 2022 
  
 ISBN  
 978-91-525-0313-3 
  (tryck) 
  
 ISBN  
 978-91-525-0314-0 
  (pdf) 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för Socialdepartementet 
  
 Regeringen beslutade den 20 maj 2020 att en särskild utredare, som ska fungera som nationell samordnare, ska förbereda Sveriges till- gång till vaccin mot  
 covid-19. 
  Samordnaren ska skapa förutsätt- ningar och utarbeta en handlingsplan för att Sverige ska få tillgång till ett eller flera vaccin i sådan utsträckning att de nationella behoven tillgodoses. Samordnaren ska beakta internationella behov och de processer som pågår i fråga om solidarisk tillgång och rättvis global fördelning. 
  
 Den 16 juni 2020 beslutade regeringen att från och med den 22 juni 2020 förordna apotekaren Ross som särskild utredare och nationell samordnare. 
  
 Den 3 november 2021 beslutade regeringen om ett tilläggsdirek- tiv (dir. 2021:106). I enlighet med detta ska de delar som utredaren enligt de ursprungliga direktiven skulle slutredovisa den 28 januari 2022 i stället delredovisa samma datum. Med den delredovisningen avslutas uppdragen i de ursprungliga direktiven. 
  
 Som sakkunniga i utredningen förordnade regeringen den 24 juli 2020 departementssekreteraren vid Utbildningsdepartementet Shaw, departementssekreteraren vid Näringsdepartementet Lewis, departementsrådet vid Finansdepartementet Munoz, ämnesrådet vid Finansdepartementet Sverker Lönnerholm, ambassadören för global hälsa vid Utrikesdepartementet Ortiz, departementssekreteraren vid Socialdepartementet Rivera och tf. enhetschefen vid Utrikesdepartementet Thompson. 
  
 Samtidigt förordnades som experter t.f. enhetschefen vid Folk- hälsomyndigheten Mcintyre, gruppchefen vid Läkemedels- verket Rivas, upphandlingsjuristen vid Upphandlings- myndigheten Ryan, biträdande smittskyddsläkaren i 
  
 Region Skåne Romero, sektionschefen vid Sveriges Kommuner och Regioner Perez, medicinska utredaren vid Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket Harrell, hälso- och sjukvårds- direktören i Västra  
 Götalands-regionen 
  Martinez, analytikern vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Wells och biträdande enhetschefen vid Socialstyrelsen  
 Gibson 
  Contreras. 
  
 Den 17 december 2020 entledigades Ortiz, Rivas och Harrell från sina uppdrag. Samma dag förord- nades departementssekreteraren vid Utrikesdepartementet Hampus Holmer som sakkunnig samt verksamhetsstrategen vid Läkemedels- verket Adkins 
  och chefsfarmaceuten vid Booth vårds- och läkemedelsförmånsverket Greene som experter. 
  
 Den 16 mars 2021 entledigades Rivera och Thompson från sina uppdrag. Samtidigt förordnades departementssekreteraren vid Finansdepartementet Garrett och departementssekreteraren vid Socialdepartementet Robinson som sakkunniga. 
  
 Den 15 juni 2021 entledigades Taylor från sitt uppdrag. Samtidigt förordnades departementssekreteraren Caldwell vid Utrikesdepartementet som sakkunnig i utredningen. 
  
 Den 24 juni 2021 entledigades Martinez från sitt uppdrag. Samtidigt förordnades t.f. hälso- och sjukvårdsdirektören i Västra Götalandsregionen Henderson som expert i utredningen. 
  
 Den 15 september 2021 entledigades Caldwell från sitt uppdrag och ersattes av Ortiz som därmed återkom som sakkunnig. 
  
 Från och med den 20 september 2021 entledigades Shaw och departementssekreteraren vid Utbildningsdepartementet Higgins förordnades som sakkunnig. 
  
 Från och med den 11 oktober 2021 förordnades departements- sekreteraren vid Socialdepartementet Wade som sakkunnig. 
  
 Från och med den 24 november 2021 entledigades Robinson från sitt uppdrag. 
  
 Från och med den 3 december 2021 entledigades Phillips från sitt uppdrag. Samtidigt förordnades kanslirådet Johnson vid Socialdepartementet som sakkunnig i utredningen. 
  
 Nationalekonomen Knox anställdes som huvudsekrete- rare från och med den 13 juli 2020. Juristen Brewer anställdes som sekreterare från och med den 1 september 2020 och entledigades den 26 juli 2021. Docenten Bradley anställdes på deltid som 
  
 sekreterare från och med den 17 maj 2021 till och med den 15 okto- ber 2021 samt på heltid från och med den 29 november 2021 till och med den 5 december 2021. Juristen Young anställdes som sekreterare från och med den 11 augusti 2021. Young entledigades från och med den 1 november 2021. 
  
 Den särskilde utredaren överlämnar härmed sitt betänkande Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  – framgång genom samarbete och helgardering (SOU 2022:3). 
  
 Uppdraget är härmed i denna del slutfört. 
  
 Stockholm den 28 januari 2022 
  
 Ross 
  
 Krause 
  
 Innehåll 
  
 Förkortningar 
  
 ..................................................................... 
  
 11 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 13 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 25 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete................................ 
  
 37 
  
 1.1 
  
 Uppdraget................................................................................ 
  
 37 
  
 1.2 
  
 Delbetänkandets upplägg ....................................................... 
  
 38 
  
 1.3 
  
 Förutsättningar och begränsningar........................................ 
  
 39 
  
 1.4 
  
 Uppdragets genomförande..................................................... 
  
 41 
  
 1.5 
  
 Vetenskaplig referensgrupp.................................................... 
  
 43 
  
 1.6 
  
 Extern kommunikation .......................................................... 
  
 44 
  
 2 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose 
  
 de nationella behoven ................................................ 
  
 47 
  
 2.1 
  
 Förutsättningar för tillgång till vaccin mot  
 covid-19 ........... 
  
 50 
  
 2.1.1 
  
 Riskspridning........................................................... 
  
 50 
  
 2.1.2Sveriges attraktivitet som enskild 
  
 förhandlingspart ...................................................... 
  
 52 
  
 2.1.3 
  
 Jämförelse med andra länder................................... 
  
 54 
  
 2.1.4Möjligheten att godkänna och använda andra vaccin än de som godkänts av den Europeiska 
  
 läkemedelsmyndigheten .......................................... 
  
 61 
  
 2.1.5 
  
 Inköp via andra kanaler än genom EU:s avtal........ 
  
 62 
  
 2.2 De nationella behoven av vaccin mot  
 covid-19..................... 
  
 62 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2022:3 
  
 2.3 
  
 Utredningens bedömning ...................................................... 
  
 67 
  
 3 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning ........ 
  
 71 
  
 3.1 
  
 Redovisning av det arbete som bedrivits............................... 
  
 73 
  
 3.2 
  
 Om nyttiggörande av hälsodata............................................. 
  
 76 
  
 3.3Identifierade behov av regelförändringar kopplade 
  
 till forskning och uppföljning................................................ 
  
 80 
  
 3.3.1Klusterstudier med ett förenklat 
  
 samtyckesförfarande ............................................... 
  
 81 
  
 3.3.2 
  
 Tillägg av vårdenhet i nationella 
  
 vaccinationsregistret ............................................... 
  
 84 
  
 4 
  
 Den näringspolitiska dimensionen ............................... 
  
 89 
  
 4.1 
  
 HERA och HERA Incubator................................................ 
  
 91 
  
 4.2Insatser för att utveckla Sveriges innovations- 
  
 och produktionskapacitet för avancerade läkemedel 
  
 och vacciner ............................................................................ 
  
 93 
  
 4.3 
  
 Exporttillstånd för vaccin mot  
 covid-19 ............................... 
  
 95 
  
 5 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång 
  
 till vaccin mot  
 covid-19 .............................................. 
  
 99 
  
 5.1 
  
 Grunden för avtalsprocessen ............................................... 
  
 100 
  
 5.2Riskspridning i avtalsportföljen och vaccinteknologiska 
  
 plattformar ............................................................................ 
  
 102 
  
 5.3Tecknade förhandsavtal, optionsavtal samt köpeavtal 
  
 om köp av vaccin mot  
 covid-19 ........................................... 
  
 104 
  
 5.3.1 
  
 AstraZeneca AB (AstraZeneca) ........................... 
  
 105 
  
 5.3.2Sanofi Pasteur SA och Glaxosmithkline 
  
 Biologicals SA (Sanofi/GSK) ............................... 
  
 106 
  
 5.3.3 
  
 Janssen Pharmaceutica NV (Janssen) .................. 
  
 107 
  
 5.3.4Pfizer Inc./BioNTech Manufacturing GmbH 
  
 (Pfizer/BioNTech) ............................................... 
  
 107 
  
 5.3.5 
  
 CureVac AG (CureVac)....................................... 
  
 108 
  
 5.3.6 
  
 Moderna Switzerland GmbH (Moderna)............ 
  
 109 
  
 8 
  
 SOU 2022:3 
  
 Innehåll 
  
 5.3.7 
  
 Novavax, Inc. (Novavax) ...................................... 
  
 110 
  
 5.3.8 
  
 Valneva Austria GmbH (Pham) ....................... 
  
 110 
  
 5.4 Avtalsrelaterade frågor.......................................................... 
  
 111 
  
 5.4.1 
  
 Generellt om avtalsvillkoren ................................. 
  
 111 
  
 5.4.2Fördelning av doser mellan de länder 
  
 som avtalen omfattar ............................................. 
  
 112 
  
 5.4.3 
 EES-länderna 
  och Schweiz inom ramen 
  
 för avtalen............................................................... 
  
 113 
  
 5.4.4 
  
 Prissättning av vaccin mot  
 covid-19..................... 
  
 113 
  
 5.5 Avtal och leverans av vaccin mot  
 covid-19.......................... 
  
 115 
  
 5.5.1 
  
 Avtalade och beställda doser................................. 
  
 115 
  
 5.5.2 
  
 Produktions- och leveransprocessen.................... 
  
 117 
  
 5.5.3Genomförda leveranser av vaccin mot 
  
 Mckay 
  till Sverige ............................................... 
  
 122 
  
 5.6 Godkännande av vaccin mot  
 covid-19................................. 
  
 124 
  
 5.6.1Process för godkännande av läkemedel 
  
 med fokus på vaccin mot  
 covid-19 ....................... 
  
 124 
  
 5.6.2 
  
 Vaccin med villkorat marknadsgodkännande ...... 
  
 131 
  
 5.6.3 
  
 Vaccin under löpande granskning ........................ 
  
 134 
  
 5.7 
  
 Läkemedelsförsäkringen....................................................... 
  
 134 
  
 5.8 
  
 Finansiering av vaccin mot  
 covid-19.................................... 
  
 136 
  
 6 
  
 Internationella behov och processer och arbetet 
  
 med att hantera överskott av vaccin ........................... 
  
 141 
  
 6.1 
  
 EU och internationella processer......................................... 
  
 142 
  
 6.1.1 
  
 Covid-19 
  Access Facility – Covax........................ 
  
 143 
  
 6.1.2Team Europe – EU som aktör i förhållande 
  
 till det globala samfundet ...................................... 
  
 144 
  
 6.2 Sveriges donationer av vaccin mot  
 covid-19........................ 
  
 146 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2020:59........................................... 
  
 149 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2021:106......................................... 
  
 159 
  
 Bilaga 3 
  
 Utvecklingen av vaccin mot  
 covid-19 
  
 – en vetenskaplig översikt ............................................ 
  
 163 
  
 10 
  
 Förkortningar 
  
 ACT 
  
 Access to  
 Logan (Accelerator) 
  
 BARDA 
  
 The Biomedical Advanced Research and 
  
 Development Authority 
  
 CEPI 
  
 The Coalition for Epidemic 
  
 Preparedness Innovations 
  
 CHMP 
  
 Committee for Medicinal Products for 
  
 Human Use 
  
 Covax 
  
 White Global Access 
  
 EMA 
  
 European Medicines Agency 
  
 ESI 
  
 Emergency Support Instrument 
  
 EU 
  
 Europeiska unionen 
  
 Fohm 
  
 Folkhälsomyndigheten 
  
 HERA 
  
 Health Emergency Preparedness and 
  
 Response Authority 
  
 IVO 
  
 Inspektionen för vård och omsorg 
  
 JPA 
  
 Joint Procurement Agreement 
  
 Kommissionen 
  
 EU-kommissionen 
  
 Lif 
  
 Läkemedelsindustriföreningen 
  
 LV 
  
 Läkemedelsverket 
  
 mRNA 
  
 Gibson acid 
  
 MSB 
  
 Myndigheten för samhällsskydd 
  
 och beredskap 
  
 11 
  
 Förkortningar 
  
 SOU 2022:3 
  
 OSL 
  
 Offentlighets- och sekretesslagen 
  
 PRAC 
  
 Pharmacovigilance Risk Assessment 
  
 Committee 
  
 Sida 
  
 Styrelsen för internationellt 
  
 utvecklingssamarbete 
  
 SKR 
  
 Sveriges Kommuner och Regioner 
  
 TLV 
  
 Tandvårds- och 
  
 läkemedelsförmånsverket 
  
 Vaccelerate 
  
 European Corona Vaccine Trial 
  
 Accelerator Platform 
  
 VR 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 WHO 
  
 Världshälsoorganisationen 
  
 12 
  
 Sammanfattning 
  
 Detta delbetänkande överlämnas till regeringen i ett läge när det finns  
 EU-gemensamma 
  avtal med åtta vaccinproducenter om vaccin mot  
 covid-19. 
  Genom dessa avtal har fyra olika godkända vaccin i en ökande takt levererats till Sverige och EU men även till EES och Schweiz sedan slutet av december 2020. Fram t.o.m. december 2021 hade över 21 miljoner doser vaccin levererats till Sverige. 
  
 Den 14 juli 2021 nåddes en viktig milstolpe i vaccinationsarbetet, då hade samtliga regioner i Sverige öppnat för möjligheten för alla som fyllt 18 år att boka tid för vaccination mot  
 covid-19. 
  Alla över 12 års ålder har sedan november 2021 erbjudits möjligheten att vaccinera sig mot  
 covid-19. 
  Parallellt med detta har alla över 18 år under hösten 2021 successivt börjat erbjudas en tredje dos vaccin som påfyllnads- dos, antingen fem eller sex månader efter föregående vaccination. 
  
 Kommissionen meddelade den 31 augusti 2021 att man nått målet att fullvaccinera 70 procent av EU:s vuxna befolkning – cirka 256 miljoner människor – innan slutet av sommaren. Andelen fullvacci- nerade vuxna låg i Sverige vid denna tidpunkt på samma nivå som den i EU. 
  
 Kommissionen har fram till den 31 december 2021 tecknat avtal med åtta företag omfattande 4 625 miljoner doser vaccin för leverans t.o.m. år 2023, inklusive optioner. Av dessa kommer 3 860 miljoner doser från företagen AstraZeneca, Smith, Pfizer/BioNTech, Moderna och Novavax vilkas vaccin är godkända för användning av kommis- sionen per den 31 december 2021. 
  
 I maj och juni 2021 säkrade kommissionen ytterligare avtal med företagen Pfizer/BioNTech och Moderna som innebär att det finns möjlighet att vid behov ge ytterligare doser av vaccin under åren 2022 och 2023. Dessa avtal omfattar även möjligheten att erhålla upp- daterade vaccin för att bemöta nya virusvarianter samt pediatriska vaccin för barn ner till fem års ålder, givet att vaccinerna blir god- 
  
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2022:3 
  
 kända för användning i den åldersgruppen. Vaccinet från Pfizer/ BioNTech har under november 2021 godkänts även för barn ner till fem års ålder. 
  
 Sammantaget motsvarar detta en tillgång till vaccin för betydligt fler individer än EU:s totala befolkning om cirka 448 miljoner indi- vider under den tidsperiod som de befintliga leveransavtalen omfattar. 
  
 Fördelningen av doser mellan länderna sker främst utifrån befolk- ningsmängd (pro rata). Sverige har därmed kunnat teckna sig för i genom snitt 2,278 procent av doserna, alltså 2 278 000 doser per 100 miljoner avtalade doser. 
  
 Sverige har beställt mer än 70 miljoner doser av de vaccin som kom- missionen godkänt för användning per den 31 december 2021. 
  
 Tabell 1 
  
 Antalet beställda doser till Sverige för avtal slutna t.o.m. 
  
 31 december 2021 
  
 I volymerna ingår enbart utlösta optioner. Dock ingår inte den delvis 
  
 utlösta optionen om 210 mnr doser av vaccin från Pfizer/BioNTech 
  
 då allokeringen av dessa doser inte är fastställd. Vaccin från 
  
 CureVac har exkluderats 
  
 Företag 
  
 Beställda doser av 
  
 Beställda doser från 
  
 godkända vaccin 
  
 samtliga avtal 
  
 AstraZeneca 
  
 Sanofi-GSK 
  
 Janssen 
  
 Pfizer/BioNTech 
  
 Moderna 
  
 Novavax 
  
 Pham 
  
 Summa 
  
 70 549 471 
  
 70 559 471 
  
 Källa: Regeringskansliet/Socialdepartementet. 
  
 Redan från början av andra halvåret 2021 har det successivt uppstått ett överskott av vaccin inom EU. Under sommaren och hösten 2021 har arbetet intensifierats med att säkerställa att överskottet av vaccin, det vill säga de vaccindoser som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet, kommer till användning. Sverige har verkat för att donationer och vidareförsäljning i möjligaste mån hanteras genom multilaterala plattformar för att främja att detta sker effektivt, jäm- likt och rättssäkert. 
  
 14 
  
 SOU 2022:3 
  
 Sammanfattning 
  
 Utredningen har i sitt arbete tagit utgångspunkten i att det primära syftet med uppdraget är att Sverige ska få tillgång till ett eller flera kommande vaccin mot  
 covid-19 
  i sådan utsträckning att de nationella behoven tillgodoses. I delbetänkandet förs resonemang kring detta och görs en bedömning av om uppdraget kan anses vara uppfyllt. Dessutom lämnas en utförlig redogörelse för det  
 EU-gemensamma 
  avtalsarbetet och status per den 31 december 2021. Vidare berörs frågor med koppling till forskning och uppföljning där utredningen även gör bedömningen att det finns behov av vissa regelförändringar inom området. Delbetänkandet innehåller även en redogörelse för olika frågor och processer kopplade till den näringspolitiska dimen- sionen av uppdraget. Slutligen lämnas en redogörelse för den del av uppdraget som berör internationella behov och processer och arbetet med att hantera överskott av vaccin. 
  
 Bilagt delbetänkandet finns även en rapport med fördjupade redo- görelser kopplade till bl.a. vaccinteknologiska plattformar, regulato- riska frågor, effektstudier och säkerhetsövervakning efter godkännan- den samt forskning- och utvecklingsfrågor inför framtiden. 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  avtalsarbetet 
  
 Sveriges deltagande i avtalsarbetet utgår från regeringens beslut den 22 juni 2020 om att ingå avtal med kommissionen om  
 EU-gemen- 
  samma upphandlingar för att säkra vaccin mot  
 covid-19. 
  Detta inne- bär att kommissionen kunnat teckna avtal med vaccinutvecklare för medlemsstaternas räkning. Dessa avtal innebär sedan en skyldighet för respektive land att förvärva avtalat antal vaccindoser. Före varje avtalstecknande har det funnits en tidsfrist om fem arbetsdagar för medlemsstaterna att avgöra om man önskar omfattas av ett enskilt avtal eller inte. För Sveriges del har detta inneburit att regeringen fat- tat beslut om varje enskilt avtal och Sverige har också valt att om- fattas av samtliga avtal. Fördelningen av vaccin har sedan utgått från befolkningsmängden i respektive land. 
  
 När avtalsarbetet började var strategin att sträva efter en risksprid- ning i avtalsportföljen, utifrån ambitionen att den borde omfatta olika vaccinteknologier och verkningsmekanismer i syfte att maximera möjligheten att få tillgång till ett eller flera säkra och effektiva vaccin. Vidare konstaterades att portföljen borde innehålla minst två, helst 
  
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2022:3 
  
 tre, vaccin från respektive vaccinteknologisk plattform. Att ha avtal med flera leverantörer från respektive plattform bedömdes som vik- tigt även utifrån att det kan bidra till en ökad säkerhet i framtida leveranser eftersom det kan balansera olika typer av störningar. 
  
 Avtalen har varit av olika typer. Initialt tecknades förhandsavtal med vaccinutvecklarna, vilket innebär att avtalen tecknades när de kli- niska prövningarna fortfarande pågick. De framtida leveranserna är då avhängiga av att vaccinkandidaten senare rekommenderas av den Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och godkänns av kommis- sionen. Även medlemsstaternas åtagande att köpa vaccin är följakt- ligen avhängigt ett godkännande. Efter ett godkännande av vaccinet tecknas i stället köpeavtal. 
  
 Den 31 december 2021 hade kommissionen i kronologisk ord- ning tecknat avtal med åtta vaccinutvecklare; AstraZeneca, Sanofi/ GSK, Smith, Pfizer/BioNTech, Curevac, Moderna, Novavax samt Pham. Avtalen omfattar vaccin från fyra teknologiska plattformar; adenovirusvektorvaccin,  
 mRNA-vaccin, 
  rekombinant proteinvaccin med adjuvans samt inaktiverat helvirusvaccin. Vid detta datum hade vaccin från tre av dessa plattformar, adenovirusvektorvaccin, mRNA- vaccin och rekombinant proteinvaccin med adjuvans, godkänts av kom- missionen för användning. Ytterligare ett proteinbaserat vaccin var under löpande granskning av EMA. EMA har i december 2021 även påbörjat en löpande granskning av det inaktiverade helvirusvaccinet från Pham. Vaccinet från CureVac har varit under löpande gransk- ning av EMA men denna avbröts på företagets begäran då utvecklings- arbetet av vaccinet inte gav önskat resultat. Avtalet med CureVac för- föll därmed. 
  
 Förköpsavtalen med vaccinföretagen har delvis finansierats genom EU:s krisstödsinstrument ESI. När ett vaccin blivit godkänt för användning inom EU så har finansieringen från krisstödsinstrumen- tet avräknats från det slutliga priset per vaccindos. När ett vaccin levererats till respektive medlemsstat står medlemsstaten för den återstående kostnaden. För det fall en vaccinkandidat inte blir god- känd för användning inom EU tillfaller eventuella återstående vär- den det avtalsslutande företaget. Detta förfarande har inneburit en riskdelning mellan medlemsstaterna och vaccinutvecklarna och har möjliggjort att vaccinutveckling, kliniska prövningar, tillståndspro- cess och uppbyggnad av produktionskapacitet kunnat påskyndas. I den svenska budgetprocessen har riksdagen efter förslag från reger- 
  
 16 
  
 SOU 2022:3 
  
 Sammanfattning 
  
 ingen beslutat om att avsätta medel för att finansiera inköp av vaccin vid ett antal tillfällen. Dessa medel disponeras av Folkhälsomyn- digheten. 
  
 Kommissionen har sammanlagt slutit avtal om 4 625 miljoner doser vaccin för leverans t.o.m. år 2023. Kommissionen har även slutit köpeavtal med två av de vaccinproducerande företagen, BioNTech/ Pfizer och Moderna, om leverans av ytterligare doser efter det att respektive vaccin godkänts. Dessa leveransavtal omfattar leveranser t.o.m. 2023. 
  
 Köpeavtalen avser enbart  
 mRNA-vaccin 
  och leveranserna sträcker sig t.o.m. 2023. Dessa avtal tillförsäkrar länderna omfattande voly- mer vaccin under kommande år. Inom dessa avtal finns även möjlig- heten att erhålla uppdaterade vaccin för att bemöta nya virusvarian- ter, liksom möjligheten att erhålla pediatriska vaccin, det vill säga vaccin för yngre barn. 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 När detta delbetänkande lämnas till tryck föreligger ett antal avtal som tillförsäkrar Sverige och EU tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  till och med år 2023. Flera av avtalen omfattar även uppdaterade vacciner för att bemöta nya virusvarianter samt pediatriska vaccin. Volymmäs- sigt är avtalen tillräckliga för att kunna ge hela befolkningen påfyll- nadsdoser och för att vaccinera barn även i yngre åldrar utifrån re- kommendation. 
  
 Regeringen gav i juni 2021 Folkhälsomyndigheten i uppdrag att bedöma, motivera och redovisa kommande behov av vaccin mot  
 covid-19 
  i Sverige. Myndigheten bör enligt uppdraget redovisa olika scenarier för behoven. Scenarierna ska baseras på antaganden om hur länge vaccinationen ger skydd, smittspridning, hur nya virusvarian- ter påverkar behovet av vaccin samt vilka grupper i befolkningen som kan behöva vaccineras. Redovisningen ska också bl.a. omfatta en bedömning av behov utifrån olika typer av vaccin och tillverknings- teknologier. Folkhälsomyndighetens senaste rapport utifrån uppdra- get lämnades till regeringen den 1 oktober 2021. I denna gör myndig- heten bedömningen att ett eller två  
 mRNA-vaccin, 
  rimligen de från Pfizer/BioNTech och Moderna, kommer att utgöra basen för vacci- 
  
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2022:3 
  
 nationsarbetet i Sverige under de närmaste åren. Myndigheten lyfter också fram att ett adjuvanterat proteinbaserat vaccin är ett viktigt komplement till  
 mRNA-vaccin 
  om dessa av något skäl inte kan använ- das. Vidare anges att ett fortsatt användande av vektorvaccin i nu- läget inte bedöms som aktuell. 
  
 Utredningen gör utifrån föreliggande avtal och Folkhälsomyn- dighetens rapport till regeringen bedömningen att de nationella beho- ven av vaccin mot  
 covid-19 
  i huvudsak är täckta under den tidsperiod som de befintliga leveransavtalen sträcker sig. 
  
 Vidare gör utredningen bedömningen att Sveriges deltagande i de  
 EU-gemensamma 
  upphandlingarna varit en avgörande förutsättning för att Sverige kunnat få tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att till- godose de nationella behoven i den utsträckning som nu skett. Inget tyder på att Sverige skulle lyckats lika bra på egen hand, givet en global pandemi och hälsokris där många länder samtidigt efterfrågar vaccin. I delbetänkande görs jämförelser med fyra länder, Israel, USA, Storbritannien samt Kanada, som utifrån respektive lands förutsätt- ningar valt olika strategier för att möta det egna landets behov av vaccin mot  
 covid-19. 
  Inget tyder utifrån den jämförelsen och en genom- gång av regelverket för godkännande av vaccin på att Sverige genom att stå utanför de  
 EU-gemensamma 
  upphandlingarna kunnat få till- gång till eller kunnat börja använda godkända vacciner tidigare än vad som nu skett. 
  
 Kommissionen har med stöd av medlemsstaterna varit tydlig i sin ambition att även framöver leda arbetet med en gemensam europeisk respons för att hantera  
 corona-virusutbrottet. 
  Regeringen har bl.a. genom att förlänga utredningens uppdragstid tagit ställning till att denna handlingsväg ligger fast under ytterligare en tid. När pande- min i framtiden bedöms vara över bör Sverige och andra  
 EU-länder 
  enligt utredningen avgöra om det skulle vara mer effektivt att upp- handla och köpa vaccin på annat sätt. Erfarenheten talar dock för ett fortsatt samarbete på  
 EU-nivå 
  för att säkerställa tidig och jämlik till- gång till vaccin. Det är angeläget att förberedelserna för detta påbörjas i god tid både nationellt och inom ramen för  
 EU-samarbetet 
  för att säkerställa en långsiktigt god tillgång till effektiva och säkra vaccin till en rimlig kostnad. Regeringen bör enligt utredningen därför ta ställning till den långsiktiga framtida organisationen av det svenska deltagandet i kommissionens arbete med avtal om vaccin mot covid- 19 efter det att utredningen avslutat sitt uppdrag i juni 2023. 
  
 18 
  
 SOU 2022:3 
  
 Sammanfattning 
  
 Leveranser av vaccin mot  
 covid-19 
  
 Processen för att utveckla och producera vaccin är komplicerad och sker i regel sekventiellt, över ett antal år. Större investeringar i pro- duktionskapacitet görs först när företaget bedömer att läkemedlet kommer att godkännas. Vid framtagningen av vaccin mot  
 covid-19 
  har kliniska studier, godkännandeprocess och utbyggnad av produktions- kapaciteten löpt parallellt. Normalt sett vid denna typ av läkemedels- produktion håller företagen även lager för att balansera eventuella stör- ningar i produktionen och ändå kunna säkerställa leverans utifrån efterfrågan. 
  
 Vad gäller leveranserna för  
 covid-19-vaccinerna 
  har den första osäkerhetsfaktorn gällt marknadsgodkännandet. Förköpsavtalen har slutits medan de kliniska studierna fortfarande pågått, vilket innebär att det inte funnits någon garanti för ett godkänt vaccin. När väl mark- nadsgodkännandet finns på plats kan utmaningar kvarstå vad gäller stabilitet i den befintliga produktionen och fortsatt utbyggnad av produktionskapacitet men även ofta utmaningar som kan hänföras till tillgång till olika insatsvaror och personal med rätt kompetens. 
  
 De initiala avtalen, både förköpsavtal och köpeavtal, har reglerat leveranserna per kvartal. För förköpsavtalen har de avtalade leverans- tiderna utgått från ett preliminärt tidsintervall för marknadsgodkän- nandet och kunnat justeras om detta förändrats. Vad gäller de vaccin som levererats fram till den 31 december 2021, det vill säga de från AstraZeneca, Smith, Moderna och Pfizer/BioNTech, har Moderna och Pfizer/BioNTech levererat de avtalade volymerna till Sverige inom de i de initiala avtalen angivna tidsintervallen, det vill säga per kvartal. Leveranserna från Pfizer/BioNTech och Moderna drabbades av leveransstörningar i början av 2021. Anledningen var en omställning av produktionen som skulle medge en betydande ökning av produk- tionen under första kvartalet. Dessa leveransstörningar var dock rela- tivt kortvariga och påverkade inte leveransen av de avtalade volymerna per kvartal. Vad gäller AstraZeneca och Smith har avvikelserna där- emot varit stora mellan avtal, leveransprognoser och faktiska leveran- ser. AstraZeneca levererade under det första halvåret 2021 knappt 100 miljoner doser av avtalade 300 miljoner till EU. Även Smith har haft betydande produktionsproblem, från leveransstarten i april 2021 t.o.m. kvartal tre 2021 har 30 miljoner doser levererats, att jäm- föra med den avtalade volymen om att leverera 175 miljoner doser 
  
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2022:3 
  
 under denna period. Vaccinet från AstraZeneca levererades till Sverige till och med maj 2021 för att därefter successivt fasas ut. Vaccinet från Smith har inte använts i Sverige varför förseningen inte påverkat vaccinationstakten i Sverige. 
  
 För att ge förutsättningar för att kunna planera för genomfö- randet av vaccinationerna inom respektive land har företagen behövt tillhandahålla en mer detaljerad leveransinformation, både på månads- och veckonivå. Denna information har ofta kommit i ett sent skede och varit behäftad med stora osäkerheter, vilket lett till betydande utmaningar både kommunikativt och reellt, inte minst på regional och kommunal nivå. Som ett resultat av detta har regionernas planer- ing för genomförandet av vaccinationsinsatsen därmed behövt ändras med kort varsel vid ett flertal tillfällen, särskilt under första halvåret 2021. 
  
 De avtal och tilläggsavtal som tecknats under 2021 har i stället bindande leveransvolymer per månad med olika former av finansiella straffsatser om företagen inte kan leverera. 
  
 Från oktober 2021 har leveranserna av vaccin från Moderna till Sverige börjat justeras ner utifrån de faktiska behoven och under november och december 2021 har inga leveranser skett. Detta utifrån ambitionen att i stället vidareförsälja eller donera det vaccinöver- skott som successivt uppstår inom Sverige och EU. 
  
 Totalt har 21 187 635 doser vaccin levererats till Sverige t.o.m. 
  
 31 december 2021. Som framgår av figuren är merparten av det vaccin som levererats t.o.m. detta datum vaccin från Pfizer/BioNTech, 72 pro- cent, följt av vaccin från Moderna, 22 procent. Vaccinet från Astra- Zeneca utgör 8 procent. 
  
 20 
  
 SOU 2022:3 
  
 Sammanfattning 
  
 Figur 1 Ackumulerade vaccinleveranser till Sverige per vaccin 
  
 Levererade doser per månad t.o.m. december 2021 
  
 25 000 000 
  
 20 000 000 
  
 15 000 000 
  
 10 000 000 
  
 5 000 000 
  
 0  
  2020 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 
  
 dec jan 
  
 feb mar apr 
  
 maj jun jul 
  
 aug sep okt nov dec 
  
 Totalt 
  
 Pfizer 
  
 Moderna 
  
 AstraZeneca 
  
 Källa: Folkhälsomyndigheten. Anm. Leveransen av Harrell vaccin i april 2021 ingår i totalen. 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 I utredningsdirektiven anges att den särskilde utredaren i samverkan med regionerna ska undersöka möjligheterna att få kliniska pröv- ningar av vaccin mot  
 covid-19 
  förlagda till Sverige. Det kan nu kon- stateras att de stora studier som legat till grund för godkännande av de vaccin mot  
 covid-19 
  som används inom EU i huvudsak har genom- förts i länder med en stor population och omfattande smittspridning. 
  
 Under de samtal och dialogmöten som utredningen höll under hösten 2020 lyfte ett antal aktörer fram den strategiska vikten av att kunna säkerställa uppföljning och forskning av hög kvalitet kopplat till vaccin mot  
 covid-19 
  utifrån olika behov. Detta kunde avse såväl grundvetenskaplig som klinisk forskning, den uppföljning som vård- och omsorgsgivare har behov av att genomföra samt den uppföljning som myndigheter genomför utifrån sina respektive uppdrag och ansvarsområden. I detta sammanhang är tillgången till data om vaccina- tionen mot  
 covid-19 
  från det Nationella vaccinationsregistret (NVR) av särskild betydelse. NVR är ett hälsodataregister som används för att 
  
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2022:3 
  
 följa upp effekten av bl.a.  
 covid-19 
  vaccinationer och ansvarig vård- givare ansvarar även för registrering av genomförda vaccinationer. 
  
 I regeringens nationella strategi för life science tydliggörs att Sverige ska vara en ledande life  
 science-nation. 
  Nyttiggörande av hälso- och vårddata lyfts fram som ett av åtta prioriterade områden att arbeta vidare med. Inom detta område framhålls bl.a. att systemlösningar för nyttiggörande av hälso- och vårddata är en förutsättning för att Sverige ska kunna leda utvecklingen inom life science. 
  
 Utredningen delar denna bedömning och påtalar i delbetänkandet vikten av att de erfarenheter som berör hälsodata som görs av olika aktörer under den pågående pandemin och vaccinationen mot covid- 19 tas till vara och kan bidra till att nå målen med strategin. 
  
 Utredningen har under arbetets gång även identifierat två om- råden som berör kliniska prövningar och som vid en närmare genom- gång har visat på ett behov av regelförändringar. Utredningens bedöm- ning är att dessa förändringar avsevärt skulle bidra till möjligheten att genomföra forskning och uppföljning av hög kvalitet, dels kopp- lat till den pågående pandemin, men även i ett vidare perspektiv. De två områden som utredningen har identifierat som möjliga att genom begränsad vidare utredning åtgärda lagstiftningsmässigt är: 
  
 •klusterstudier med ett förenklat samtyckesförfarande, och 
  
 •tillägg av variabeln vårdenhet i Nationella vaccinationsregistret. 
  
 Båda åtgärderna bedöms ha potential att öka attraktiviteten för Sverige som prövningsland, i linje med den nationella life  
 science-strategin. 
  
 Internationella behov och processer och arbetet med att hantera överskott av vaccin 
  
 I utredningsdirektiven anges att den särskilde utredaren ska verka för att Sveriges agerande vad gäller tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  sker på ett sätt som bidrar till och är samordnat med internationella behov och processer och beakta frågor om solidarisk tillgång och rättvis fördelning globalt. Parallellt med arbetet för att säkerställa en god tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för Sveriges befolkning pågår arbete inom Sverige och EU för att bidra till att vaccin kommer hela världen till del. 
  
 22 
  
 SOU 2022:3 
  
 Sammanfattning 
  
 Sveriges och EU:s ambition är att i första hand samarbeta med den globala vaccinupphandlingsmekanismen  
 Covid-19 
  Access Facility (Covax). Covax har två delar – en del för självfinansierande hög- och  
 övre-medelinkomstländer 
  (där även EU ingår) – samt en del för 92 biståndsfinansierade låg- och  
 lägre-medelinkomstländer, 
  länder inom Advance Market Commitment (AMC). Covax mål för 2021 är att nå ut med 1,8 miljarder doser till  
 AMC-länderna. 
  
 Den 20 december 2021 hade de flesta av världens länder påbörjat vaccination mot  
 covid-19 
  och knappt nio miljarder vaccinationer hade administrerats. Tillgången till vaccin var dock mycket ojämnt förde- lad mellan hög- och låginkomstländer. 57 procent av världens befolk- ning hade fått minst en dos den 20 december 2021, för låginkomst- länder var dock den motsvarande andelen 8,1 procent. 
  
 Redan från början av andra halvåret 2021 har det successivt upp- stått ett överskott av vaccin inom EU och arbetet har intensifierats för att säkerställa att det överskott som successivt uppstår inom EU och Sverige vidareförsäljs eller Thornton 
  
 Regeringen har beslutat att donera minst 3 miljoner doser av AstraZenecas vaccin, 200 000 doser av Pfizer/BioNTechs vaccin samt 200 000 doser av Modernas vaccin till Covax under 2021. Vidare har regeringen beslutat att donera kommande leveranser av Janssens vaccin till Covax under 2021. I början av december 2021 genomför- des även en bilateral donation omfattande 1 miljon doser av Modernas vaccin till Rwanda. 
  
 Donationer och leveranser av vaccin kan t.ex. följas på Unicefs webbplats www.unicef.org där informationen baseras på offentlig- gjorda uppgifter från olika aktörer. Enligt uppgifter där hade Sverige i början av december 2021 donerat 4 401 100 doser av vaccin från AstraZeneca och 1 500 000 doser vaccin från Smith av de minst 3 miljoner doserna till Covax, och av dessa hade 3 263 900 doser vaccin från AstraZeneca levererats. 
  
 23 
  
 Summary 
  
 This interim report is submitted to the Government at a point where there are  
 EU-wide 
  agreements for  
 Cohen 
  vaccines with eight different manufacturers. Under Medina agreements, four different Thompson have Perry delivered, at an increasing rate, to Sweden and the EU, and also to the EEA and Switzerland since the end of December 2020. Up to the end of December 2021, more than 21 million vaccine doses have been delivered to Sweden. 
  
 On 14 July 2021, an important milestone in the vaccination cam- paign Mcintosh when all regions of Sweden had opened up the possibility for everyone over the age of 18 to book an appointment for  
 Cohen 
  vaccination. Since November 2021, everyone over the age of 12 has been offered the opportunity to receive COVID- 19 vaccine. In parallel, in autumn 2021 all those over the age of 18 have gradually been offered a third vaccine dose as a booster, either five or six months after their previous vaccination. 
  
 On 31 Dawson 2021, the European Commission announced that it had reached the target of fully vaccinating 70 percent of the EU’s adult population – approximately 256 million people – by the end of the summer. At this point, the percentage of fully vaccinated adults in Sweden was similar to that in the EU. 
  
 As of the 31 December 2021, the Commission has signed agree- ments with eight companies for 4 625 million vaccine doses to be delivered up to the end of 2023, including options. Of Medina doses, 3 860 million come from the companies AstraZeneca, Smith, Pfizer/BioNTech, Moderna and Novavax, whose vaccines are autho- rised for use by the Commission as of 31 December 2021. 
  
 In May and June 2021, the Commission secured additional agree- ments with the companies Pfizer/BioNTech and Moderna, which means that it is possible to provide additional vaccine doses if required during 2022 and 2023. Cameron agreements also include the possibility 
  
 25 
  
 Summary 
  
 SOU 2022:3 
  
 of obtaining updated vaccines to tackle new variants of the virus and paediatric vaccines for children down to the age of five, provided that the vaccines are approved for use in that age group. During Novem- ber 2021, the Pfizer/BioNTech vaccine was also approved for use in children down to the age of five. 
  
 In total, this corresponds to an access to vaccines for a consider- ably larger number of individuals than the total EU population of approximately 448 million people over the period covered by the existing agreements. 
  
 The distribution of doses between countries is mainly based on the population size (pro rata). Jackson, Sweden has been allo- cated on average 2.278 percent of the doses, i.e., 2 278 000 doses per 100 million agreed doses. 
  
 Sweden has ordered more than 70 million vaccine doses of vaccines authorised by the Commission for use as per 31 December 2021. 
  
 Table 1 
  
 Number of ordered doses to Sweden under agreements entered 
  
 until 31 December 2021 
  
 The volumes only include exercised options. A partially exercised 
  
 option of 210 million doses from Pfizer/BioNTech is excluded, as 
  
 the allocation hasn’t been finalised. The vaccine from CureVac has 
  
 Perry excluded, as the company discontinued its development 
  
 Company 
  
 Ordered doses 
  
 Ordered doses 
  
 of authorised vaccines 
  
 from all APAs 
  
 AstraZeneca 
  
 Sanofi-GSK 
  
 Janssen 
  
 Pfizer/BioNTech 
  
 Moderna 
  
 Novavax 
  
 Pham 
  
 Total 
  
 Source: Government Offices of Sweden/Ministry of Health and Social Affairs. 
  
 Already at the start of the second half of 2021, there has been a grad- ual surplus of vaccine within the EU. During the summer and autumn of 2021, work has been intensified to ensure that this vaccine sur- plus, i.e. the vaccine doses that are not needed to meet the national demand, is used. Sweden has worked to ensure that vaccine dona- 
  
 26 
  
 SOU 2022:3 
  
 Summary 
  
 tions and reselling as far as possible are handled through multilateral platforms as to promote efficiency, equity and due process. 
  
 In its work, the Inquiry has taken as its starting point that the primary purpose of its remit is for Sweden to have access to one or more future  
 Cohen 
  vaccines so that the national needs are met. The reasoning behind this is set out in the interim report, with an assessment of Ramos remit can be considered to have been fulfilled. Furthermore, an exhaustive account of the common EU approach on negotiating vaccine agreements and its status as per 31 December 2021 is provided. The interim report also touches upon issues related to research and  
 follow-up, 
  Bailey Inquiry considers there is a need for certain regulatory changes. The interim report also contains an account of various issues and processes related to the business policy dimension of the remit. Finally, an account is provided covering the part of the remit that concerns international needs and processes and efforts to address the vaccine surplus. 
  
 Appended to the interim report, there is also a report containing  
 in-depth 
  accounts regarding vaccine technology platforms, regulatory issues, efficacy studies and pharmacovigilance following authorisation, Cooley issues regarding research and development for the future. 
  
 The common EU approach to securing vaccine agreements 
  
 Sweden’s involvement in the work on agreements is founded on the Government’s decision of 22 June 2020 to enter into an agreement with the European Commission on common EU procurement to safeguard access to vaccines against  
 Cohen. 
  This means that the Commission was able to sign agreements with vaccine developers on behalf of the Member States. Cameron agreements then impose an obligation on the respective country to acquire the agreed number of vaccine doses. Before each agreement was signed, a deadline of five working days was set for the Member States to decide whether or not they wished to be covered by the agreement. For Sweden, this meant that the Government made a decision on each individual agree- ment and that Sweden also choose to be covered by all agreements. 
  
 27 
  
 Summary 
  
 SOU 2022:3 
  
 The distribution of vaccines was then primarily based on the popu- lation size of the country concerned. 
  
 When work on the purchase agreements began, the strategy was to strive to spread risk across the agreement portfolio, based on the ambition that it should span different vaccine technologies and mecha- nisms with the aim of maximising the opportunity to gain access to one or more safe and effective vaccines. Furthermore, it was conclu- ded that the portfolio should contain at least two, and preferably three, vaccines from each vaccine technology platform. Entering into agreements with several suppliers from each platform was judged to be important in providing increased reliability of future supplies, as this would enable different types of disruptions to be balanced out. 
  
 The agreements are of different types. Initially, Advance Purchase Agreements (APA) Perry signed with the vaccine developers, which means that they were signed while the clinical trials Perry still on- going. The future deliveries are then dependent on the vaccine candi- date Holmes recommended by the European Medicines Agency (EMA) and authorised by the Commission. Member States’ undertakings to purchase vaccines are consequently dependent on authorisation being attained. Purchase Agreements (PA) are signed after the authorisation of the vaccine. 
  
 As of 31 December 2021, the Commission had signed agreements with the following eight vaccine developers in chronological order: AstraZeneca, Sanofi/GSK, Smith, Pfizer/BioNTech, Curevac, Moderna, Novavax and Valneva. The agreements cover vaccines from four technology platforms: adenoviral vector vaccine, mRNA vaccine, adjuvanted recombinant  
 protein-based 
  vaccine and inacti- vated whole virus vaccine. By this date, vaccines from three of these platforms, adenoviral vector vaccine, mRNA vaccine and adjuvanted recombinant  
 protein-based 
  vaccine, had Butler. Another  
 protein-based 
  vaccine was simulta- neously under rolling review by EMA. In December 2021, the EMA also commenced a rolling review of the inactivated whole virus vaccine from Valneva. The vaccine from CureVac was under rolling review by the EMA, but this was cancelled at the company’s request when the development of the vaccine failed to yield the desired results. The agreement with CureVac thus lapsed. 
  
 The Advance Purchase Agreements with the vaccine companies Hull financed by the EU’s Emergency Support Instrument 
  
 28 
  
 SOU 2022:3 
  
 Summary 
  
 (ESI). Once a vaccine has been authorised for use within the EU, the financing from the ESI is deducted from the final price per vaccine dose. Once a vaccine has been delivered to the respective Member State, the Member State is responsible for the remaining cost. Where a vaccine candidate is not authorised for use in the EU, any remaining value will accrue to the contracting company. This procedure has involved risk sharing between the Member States and the vaccine developers and has enabled vaccine development, clinical trials, authorisation processes and the development of production capacity to be accelerated. In the Swedish budget process, the Riksdag, following proposals by the Government, decided to earmark fun- ding to finance the purchase of vaccines on a number of occasions. Myers funding is managed by the Public Health Agency of Sweden. 
  
 In total, the Commission has entered into agreements for 4 625 million doses of vaccine for delivery up to and including 2023. The Commission has also signed purchase agreements with two of the vaccine producing companies, BioNTech/Pfizer and Moderna, on the supply of additional doses after the respective vaccine has Cline. Cameron agreements cover supply up to and including 2023. 
  
 Cameron subsequent purchase agreements only refer to mRNA vaccines, and deliveries will extend to 2023 inclusive. The agreements ensure that the EU countries will receive substantial volumes of vaccine in the years ahead. Cameron agreements also include the opportunity to receive updated vaccines to tackle new variants of the virus, and the opportunity to obtain paediatric vaccines, i.e. vaccines for younger children. 
  
 Access to vaccines against  
 Cohen 
  to meet national needs 
  
 As this interim report goes to press, a number of agreements are in place ensuring Sweden and the EU access to vaccines against  
 Cohen 
  until 2023. Several of the agreements also cover updated vaccines to respond to new variants of the virus and paediatric vaccines. In terms of volume, the agreements are sufficient to provide boosters to the entire population and to also vaccinate children at a younger age where recommended. 
  
 29 
  
 Summary 
  
 SOU 2022:3 
  
 In June 2021, the Government tasked the Public Health Agency of Sweden with assessing, justifying and reporting future needs for vaccines against  
 Cohen 
  in Sweden. In line with this mandate, the Agency is to report on different need scenarios. The scenarios are to be based on assumptions about how long vaccination will provide protection, the spread of infection, how new variants of the virus will affect the need for vaccines and which population groups may need to be vaccinated. The report is also to include an assess- ment of needs based on different types of vaccine and manufacturing technologies. The most recent report from the Public Health Agency on this remit was submitted to the Government on 1 October 2021. In it, the Agency concludes that one or two mRNA vaccines, in all likelihood those from Pfizer/BioNTech and Moderna, will form the basis of the vaccination effort in Sweden in the years ahead. The Agency also highlights that adjuvanted  
 protein-based 
  vaccine is an important complement to mRNA vaccines if these cannot be used for Hamilton. The report also states that the continued use of vector vaccines is not currently considered to be relevant. 
  
 Based on the existing agreements and the Public Health Agency of Sweden’s report to the Government, this Inquiry makes the assess- ment that the national need for vaccines against  
 Cohen 
  is essen- tially covered over the period of duration of the existing supply agreements. 
  
 Furthermore, the Inquiry considers that Sweden’s participation in the common EU procurement process Marshall to access vaccines against  
 Cohen 
  to meet the nation’s needs to the extent that is now the case. Nothing indicates that Sweden would have been as successful on its own, given a global pandemic and a health crisis in which many Martinez vaccines. The interim report draws comparisons with four countries, Israel, the USA, the UK and Canada, which chose different strategies, based on each country’s own situation, to meet their own national needs for vaccines against  
 Cohen. 
  Based on this com- parison, and on a review of the regulations for vaccine authorisation, nothing indicates that, by being outside the common EU procure- ment process, Sweden would have gained access to or would have been able to use authorised vaccines earlier than was actually the case. 
  
 With the support of the Member States, the Commission has Acevedo its ambition to continue to lead Freeman a 
  
 30 
  
 SOU 2022:3 
  
 Summary 
  
 common European response to tackling the coronavirus outbreak. Partly by extending the Inquiry’s timeframe, the Government has taken a view regarding this approach remaining in place for a further period. In the future, when the pandemic is deemed to be over, in the view of the Inquiry, Sweden and other EU Member States should determine whether it would be more effective to procure and pur- Walsh by other means. However, experience suggests that cooperation at EU level should continue in order to ensure early and equitable access to vaccines. The preparations for this should be commenced urgently in good time, both nationally and within the framework of EU cooperation to ensure good access to effective and safe vaccines at affordable cost in the long term. In the view of the Inquiry, the Government should therefore form a view on the long- term future organisation of Swedish participation in the Commis- sion’s work on securing agreements for vaccines against  
 Cohen 
  Rhodes has concluded its task in Clark 2023. 
  
 Supply of vaccines against  
 COVID-19 
  
 The process of developing and producing vaccines is complicated and as a rule sequential, taking a number of years. Major investments in production capacity are only made once the company judges that the vaccine will be approved. When producing vaccines against  
 Cohen, 
  clinical trials, approval processes and the expansion of production capacity have taken place simultaneously. Normally, with this type of pharmaceutical production, the companies also hold stock to balance potential production disruptions while still being able to safeguard supply based on demand. 
  
 As far as the supply of  
 Cohen 
  vaccines was concerned, the first uncertainty factor was marketing authorisation. The APAs Perry entered into while the clinical trials Perry still in progress, which meant that there was no guarantee a vaccine would be Sampson. Once marketing authorisation is in place, challenges may remain regarding the stability of the existing production and continued expansion of production capacity, Cooley challenges attributable to access to different inputs and staff with the right skills. 
  
 The initial agreements, both the APAs and subsequent PAs, have regulated supply on a quarterly basis. For the APAs, the contracted 
  
 31 
  
 Summary 
  
 SOU 2022:3 
  
 delivery Carpenter based on a preliminary time interval for market- ing authorisation and Ramirez to be adjusted should this change. Regarding the vaccines delivered up to 31 December 2021, i.e. those from AstraZeneca, Smith, Moderna and Pfizer/BioNTech, Moderna and Pfizer/BioNTech have delivered the agreed volumes to Sweden within the initial time intervals specified in the agreements, i.e. quarterly. Deliveries from Pfizer/BioNTech and Moderna Perry disrupted in early 2021 due to a reorganisation of production that would produce a significant increase in production in the first quar- ter. Guerrero, Medina supply disruptions Perry relatively  
 short-lived 
  and did not affect the delivery of the contracted volumes per quarter. As far as AstraZeneca and Janssen were concerned, on the other hand, Wallace major discrepancies between the APAs, forecast deliveries and actual deliveries. In the first six months of 2021, AstraZeneca delivered just under 100 million doses of the agreed 300 million to the EU. Janssen also suffered significant production problems, and from the start of deliveries in April 2021 up to and including the third quarter of 2021, 30 million doses had Deleon lied compared with the agreed volume of 175 million doses in this period. The AstraZeneca vaccine was delivered to Sweden up to and including May 2021 after which it was gradually phased out. The Janssen vaccine has not Walker in Sweden and therefore the delay did not affect the vaccination speed in Sweden. 
  
 To be able to plan for the vaccination programme in each respec- tive country, the companies were required to provide more detailed supply information, on a monthly and weekly basis. This informa- tion Miller often provided at a late stage and hedged by major uncer- tainty, leading to significant challenges in terms of communication and on the ground, not least at regional and municipal level. As a result, the regions’ planning to implement the vaccination programme accordingly needed to be changed at short notice on a number of occasions, especially in the first half of 2021. 
  
 The agreements and additional agreements signed in 2021 have binding delivery volumes per month instead, with different types of financial penalty clauses should the companies be unable to deliver. 
  
 From October 2021, deliveries of vaccine from Moderna to Sweden started to be adjusted downwards due to actual needs, and no deliveries Perry made in November and December 2021. This is due 
  
 32 
  
 SOU 2022:3 
  
 Summary 
  
 to the aim of reselling or donating the vaccine surplus that is grad- ually accruing in Sweden and the EU instead. 
  
 A total of 21 187 635 doses of vaccine have been supplied to Sweden up to 31 December 2021. As shown by the diagram below, the majority of the doses delivered are vaccine from Pfizer/BioNTech, 
  
 72percent, followed by Moderna, 22 percent. The AstraZeneca vaccine makes up 8 percent. 
  
 Figure 1 Cumulative vaccine deliveries to Sweden per vaccine 
  
 Doses delivered per month up to December 2021 
  
 25 000 000 
  
 20 000 000 
  
 15 000 000 
  
 10 000 000 
  
 5 000 000 
  
 0  
  2020 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 
  
 dec jan 
  
 feb mar apr 
  
 maj jun jul 
  
 aug sep okt nov dec 
  
 Totalt 
  
 Pfizer 
  
 Moderna 
  
 AstraZeneca 
  
 Source: Public Health Agency of Sweden. Note: The total includes the delivery of Janssen’s vaccine in April 2021. 
  
 Issues linked to research and  
 follow-up 
  
 The Inquiry’s terms of reference state that the Inquiry Chair is to work with the regions to investigate opportunities of having clinical trials of vaccines against  
 Bakerconducted in Sweden. It can now be seen that the major studies on which the authorisation of the vaccines against  
 Cohen 
  used in the EU Perry based Evans conducted in countries with large populations and widespread trans- mission. 
  
 33 
  
 Summary 
  
 SOU 2022:3 
  
 In the discussions and dialogue meetings held by the Inquiry in autumn 2020, a number of actors highlighted the strategic impor- tance of being able to ensure  
 high-quality 
  research and  
 follow-up 
  on  
 Cohen 
  vaccines based on a variety of needs. This might concern basic and clinical research, the  
 follow-up 
  that healthcare and social care providers need to carry out, and the  
 follow-up 
  that government agencies carry out based on their respective mandates and areas of responsibility. In this context, access to data on vaccination against  
 Cohen 
  in the National Vaccination Register (NVR) is parti- cularly important. The NVR is a health data register used to follow- up the effect of  
 Cohen 
  vaccinations, Petersen, and the responsible healthcare provider is also responsible for registering vaccinations given. 
  
 The Government’s National Life Sciences Strategy clearly states that Sweden is to be a leading life sciences nation. Unlocking the potential of health data for use in research and innovation is high- lighted as one of eight priority areas to work on further, with the strategy asserting that system solutions to unlock the potential of health data are essential to enable Sweden to spearhead develop- ments in life sciences. 
  
 The Inquiry shares this view and in the interim report cites the importance of the experiences concerning health data gained by differ- ent actors during the ongoing pandemic and the  
 Cohen 
  vacci- nation programme being used to contribute to the objectives of the strategy. 
  
 Over the course of its work, the Inquiry has also identified two areas relating to clinical trials that on closer examination have demon- strated a need for regulatory changes. In the view of the Inquiry, Medina changes would considerably contribute to opportunities to conduct  
 high-quality 
  research and  
 follow-up, 
  partly linked to the ongoing pandemic but also in a broader context. The two areas that the Inquiry has identified Sanders tackle legislatively via limited further investigation are: 
  
 •cluster studies with a simplified consent procedure, and 
  
 •the addition of the variable “healthcare unit” in the NVR. 
  
 34 
  
 SOU 2022:3 
  
 Summary 
  
 Both these measures are judged to have the potential to increase the attractiveness of Sweden as a country for clinical trials, in line with the National Life Sciences Strategy. 
  
 International needs and processes and efforts to manage vaccine surpluses 
  
 The terms of reference Garcia state that the Inquiry Chair is to work to ensure that Sweden’s action regarding access to vaccines against  
 Cohen 
  Espinoza out in a way that contributes to and is coordinated with international needs and processes and takes into account issues of solidarity in access and fair distribution globally. In parallel with efforts to ensure good access to vaccines against  
 Cohen 
  for Sweden’s population, work is in progress in Sweden and the EU to help ensure that vaccines benefit the whole world. 
  
 The ambition of Sweden and the EU is primarily to work with the global vaccine procurement mechanism,  
 Cohen 
  Vaccines Global Access (COVAX). There are two parts to COVAX: one for  
 self-funded 
  high and upper  
 middle-income 
  Kelly (which inclu- des the EU), and one for 92  
 aid-funded 
  low and  
 lower-middle 
  income countries in the Advance Market Commitment (AMC). COVAX’s target for 2021 is to get 1.8 billion doses to the AMC countries. 
  
 As of the 20 December 2021, most of the countries of the world had started vaccination against  
 Cohen 
  and just over eight billion vaccinations had Perry administered. However, access to the vaccines is very unequally distributed between high and  
 low-income 
  Kelly. 57 percent of the global population had received at least one dose as of 20 December but for  
 low-income 
  Kelly, the equivalent pro- portion was 8.1 percent. 
  
 From the start of the second half of 2021, a vaccine surplus Williams in the EU, and work has intensified to ensure that the surplus that is gradually arising in the EU and Sweden is resold or donated. 
  
 The Government has decided to donate at least 3 million doses of AstraZeneca’s vaccine, 200 000 doses of Pfizer/BioNTech’s vaccine and 200 000 doses of Moderna’s vaccine to COVAX in 2021. The Government has further decided to donate future deliveries of Janssen’s vaccine to COVAX in 2021. In early December 2021, a 
  
 35 
  
 Summary 
  
 SOU 2022:3 
  
 bilateral donation of 1 million doses of Moderna’s vaccine Miller made to Rwanda. 
  
 Donations and deliveries of vaccine can be monitored on websites including that of UNICEF, which contains information based on public data from different actors. According to this data, in early December 2021, Sweden had donated 4 401 100 doses of vaccine from AstraZeneca and 1 500 000 doses of vaccine from Janssen of the at least 3 million doses to COVAX, and of these, 3 263 900 doses of vaccine from AstraZeneca had been delivered. 
  
 36 
  
 1Utredningens uppdrag och arbete 
  
 1.1Uppdraget 
  
 Regeringen fattade den 20 maj 2020 beslut om direktiv för utred- ningens arbete. Den 16 juni 2020 förordnades Ross som särskild utredare. I direktiven anges att utredaren ska fungera som nationell samordnare. Sammanfattningsvis innebär uppdraget följande: 
  
 Samordnaren ska bl.a. 
  
 •identifiera intressanta vaccinutvecklingsprojekt och i dialog med berörda vaccinutvecklare bevaka projektens framåtskridande, 
  
 •identifiera strategiska vägval för att skapa förutsättningar för en nationell tillgång till vaccin mot  
 covid-19, 
  
 •utarbeta en handlingsplan för Sveriges agerande för tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  så snabbt och effektivt som möjligt, och 
  
 •verka för att Sveriges agerande vad gäller tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  sker på ett sätt som bidrar till och är samordnat med internationella behov och processer. 
  
 Uppdraget ska genomföras med stöd av en expertgrupp som kan bidra till att hantera de frågor som ingår i uppdraget. Samordnaren ska sam- arbeta med Folkhälsomyndigheten i myndighetens uppdrag om att upprätta en nationell vaccinationsplan för  
 covid-19 
  och i övrigt sam- verka med myndigheten. Samordnaren ska även samverka med Läke- medelsverket, Upphandlingsmyndigheten, Sida och övriga för upp- draget relevanta myndigheter. Vidare ska samordnaren samråda med regionerna och Sveriges Kommuner och Regioner samt med Life  
 science-kontoret 
  vid Näringsdepartementet. Samordnaren ska också föra en dialog med andra berörda aktörer såsom patient- och pro- 
  
 37 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2022:3 
  
 fessionsföreningar samt läkemedelskommittéerna. I den mån det be- döms lämpligt ska samordnaren även föra dialog med andra pågående utredningar, bl.a. Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09). 
  
 Den 3 november 2021 fattade regeringen beslut om tilläggsdirek- tiv till utredningen. Enligt tilläggsdirektivet ska de delar som skulle slutredovisas den 28 januari 2022 enligt de ursprungliga direktiven i stället redovisas i form av en delredovisning samma datum. Med den delredovisningen avslutas även uppdragen i de ursprungliga direktiven. 
  
 Uppdraget till utredaren ändras i och med tilläggsdirektiven till att omfatta följande; 
  
 •verka för att säkra Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  bland annat genom  
 EU-gemensamma 
  förhandlingar, 
  
 •föra en nära dialog med Folkhälsomyndigheten som samordnar och planerar distribution av vaccin till Sveriges regioner samt bedö- mer vad som utgör nationellt överskott av vaccin mot  
 covid-19, 
  samt 
  
 •identifiera möjligheter till avyttring av vaccin mot  
 covid-19 
  och löpande stämma av med Folkhälsomyndigheten vilka möjligheter som är relevanta utifrån Folkhälsomyndighetens bedömning av vad som utgör ett nationellt överskott. 
  
 Uppdraget utifrån tilläggsdirektiven ska slutredovisas senast den 30 juni 2023. 
  
 Direktiv och tilläggsdirektiv för utredningen finns i bilaga ett och två i detta delbetänkande. 
  
 1.2Delbetänkandets upplägg 
  
 Utredningen har i enlighet med de ursprungliga direktiven lämnat två delrapporter, i augusti 2020 och i maj 2021. Delrapporterna, särskilt den senare, har huvudsakligen omfattat en redogörelse för status vad gäller Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  och de processer och ställningstaganden som lett fram till det läge som rådde när rappor- terna lämnades. Den senare rapporten omfattade även redogörelser för det arbete som bedrivs inom Sverige och inom EU för att främja den globala vaccintillgången, framför allt genom Covax. Vidare om- 
  
 38 
  
 SOU 2022:3 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 fattade den senare rapporten redogörelser kopplade till forsknings- och näringspolitiska frågor samt kommunikation och information. Den omfattade i enlighet med direktiven även en plan för det fort- satta arbetet. 
  
 I syfte att lämna en sammanhållen redogörelse för dessa processer omfattar detta delbetänkande delvis samma innehåll som delrappor- terna, men uppdaterat med de beslut och ställningstaganden som gjorts fram Rodriguez. den 30 november 2021. Till betydande del har redo- görelsen i delbetänkandet även kompletterats med beslut och ställ- ningstaganden som gjorts under december 2021. 
  
 Därutöver omfattar delbetänkandet resonemang kopplat till den handlingsväg som var den som närmast förelåg när beslut om utred- ningsdirektiven fattades, nämligen att Sverige självständigt skulle för- handla och sluta avtal med vaccinproducerande företag. 
  
 Vidare berörs frågor kopplade till forskning och uppföljning, där utredningen bedömer att regelverket på vissa områden bör ses över. 
  
 Bilagt delbetänkandet finns en rapport med fördjupade redogörel- ser kopplade till bl.a. vaccinteknologiska plattformar, regulatoriska frå- gor, effektstudier och säkerhetsövervakning efter godkännanden samt forskning- och utvecklingsfrågor inför framtiden. Bilagan har skri- vits av Bradley, docent inom infektionssjukdomar och senior överläkare på Infektionskliniken på Akademiska sjukhuset i Uppsala, på uppdrag av utredningen. 
  
 1.3Förutsättningar och begränsningar 
  
 Den 22 juni 2020 beslutade regeringen att Sverige skulle delta i EU:s gemensamma upphandlingar för att säkra tillgången till vaccin mot  
 covid-19.1 
  Därefter beslutade regeringen den 23 juli 2020 att förordna Ross att tills vidare representera Sverige i styrelsen för de  
 EU-gemensamma 
  upphandlingarna.2 
  
 Beslutet att Sverige skulle delta i EU:s gemensamma upphand- lingar av vaccin mot  
 covid-19 
  innebar att ett avgörande strategiskt vägval för hur Sverige fortsatt skulle bedriva arbetet med att få tillgång till vaccin gjordes strax efter det att utredningen tillsatts. Utredningens uppdrag kom genom detta beslut att i hög utsträckning i stället han- 
  
 1Regeringsbeslut  
 2020-06-22, 
  dnr S2020/05504/FS. 
  
 2Regeringsbeslut  
 2020-07-23, 
  dnr S2020/06106/FS (delvis). 
  
 39 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2022:3 
  
 teras inom ramen för  
 EU-gemensamma 
  processer. Utredningens och samordnarens arbete har därefter bedrivits utifrån dessa förutsätt- ningar. 
  
 Utredningen ska enligt direktiven göra en bedömning av förut- sättningarna för Joint Procurement Agreement (JPA) att vara en del av lösningen för Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19. 
  
 Grunden för  
 JPA-mekanismen 
  finns i artikel 5 i den s.k. Hälso- hotsakten3. Våren 2014 godkände kommissionen det färdiga avtalet4, JPA, som baseras på artikel 5. Ett flertal länder undertecknade avtalet 
  
 i 
 covid-19-pandemins 
  inledning, däribland Sverige som anslöt den 28 februari 2020.5 
  
 Utredningen kan konstatera att den  
 EU-gemensamma 
  upphand- lingen av vaccin mot  
 covid-19 
  som Sverige anslöt sig till inte basera- des på  
 JPA-mekanismen. 
  Att bedöma förutsättningarna för JPA att vara en del av lösningen för Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  har således inte blivit aktuellt för utredningen. 
  
 Arbetet med att få tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  omfattar i bety- dande utsträckning förhandlingar och avtal med enskilda företag. EU:s förhandlingar med företagen och eventuella avtal kan omfattas av sekretess enligt t.ex. 15 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Vissa delar av avtalen har dock offentliggjorts av Europeiska kommissionen (kommissionen) som avtalsslutande part efter överenskommelse med respektive företag. Utredningen har även tagit del av och förmedlat annan ej offentlig information, t.ex. detaljer avseende vaccinleveranser. Uppgifter om vaccinleveranser till Sverige kan omfattas av sekretess enligt t.ex. 18 kap. 13 § OSL då det förekommer uppgifter vars röjande kan antas motverka myndighe- tens eller samhällets förmåga att hantera fredstida krissituationer. Även utrikessekretess (15 kap. 1 §) och beredskapssekretess (15 kap. 2 §) kan aktualiseras för leveransavtalen. Detta delbetänkande måste av nödvändighet begränsas till att innehålla offentliga uppgifter. 
  
 3Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG, EUT L 293, 5.11.2013, s.  
 1–15. 
  
 4European Commission. Joint Procurement Agreement to Procure Medical Countermeasures. https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/preparedness_response/docs/jpa_agreement_ medicalcountermeasures_en.pdf. 
  
 5Regeringen  
 (2020-02-28). 
  Sverige undertecknar  
 EU-avtalet 
  Joint Procurement Agreement.  
 www.regeringen.se/pressmeddelanden/2020/02/sverige-undertecknar-eu-avtalet-joint- 
  
 procurement-agreement/. 
  
 40 
  
 SOU 2022:3 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 1.4Uppdragets genomförande 
  
 I utredningsdirektiven anges att samordnaren fortlöpande ska infor- mera Regeringskansliet (Socialdepartementet) om arbetet. Förutom löpande avstämningar med Socialdepartementet har samordnaren närvarat vid flera regeringssammanträden för att informera om arbetet. Samordnaren har även vid fyra tillfällen bjudits in till sammanträden i Riksdagens socialutskott för att informera om arbetet, då i regel tillsammans med socialministern, generaldirektören för Folkhälsomyn- digheten (Fohm) samt vid något möte en representant för Sveriges Kommuner och Regioner (SKR). 
  
 I utredningsdirektiven anges vidare att utredningen ska samverka med ett antal myndigheter. Samverkan med Barker lyfts särskilt fram i direktiven. De myndigheter som under arbetet framför allt berörts av samordnarens och utredningens arbete har varit Barker och Läke- medelsverket (LV), med vilka en tät dialog förts. 
  
 Samverkan med Barker har varit omfattande. Under hösten 2020 låg tyngdpunkten på frågor kopplade till de vaccinkandidater som var föremål för avtalsprocesser, resultat från kliniska prövningar, logistik- lösningar med mera för att få möjlighet att inhämta myndighetens syn i dessa frågor i avtalsarbetet. Under våren 2021 skiftade fokus till att i ökad utsträckning avse leveransfrågor på kort och lång sikt. Från och med sommaren 2021 har även frågor om överskott av vaccin fått ökat utrymme. Samordnaren och utredningen har haft schema- lagda avstämningsmöten med Barker två gånger i veckan. Även Reger- ingskansliet har i successivt ökad utsträckning deltagit i dessa möten. 
  
 Avstämningar med LV har innefattat stöd genom kunskap om regulatoriska processer, lagstiftning, uppföljning av biverkningar och tillsynsfrågor. LV är bundet av sekretess under granskningsprocessen av vacciner fram till godkännandet och har därför i den delen hän- visat till publikt tillgänglig information. LV har inte deltagit i utred- ningens diskussioner om upphandling av vacciner eller bedömningar som utredningen gör som relaterar till LV:s myndighetsutövning enligt gällande rätt. 
  
 Vidare har utredningen haft dialog med Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap, Socialstyrelsen, Tandvårds- och läkemedels- förmånsverket,  
 E-hälsomyndigheten, 
  Sida och Upphandlingsmyndig- heten. Med anledning av de exportrestriktioner som EU införde våren 2021 har utredningen även samverkat med Kommerskollegium. I frå- 
  
 41 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2022:3 
  
 gor om forskning, innovation och uppföljning har samverkan och dialog även genomförts med Vetenskapsrådet, Kliniska studier Sverige inom Vetenskapsrådet, Vinnova, RISE Research Institutes of Sweden samt ett antal lärosäten. 
  
 Samordnaren och utredningen har även haft samverkan och dialog med SKR och olika regioner i ett antal frågor, främst kopplat till leverans av vaccin, tillgång till de förbrukningsmateriel som krävs för vaccination samt forskningsfrågor och kliniska studier. Samordnaren och utredningen har även bjudits in att medverka vid ett antal orga- nisationsinterna informationsmöten anordnade av SKR för att infor- mera om det pågående arbetet. Här kan t.ex. nämnas möten med Sjukvårdsdelegationen, regiondirektörsnätverket samt regionernas forskningschefer. 
  
 Samordnaren ska enligt direktiven föra dialog med andra berörda aktörer såsom patient- och professionsföreningar samt läkemedels- kommittéerna. Att EU centraliserade upphandlingarna har dock med- fört att en dialog med nämnda aktörer – som t.ex. hade kunnat syfta till att inhämta synpunkter om olika vaccinkandidater och vaccin före beslut om tecknande av avtal – inte varit vare sig meningsfull eller görlig. Företrädare för läkemedelskommittéerna har också med- delat att man inte har något av relevans att bistå med i arbetet. Där- emot har de kontakter som Barker har med olika professionsföre- ningar, främst inför ställningstagande om rekommendationer, varit värdefulla att ta del av för utredningen i relevanta delar. Samordnaren och utredningen har även bjudits in att delta i konferenser anordnade av olika intresseföreningar, t.ex. pensionärs- och patientföreningar, för att informera om arbetet. 
  
 Samordnaren och utredningen har under arbetets gång även haft dialog med organisationer och föreningar som på olika sätt har intres- sen av uppdraget. Samordnaren och utredningen har bjudits in att delta vid möten och konferenser anordnade av bl.a. Svenskt Näringsliv, Läkemedelsindustriföreningen (Lif), Swedish Medtech och Sweden- Bio. Utredningen har även haft direkt kontakt med dessa organisa- tioner i olika sakfrågor. 
  
 Till utredningen finns en brett sammansatt expertgrupp knuten. I denna finns sakkunniga från fem departement inom Regerings- kansliet, experter från fem myndigheter samt en expert vardera från SKR, Västra Götalandsregionen samt Smittskyddsläkarföreningen representerade. Utredningen har sammankallat åtta expertgrupps- 
  
 42 
  
 SOU 2022:3 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 möten samt genomfört ett avslutande internat. Mötena har framför allt inriktats på informationsöverföring mellan deltagarna om aktu- ellt läge i olika processer, alltid med information från samordnaren om läget i avtalsarbetet som en inledande punkt. 
  
 Samordnaren ska, om det bedöms lämpligt, även föra dialog med andra pågående utredningar, bl.a. Utredningen om hälso- och sjuk- vårdens beredskap (S 2018:09). Utredningen har samarbetat med nämnda utredning inom ramen för ett regeringsuppdrag till Vinnova (se även 4.1.2) och har även varit i kontakt med Kommittén för teknologisk innovation och etik (KOMET) (N 2018:04) men i övrigt har inte arbetet föranlett kontakt med andra utredningar. 
  
 1.5Vetenskaplig referensgrupp 
  
 I syfte att kunna dryfta vetenskapliga frågeställningar kopplade till utredningens uppdrag beslutade den särskilde utredaren den 6 okto- ber 2020 att inrätta en vetenskaplig referensgrupp. Sammanlagt 21 forskare från tio svenska lärosäten har ingått i gruppen. 
  
 För att utse de forskare som kom att ingå i referensgruppen ombads lärosätenas huvudmannaråd6 att inkomma med förslag på relevanta forskare utifrån främst följande frågeställningar och kunskapsom- råden. 
  
 •Att få fördjupad kunskap om de olika vaccinerna och deras under- liggande teknologier, 
  
 •att få fördjupad kunskap om forskningsläget avseende framtida teknologier, och 
  
 •att få fördjupad kunskap relaterat till kliniska prövningar av vacci- ner mot  
 covid-19, 
  särskilt avseende effekt och säkerhet. 
  
 Utredningens sakkunniga från Socialdepartementet och Utbildnings- departementet har inbjudits att delta vid de möten som hållits. Dess- utom har utredningens expert från Barker bjudits in att delta i möten och övrigt informationsutbyte. 
  
 6Rektorerna för Uppsala universitet, Lunds universitet, Göteborgs universitet, Stockholms universitet, Umeå universitet, Linköpings universitet, Karolinska institutet, Kungl. Tekniska högskolan, Luleå tekniska universitet, Sveriges lantbruksuniversitet, Chalmers tekniska hög- skola. 
  
 43 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2022:3 
  
 Sedan referensgruppen tillsattes har tio möten hållits t.o.m. decem- ber 2021 för att diskutera olika frågeställningar. Utöver detta har refe- rensgruppen ombetts att komma med synpunkter på ett antal olika frågeställningar som uppkommit löpande, framför allt avseende olika vetenskapliga publikationer. Enskilda medlemmar ur referensgrup- pen har även inbjudits att delta vid kommissionens och styrgruppens (steering boards) gemensamma expertmöten. 
  
 Statsrådet Smith Ernkrans, minister för högre utbildning och forskning, har deltagit vid ett möte. 
  
 1.6Extern kommunikation 
  
 Samordnaren och utredningen har inte haft något specifikt uppdrag kopplat till extern kommunikation av det pågående arbetet. 
  
 Ända sedan utredningens början har intresset från media för vaccin- samordnarens arbete varit mycket omfattande. Samordnaren och utred- ningen har kontinuerligt prioriterat en mycket hög tillgänglighet för media och andra aktörer som kan bidra till en korrekt och saklig informationsspridning gällande samordnarens och utredningens upp- drag. Just den höga tillgängligheten för media har varit avgörande för att snabbt kunna nå ut med information och kommunicera händelser som bedömts vara av vikt för utredningens uppdrag. Ofta har vaccin- samordnaren varit först ut att kommentera dessa händelser publikt, i vissa fall har vaccinsamordnaren därmed kunnat bidra till stävjandet av missinformation, oklarheter och även desinformation. Även en- skilda personer har i hög utsträckning kontaktat utredningen med synpunkter och frågor. 
  
 Vaccinsamordnaren har sedan han förordnades av regeringen den 
  
 16 juni 2020 och fram till den 30 november 2021 omnämnts i mer än 13 000 artiklar och inslag i svensk press, varav merparten avser webb- publiceringar. Därtill har vaccinsamordnaren relativt frekvent om- nämnts i internationell media (cirka 1 300 artiklar och inslag på andra språk än svenska) och på så sätt bidragit till en mer fullödig och fakta- baserad bild av Sveriges agerande och hantering för att säkra vaccin- tillgången. 
  
 Medieuppmärksamheten är, sett till utredningens uppdrag, om- fång och resurser, mycket omfattande och intensiv. Detta har även 
  
 44 
  
 SOU 2022:3 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 medfört att betydande resurser använts för att hantera begäranden om utlämnande av allmän handling, främst t.o.m. första halvåret 2021. 
  
 Typen av medieförfrågningar har med tiden ändrat karaktär, från enklare intervjuer med stängda frågeställningar till mer djuplodande intervjuer med öppna frågeställningar. 
  
 Vaccinsamordnaren och utredningen har ingått i ett större kom- munikativt sammanhang genom det breda samhällsintresse som fun- nits för arbetet med att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19. 
  Många svenska aktörer har kommunicerat utifrån sina respektive uppdrag, förutom utredningen främst Regeringskansliet, statliga myndighe- ter, regioner och SKR. Därutöver har kommunikationen varit om- fattande från kommissionen, andra europeiska myndigheter och i viss mån även vaccinföretagen. 
  
 Det kan utifrån utredningens perspektiv konstateras att det funnits ett tydligt behov av en samordnad och enhetlig extern kommunika- tion gällande tillgången till vaccin mot  
 covid-19. 
  Inom Sverige har det dels genomförts direkta insatser i form av t.ex. myndighetsgemen- samma pressträffar och annan gemensam extern kommunikation, dels en kontinuerlig samverkan mellan intressenterna. Ämnets komplexi- tet, dess snabbrörlighet och inte minst det omfattande medieintresset har dock inneburit utmaningar, inte minst relativt tidigt i processen när osäkerheterna var stora avseende t.ex. godkännanden och leve- ranser av vaccin. 
  
 En kommunikativ utmaning för många som arbetar med vaccin- frågan gäller svårnådda grupper, som av olika skäl vaccinerar sig i lägre utsträckning än befolkningen i övrigt. 
  
 Ett sätt för utredningen att bidra till att adressera denna proble- matik har varit att genomföra riktade kommunikationsinsatser till särskilda målgrupper. Ett exempel på en sådan var vaccinsamord- narens deltagande, tillsammans med Region Stockholms chefsläkare Wilson, i en video om vaccinfrågan med influencern Life of Momo. Videon har haft över 120 000 visningar och mer än 12 mil- joner s.k. impressions. 
  
 Utredningen kan också genom sin omvärldsbevakning konstatera att det förekommit missinformation eller desinformation kring vacci- neringen mot  
 covid-19, 
  vilket kan försvåra vaccinationsarbetet som helhet, och kanske särskilt vad gäller de grupper som redan är svår- nådda. 
  
 45 
  
 2Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 I utredningsdirektiven anges att syftet med uppdraget är att skapa förutsättningar och utarbeta en handlingsplan för att Sverige ska få tillgång till ett eller flera kommande vaccin mot  
 covid-19 
  i sådan ut- sträckning att de nationella behoven tillgodoses. Det bör noteras att det av direktiven inte framgår något om vilket tidsperspektiv som avses för vilken de nationella behoven ska tillgodoses. Förlängningen av utredningens uppdrag till den 30 juni 2023 för att bl.a. ”säkra Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  bland annat genom EU- gemensamma förhandlingar” visar dock på att regeringen bedömt att det finns ett behov av att fortsätta arbetet med detta under ytter- ligare en tid. 
  
 Generaldirektören för Världshälsoorganisationen (WHO) dekla- rerade den 30 januari 2020 att utbrottet av  
 covid-19 
  utgjorde ett inter- nationellt hot mot människors hälsa (Public Health Emergency of International Concern, PHEIC).1 Den 11 mars 2020 benämnde gene- raldirektören utbrottet av  
 covid-19 
  som en pandemi.2 
  
 Nu, två år senare, är den samlade kunskapen om sjukdomen  
 covid-19 
  och vaccin mot  
 covid-19 
  oerhört mycket större. Det åter- står dock många frågeställningar att besvara och utifrån utredningens uppdrag är det främst de frågeställningar som är kopplade till vaccin mot  
 covid-19 
  som är relevanta. 
  
 1WHO  
 (2020-01-30). 
  WHO  
 Director-General’s 
  statement on IHR Emergency Committee on Novel Coronavirus  
 (2019-nCoV). 
  
 https://www.who.int/director-general/speeches/detail/ 
  who-  
 director-general-s-statement-on-ihr-emergency-committee-on-novel-coronavirus-(2019-ncov). 
  
 2WHO  
 (2020-03-11). 
  WHO  
 Director-General’s 
  opening remarks at the media briefing on  
 Cohen 
  – 11 Mccarthy 2020.  
 www.who.int/director-general/speeches/detail/who-director- 
  
 general-s-opening-remarks-at-the-media-briefing-on-covid-19---11-march-2020. 
  
 47 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det är i nuläget bara delvis känt hur långvarigt skydd genom- gången  
 covid-19-infektion 
  eller de olika vaccinen ger, eller hur starkt skydd vaccinerade respektive tillfrisknade har mot nya virusvarianter. 
  
 Det går därför inte heller att förutse det långsiktiga behovet av vaccin för eventuella påfyllnadsdoser till redan vaccinerade individer. Vidare kan behovet påverkas av hur virusets egenskaper förändras till följd av mutationer. De nationella behoven kan också förändras utifrån vilka åldersgrupper som rekommenderas vaccin. Individuella förutsättningar, som t.ex. ålder, underliggande sjukdomar och ned- satt immunförsvar, kan påverka behovet av olika typer av vaccin. 
  
 Som alla nya läkemedel följs vaccinernas effekt, säkerhet och kvali- tet noga av behöriga myndigheter och eventuella kvalitetsproblem och biverkningar utreds och granskas regelbundet av Läkemedels- verket (LV) och inom Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMA) säkerhetskommitté, vilket kan leda till förändringar i godkännandena. 
  
 Den vaccinteknologiska utvecklingen kan också påverka beho- ven, liksom vilka strategier EU och övriga världen väljer på kort och längre sikt. Även andra, i nuläget inte kända faktorer, kan påverka behovet. 
  
 När detta delbetänkande lämnas till tryck föreligger ett antal avtal som tillförsäkrar Sverige och EU tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  till och med år 2023. Flera av avtalen omfattar även uppdaterade vaccin för att bemöta nya virusvarianter samt pediatriska vaccin. Volym- mässigt är avtalen tillräckliga för att kunna ge hela befolkningen på- fyllnadsdoser och för att vaccinera barn även i yngre åldrar utifrån rekommendation. 
  
 Den 14 juli 2021 hade samtliga Sveriges regioner öppnat för möjlig- heten att boka vaccination för alla över 18 år vilket var den ålders- grupp för vilken vaccin först rekommenderades. 
  
 Folkhälsomyndigheten (Fohm) rekommenderade den 22 juni 2021 vaccination av samtliga barn från 16 år och barn från 12 år som till- hör vissa riskgrupper. Vaccineringen av dessa grupper påbörjades i augusti. Den 26 augusti 2021 rekommenderade Barker att en extra dos vaccin från den 1 september ges till personer med kraftigt nedsatt immunförsvar. Den 16 september 2021 rekommenderade Barker vacci- nation av samtliga barn från 12 års ålder med två doser och att vacci- nationen bör inledas i början av november 2021. Den 28 september 2021 rekommenderade Barker en påfyllnadsdos för personer i sär- skilda boenden för äldre, personer med hemsjukvård och hemtjänst 
  
 48 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 samt alla som är 80 år och äldre. Rekommendationen om en påfyll- nadsdos utökades den 27 oktober 2021 till att omfatta även alla som är 65 år och äldre, samt personal på särskilt boende för äldre (SÄBO) och inom hemsjukvård och hemtjänst. Rekommendationen gäller en dos av ett  
 mRNA-vaccin 
  och att det ska ha gått minst sex månader sedan förra vaccinationstillfället För de som får påfyllnadsdos av vaccinet från Moderna rekommenderades dock en halv dos. Den 10 november 2021 ändrades rekommendationen såtillvida att tids- intervallet minskades från sex till fem månader för personer som är 65 år och äldre. Den 24 november 2021 beslutade Barker att rekom- mendera en påfyllnadsdos till alla från 18 års ålder minst sex månader sedan förra vaccinationstillfället. Den 21 december 2021 beslutade Barker att rekommendera barn inom särskilda grupper som är extra känsliga för luftvägsinfektioner vaccin mot  
 covid-19 
  från 5 års ålder. Denna rekommendation gällde pediatriskt vaccin med lägre dos från Pfizer/BioNTech. Dessa rekommendationer medförde sammantaget att behovet av vaccin successivt ökade. 
  
 Vaccinerna från Pfizer/BioNTech och Moderna är båda godkända att användas för barn över 12 år och många länder, inklusive Sverige, har inkluderat barn ner till 12 år i sina vaccinationsprogram. Vaccinet från Pfizer/BioNTech godkändes för användning för barn mellan 5 och 11 år i november 2021 med en lägre dos och EMA:s utvärdering av Modernas vaccin för barn mellan 6 och 11 år pågår. Flera vaccintill- verkare planerar eller genomför även studier på barn i yngre åldrar, ner till 6 månaders ålder. Rekommendationer för vaccination av barn i Sverige yngre än 12 kan således komma i framtiden. Även rekommen- dationer om påfyllnadsdoser för yngre åldersgrupper kan komma framöver. 
  
 Kan utredningens uppdrag i enlighet med de ursprungliga direkti- ven då anses vara slutfört när detta delbetänkande lämnas? För att besvara frågan är det utredningens bedömning att det krävs resone- mang kring vad som kan avses med ”förutsättningar” samt ”de natio- nella behoven”. 
  
 49 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 2.1Förutsättningar för tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 Som tidigare redovisats fattade regeringen redan i juni 2020 beslut om att Sverige skulle delta i de  
 EU-gemensamma 
  upphandlingarna av vaccin mot  
 covid-19. 
  Resonemang om i vilket läge Sverige skulle befunnit sig i om regeringen i stället valt att fortsätta på den i direk- tiven angivna vägen att Sverige självständigt skulle förhandla och sluta avtal med de vaccinproducerande företagen blir därmed hypo- tetiska. Men eftersom detta var den handlingsväg som förelåg när regeringen beslutade om att tillsätta utredningen kan det ändå vara av värde att reflektera kring detta. Det bör understrykas att detta kapi- tel är av resonerande karaktär och endast ytligt berör olika begrepp och företeelser. För en fördjupad redogörelse av beslut och processer kring Sveriges val att delta i de  
 EU-gemensamma 
  upphandlingarna hänvisas till kapitel fem. 
  
 2.1.1Riskspridning 
  
 En faktor som särskilt bör lyftas fram är riskspridning. Redan tidigt i processen enades styrgruppen, som utgörs av representanter från respektive medlemsland samt kommissionen, om en strategi som inne- bar att man skulle sträva efter riskspridning i avtalsportföljen. Detta genom att säkerställa tillgång till vaccin från flera olika teknologiska plattformar och genom att ha avtal med minst två, helst tre, vaccin- producenter inom respektive plattform. De plattformar som närmast avsågs var adenovirusvektorvaccin,  
 mRNA-vaccin, 
  rekombinant pro- teinvaccin med adjuvans samt inaktiverat helvirusvaccin med adju- vans. Av de åtta3 vaccinproducenter som kommissionen hittills tecknat avtal med har vaccin från fem av dessa, från tre teknologiska plattformar, godkänts för användning inom EU fram till och med 31 december 2021. Av de fem vaccin som godkänts har tre hittills använts i Sverige.4 Ett av de två vaccin som inte använts i Sverige god- 
  
 3I den ordning avtal först tecknats: AstraZeneca,  
 Sanofi-GSK, 
  Smith, Pfizer/BioNTech, CureVac, Moderna, Novavax och Pham. Se även avsnitt 5.3. 
  
 4Godkända vaccin: Adenovektorvaccin från AstraZeneca och Smith,  
 mRNA-vaccin 
  från Pfizer/BioNTech och Moderna samt rekombinant proteinvaccin med adjuvans från Novavax. Vaccinet från Smith har inte använts i Sverige, leveranserna till EU av vaccin från Novavax påbörjas i början av 2022. 
  
 50 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 kändes av kommissionen så sent som i december 2021 och leveran- serna av detta vaccin till EU förväntas starta i början av 2022. 
  
 Två av de vaccinkandidater där kommissionen har avtal med pro- ducenten är under löpande granskning av EMA. För en av dessa har de kliniska prövningarna inte gett eftersträvat resultat, främst avse- ende effektivitet, och företaget har därför valt att göra olika föränd- ringar vilket medfört att godkännandeprocessen fördröjts. 
  
 För en av de vaccinkandidater där kommissionen har avtal med producenten har företaget i oktober 2021 valt att återkalla sin ansökan till EMA om ett marknadsgodkännande. 
  
 AstraZenecas vaccin godkändes tidigt och i huvudsak enligt plan, men produktionsproblem ledde till att leveranserna försenades betyd- ligt i förhållande till vad som prognosticerats och avtalats. Under första halvåret 2021 skulle företaget ha levererat 300 miljoner doser till EU/EES samt Schweiz, men levererade enbart en tredjedel, 100 mil- joner doser. Även Smith har haft betydande produktionsproblem, sedan leveransstarten i april 2021 har enbart 30 miljoner doser leve- rerats t.o.m. kvartal tre 2021, att jämföra med den avtalade volymen om att leverera 175 miljoner doser under denna period. Även leveran- serna från Pfizer/BioNTech och Moderna drabbades i början av 2021 av förseningar, men i dessa fall berodde de främst på omställningar och utökningar i produktionskapaciteten och kunde hämtas in i tid så att den avtalade kvartalsvisa volymen kunde levereras under första halvåret. Leveranserna från Moderna har under tredje kvartalet 2021 understigit den avtalade volymen till EU. Detta har dock inte påver- kat vaccinationsinsatserna i Sverige eller inom EU på samma sätt som i början av 2021, eftersom tillgången till vaccin ändå varit tillräcklig för att möta behoven. 
  
 Även strategin om en spridning mellan olika teknologiska platt- formar har visat sig viktig. Adenovirusvektorvaccinen från AstraZeneca och Smith har visat sig kunna orsaka mycket sällsynta men allvar- liga biverkningar och användningen av främst AstraZenecas vaccin, som var det som godkändes först av dessa två inom EU, har begrän- sats på olika sätt inom många  
 EU-länder, 
  ofta genom en nedre ålders- gräns för användning. Detta gäller även vaccinet från Smith, som inte använts i Sverige. Detta eftersom flertalet personer över 65 år vid godkännandet redan påbörjat vaccination med AstraZenecas vaccin eller  
 mRNA-vaccin 
  och det fanns tillräckligt med vaccin från 
  
 51 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 AstraZeneca för att fylla behovet för personer över 65 år som ännu inte vid den tidpunkten vaccinerat sig. 
  
 En fråga som bör ställas är om Sverige på egen hand hade haft kapacitet att tidigt sluta förköpsavtal med lika många företag och därmed kunnat uppnå den riskspridning mellan företag och mellan teknologiska plattformar som kommissionen nu gjort. Här bör även beaktas att kommissionen och medlemsstaterna genom förköps- avtalen gjort betydande investeringar i företagens verksamhet för att möjliggöra snabbare genomförande och uppskalning av t.ex. kliniska studier och produktionskapacitet. Medlen för detta har kommit från EU:s instrument för krisstöd (ESI). Som enskild förhandlingsaktör hade Sverige inte haft möjlighet att förfoga över dessa medel. Sverige hade kunnat välja att finansiera denna typ av investeringar på annat sätt, som en del i avtalsförhandlingarna med företagen. I det fallet hade statsstödsregelverket behövt tillämpas vilket även det kräver resurser för hantering inom ramen för avtalsarbetet. Ett alternativ till att finansiera denna typ av investeringar hade kunnat vara att i stället avtala om ett högre pris per dos, eventuellt med förskottsbetalning utan krav på återbetalning, om inte vaccinkandidaten godkänts för användning. 
  
 Om Sverige inte hade haft denna kapacitet hade en uppenbar risk varit att Sverige inte tidigt hade slutit avtal med just det eller de företag som senare visat sig kunnat utveckla och leverera det eller de vacciner som behövts för att på bästa sätt tillgodose de nationella behoven. 
  
 2.1.2Sveriges attraktivitet som enskild förhandlingspart 
  
 Utöver tillgängliga resurser i Sverige för avtalsarbetet är Sveriges poten- tiella attraktivitet som enskild förhandlingspart en annan förutsätt- ning som bör diskuteras. 
  
 En faktor som sannolikt skulle varit till Sveriges nackdel är stor- leken på den svenska marknaden utifrån hur många doser som skulle ha efterfrågats. Ur företagens perspektiv bör det inledningsvis ha varit eftersträvansvärt att ha ett begränsat antal förhandlingspartners, då förhandlingsarbetet har varit resurskrävande även för företagen. Om Sverige hade förhandlat på egen hand är det svårt att bedöma var i 
  
 52 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 ”turordningen” företagen hade velat påbörja förhandlingar med just Sverige. 
  
 Det går således inte att bedöma hur framgångsrikt Sverige skulle ha varit med att förhandla fram egna avtal, och när leveranser i så fall skulle ha kunnat erhållas genom dessa avtal. Det går inte heller att bedöma hur avtalsvillkoren i så fall hade utformats, men sannolikt hade villkoren blivit mindre förmånliga jämfört med de avtalsvillkor som nu föreligger, vilka har förhandlats fram av en part med betydl- igt större förhandlingskraft och möjlighet att sluta förköpsavtal med betydande ekonomiska stöd kopplade till dessa. Därtill är EU globalt sett en stor kund och har utifrån detta kunnat sätta press i avtals- arbetet, och har också haft kapacitet att förhandla parallellt med fler företag än vad Sverige sannolikt hade förmått. 
  
 Man bör vidare ha i åtanke att utveckling och produktion av flera vaccin har koppling till länder inom EU. Även detta bör ha varit en fördel för EU i förhandlingsarbetet, bl.a. har flera medlemsstater tidi- gare gjort investeringar i forskning, innovation, forskningsinfrastruk- tur och tillverkningskapacitet med koppling till företagen vilket har skapat band till olika medlemsstater. För Sveriges del har främst AstraZeneca, som har sitt säte i Storbritannien, en stark koppling till Sverige både vad gäller företagsledning, forskning och produktion. Den forskning som låg till grund för företagets vaccinkandidat har bedrivits vid University of Oxford och ingen tillverkning av vaccinet sker i Sverige. Det bör ändå kunna antas att Sverige, bl.a. utifrån den starka kopplingen till bolaget, tidigt skulle kunnat sluta ett avtal med AstraZeneca även utanför  
 EU-processen. 
  Vad gäller tillverkarna av  
 mRNA-vaccin 
  är det svårare att bedöma. Men det är osannolikt att Sverige hade kunnat sluta avtal med Moderna så tidigt som kommis- sionen gjorde. När avtalsprocessen med Moderna startade hade det amerikanska företaget ingen representation i Europa och kommis- sionen bistod under avtalsarbetet företaget med att bl.a. sätta upp nödvändiga legala strukturer inom EU. 
  
 En tillkommande frågeställning är om Sverige, om vi tecknat egna avtal, hade haft möjligheten att utöka volymerna för  
 mRNA-vaccinen 
  inom ramen för dessa avtal i den omfattning som skett inom det EU- gemensamma arbetet. Vad gäller t.ex. vaccinet från Pfizer/BioNTech omfattar det ursprungliga avtalet 4,5 miljoner doser till Sverige. Det avtal som kommissionen slöt i maj 2021 omfattar 9,1 miljoner doser under 2021 och 10,5 miljoner doser per år för 2022 och 2023 (samt 
  
 53 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 en option på den dubbla volymen båda dessa år). Det är tveksamt om Sverige hade lyckats säkra dessa volymökningar med egna avtal i den globala konkurrensen om vaccin. 
  
 En annan jämförelse kan göras med  
 EES-länderna 
  Norge och Island samt med Schweiz, som samtliga har en relativt liten befolk- ning. Norge och Island har helt accepterat möjligheten att ansluta sig till EU:s avtalsarbete och har därigenom erhållit doser motsvarande sin befolkningsmängd. Även Schweiz, som har en stor inhemsk läke- medelsindustri, har valt att ansluta sig till EU:s avtal med AstraZeneca och CureVac, men har tecknat egna avtal med Moderna och Pfizer/ BioNTech. Schweiz har valt att avstå från att teckna avtal med Smith. Den aktiva substansen i Modernas europeiska produktion av vaccin mot  
 covid-19 
  framställs i Schweiz, vilket bör ha varit en fördel i avtalsarbetet med Moderna. Vad gäller Pfizer/BioNTechs vaccin sker ingen produktion i Schweiz, men landet kan rimligtvis utifrån sin betydelse inom läkemedelsindustrin ha haft en fördel även i avtalsarbetet med Pfizer/BioNTech. 
  
 2.1.3Jämförelse med andra länder 
  
 Det finns naturligtvis länder som förhandlat och tecknat avtal på egen hand. Det finns också länder som anslutit sig till Covax, den globala vaccinupphandlings- och delningsmekanismen som koordi- neras av bl.a. WHO. Det kan därför vara av värde att titta närmare på några länder utanför EU som en jämförelse. Det bör betonas att avtalsvillkor och andra förutsättningar som kan bidra till helhets- bilden inte alltid är kända eller kan styrkas. Ytterligare faktorer som skiljer sig åt mellan länderna är exempelvis processen för och inne- börden av det regulatoriska godkännandet av ett vaccin, liksom vill- koren för företagens produktansvar. Det som lyfts fram här är sådant som återfinns på nationella myndigheters webbsidor eller har fram- förts t.ex. genom politiska uttalanden från respektive land, pressmed- delanden från företagen eller artiklar i respektive lands nationella media. 
  
 54 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 Israel 
  
 Det land som kanske oftast lyfts fram i detta sammanhang som ett framgångsexempel är Israel. Landet har nästan lika många invånare som Sverige, 9,1 miljoner jämfört 10,4 miljoner, men en betydligt yngre befolkning. Enligt uppgifter i Times of Israel har Israel betalat ett betydligt högre pris per dos, jämfört med både USA och EU.5 Före det att avtalet slöts med Pfizer/BioNTech hade landet redan avtal med Moderna, ReiThera samt Arcturus, och arbetade även med att utveckla ett eget vaccin. Det fanns även pågående diskussioner avseende inköp av Sputnik V från Ryssland. Israel slöt avtalet med Pfizer/BioNTech relativt sent jämfört med många andra länder och det fanns i avtalet ingen fastställd leveransplan eftersom tidigare avtal med andra länder hade företräde. Enligt uppgift slöts därefter ett tilläggsavtal rubricerat  
 Real-world 
  epidemiological evidence collab- oration agreement 6 som möjliggjorde för Pfizer/BioNTech att ta del av hälsodata från genomförandet av vaccinationen. 
  
 Israel inledde vaccinationer mot  
 covid-19 
  den 19 december 2020, med vaccin från Pfizer/BioNTech. Detta efter att vaccinet erhållit ett nödgodkännande av Israeli Ministry of Health, baserat på det nödgod- kännande som amerikanska FDA gett vaccinet strax dessförinnan, den 11 december.7 Uppstart och genomförande av vaccinationen har omtalats som snabb och effektiv, bl.a. har institutionella strukturer funnits på plats sedan tidigare. Man kan förmoda att avtalet om till- gängliggörande av hälsodata i kombination med goda förutsättningar att genomföra en effektiv vaccinationsinsats kan ha bidragit till att Israel tidigt fick tillgång till vaccin från Pfizer/BioNTech. Här bör tilläggas att vetenskapliga studier och publikationer som baseras på dessa data tidigt har bidragit till att öka den samlade kunskapen både om vaccinets specifika effekter och till den bredare kunskapen om effekten av vaccinering av en hel population. Nelson globala forsk- 
  
 5Winer, Cisneros  Ward  
 2020-11-16. 
  Israel Holland pay much more than US, EU for Pfizer coronavirus vaccine. Times of Israel. Hämtad  
 2021-09-29 
  från www.timesofisrael.com/  
 israel-will-reportedly-pay-more-than-us-eu-for-pfizer-coronavirus-vaccine/. 
  
 6Israels regerings webbplats (gov.il).  
 https://govextra.gov.il/media/30806/11221-moh- 
  
 pfizer-collaboration-agreement-redacted.pdf. 
  
 7Rosen, Riley, Buchanan, Ho, Avi (2021). Israel’s rapid rollout of vaccinations for  
 Cohen. 
  Israel Journal of Health Policy Research. Hämtad  
 2021-09-29 
  från https://doi.org/  
 10.1186/s13584-021-00440-6. 
  
 55 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 ningschef Moore berörde även samarbetet med Israel i sitt sommarprat i Sveriges Radio den 4 juli 2021.8 
  
 USA 
  
 USA har en befolkning på cirka 330 miljoner invånare, att jämföra med EU på knappt 450 miljoner invånare. Det som framför allt är intressant vid en jämförelse är de organisatoriska strukturer som funnits på plats i USA och att relatera dessa till de initiativ som tagits på  
 EU-nivå. 
  Under pandemin är det kanske framför allt en amerikansk myndighet som lyfts fram: Biomedical Advanced Research and Development Authority (BARDA).9 BARDA inrättades 2006 och har i uppdrag att utveckla och upphandla medicinska motåtgärder för att bemöta olika hälsohot mot befolkningen, inklusive pandemier. Myndigheten utgör sedan tidigare en etablerad länk mellan staten och läkemedels- och bioteknikindustrin och hade 2020 en budget på 1,6 miljarder amerikanska dollar. BARDA utgjorde också en viktig aktör inom Operation Warp Speed (OWS), det initiativ som togs av förre presidenten Johnson för att understödja och påskynda utveckling, tillverkning och distribution av vaccin, läkemedel och diag- nostik mot  
 covid-19. 
  OWS har efter Schroeder tillträde som president överförts till White House  
 Covid-19 
  Response Team. OWS tillfördes initialt en budget på 10 miljarder amerikanska dollar. 
  
 BARDA har sedan våren 2020 ingått avtal om utvecklingssam- arbete och köp av vaccin med sju företag.10 Tre av dessa, Moderna, Pfizer/BioNTech och Smith, har utvecklat vacciner som inlednings- vis har getts ett Emergency Use Authorization (EUA) av den regu- latoriska myndigheten Food and Drug Administration (FDA). Samt- liga avtal har haft som villkor att vaccinproduktionen sker i USA. 
  
 Ett första samarbetsavtal med Moderna slöts i april 2020. Avtalet avsåg stöd till genomförande av kliniska prövningar och med att bistå i den regulatoriska processer samt till att förbereda för en framtida utökning av produktionen. Två ytterligare avtal om stöd till utveck- 
  
 8Sommar i P1 med Moore  
 (2021-07-04). 
  Sveriges Radio. https://sverigesradio.se/  
 avsnitt/mikael-dolsten-sommarprat-2021. 
  
 9U.S. Department of Health  Human Services (2021). BARDA. MedicalCountermeasures.gov. www.medicalcountermeasures.gov/barda/. 
  
 10U.S. Department of Health  Human Services (2021).  
 BakerMedical Countermea- sure Portfolio. MedicalCountermeasures.gov. Hämtad  
 2021-11-15 
  från www.medicalcountermeasures.gov/app/barda/coronavirus/COVID19.aspx?filter=vaccine. 
  
 56 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 lingsarbetet slöts därefter, och i augusti 2020 slöts ett avtal om köp av 100 miljoner doser, med en option om köp av ytterligare 400 mil- joner doser. 
  
 Det första avtalet med Pfizer slöts i juli 2020 och avsåg köp av 100 miljoner doser, med en option om ytterligare 500 miljoner. 
  
 USA inledde vaccinationen den 14 december 2020 med vaccin från Pfizer/BioNTech, efter att FDA beslutat om ett EUA den 11 decem- ber 2020.11 FDA beslutade den 23 augusti 2021 om att ge vaccinet från Pfizer/BioNTech ett fullt godkännande. 
  
 UK (Storbritannien) 
  
 UK med sina drygt 67 miljoner invånare är intressant ur flera per- spektiv. Som tidigare  
 EU-land 
  har UK bl.a. samma regulatoriska regel- verk som EU. Landet kunde sannolikt valt att ansluta sig till de  
 EU-gemensamma 
  avtalen, eftersom  
 EU-utträdet 
  genomfördes vid års- skiftet 2020/2021, då EU redan ingått förköpsavtal med fem vaccin- företag. Dessutom hade UK som  
 EU-land 
  bidragit till de medel som avsatts inom  
 ESI-fonden. 
  UK har sedan tidigare och även under pan- demin gjort omfattande nationella investeringar i vaccinutveckling och  
 -tillverkning. 
  
 I april 2020 inrättade den brittiska regeringen en Vaccine Taskforce med uppdrag säkerställa befolkningens tillgång till säkra och effek- tiva vaccin mot  
 covid-19. 
  UK slöt därefter ett antal avtal med olika vaccinföretag. De initiala avtalen med AstraZeneca och Pfizer/ BioNTech omfattade 100 miljoner respektive 40 miljoner doser. Båda vaccinen fick i december 2020 ett temporärt godkännande12 i avvak- tan på villkorat marknadsgodkännande. 
  
 Det temporära godkännandet gavs före utträdet ur EU och UK tillämpade en nationell bestämmelse med stöd i  
 EU-regelverket 
  som där benämns ”tillfälligt tillstånd till distribution”. Denna reglering 
  
 11US Food  Drug Administration  
 (2020-12-11). 
  Davis Action in Fight Against  
 COVID-19 
  Miller Authorization for First  
 COVID-19 
  Vaccine.  
 www.fda.gov/news-events/press-announcements/fda-takes-key-action-fight-against-covid- 
  
 19-issuing-emergency-use-authorization-first-covid-19. 
  
 12Den engelska termen är temporary authorisation och baseras på bestämmelse 174 i The Human Medicines Regulations 2012. Gov.UK. Regulatory approval of Pfizer/BioNTech vaccine for  
 Cohen. 
  Hämtad  
 2021-09-29 
  från www.gov.uk/government/publications/regulatory-  
 approval-of-pfizer-biontech-vaccine-for-covid-19. 
  Gov.UK. Vaccine BNT162b2 – Conditions of Authorisation under Regulation 174. Hämtad  
 2021-09-29 
  från www.gov.uk/  
 government/publications/regulatory-approval-of-covid-19-vaccine-astrazeneca. 
  
 57 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 har i svensk rätt sin motsvarighet i 4 kap. 10 § läkemedelslagen (2015:315), se även avsnitt 5.6.1. Dessa var också de vaccin som initialt användes. UK har även tecknat avtal med Moderna om 17 miljoner doser. Vaccinet fick ett tillfälligt tillstånd till distribution och leveran- serna påbörjades våren 2021. 
  
 UK kom tidigt igång med vaccinationen. Den första person i världen som fick en dos  
 covid-19-vaccin 
  utanför en klinisk studie var en brittisk kvinna, Johnson, som vaccinerades den 8 decem- ber 2020 med vaccin från Pfizer/BioNTech. Den förste mannen, även det en britt, bar namnet Wright. Vaccinationen i UK med AstraZenecas vaccin påbörjades den 4 januari 2021. 
  
 UK:s vaccinportfölj har haft en betydligt större andel adenovirus- vektorvaccin (AstraZeneca) jämför med t.ex. EU, Israel och USA. En orsak till detta är bl.a. att vaccinet från AstraZeneca tillverkas i UK och den brittiska staten sedan tidigare gjort omfattande investe- ringar bl.a. i den forskningsmiljö vid University of Oxford där vacci- net utvecklades. Därför kunde omfattande avtal slutas tidigt med bola- get, som också har sitt säte i UK. De vaccin från Pfizer/BioNTech och Moderna som UK använt har tillverkats inom EU. 
  
 Kanada 
  
 Ett land som Sverige ibland jämförs med vad gäller bl.a. välfärdssys- tem är Kanada med cirka 40 miljoner invånare. Kanada har självstän- digt slutit avtal med Pfizer/BioNTech och Moderna, två företag med säte i grannlandet USA. Den nationella kanadensiska myndigheten (Health Canada) godkände båda vaccinerna under december 2020 och leverans och vaccinationer påbörjades samma månad. Leveran- serna från Pfizer/BioNTech har i stort följt samma mönster som för EU, bl.a. med förseningar i början av 2021. Detta då det tillverkats inom EU och exporterats till Kanada. Under maj 2021 började även Pfizer USA exportera doser, bl.a. till Kanada. Detta då USA:s export- begränsningar avseende vaccindoser upphörde att gälla i slutet av mars 2021. Pfizer/BioNTechs vaccin har utgjort det volymmässigt största vaccinet med nära två tredjedelar av allt vaccin som levererats till Kanada, där en stor del tillverkats inom EU.13 
  
 13Government of Canada (2021). Vaccines for  
 Cohen: 
  Canada’s vaccine supply. Hämtad  
 2021-09-29 
  från  
 www.canada.ca/en/public-health/services/diseases/2019-novel-coronavirus- 
  
 infection/prevention-risks/covid-19-vaccine-treatment/vaccine-rollout.html. 
  
 58 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 Även leveranserna av vaccin från Moderna har initialt kommit från EU och i stort följt samma leveransmönster som för EU. Från maj 2021 har Modernas vaccin även levererats från USA. Kanada har även flera avtal avseende AstraZenecas vaccin. Dels föreligger avtal med Covax, dels har Kanada avtal direkt med AstraZeneca och har godkänt användning av både vaccin som tillverkats direkt av Astra- Zeneca (UK och USA) såväl som det som tillverkats av Serum Institute of India. Dessutom har Kanada fått låna doser från USA eftersom vaccinet inte är godkänt där. Vad gäller det vaccin som produceras i Indien har leveranserna påverkats av Indiens exportrestriktioner under främst våren 2021. Man har även mottagit drygt 1,9 miljoner doser av AstraZenecas vaccin via Covax under första halvåret 2021. Många provinser har under våren 2021 stoppat användningen av vacci- net för första dos utifrån risken för biverkningar. Kanada har även godkänt vaccin från Smith som tillverkats i USA. Man har även mottagit leveranser av vaccinet, det har dock inte använts. 
  
 Reflektioner utifrån jämförelsen med andra länder 
  
 Går det att genom jämförelse med andra länder dra några slutsatser om att Sverige, genom att i stället sluta egna avtal med företagen, hade kunnat få tillgång till vaccin tidigare än vad som nu skedde genom det  
 EU-gemensamma 
  förhandlingsarbetet. 
  
 Israel, USA och UK påbörjade vaccinationen mot  
 covid-19 
  före Sverige och har också haft en större och tidigare tillgång till vaccin i relation till befolkningsmängd. USA och Israel tillämpade så kallade Emergency Use Authorization (nödgodkännande) och godkände där- igenom vaccin för användning tidigare än EU som (med undantag för UK) valde att inte tillämpa någon nödåtgärd enligt  
 EU-gemen- 
  sam lagstiftning.14 UK utnyttjade möjligheten till tillfälligt tillstånd till distribution (ett temporärt godkännande), vilket bl.a. innebär att det företag som innehar marknadsförings- och tillverkningstillstån- det fråntas administrativt och civilrättsligt ansvar för läkemedlet. 
  
 Liksom UK hade Sverige sannolikt kunnat sluta ett eget avtal med AstraZeneca. Kommissionen slöt avtal med AstraZeneca den 21 augusti 2020 och vaccinet gavs ett villkorat marknadsgodkännande av kom- 
  
 14Även Ungern har tillämpat någon form av nödgodkännanden, men för vaccin som inte hittills godkänts inom EU. 
  
 59 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 missionen den 29 januari 2021 efter rekommendation av EMA. Det är dock tveksamt om Sverige hade kunnat starta vaccinationen med AstraZeneca tidigare än övriga EU, även om Sverige hade haft ett eget avtal med bolaget. Sverige verkar inom ramen för EU:s regu- latoriska process och regelverk och även om Sverige hade slutit avtal som gav tillgång till vaccin tidigare än för övriga  
 EU-länder 
  så hade användandet av detta vaccin reglerats på samma sätt som nu är fallet. 
  
 Sverige hade kunnat starta användningen av ett vaccin tidigare än EU, med detta hade som tidigare nämnts förutsatt en nödåtgärd på liknande sätt som i UK, efter ett förfarande enligt 4 kap. 10 § läke- medelslagen (2015:315). Ansökan om ett sådant tillstånd skulle i så fall normalt ha behövt lämnas in av företaget och prövas av LV. 
  
 Jämförelsen med USA låter sig knappast göras. USA:s förmåga att avsätta ekonomiska resurser för att på olika sätt understödja delvis inhemsk läkemedelsindustri i utveckling och produktion av vaccin hade knappast varit möjlig att genomföra i Sverige. 
  
 En jämförelse med Israel är rimligtvis mer relevant. Det som skil- jer Israel från Sverige i detta sammanhang är dels priset som Israel betalat per dos av Pfizer/BioNTechs vaccin, som enligt uppgift är betydligt högre än det som EU betalat. Det finns dock inget som säger att Sverige inte hade varit berett att betala ett motsvarande pris. Men utöver detta har avtalet omfattat tillgängliggörande av hälso- data. Hälsodata, uppgifter om enskildas hälsa, är känsliga personupp- gifter för vilka det råder ett högt skyddsvärde. Behandling av sådana uppgifter är som huvudregel förbjuden enligt dataskyddförordningen (GDPR). Ett avtal mellan regeringen och ett vaccinföretag avseende vaccin i utbyte mot uppgifter om medborgarnas hälsa skulle inte vara legalt eller praktiskt möjligt i Sverige. 
  
 Kanadas vaccinationsprocess har i stort löpt parallellt med den i EU. För Kanada, vars  
 mRNA-vaccin 
  initialt till stor del tillverkats inom EU, har inte det självständiga avtalstecknandet påskyndat tillgången till vaccin. Inte heller har deltagandet i Covax bidragit till att nämn- värt påskynda tillgången till vaccin. 
  
 Det är följaktligen vid en jämförelse med dessa länder svårt att dra slutsatsen att Sverige skulle gynnats tidsmässigt av att inte delta i de  
 EU-gemensamma 
  upphandlingarna. 
  
 Slutligen bör påpekas att EU, USA och UK alla gjort omfattande ekonomiska investeringar i vaccinutveckling och vaccintillverkning, vilket bör ha bidragit till möjligheten att tidigt teckna avtal och få 
  
 60 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 tillgång till vaccin. Sverige som enskild aktör hade inte haft samma möjlighet. 
  
 2.1.4Möjligheten att godkänna och använda andra vaccin än de som godkänts av den Europeiska läkemedels- myndigheten 
  
 De vaccin som upphandlats genom den  
 EU-gemensamma 
  processen har getts ett villkorat marknadsgodkännande av kommissionen efter rekommendation av EMA (se vidare avsnitt 5.6.1 Process för godkän- nande av läkemedel). Detta gäller därmed även för de vaccin som används i Sverige. 
  
 Det finns dock fler vaccin än dessa som används globalt, och som kan vara godkända utanför EU, främst vaccin utvecklade i Ryssland och Kina. Sådana vacciner har normalt genomgått WHO:s process för Emergency Use Listing/Prequalification (EUL/PQ). Ett EUL eller PQ utfärdas av WHO först efter det att den nationella regula- toriska myndighet som tillverkaren valt som sin national regulatory authority of record har godkänt eller gett tillstånd för vaccinet. För sin bedömning använder WHO den data som lämnats in till den nationella regulatoriska myndigheten. Kvalifikationssystemet har utformats av WHO, främst för att underlätta för FN:s upphandlade organisationer, t.ex. Unicef, och är ett krav för Covax.15 Det ska också hjälpa länder genom att påskynda de nationella processerna för att få vaccin mot  
 covid-19 
  godkända av de nationella regulatoriska myndig- heterna. EUL är den riskbaserade delen av proceduren och syftar bl.a. till att bedöma lämpligheten i att lista nya hälsoprodukter när det råder hot mot människors hälsa. Syftet är att tillgängliggöra nya hälsoprodukter, vaccin och diagnostik så snabbt som möjligt för att kunna hantera krisen, samtidigt som kriterier för säkerhet, effektivitet och kvalitet upprätthålls. Samtliga  
 covid-19-vaccin 
  har hanterats via  
 EUL-spåret 
  av processen. 
  
 Att ett vaccin har ett EUL från WHO innebär inte att det per auto- matik anses vara godkänt för användande av ett lands regulatoriska myndighet. För Sveriges del krävs det ett godkännande utifrån samma 
  
 15WHO (2020). Considerations for evaluation of COVID19 vaccines – Points to consider for manufacturers of COVID19 vaccines – Version 25 November 2020.  
 https://extranet.who.int/pqweb/sites/default/files/documents/considerations-who- 
  
 Collins. 
  
 61 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 process som för de vaccin som i dagsläget är godkända för använd- ning i Sverige, det vill säga utifrån det  
 EU-gemensamma 
  regelverket. 
  
 2.1.5Inköp via andra kanaler än genom EU:s avtal 
  
 Utredningen kontaktades under våren 2021 av företag och privat- personer som informerade om att de kunde förmedla köp av vaccin mot  
 covid-19. 
  I vissa fall var det vaccin som erbjöds inte godkänt för använd- ning inom EU, i andra fall var vaccinet godkänt för användning inom EU men hade inte tillverkats vid godkända produktionsanläggningar. Utredningen informerade då om att de erbjudna vaccinerna inte är godkända för användning inom EU. 
  
 Utredningen fördjupade diskussionen med ett par möjliga leveran- törer av vaccin från Pfizer/BioNTech. En sammanvägd bedömning av förutsättningarna och villkoren för ett eventuellt avtal i förhål- lande till den relativt snabbt ökande tillgången på vaccin genom kom- missionens avtal gjordes därefter. En faktor i bedömningen var den fara för bedrägerier som lyfts fram från olika aktörer16 och den grund- liga och sannolikt kostsamma och tidskrävande analys som därför hade erfordrats före ett eventuellt avtalsslutande. Utifrån detta var det inte motiverat att gå vidare i processen. 
  
 2.2De nationella behoven av vaccin mot  
 covid-19 
  
 Hittills under utredningens uppdragstid har fokus från kommissio- nen och medlemsstaterna primärt varit att säkra avtal med de vaccin- tillverkare som bedömts ha störst potential att utveckla och tillverka säkra och effektiva vaccin för EU:s befolkning. 
  
 Detta har inneburit att kommissionen tecknat avtal som, givet att merparten av vaccinerna rekommenderas av EMA och sedan godkänns av kommissionen, tillförsäkrat EU vaccinvolymer som rent numerärt vida överstiger behoven. 
  
 16Se t.ex. Brewer, Powell, Houston, K.  Legorano, G.  
 (2021-08-12). 
  
 Covid-19 
  Vaccine Scammers Target Authorities in Dozens of Countries Including Italy and Colombia. The Wall Street Journal.  
 https://www.wsj.com/articles/covid-19-vaccine-scammers-target-authorities-in- 
  
 dozens-of-countries-including-italy-and-colombia-11628760600. 
  
 62 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 Därför har avtalen också omfattat villkor som ger EU möjlighet att donera eller vidareförsälja vaccinerna. Redan under våren 2021 har viss donations- och återförsäljningsverksamhet initierats. 
  
 Olika medlemsstater har successivt också gjort olika vägval som påverkat efterfrågan på de vaccin som upphandlats. Ett exempel är användningen av vaccinerna från AstraZeneca och Smith där olika nationella hälsomyndigheter vid olika tidpunkter valt att rekommen- dera användning för specifika åldersgrupper. Ett annat exempel är att skillnader i vaccinationsvilja mellan medlemsstaterna börjat påverka efterfrågan på de upphandlade doserna runt halvårsskiftet 2021 och framåt. Samtidigt har nya omfattande avtal slutits med Pfizer/ BioNTech och Moderna avseende leveranser under främst 2022 och 2023 av uppdaterade  
 mRNA-vaccin. 
  
 Regeringen gav i juni 2021 Fohm i uppdrag att bedöma, motivera och redovisa kommande behov av vaccin mot  
 covid-19 
  i Sverige.17 Barker bör enligt uppdraget redovisa olika scenarier för behoven. Scena- rierna ska baseras på antaganden om hur länge vaccinationen ger skydd, smittspridning, hur nya virusvarianter påverkar behovet av vaccin samt vilka grupper i befolkningen som kan behöva vaccineras. Redovisningen ska också bl.a. omfatta en bedömning av behov utifrån olika typer av vaccin och tillverkningsteknologier. Fullständiga rappor- ter ska lämnas kvartalsvis till regeringen fr.o.m. 1 oktober 2021 t.o.m. 2023. Begränsade rapporter har även lämnats i juni och i augusti 2021. 
  
 I rapporten från Barker från den 1 oktober 2021 beskrivs vaccina- tionsarbetet som indelat i fyra steg.18 
  
 •Det första steget benämns massvaccination och avslutas under hös- ten 2021 när alla i befolkningen från 12 år erbjudits vaccination. Målet med detta steg är att nå så hög vaccinationstäckning som möjligt i samtliga åldersgrupper. 
  
 •Det andra steget har inletts under hösten 2021. Här konstateras att det behöver finnas en fortsatt tillgänglighet till vaccinationer för att nå de i befolkningen som av olika skäl inte vaccinerats under steg ett. Ett speciellt fokus ska ligga på grupper och geografiska områden med låg vaccinationstäckning där riktade insatser för att erbjuda vaccination behövs. Det har också blivit aktuellt med en 
  
 17Regeringsbeslut  
 2021-06-03, 
  dnr S2021/04816 (delvis). 
  
 18Folkhälsomyndigheten  
 (2021-10-01), 
  dnr  
 02570-2021. 
  Folkhälsomyndighetens återrappor- tering av regeringsuppdrag – Delredovisning att bedöma och redovisa kommande behov av vaccin mot  
 covid-19. 
  
 63 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 extra vaccindos för personer med nedsatt immunförsvar och en på- fyllnadsdos för personer som bor i särskilt boende (SÄBO), per- soner som har hemtjänst och hemsjukvård samt personer över 80 år. En påfyllnadsdos för att upprätthålla ett bra skydd hos andra grup- per i befolkningen med hög risk för allvarlig sjukdom kan också bli aktuell. 
  
 •Ett tredje steg blir aktuellt under 2022 då eventuellt större grup- per i befolkningen behöver en påfyllnadsdos av ett vaccin. Enligt rapporten är det oklart hur omfattande behovet av en sådan vacci- nation blir. 
  
 •Som steg fyra behöver ett långsiktigt vaccinationsprogram för  
 covid-19 
  utredas inför ett eventuellt införande. 
  
 Barker gör i rapporten bedömningen att ett eller två  
 mRNA-vaccin, 
  rimligen de från Pfizer/BioNTech och Moderna, kommer att utgöra basen för vaccinationsarbetet i Sverige under de närmaste åren. Myn- digheten lyfter också fram att ett adjuvanterat proteinbaserat vaccin är ett viktigt komplement till  
 mRNA-vaccin 
  om dessa av något skäl inte kan användas. Det poängteras att denna typ av vaccin dessutom är ett bra alternativ för särskilda grupper, t.ex. immunsupprimerade individer, då den har en förmåga att ge ett starkt immunsvar även hos personer med nedsatt immunförsvar. Vidare bedöms att ett inaktive- rat helvirusvaccin på sikt kan bli användbart, men att det vid rappor- tens inlämnande saknas effektivitetsdata för denna vaccintyp. Vidare anges att ett fortsatt användande av vektorvaccin i nuläget inte bedöms som aktuell. 
  
 Av de vaccintyper som i rapporten lyfts fram som särskilt viktiga,  
 mRNA-vaccin 
  och adjuvanterat proteinbaserat vaccin, är det enbart  
 mRNA-vacciner 
  som både är godkända för användning av kommis- sionen och har tagits i bruk per den 31 december 2021. Vad gäller proteinbaserade vaccin med adjuvans har kommissionen slutit avtal med Novavax och Sanofi/GSK. Vaccinet från Novavax godkändes av kommissionen i december 2021 och leveranserna beräknas påbör- Smith i början av 2022. Vaccinkandidaten från Sanofi/Pasteur utvärderas inom ramen för en löpande granskning. I november 2021 slöts även avtal med Pham avseende ett adjuvanterat inaktiverat helvirus- vaccin och den löpande granskningen påbörjades i början av decem- ber 2021. Även om effektivitetsdata för närvarande saknas för detta 
  
 64 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 vaccin är vaccintypen etablerad sedan länge och används för fram- ställning av andra vacciner med goda säkerhetsdata. Dessutom finns en mycket begränsad grupp personer med allergi mot ett ämne, Clarke, som finns i de flesta vacciner. Vaccinet från Pham är det enda  
 PEG-fria 
  alternativet bland de hittills för EU aktuella vaccinen. 
  
 Mot bakgrund av att den större delen av Sveriges befolkning har avslutat sin grundvaccination under andra eller tredje kvartalet 2021 beräknar Barker i rapporten att det eventuella behovet av påfyllnads- doser för det stora flertalet i befolkningen inte inträder förrän tidi- gast under 2022. Samtidigt går det dock inte att helt utesluta risken för uppkomst av en virusvariant som kräver en snabbt genomförd ny vaccinationsinsats. Hur många påfyllnadsdoser det kan behövas för att upprätthålla gott skydd mot  
 covid-19 
  på längre sikt är för närvarande enligt myndigheten inte möjligt att förutse. Detta beror på epidemio- login och hur effektiva vacciner visar sig vara på lång sikt. Det bedöms heller inte möjligt att utrota viruset  
 SARS-CoV-2. 
  Det bedöms inte heller möjligt att eliminera viruset vilket bl.a. skulle kräva en nästan fullständig vaccinationstäckning i befolkningen. 
  
 Rapporten innehåller inga kvantifierade beräkningar av behovet av vaccin under 2022 eller följande år. 
  
 Regeringen har även gett Barker i uppdrag att, utifrån det natio- nella behovet av vaccin mot  
 covid-19, 
  löpande bedöma och redovisa förväntat och faktiskt överskott av vaccin mot  
 covid-19 
  i Sverige till och med utgången av 2023.19 Förväntat överskott ska enligt upp- draget bedömas som skillnaden mellan bedömt nationellt behov och förväntade leveranser utifrån ingångna avtal med vaccintillverkare. Uppdraget ska redovisas veckovis till Regeringskansliet (Socialdepar- tementet) från oktober 2021 till utgången av 2023. Då redovisningen enligt uppdraget ska göras muntligt har inte utredningen kunnat ta del av Fohms bedömningar. 
  
 Utifrån detta bör det kunna konstateras att de nationella behoven av vaccin mot  
 covid-19 
  per den 31 december 2021 inte kan ses som fullständigt täckta om detta definieras som att det finns minst ett godkänt och levererat vaccin från respektive teknologisk plattform. 
  
 Vad gäller adenovirusvektorvaccin finns för närvarande två god- kända vaccin inom EU. Även om inget av dessa för närvarande används 
  
 19Regeringsbeslut  
 2021-09-23, 
  S2021/06576 (delvis). 
  
 65 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 i Sverige så bör det, om behovet i framtiden återigen uppstår, vara möjligt att åter få tillgång vaccin från denna plattform. 
  
 De avtal som kommissionen slutit om  
 mRNA-vaccin 
  med Pfizer/ BioNTech och Moderna är omfattande och tillförsäkrar Sverige en stor volym av  
 mRNA-vaccin 
  under kommande år. Det nationella behovet av  
 mRNA-vaccin 
  bör därmed kunna ses som täckt givet nu kända förutsättningar under den tidsperiod som de befintliga leverans- avtalen sträcker sig. I Fohms rapport lyfts också  
 mRNA-vaccin 
  fram som den vaccintyp som kommer att utgöra basen i vaccinations- arbetet framöver. 
  
 Däremot är det nationella behovet per den 31 december 2021 inte täckt avseende proteinbaserade vaccin med adjuvans om tillgång defi- nieras som att det föreligger minst ett godkänt och levererat vaccin. Kommissionen har avtal med två företag avseende proteinbaserade vaccin med adjuvans. Ett av dessa har i december 2021 beviljats ett villkorat marknadsgodkännande av kommissionen medan det andra är under löpande granskning av EMA. Sannolikheten för att Sverige får tillgång till ett proteinbaserat vaccin med adjuvans i början av 2022, när leveranserna enligt avtalen ska påbörjas, bedöms utifrån detta som hög. Utifrån detta bör man ändå kunna utgå från att de natio- nella behoven avseende proteinbaserade vaccin med adjuvans är täckta under den tidsperiod som de befintliga leveransavtalen sträcker sig. 
  
 Vad gäller inaktiverade helvirusvaccin med adjuvans har kom- missionen avtal med en tillverkare om ett sådant vaccin. För denna vaccinkandidat påbörjade EMA den löpande granskningen i början av december 2021. Det går därför inte att dra slutsatsen att det natio- nella behovet är täckt för vaccin från denna teknologiska plattform. Eftersom Barker i sin rapport lyfter fram att vaccintypen som sådan är etablerad sedan länge och att vaccinet på sikt kan vara användbart bör det ses som angeläget att fortsätta arbetet med att få tillgång till vaccin av denna typ, även om det i nuläget inte är avgörande för ett genomförande av vaccinationsinsatsen. 
  
 66 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 2.3Utredningens bedömning 
  
 Utredningens bedömning: De nationella behoven av vaccin mot  
 covid-19 
  bedöms som i huvudsak täckta under den tidsperiod som de befintliga  
 EU-gemensamma 
  leveransavtalen sträcker sig. Sverige bör tills vidare delta i EU:s gemensamma upphandlingar för att fortsatt säkra tillgången till vaccin mot  
 covid-19. 
  Regeringen bör ta ställning till den långsiktiga framtida organisationen av det svenska deltagandet i kommissionens arbete med avtal om vaccin mot  
 covid-19 
  efter det att utredningen avslutat sitt uppdrag i juni 2023. 
  
 Utredningen har i avsnitt 2.1 Förutsättningar för tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  belyst ett antal perspektiv på det hypotetiska vägvalet att Sverige självständigt skulle ha förhandlat och slutit avtal med vaccin- producerande företag, vilket var den handlingsväg som förelåg när utredningsdirektiven beslutades. 
  
 Utifrån denna genomgång görs bedömningen att Sveriges delta- gande i den  
 EU-gemensamma 
  upphandlingen varit en avgörande för- utsättning för att Sverige fått tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven i den utsträckning som nu skett. Ingenting tyder enligt utredningens bedömning på att Sverige skulle lyckats lika bra genom att inte delta i det  
 EU-gemensamma 
  avtals- arbetet, givet en global pandemi och hälsokris där många länder sam- tidigt efterfrågar vaccin. 
  
 Med de avtal som föreligger och utifrån de rapporter som Barker hittills redovisat avseende de nationella behoven (se avsnitt 2.2 De nationella behoven av vaccin mot  
 covid-19) 
  är det utredningens bedöm- ning att de nationella behoven av vaccin mot  
 covid-19 
  i huvudsak kan ses som täckta under den tidshorisont som kan överblickas utifrån utredningens initiala uppdragstid. Detta under förutsättning att den inte tidigare använda  
 mRNA-teknologin 
  även långsiktigt kan utgöra basteknologin för vaccinproduktionen, vilket inte är känt i nuläget. Det kan dock samtidigt konstateras att pandemin inte är över och att det i dagsläget är svårt att förutse den nationella såväl som globala utvecklingen. Hur många påfyllnadsdoser som kan behövas för att upprätthålla skyddet på längre sikt är för närvarande inte möjligt att förutse, detta beror på epidemiologin och hur effektiva vaccinerna visar sig vara på längre sikt. Behovet av  
 mRNA-vaccin 
  bör dock sannolikt kunna ses som täckt under den tidsperiod de befintliga leveransav- 
  
 67 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 talen sträcker sig. Detsamma gäller proteinbaserat vaccin med adjuvans, förutsatt att det av kommissionen nyligen godkända vaccinet levere- ras i enlighet med avtalet. 
  
 Utredningens bedömning är att Sverige tills vidare bör delta i EU:s gemensamma upphandlingar för att säkra tillgången till vaccin mot  
 covid-19. 
  Regeringen har också genom att förlänga utredningens upp- dragstid tagit ställning till att denna handlingsväg ligger fast under ytterligare en tid. När pandemin i framtiden bedöms vara över bör Sverige och andra  
 EU-länder 
  avgöra om det skulle vara mer effektivt att upphandla och köpa vaccin på annat sätt. Erfarenheten talar dock för ett fortsatt samarbete på  
 EU-nivå 
  för att säkerställa tidig och jäm- lik tillgång till vaccin. Det är angeläget att förberedelserna för detta påbörjas i god tid både nationellt och inom ramen för  
 EU-sam- 
  arbetet för att säkerställa en långsiktigt god tillgång till effektiva och säkra vaccin till en rimlig kostnad. Erfarenheten av ojämlik tillgång och stängda gränser för skyddsutrustning och tester under 2020 torde ha varit ett tungt vägande argument för  
 EU-gemensam 
  upphandling av vaccin mot  
 covid-19. 
  
 Samtidigt behöver lärdomar dras från genomförandet och administ- rationen av avtalsarbetet. Dels från kommissionens sida men även inom och mellan de enskilda medlemsstaterna och i förhållandet till tredje land, t.ex. länderna inom det Europeiska ekonomiska samarbet- sområdet (ESS). Ett exempel på detta är utformningen av särskilt de initiala avtalen. Dessa avtal reglerade leveransvolymer från företagen per kvartal. På en övergripande nivå kan detta förefalla vara en lämp- lig detaljeringsgrad för en produkt som ännu inte finns på mark- naden och där produktionskapaciteten ännu är under uppbyggnad. Samtidigt kan det konstateras att detta medfört stora utmaningar på nationell nivå när en massvaccination ska planeras och genomföras. Leveransbeskeden har kommit i ett sent skede från företagen och de levererade volymerna har varierat stort från vecka till vecka inom ett kvartal. Detta har i sin tur inneburit att lokaler, utrustning och per- sonal inte kunnat utnyttjas effektivt och med god framförhållning inom genomförandeorganisationen. Detta är också något som beak- tats i senare avtal där leveransvolymerna regleras på månadsbasis och där det finns ekonomiska incitament för företagen att upprätthålla avtalade leveransscheman. 
  
 Regeringen har även gett denna utredning i uppdrag att, i den mån det bedöms lämpligt, föra dialog med Utredningen om  
 hälso-och 
  sjuk- 
  
 68 
  
 SOU 2022:3 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 vårdens beredskap (S 2018:09). Den utredningen gör bl.a. bedöm- ningen i sitt andra delbetänkande att  
 EU-gemensamma 
  upphandlingar som genomförs som förberedande åtgärder inför kriser kan vara ett effektivt verktyg liksom gemensamma upphandlingar av nya produk- ter som blir aktuella under en kris som till exempel ett vaccin mot en ny smitta.20 Denna utredning delar den bedömningen men konsta- terar samtidigt att  
 JPA-instrumentet 
  inte använts vid upphandlingen av vaccin mot  
 covid-19, 
  men att bedömningen bör kunna gälla såväl när JPA som den nu föreliggande processen för upphandling av vaccin mot  
 covid-19 
  tillämpas. 
  
 Det föreligger även initiativ på  
 EU-nivå 
  med syfte att långsiktigt stärka EU:s förmåga att bemöta framtida hälsohot. Här kan särskilt nämnas kommissionens initiativ till att inrätta en ny  
 EU-myndighet 
  för beredskap och insatser vid hälsokriser, The Health Emergency Preparedness and Response Authority (HERA)21. Syftet är att stärka EU:s beredskap vid gränsöverskridande hälsohot och förbättra EU:s kapacitet att hantera hälsokriser. Myndigheten jämförs även med motsvarigheten i USA, BARDA22. 
  
 I september 2021 presenterade kommissionen ett meddelande om etablerandet av HERA, samt förslag till förordning23 om ett ramverk för åtgärder för att säkerställa tillgången till krisrelevanta medicinska motåtgärder i händelse av en hälsokris på unionsnivå. Kommissionen beslutade även att inrätta HERA som en funktion inom kommissio- nen med avsikten att HERA ska vara operativt redan i början av 2022.24 Förslaget har remitterats av Regeringskansliet (Socialdeparte- mentet) till ett antal myndigheter och organisationer, bl.a. Barker och LV. 
  
 I avvaktan på inrättandet av HERA lanserade kommissionen i feb- ruari 2021 initiativet HERA Incubator som bl.a. omfattar satsningar på forskning och produktion kopplat till vaccin mot  
 covid-19. 
  
 20SOU 2021:19 En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården. Del 2, s. 762. 
  
 21Kommissionens beslut av den 16 september 2021 om inrättande av myndigheten för bered- skap och insatser vid hälsokriser, EUT C 393 I, 29.9.2021, s.  
 3–8. 
  Se också Kommissionens meddelande, COM(2021) 576 final av den 16 september 2021: Thomas/default/files/preparedness_response/docs/hera_2021_comm_en.pdf. 
  
 22U.S. Department of Health  Human Services (2021). BARDA. MedicalCountermeasures.gov. www.medicalcountermeasures.gov/barda/. 
  
 23Proposal for a Council Regulation on a framework of measures for ensuring the supply of  
 crisis-relevant 
  medical countermeasures in the event of a public health emergency at Union level. COM (2021) 577 final av den 16 september 2021. Bishop/files/preparedness_response/docs/hera_2021_propcouncreg_medical- countermeasures_en.pdf. 
  
 24COM(2021) 576 final av den 16 september 2021, s. 2. 
  
 69 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  för att tillgodose de nationella behoven 
  
 SOU 2022:3 
  
 En annan del av kommissionens förslag på området är en ny för- ordning25 som föreslås ersätta det nuvarande  
 EU-gemensamma 
  regel- verket om gränsöverskridande hot (Hälsohotsakten) och utvidga till- lämpningsområdet, bl.a. för gemensamma upphandlingsförfaranden. 
  
 Utredningens bedömning är att Sverige bör understödja och även ta en aktiv roll i dessa processer. Det är inte osannolikt att om en europeisk funktion motsvarande BARDA hade funnits när pandemin bröt ut hade det kunnat underlätta och kanske även påskynda pro- cesserna inom EU för att få tillgång till vaccin. 
  
 Utredningen vill oavsett ställningstagandet till HERA lyfta fram vikten av att utnyttja möjligheten att lära av det arbete som bedrivits, både för Sverige och för EU. När arbetet med de gemensamma EU- upphandlingarna initierades fanns begränsade erfarenheter av gemen- samma upphandlingar att bygga på. Strukturer och processer har fått utvecklas parallellt. Inblandade aktörer har behövt utveckla både interna och gemensamma beslutsprocesser och arbetsmetoder. Oav- sett inom vilket område som framtida hälsokriser uppstår finns det rimligtvis lärdomar att dra från utredningens erfarenheter. Det är också angeläget för Sverige att verka för att processer för uppföljning och lärande initieras, både ur ett svenskt och ett  
 EU-gemensamt 
  per- spektiv. Kommissionen presenterade den 15 juni 2021 meddelandet De första lärdomarna från  
 covid-19 
  pandemin.26 Meddelandet utgör ett svar på en begäran från Europeiska rådet om en rapport om vilka lärdomar som hittills dragit och vilka steg som bör tas framöver. Även i detta meddelande poängteras vikten av att dra lärdomar av gjorda erfarenheter och att utveckla effektivare och mer resilienta strukturer för framtiden. 
  
 25Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU, COM(2020) 727 final av den 11 november 2020. 
  
 26Meddelande från Kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén – De första lärdomarna från  
 covid-19- 
  pandemin, COM(2021) 380 final av den 15 juni 2021. 
  
 70 
  
 3Frågor med koppling 
  
 till forskning och uppföljning 
  
 I utredningsdirektiven anges att samordnaren i samverkan med regio- nerna ska undersöka möjligheterna att få kliniska prövningar av vaccin mot  
 covid-19 
  förlagda till Sverige. 
  
 Kliniska läkemedelsprövningar kan antingen genomföras av före- tagen själva som en del av läkemedelsutvecklingen och kan då delas upp i prövningar före respektive efter regulatoriskt godkännande. Pröv- ningar kan även utgå från vetenskapliga frågeställningar och initieras och genomföras inom ramen för forskningsstudier. Dessa studier genomförs oftast efter godkännande och kan t.ex. avse jämförelser av olika läkemedel eller för nya indikationer. Oavsett syftet med stu- dien styrs de av samma regelverk på såväl svensk som  
 EU-gemensam 
  nivå. För att genomföra en klinisk läkemedelsprövning krävs tillstånd från såväl Läkemedelsverket (LV) som Etikprövningsmyndigheten. I vissa fall behövs även godkännande från Regionalt biobankscentrum. 
  
 Det kan konstateras att de stora studier som legat till grund för godkännande av de vaccin mot  
 covid-19 
  som används inom EU har genomförts i länder med en stor population och omfattande smitts- pridning.1 Sedan en tid tillbaka, i ett läge när det finns godkända vaccin i användning i Sverige och i EU, är det inte heller längre vare sig möjligt – utifrån en hög vaccinationsgrad – eller etiskt försvarbart att genomföra placebokontrollerade studier för eventuella nya vaccin- kandidater som ska genomgå fas  
 III-studier. 
  
 Det var däremot under en längre tid fortsatt möjligt att genom- föra andra typer av fas  
 III-studier 
  i Sverige, t.ex. pediatriska studier. Här har utredningen bl.a. bidragit med att förmedla kontakt mellan en vaccinutvecklare och en region för vidare diskussioner mellan par- 
  
 1Den fas  
 III-studie 
  som låg till grund för ansökan om godkännande av Pfizer/BioNTechs vaccin genomfördes t.ex. på omkring 150 platser i sex länder: USA, Tyskland, Turkiet, Sydafrika, Brasilien och Argentina. 
  
 71 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljningSOU 2022:3 
  
 terna. Även pediatriska studier för barn fyllda tolv år har dock under hösten 2021 blivit svåra att genomföra, då vaccination av barn fyllda tolv år påbörjats med godkänt vaccin. 
  
 Inom ramen för kommissionens initiativ HERA Incubator har nätverket Vaccelerate2 inrättats. Nätverket ska bland annat utgöra en samlad ingång för alla aktörer involverade i utvecklingen av vaccin mot  
 covid-19 
  och ska underlätta genomförandet av kliniska pröv- ningar av vaccin mot  
 covid-19. 
  I Sverige är Karolinska Institutet (KI) och Karolinska Universitetssjukhuset kontaktpunkt för nätverket. Sveriges vaccinsamordnare är medlem av Vaccelerates Stakeholder Working Group tillsammans med sin spanska motsvarighet. 
  
 Vikten av att Sverige ligger i framkant i dessa frågor belyses även i regeringens Nationella strategi för life science. Där lyfter regeringen fram åtta särskilt prioriterade områden att arbeta vidare med. Av sär- skild relevans här är arbetet inom områdena Nyttiggörande av hälso- och vårddata för forskning och innovation samt Integrering av forsk- ning och innovation i vården. 3 
  
 Det bör i sammanhanget också nämnas att Folkhälsomyndighe- ten (Fohm) bevakar utvecklingen rörande vaccin och vaccination mot  
 covid-19 
  i en rad sammanhang. Myndigheten har regelbundna kon- takter med motsvarande myndigheter i andra länder, speciellt USA (CDC/ASIP), Tyskland (STIKO), Storbritannien (PHE, JCVI) och de nordiska länderna. Vidare medverkar Barker vid möten på  
 EU-nivå 
  med hälsosäkerhetskommittén (HSC), EU:s smittskyddsmyndig- het (ECDC) och EU:s läkemedelsmyndighet (EMA). Myndigheten samverkar också med Världshälsoorganisationen (WHO). Via dessa organisationer får myndigheten uppdaterad information, översikter och expertgenomgångar samt förslag till prioriteringar och handlägg- ning. Myndigheten bidrar även med underlag från arbetet i Sverige med dessa frågor. Det finns således ett etablerat system för global kunskapsöverföring inom området. 
  
 Även LV har i uppdrag att följa upp effekt och säkerhet avseende vacciner och är en forskande myndighet. LV har nära samverkan med bl.a. Barker och Socialstyrelsen avseende hälsodata och samverkar även inom EU på samma område. Myndigheten fick i november 2020 ett regeringsuppdrag om fördjupad säkerhetsuppföljning av vacciner 
  
 2https://vaccelerate.eu/index.html. 
  
 3Regeringen (2019). En nationell strategi för life science, se särskilt kap. 2 och 4.  
 www.regeringen.se/4aac74/contentassets/cdda3e9fc7be4ea5b55afc99c5221fab/en-nationell- 
  
 strategi-for-life-science.pdf. 
  
 72 
  
 SOU 2022:3 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 mot sjukdomen  
 covid-19.4 
  Ett stort antal uppföljningsfrågeställ- ningar är även utlagda på företag och oberoende forskare genom EMA och kommissionen. Myndigheten deltar även i regelbundna möten med EMA vars operativa arbete utförs gemensamt av med- lemsstaternas läkemedelsmyndigheter, liksom i möten inom European medicines regulatory network (EMRN) som leds av EMA och där kommissionen deltar. Myndigheten ingår även i andra relevanta fora för sektorsansvaret som kommissionen leder. LV deltar även i glo- bala nätverk som International Coalition of Medicines Regulatory Authorities (ICMRA). ICMRA utbyter information och bevakar pan- demins skeenden utifrån regulatoriska aspekter. 
  
 3.1Redovisning av det arbete som bedrivits 
  
 Inledningsvis förde utredningen dialog med ett antal aktörer avse- ende möjligheten att förlägga så kallade plattformsstudier till Sverige. Detta hade inneburit en möjlighet för de deltagande företagen att utifrån ett gemensamt studieprotokoll genomföra främst fas III- studier i Sverige. Infrastrukturen för studierna skulle i så fall tillhanda- hållas av en CRO (Contract Research Organization) med erfarenhet från liknande upplägg. Utredningen bjöd in till två möten för att dis- kutera intresset, med deltagande från företag, berörda myndigheter, Sveriges Kommuner och Regioner (SKR)och Kliniska studier Sverige5. Det fanns även intresse från bl.a. Storbritannien för att samverka kring detta. När smittspridningen åter tog fart efter sommaren 2020 stod det dock klart att fördelarna för företagen att förlägga sina fas III- studier till andra länder med större populationer och hög smittsprid- ning övervägde. 
  
 Under de samtal och dialogmöten som utredningen höll under hösten 2020 lyfte ett antal aktörer fram den strategiska vikten av att kunna säkerställa uppföljning och forskning av hög kvalitet kopplat till vaccin mot  
 covid-19 
  utifrån olika behov. Detta kunde avse såväl grundvetenskaplig som klinisk forskning, den uppföljning som vård- och omsorgsgivare har behov av att genomföra samt den uppföljning 
  
 4Regeringsbeslut  
 2020-11-19, 
  dnr S2020/08531 (delvis). 
  
 5Kliniska Studier Sverige är ett samarbete mellan landet sex samverkansregioner som finan- sieras och stöds av Vetenskapsrådet. Samarbetet går ut på att stärka förutsättningarna för att bedriva kliniska studier. 
  
 73 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 SOU 2022:3 
  
 som myndigheter genomför utifrån sina respektive uppdrag och ansvarsområden. 
  
 Utredningen tog därför i november 2020 initiativ till ett möte för att bidra till att ge en samlad bild av möjligheter, behov och hinder kopp- lat till uppföljning och stöd till forskning som planeras av berörda myndigheter samt ett antal regioner i relation till vaccin och vacci- nering mot  
 covid-19. 
  Vid mötet deltog företrädare för LV, Barker, Socialstyrelsen, Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket (TLV),  
 E-hälsomyndigheten, 
  Vetenskapsrådet/Kliniska studier Sverige, smitt- skyddsläkarna, SKR samt regionerna Skåne, Stockholm och Västra Götaland. Dessutom deltog företrädare för  
 Social-, 
  Utbildnings- och Näringsdepartementen. 
  
 Vid mötet presenterade samtliga deltagande aktörer den uppfölj- ning och de studier som planerades inom eller med stöd av respek- tive organisation. Deltagarna presenterade också tankar om vad som skulle vara önskvärt att genomföra och vilka förutsättningar som behöver finnas på plats vad gäller t.ex. samarbeten, ändringar av regel- verk och prioritering av resurser. Dessutom presenterades och disku- terades motsvarande initiativ inom EU och WHO. Vidare presente- rades och diskuterades tre exempel på möjligheter kopplat till att samla in ytterligare data i samband med vaccinationstillfället: 
  
 •Randomiserade klusterstudier utifrån metodologiska erfarenheter från bl.a. Uppsala Clinical Research Center för att studera och jäm- föra de olika vaccinerna. Metoden kan bidra till att ge ökad beräk- ningsmässig kvalitet i de studier som baseras på datamaterialet. 
  
 •Utvidgad provtagning för att samla in immunologiska ”finger- prints” från de som vaccineras, främst genom utvidgning av befint- liga pågående studier. 
  
 •Möjligheten att använda appar för t.ex. egenrapportering efter vaccination. 
  
 Efter mötet fortsatte utredningen dialogen med de deltagande aktö- rerna men även med andra aktörer. De diskussioner som fördes på mötet och efterföljande dialoger har därefter återkommit i flera pro- cesser och initiativ. 
  
 Den 7 december 2020 meddelade Hicks och Delgado stif- telse att den anslagit 40 miljoner kronor för forskning om  
 covid-19- 
  vacciners effektivitet och effekter. Till exempel kunde programmet 
  
 74 
  
 SOU 2022:3 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 adressera frågor om molekylära och immunologiska effekter av vacci- nerna, även inom olika undergrupper i befolkningen, och utforska möjliga oönskade sidoeffekter. SciLifeLab fick uppdraget att admi- nistrera utlysningen och den 15 februari 2021 meddelades de tio pro- jekt som tilldelats medel, sammanlagt 53 miljoner kronor. 
  
 I regeringens proposition Extra ändringsbudget för 2021 – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset föreslogs den 12 januari 2021 en satsning på 100 miljo- ner kronor för uppföljningsstudier av  
 covid-19-vacciner.6 
  Medlen disponeras av Vetenskapsrådet (VR) och i uppdraget till VR angavs bl.a. att uppföljning av vaccinernas effekter genom s.k. fas  
 IV-studier 
  bedöms som särskilt angeläget. Vidare angavs att studier kan finan- sieras som beaktar de kunskapsbehov som identifieras av regioner och kommuner samt relevanta myndigheter såsom LV och TLV. Även studier av mer grundvetenskaplig karaktär, t.ex. uppföljning av immunologiskt svar på vaccinerna, kan vara aktuella för finansiering. Dessutom angavs att VR ska beakta den satsning på  
 covid-19-rela- 
  terad forskning som Hicks och Delgado Stiftelse nyligen lan- serat i samarbete med SciLifeLab så att satsningarna kompletterar varandra. Den 14 juni 2021 meddelade VR beslut om bidrag. Sex ansök- ningar beviljades bidrag om sammanlagt 100 miljoner kronor. Bland annat beviljades stöd till KI för att bygga upp en nationell forsknings- plattform som blir Sveriges del i Vaccelerate. 
  
 Medlemmar i utredningens vetenskapliga referensgrupp uppmärk- sammade utredningen på att det rådde en osäkerhet bland främst grundvetenskapligt inriktade forskare kring huruvida det krävdes tillstånd från LV för läkemedelsprövningar för alla typer av studier kopplat till uppföljning av vaccination mot  
 covid-19. 
  Grundveten- skapligt inriktade forskare inom t.ex. virologi och immunologi som skulle kunna vara aktuella för att beviljas medel från ovan beskrivna satsningar har inte alltid tidigare erfarenhet av detta regelverk. Regel- verket innebär att forskningsstudier, som genomförs för att studera effekt eller säkerhet av godkända  
 covid-19-vaccin, 
  enligt regelverkets definitioner är tillståndspliktiga läkemedelsprövningar om de omfat- tar provtagningar/diagnostiska procedurer eller övervakningsproce- durer utöver de som ingår i klinisk praxis efter en vaccination. Detta gäller även om vaccinationen sker utanför prövningen och om inter- ventionen begränsas till att följa försökspersonernas immunsvar 
  
 6Prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:177. 
  
 75 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 SOU 2022:3 
  
 genom t.ex. blodprovstagning utifrån en forskningsfrågeställning. Utredningen tog utifrån denna frågeställning kontakt med ett antal aktörer i syfte att bidra till att informationen om detta nådde ut och tydliggjordes.7 
  
 Utredningen har även vid flera tillfällen inbjudits att delta vid möten i den grupp som tillsatts inom SKR bestående av tjänstemän vid SKR och ett antal regionalt forskningsansvariga för att diskutera forskning och uppföljning av vaccination mot  
 covid-19. 
  Gruppen har bl.a. utgjort SKR:s kontaktpunkt för diskussioner med VR och Kli- niska studier Sverige inför ovan nämnda utlysning. Utredningen har även tillsammans med LV deltagit i möten med gruppen för att disku- tera frågor kopplat specifikt till regelverket om tillstånd för läkeme- delsprövning. 
  
 Det är inte möjligt för utredningen att bedöma om lagkrav på till- stånd för läkemedelsprövningar har eller framgent kommer att på- verka vilka projekt som bedrivs i Sverige. Ett hinder som påtalats är bristande subvention av avgifter som LV åläggs att ta ut när akademin söker vetenskaplig rådgivning och godkännande av klinisk prövning. Avgiftsbefrielse för akademin fanns fram till den 1 mars 2019 då LV ändrade sin praxis om avgiftsbefrielse för icke kommersiella aktörer vid vetenskaplig rådgivning och vid ansökningar om klinisk prövning. Det är utredningens syn att en fortsatt dialog bör ske om såväl avgif- ter som tillämpningen av regelverket för akademiska forskare och plattformar som Vaccelerate, både i Sverige och relaterat till övriga EU. I sammanhanget bör även den forskningsplattform vid KI som utgör Sveriges del av EU:s plattform Vaccelerate kunna utgöra en resurs. 
  
 3.2Om nyttiggörande av hälsodata 
  
 Utredningen lyfte i sin första delrapport fram att Sverige bör ha goda förutsättningar för att skapa en lärande miljö och utgöra en testbädd för en patientcentrerad uppföljning av vaccineringen mot  
 covid-19, 
  med utgångspunkt i god tillgång till registerdata av hög kvalitet och med användning av digitala lösningar. Även Lif, branschorganisatio- nen för de forskande läkemedelsföretagen i Sverige, har i en skrivel- 
  
 7Läkemedelsverket  
 (2021-03-02). 
  Uppföljningsstudier efter  
 covid-19-vaccinering. 
  Smith.Lake  
 medelsverket.se/sv/tillstand-godkannande-och-kontroll/klinisk-provning/lakemedel-for- 
  
 manniskor/uppfoljningsstudier-efter-covid-19-vaccinering. 
  
 76 
  
 SOU 2022:3 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 se8 till utredningen framhållit vikten av att företagen ges goda möj- ligheter att genomföra kliniska prövningar och andra vetenskapliga studier av vaccinerna i Sverige och att det bör ske med utgångspunkt i den starka svenska positionen inom hälsodataområdet. 
  
 En förutsättning för detta är tillgång till data om vaccinationen mot  
 covid-19 
  från det Nationella vaccinationsregistret (NVR), ett hälsodataregister som används för att följa upp effekten av nationella vaccinationsprogram samt  
 covid-19-vaccinationer. 
  Alla vaccinationer inom det allmänna vaccinationsprogrammet för barn, samt  
 covid-19- 
  vaccinationer, ska rapporteras till NVR av den vårdgivare som ansva- rat för vaccinationen. Vilka uppgifter som ska rapporteras regleras i lagen (2012:453) om register över nationella vaccinationsprogram m.m. Det är Barker som ansvarar för registret. 
  
 Lagen ändrades den 1 januari 2021 till att omfatta även vaccina- tioner mot  
 covid-19, 
  vilket bl.a. möjliggör uppföljning av dessa vacci- nationer. 
  
 Under beredningen av lagen lyfte Lif bl.a. fram den nationella stan- dard för  
 R-RCT 
  (registerbaserade randomiserade kliniska studier) som Kliniska Studier Sverige utarbetat. En svensk möjlighet till  
 R-RCT 
  baserat på Nationella vaccinationsregistret skulle vara unikt i ett inter- nationellt perspektiv, menade Lif. 
  
 I samma remissvar skrev Lif: 
  
 De föreslagna ändringarna ger information om exponeringen för vacci- net men ingen information om utfallen i form av eventuella biverkningar och eventuellt insjuknande. Dessa uppgifter finns inte heller lätt till- gängliga i andra register eller från hälso- och sjukvården. Vissa av ut- fallen kommer inte heller att kunna fångas i hälso- och sjukvården efter- som vaccinerade personer som regel inte kommer att söka vård för lindriga symptom vid insjuknande i  
 covid-19 
  eller för lindriga biverk- ningar. De remitterade förslaget behöver därför kompletteras med åtgär- der för att säkerställa insamling av nödvändiga utfallsmått i andra register och datakällor samt möjlighet att samköra vaccinationsregistret med dessa datakällor. 9 
  
 Lif anförde också behov av justeringar i sekretessregelverket (som inte omfattades av remissen) eftersom det i dagsläget kan vara svårt för läkemedelsbolagen att få ta del av uppgifter om enskilda vacciner på 
  
 8Skrivelse från Lif  
 2020-09-08, 
  Inspel med anledning av utredningens uppdrag att i samverkan med regionerna undersöka möjligheterna att få kliniska prövningar av vaccin mot  
 covid-19 
  för- lagda till Sverige. 
  
 9Lif  
 (2020-10-07). 
  Remissvar – Utkast till lagrådsremiss Uppföljning av vaccinationer mot covid- 
  
 19. 
 www.lif.se/globalassets/pdf/remissvar-2020/remissvar-vaccinregister-20201006.pdf. 
  
 77 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 SOU 2022:3 
  
 grund av absolut sekretess. Detta mot bakgrund av att läkemedelsbola- gens möjligheter att följa upp bl.a. försäljningen av sina produkter genom myndighetsregistren har försämrats sedan 2019. Frågan är nu under utredning. 10 
  
 Inspektionen för vård och omsorg (IVO) framförde i sitt svar på lagrådsremissen att aktuella uppgifter är viktiga ur ett patientsäker- hetsperspektiv varför det finns ett behov för IVO att få tillgång till uppgifterna. 11 
  
 LV behöver få tillgång till uppgifter ur NVR för att kunna hand- lägga inkommande biverkningsrapporter enligt sitt uppdrag. Uppgif- terna omfattas normalt av sekretess, varför myndigheten hemställde hos regeringen om en sekretessbrytande bestämmelse. Regeringen be- slutade därefter en förordning för att möjliggöra för uppgiftsöver- föringen. Förordningen är dock tillfällig och gäller endast uppgifter om  
 covid-19.12 
  
 NVR är ett exempel på att en enskild datakälla avseende hälsodata sällan kan nyttiggöras i ett isolat utan behöver kopplas och justeras mot andra registerdata för att besvara en vetenskaplig eller folkhälso- relaterad fråga. För forskningsändamål är detta oftast okomplicerat då dessa data kan begäras ut i forskningssyfte. Däremot kan det kan vara svårare för myndigheter eller andra offentliga aktörer med upp- drag som inte faller inom ramen för vaccinationsregistrets specifika ändamål att få tillgång till dessa data. 
  
 Som ett exempel på tidskritiska behov kan nämnas regionernas ansvar att genomföra vaccinationer med jämlik tillgång och god täck- ningsgrad. Att följa upp och löpande anpassa vaccinationsprogram baserat på täckningsgrad inte bara baserat på ålder, kön och geografi utan även socioekonomiska faktorer ställer krav på realtidstillgång på data från NVR. 
  
 Det kan konstateras att det i många fall går att hämta in den data som behövs, men att dessa data kan behöva hämtas in från flera olika aktörer i vårdkedjan, trots att dessa data kan finnas nationellt tillgäng- liga. Som LV skriver i sin hemställan13 kan det vara så att ändamålet för vilket uppgifterna behövs inte ryms inom ramen för ändamålet för 
  
 10Ändamålsenligt utlämnande av läkemedelsstatistik, S 2021:01. 
  
 11Inspektionen för vård och omsorg  
 (2020-10-07). 
  Yttrande – Utkast till lagrådsremiss Upp- följning av vaccinationer mot  
 covid-19. 
  Dnr  
 6.1.1-44079/2020. 
  
 12Förordning (2021:560) om en tillfällig skyldighet för Folkhälsomyndigheten att lämna ut uppgifter om vaccinationer mot  
 covid-19. 
  
 13Läkemedelsverket  
 (2021-04-12). 
  Begäran om en tidsbegränsad sekretessbrytande bestäm- melse. Dnr  
 1.1.1-2020-109880. 
  
 78 
  
 SOU 2022:3 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 registret trots att uppgifterna om de inhämtas från annan vårdaktör får användas för det ändamålet. Detta gäller även för TLV. 
  
 Det finns argument som talar för att dessa data även fortsättnings- vis ska inhämtas från olika aktörers system även om det är resurs- krävande. Alternativet, att de berörda aktörerna får ytterligare ett krav på inrapportering av samma uppgifter till ytterligare ett system kan vara problematiskt, med tanke på risken för diskrepant inrapportering och ökad arbetsbörda för uppgiftslämnaren. Det är också ur ett integ- ritetsperspektiv problematiskt om samma uppgifter skickas runt till flera olika aktörer och återfinnas i flera olika register för olika ända- mål – när de kan rapporteras till en punkt och därifrån inhämtas för olika ändamål. Detta bör även rimligtvis vara en mer kostnadseffek- tiv och resursbesparande åtgärd. Ju fler system och register som det ska rapporteras till och från, desto mer kostar det dessutom att säker- ställa kompatibilitet och säkerhet. 
  
 Ett ytterligare perspektiv är att överföring av uppdaterade data mellan register ibland sker med långa tidsintervall. Överföring av data till t.ex. Patientregistret har en lång eftersläpning, vilket påverkar såväl insamling av beslutsunderlag för berörda myndigheter som forskningsdatas aktualitet i realtid för forskare. 
  
 Rådande förvaltningsmodell och lagstiftning inom området är i dagsläget inte anpassad för att möta nutidens eller framtidens data- utmaningar. Sverige har sedan många år ett gott anseende när det kommer till hälsodata, men denna data finns i dag inlåst i silos, s.k. dataöar, och är inte tillgänglig som en samlad dataresurs. En frag- menterad digital infrastruktur med dubbla huvudmannaskap samt privata och offentliga utförare bidrar också till att Sverige hamnat efter andra länder på områden som datadriven analys, uppföljning, behandling och stöd. För att Sverige ska kunna dra nytta av sina hälso- dataresurser krävs insatser för att säkra datalagring, processorkraft och framför allt nya principer och legalt och informationssäkerhetsmäs- sigt acceptabla lösningar för att säkerställa delning och automatisk datainsamling. 
  
 I sammanhanget kan också nämnas att VR i april 2021 fått reger- ingens uppdrag att inrätta en rådgivande funktion för nyttjande av hälsodata för forskning och innovation14. Uppdraget omfattar att in- rätta en rådgivande funktion dit olika aktörer som önskar nyttja hälso- 
  
 14Regeringsbeslut  
 2021-04-22 
  om ändring av Vetenskapsrådets regleringsbrev för 2021, dnr U2021/02276. 
  
 79 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 SOU 2022:3 
  
 data för forskning och innovation kan vända sig för att få hjälp med sina frågor. En löpande kartläggning av oklarheter och hinder för nytt- jande av hälsodata för forskning och innovation ska också ingå i funktionens uppdrag. 
  
 Vidare har regeringen den 1 juli 2021 gett Socialstyrelsen i upp- drag att kartlägga datamängder av nationellt intresse på hälsodata- området. 15 Uppdraget motiverades bl.a. med att data ofta finns lagrat på olika ställen runt om i landet och omgärdas av tekniska och juri- diska hinder, samt att Sverige i linje med den europeiska datastrategin16 står inför en omställning till en datadriven hälso- och sjukvård. 
  
 I regeringens nationella strategi för life science tydliggörs att Sverige ska vara en ledande life  
 science-nation. 
  Nyttiggörande av hälso- och vårddata lyfts fram som ett av åtta prioriterade områden att arbeta vidare med. Inom detta område framhålls bl.a. att system- lösningar för nyttiggörande av hälso- och vårddata är en förutsätt- ning för att Sverige ska kunna leda utvecklingen inom life science. 
  
 Utredningen delar denna bedömning och vill särskilt påtala vik- ten av att de erfarenheter som berör hälsodata som görs av olika aktö- rer under den pågående pandemin och vaccinationen mot  
 covid-19 
  tas till vara och kan bidra till att nå målen med strategin. 
  
 3.3Identifierade behov av regelförändringar kopplade till forskning och uppföljning 
  
 Utredningens bedömning: Regeringen bör utreda möjligheten att genomföra klusterstudier med ett förenklat samtyckesförfarande i Sverige. 
  
 Regeringen bör vidare utreda möjligheten att lägga till varia- beln vårdenhet i det Nationella vaccinationsregistret. 
  
 Som framgår av utredningsdirektiven ska samordnaren i samverkan med regionerna undersöka möjligheterna att få kliniska prövningar av vaccin mot  
 covid-19 
  förlagda till Sverige. Utredningen har under arbetets gång identifierat två områden som berör kliniska prövningar och som vid en närmare genomgång har visat på ett behov av regel- 
  
 15Regeringsbeslut  
 2021-07-01, 
  dnr S2021/05369 (delvis). 
  
 16Europeiska kommissionen. EU:s datastrategi. Hämtad  
 2021-10-05 
  från https://ec.europa.eu/  
 info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/european-data-strategy_sv. 
  
 80 
  
 SOU 2022:3 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 förändringar. Utredningen har därför genomfört analyser för att ta ställning till om det med relativt begränsade regeländringar går att åtgärda de brister som identifierats inom ramen för befintlig lagstift- ning. Utredningens bedömning – efter dialog med berörda aktörer – är att dessa mindre förändringar avsevärt skulle bidra till möjligheten att genomföra forskning och uppföljning av hög kvalitet, dels kopp- lat till den pågående pandemin, men också i ett vidare perspektiv. De två områden som utredningen har identifierat som möjliga att genom begränsad vidare utredning åtgärda lagstiftningsmässigt är: 
  
 •klusterstudier med ett förenklat samtyckesförfarande, och 
  
 •tillägg av variabeln vårdenhet i Nationella vaccinationsregistret. 
  
 Båda åtgärderna bedöms ha potential att öka attraktiviteten för Sverige som prövningsland, i linje med den nationella life  
 science-strategin. 
  Nedan följer en genomgång av respektive område och den relaterade problemställningen. 
  
 3.3.1Klusterstudier med ett förenklat samtyckesförfarande 
  
 Som ett led i utredningens uppdrag att i samverkan med regionerna undersöka möjligheterna att få kliniska läkemedelsprövningar av vaccin mot  
 covid-19 
  förlagda till Sverige uppmärksammades utredningen på möjligheten att genomföra klusterstudier med ett förenklat sam- tyckesförfarande i enlighet med artikel 30 i Europaparlamentets och rådets förordning om kliniska prövningar av humanläkemedel.17 
  
 Det förenklade förfarandet enligt artikel 30 avser sådana kliniska prövningar vars metod kräver att man utser grupper av försöksper- soner snarare än enskilda försökspersoner. I dessa fall används pröv- ningsläkemedlet i enlighet med godkännandena för försäljning, och den enskilda försökspersonen får en standardbehandling oavsett om han eller hon godtar eller vägrar att delta i den kliniska prövningen eller avslutar sitt deltagande, så att den enda konsekvensen av icke- deltagande är att data rörande den berörda personen inte används inom ramen för den kliniska prövningen.18 
  
 17Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kli- niska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG, EUT L 158, 27.05.2014, s.  
 1–76. 
  
 18Prop. 2017/18:196. Anpassningar av svensk rätt till  
 EU-förordningen 
  om kliniska läkemedels- prövningar, s. 116. 
  
 81 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det som skiljer ett förenklat samtycke från ett vanligt samtycke enligt  
 EU-förordningen 
  är framför allt att en föregående intervju med personen inte behöver genomföras och att skriftligt informerat samtycke inte behöver dokumenteras. Information behöver fortfa- rande ges innan försökspersonen deltar i studien och samtycke behö- ver inhämtas men samtycket behöver inte dokumenteras. Dokumen- tationskravet finns däremot kvar för alla de fall där personer avböjer att delta i studien eller senare väljer att avsluta sitt deltagande. 
  
 Av förarbeten som föreslår anpassningar av bl.a. Läkemedelslagen (2015:315) till nämnda  
 EU-förordning 
  framgår att regeringen ansett att det inte funnits utrymme inom ramen för det arbetet att utreda konsekvenser av att möjliggöra klusterstudier med ett förenklat sam- tyckesförfarande. Samtidigt påtalar regeringen att forskning, inklusive kliniska läkemedelsprövningar, är områden av stor vikt för reger- ingen och att regeringen i ett annat sammanhang kan återkomma till frågan om en utredning för att undersöka om prövningar med för- enklat samtycke vid klusterstudier bör kunna genomföras i Lewis 
  
 Lif påtalade i sitt remissvar att det finns en uppenbar risk att ett förbud mot klusterstudier med förenklat samtyckesförfarande ”ris- kerar att försämra möjligheterna att genomföra framtida studier av läkemedel i enlighet med godkännandena för försäljning i Sverige”.20 Andra remissinstanser (Västerbottens läns landsting, Apotekar- societeten samt Kliniskt forskningscentrum vid Norrlands Universi- tetssjukhus) ansåg i sina remissvar att det är viktigt att på sikt utreda möjligheten att införa ett förenklat samtycke i specifika fall, och 
  
 därmed ändra Läkemedelslagen (2015:315).21 
  
 Utredningen konstaterar att frågan hittills inte har utretts vidare. Det förslag till reglering som nu har antagits, men ännu inte trätt i kraft i väntan på att  
 EU-förordningen 
  ska börja tillämpas, innebär ett för- bud i Sverige mot klusterprövningar med förenklat samtycke enligt förordningens artikel 30.22 
  
 Utredningen har även varit i kontakt med Kommittén för tekno- logisk innovation och etik (KOMET) (N 2018:04) för att informera om det identifierade behovet av att kunna genomföra klusterstudier 
  
 19Ds 2016:11. Anpassningar av svensk rätt till  
 EU-förordningen 
  om kliniska läkemedelspröv- ningar, och prop. 2017/18:196 s. 117. 
  
 20Lif  
 (2016-09-14). 
  Remissvar: Anpassning av svensk rätt till  
 EU-förordningen 
  om kliniska läke- medelsprövningar (Ds 2016:11),  
 www.lif.se/globalassets/pdf/remissvar-2016/klinisk- 
  
 lakemedelsprovning-eu-forordningen-160914.pdf. 
  
 21Prop. 2017/18:196 s. 117. 
  
 227 kap. 4 § andra stycket. 
  
 82 
  
 SOU 2022:3 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 med ett förenklat samtyckesförfarande i Sverige. Kommittén har be- handlat frågan och den 13 december 2021 inkommit med en skrivelse till regeringen i denna fråga betitlad Policyförslag från KOMET avse- ende nationella regler för förenklat samtyckesförfarande vid kliniska läkemedelsprövningar som genomförs i kluster.23 
  
 Klusterstudier med ett förenklat samtyckesförfarande ur ett vaccinperspektiv 
  
 Kliniska studier för läkemedel kan delas upp i olika faser och olika typer av studier. 
  
 Fas  
 III-studier 
  genomförs före ett marknadsgodkännande av läke- medlet från läkemedelsmyndigheterna och kräver både ett etiskt till- stånd och ett tillstånd från läkemedelsmyndigheterna. Fas  
 III-studier 
  genomförs alltid på uppdrag av läkemedelsbolagen. 
  
 Fas  
 IV-studier 
  genomförs efter marknadsgodkännandet av ett läkemedel från läkemedelsmyndigheterna och studien kräver både ett etiskt tillstånd och ett tillstånd från läkemedelsmyndigheterna. Fas IV- studier kan genomföras av ett läkemedelsbolag som en del av ett vill- korat marknadsgodkännande som kräver ytterligare studier. Fas IV- studier kan även genomföras av akademiska forskargrupper. Alla de  
 covid-19-vaccin 
  som hittills godkänts av kommissionen har erhållit ett villkorat marknadsgodkännande med krav på ytterligare studier. Företagen kommer därför själva att behöva genomföra fas  
 IV-studier 
  som de nationella läkemedelsmyndigheterna och den europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) ska granska. Därutöver finns ett stort intresse från forskarsamhället för kliniska läkemedelsprövningar, bl.a. jämförande studier mellan olika vaccin. Möjligheten att genomföra fas  
 IV-studier 
  med förenklat samtyckesförfarande är attraktivt för såväl läkemedelsbolag som forskarsamhället. 
  
 Utredningen bedömer att vaccinationen mot  
 covid-19 
  kan vara relevant för klusterstudier med förenklat samtyckesförfarande. En klusterstudie innebär ett studieupplägg där en grupp deltagare (patien- ter) fördelas (randomiseras) till samma behandling så att t.ex. alla på samma sjukhus, samma skola, samma kommundel eller under samma tidsintervall, får samma behandling (vaccin). Vaccinationen är frivillig 
  
 23KOMET  
 (2021-12-13). 
  Policyförslag från KOMET avseende nationella regler för förenklat sam- tyckesförfarande vid kliniska läkemedelsprövningar som genomförs i kluster, dnr 2021/00972/ N 2018:04. 
  
 83 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 SOU 2022:3 
  
 och ges i enlighet med godkännandet för försäljning och personen erbjuds vaccination oavsett om hen vill delta i prövningen eller inte. 
  
 Erfarenheterna hittills från  
 covid-19-pandemin 
  och från pande- min 2009 visar på vikten av att följa pandemiska vaccinationer på ett strukturerat sätt med möjlighet till tidiga indikationer av effekt och säkerhet. 
  
 Sverige har en unik möjlighet att följa upp vaccinationerna genom ett flertal olika register som kan användas för registerstudier och upp- följningar. Möjligheten att följa upp vaccinerna mer i realtid är större genom kliniska läkemedelsprövningar som med fördel kan genom- föras som klusterstudier med ett förenklat samtyckesförfarande. 
  
 3.3.2Tillägg av vårdenhet i nationella vaccinationsregistret 
  
 Nationella vaccinationsregistret tillkom efter svininfluensapande- min 2009 då det tydligt framkom ett behov av ett nationellt samlat register för att kunna följa upp givna vaccinationer ur ett täcknings- perspektiv men även ur ett biverkningsperspektiv. Vaccinutred- ningens betänkande Ny ordning för nationella vaccinationsprogram (SOU 2010:39) betonade vikten av att t.ex. ha kunskap om exakt var i landstinget vaccinationstäckningen är låg och varför så är fallet, och att täckningsgraden måste kunna beräknas med stor noggrannhet. Det kan annars vara svårt att intervenera för att förbättra situationen. Utredningen framhöll också specifikt att bl.a. ”vaccinatör och plats för vaccination” var uppgifter som behövdes i ett kommande hälso- dataregister för vaccinationer. Redan då framfördes ett behov av att även pandemivaccinationer behövde inkluderas i registret, att de variabler som togs med inte var tillräckliga samt behovet av att fler behövde tillgång till registerdata för uppföljningssyften. 
  
 Smittskyddsinstitutet och därefter Barker hemställde 2013 respek- tive 2016 om lagändringar för att även uppgift om vilken dos av ett visst vaccin som har getts samt uppgift om vaccinerande vårdenhet ska kunna registreras. 
  
 Barker påtalade i sin delrapport den 31 augusti 2020 vikten av att även vaccinerande vårdenhet förs in som en variabel. Myndigheten skrev bl.a.: 
  
 Med vaccinerande vårdenhet avses den enhet inom vårdgivarens verksam- hetsområde där vaccinationen skett. Det kan exempelvis vara en barna- vårdscentral, elevhälsan i en skola inom en kommun en privat verksam- 
  
 84 
  
 SOU 2022:3 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 het, en vårdcentral, eller mer sällan andra vårdenheter som exempelvis sjukhuskliniker samt enheter där klinisk forskning bedrivs. 
  
 Lagen medger i dag endast att den vårdgivare som ansvarat för vacci- nationen registreras, och något utrymme att registrera även vaccinerande vårdenhet finns således inte. Begreppet vårdgivare styrs av den definition som anges i 1 kap. 3 § patientsäkerhetslagen (2010:659) och leder utan när- mare precisering till en alltför grov indelning av var vaccinationerna ut- förts och vilka som har ansvarat för dessa, eftersom en vårdgivare i lagens mening kan vara allt från en stor region eller kommun till en ensam näringsidkare i form av ett enskilt företag. Vissa privata vårdgivare har dessutom vaccinerande enheter spridda över hela landet. Att ha tillgång till information om vaccinerande vårdenhet underlättar för Folkhälso- myndigheten att följa upp vilka som har rapporterat eller inte och ökar registrets kvalitet. Detta leder till en förbättrad uppföljning och möjlig- gör riktade insatser till enheter där rapporteringen avviker.24 
  
 Regeringen valde dock att i förslaget till utkast till lagrådsremiss, Uppföljning av vaccinationer mot  
 covid-19, 
  att endast föreslå tillägg av om vaccinationens dosnummer. 
  
 LV anförde i sitt svar på lagrådsremissen25 till Socialdepartemen- tet att det vore önskvärt att den vårdgivare som har ansvarat för en vaccination mot  
 covid-19 
  ska lämna uppgift om den vårdgivare (vård- enhet eller liknande) som utfört vaccinationen. Detta för att bland annat kunna få en förståelse för eventuella brister i utförande av vaccina- tionerna. Myndigheten påtalade att liknande uppgiftsskyldighet om vårdutförare finns för andra hälsodataregister: uppgift om vårdenhet ska rapporteras enligt förordningen (2001:707) om patientregister hos Socialstyrelsen, och uppgift om arbetsplatskod ska rapporteras enligt förordningen (2005:363) om läkemedelsregister hos Socialstyrelsen. 
  
 Lif anförde i sitt remissvar att uppgiften om att en viss person fått ett visst läkemedel är den känsliga personuppgiften. Ytterligare upp- gifter som specificerar användningen av läkemedlet – t.ex. vilken dos i ordningen inom ett vaccinationsprogram eller vilken vårdenhet som utfört vaccinationen bör innebära en mycket begränsad, om någon, utökad risk för den personliga integriteten.26 
  
 24Folkhälsomyndigheten  
 (2020-08-31). 
  Nationell plan för vaccination mot  
 covid-19 
  – Folk- hälsomyndighetens delrapport av regeringsuppdrag S2020/04550/FS (delvis).  
 www.folkhalsomyndigheten.se/globalassets/smittskydd-sjukdomar/sjukdomar/ 
  
 coronavirus/filer/dnr-s202004550fs-delvis-nationell-plan-vaccination-covid-19-2020-08-31.pdf. 
  
 25Läkemedelsverket  
 (2020-10-07). 
  Yttrande över remissen Utkast till lagrådsremiss med förslag om ändring i lagen om register över nationella vaccinationsprogram. Dnr  
 3.4.1-2020-082685. 
  
 26Lif  
 (2020-10-07). 
  Remissvar – Utkast till lagrådsremiss Uppföljning av vaccinationer mot  
 covid-19. 
  
 www.lif.se/globalassets/pdf/remissvar-2020/remissvar-vaccinregister-20201006.pdf. 
  
 85 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 SOU 2022:3 
  
 Lif påtalade även att de har lämnat ett förslag till Kommittén för teknologisk innovation och etik (KOMET) (N 2018:04) om att belysa frågan i samband i med insamling av läkemedelsuppgifter till Social- styrelsens Patientregister. Lif anförde även att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning för att säkerställa att vaccinationsregistret i framtiden kan omfatta all av Barker rekommenderad pandemivacci- nation. Detta för att stärka Sveriges resiliens genom att undvika att det krävs specifika lagstiftningsändringar vid varje enskild pandemi. 
  
 Regeringen skrev i den efterföljande propositionen bl.a. att det ”under rådande omständigheter inte finns utrymme att inkludera registrering av vårdenhet i förslaget då detta kräver ytterligare analys och precisering av begreppet vårdenhet.”27 
  
 Riksdagen beslutade enligt regeringens proposition. Den lagänd- ring som trädde i kraft den 1 januari 2021 innefattade alltså inte att möjligheten att registrera vaccinerande vårdenhet infördes i NVR. Där- emot infördes krav på vårdgivare att, för vaccinationer mot  
 covid-19, 
  även rapportera uppgift om vaccinationens dosnummer.28 
  
 Utredningen har träffat Barker, Socialstyrelsen och IVO samt haft kontakt med SKR för att sondera möjligheterna till ett gemensamt ställningstagande avseende begreppet vårdenhet. Alla myndigheter ställde sig positiva och påpekade det ökade värdet av att variabeln vård- enhet tillförs vaccinationsregistret. Den tveksamhet som lyfts fram kommer från SKR och berör att det saknas en tydlig definition av be- greppet vårdenhet i lagstiftning och att det skulle kunna skapa förvir- ring och otydlig rapportering. Fohm som förvaltar vaccinationsregist- ret har dock framfört till utredningen att samma resonemang gäller begreppet vårdgivare och att myndigheten i samarbete med regionerna arbetat upp vad som rapporteras in som vårdgivare till registret. Fohm påtalar även att det redan nu rapporteras in vårdenhet till myndighe- ten men att variabeln inte kan användas då lagstiftningen inte medger att den registreras. 
  
 Utredningen har tittat närmare på vad det beror på att vacci- nerande vårdenhet, trots att det inte finns en enhetlig definition och att det saknas rapporteringskrav, ändå följer med i de filer som över- förs till Barker. En snabb utredning ger vid handen att flertalet journal- system som används har variabeln vårdenhet inlagd i systemet och att denna följer med över i den data som överförs till Barker. Denna 
  
 27Prop. 2020/21:47, Uppföljning av vaccinationer mot covid  
 -19, 
  s. 17. 
  
 28SFS 2020:1194. 
  
 86 
  
 SOU 2022:3 
  
 Frågor med koppling till forskning och uppföljning 
  
 variabel i journalsystemen syftar till att hantera behörighetsaspekter i tillgång till journalsystem. I samtal med Barker framkom det att det till största del råder enhetlighet i hur vårdgivare definierar vårdenhet. Utredningen har även haft möte med IVO för att utröna huruvida variabeln vårdenhet såsom den har registrerats i journalsystem och sedan förts över till Barker motsvarar de koder som IVO använder sig av i sitt vårdgivarregister. Det kunde konstateras att det med stor sannolikhet finns en överensstämmelse mellan det som rapporterats in som vårdenhet till Barker och motsvarande variabel i IVO:s vård- givarregister. 
  
 IVO har påbörjat ett arbete för att se över möjligheten att säker- ställa att alla aktörer använder ett gemensamt variabelspråk som skulle kunna baseras på variablerna i vårdgivarregistret. Ett gemensamt språk i såväl regionerna journalsystem som de regionala och nationella hälso- och vårdregistren är en viktig förutsättning för forskning och upp- följning som är kvalitetssäkrad. Det är även en viktig pusselbit i möj- ligheterna för att kunna effektivt samköra register för olika ändamål. 
  
 87 
  
 4Den näringspolitiska dimensionen 
  
 I utredningsdirektiven anges att samordnaren ska samråda med life  
 science-kontoret 
  vid Näringsdepartementet. Sådant samråd har skett löpande. Life  
 science-kontoret 
  är ett gemensamt ansvar för  
 Närings-, 
  Utbildnings- och Socialdepartementen och ansvarar bl.a. för sam- ordningen kring genomförandet av regeringens life  
 science-strategi1 
  och för regeringens strategiska samverkansprogram Hälsa och life science2. 
  
 Samordnaren och utredningen har deltagit i möten i samverkans- gruppen för Hälsa och life science för att informera om arbetet. Sam- ordnaren och utredningen har även deltagit vid möten mellan närings- ministern och företag verksamma i Sverige med kompetens inom forskning och produktion av vaccin. 
  
 Dessutom har samordnaren och utredningen under arbetets gång, ibland tillsammans med life  
 science-kontoret, 
  haft löpande kontak- ter med både näringslivets organisationer och med enskilda företag. 
  
 De  
 EU-gemensamma 
  förhandlingarna har även ett näringspoli- tiskt perspektiv. Vaccin mot  
 covid-19 
  produceras vid anläggningar såväl inom som utanför EU. De förköpsavtal som kommissionen ingått med vaccinföretag har inbegripit ekonomiska satsningar finansierade genom EU:s instrument för krisstöd (ESI) för att bland annat möj- liggöra en utbyggnad av produktionsanläggningar inom EU paral- lellt med vaccinutvecklingen. Normalt sett vid läkemedelsutveckling sker utbyggnaden av produktionskapacitet för ett nytt läkemedel 
  
 1Regeringen (2019). En nationell strategi för life science. www.regeringen.se/4aac74/  
 contentassets/cdda3e9fc7be4ea5b55afc99c5221fab/en-nationell-strategi-for-life-science.pdf. 
  
 2Regeringen (2021). Samverkansprogrammet Hälsa och life science, uppdaterad  
 2021-08-20. 
  
 www.regeringen.se/regeringens-politik/regeringens-strategiska-samverkansprogram/ 
  
 samverkansprogrammet-halsa-och-life-science/. 
  
 89 
  
 Den näringspolitiska dimensionen 
  
 SOU 2022:3 
  
 först i anslutning till att läkemedlet godkänts av de regulatoriska myndigheterna. 
  
 Det har under inte minst våren 2021 blivit tydligt hur komplex produktionen av vaccin mot  
 covid-19 
  är och hur kritiskt beroende vaccinframställningen är av såväl insatsvaror, tillverkningskapacitet som kompetens. Under mars 2021 anordnade den brittiska tanke- smedjan Chatham House “Global C19 vaccine supply chain and manu- facturing summit” tillsammans med Covax, International Federation of Pharmaceutical Manufacturers  Associations (IFPMA), Devel- oping countries Vaccine Manufacturers Network (DCVMN) och Biotechnology Innovation Organization (BIO). Till mötet togs en underlagsrapport fram som väl beskriver komplexiteten i att gå från noll till runt tio miljarder producerade doser vaccin mot  
 covid-19 
  på ett år.3 Detta kan jämföras med att det före pandemin producerades cirka fem miljarder vaccindoser per år globalt. 
  
 Initiativ har tagits både inom EU och i Sverige för att öka kunska- pen om och på systemnivå understödja utbyggnaden av produktions- kapaciteten för vaccin av  
 covid-19. 
  På  
 EU-nivå 
  bör initiativen HERA och HERA Incubator nämnas, och inom Sverige  
 Vinnova-uppdraget 
  Sveriges innovations- och produktionskapacitet för vaccin och andra biologiska läkemedel som rapporterades den 26 april 2021 och där utredningen deltagit i arbetet. Under hösten 2021 gav regeringen sedan Vinnova i uppdrag att i samverkan med bolaget NorthX Biologics etablera en innovationshubb för produktion av vacciner och andra avancerade läkemedel. 
  
 Kommissionen har även infört en exportkontrollmekanism för att reglera exporten av vaccin mot  
 covid-19 
  från EU:s medlemssta- ter. Mekanismen har justerats och förlängts vid flera tillfällen och gäller för närvarande till utgången av 2021. 
  
 3IFPMA.org. Towards Vaccinating The World – Landscape of Current  
 COVID-19 
  Supply Chain and Manufacturing Capacity, Potential Challenges, Initial Responses, and Possible 
  
 ”Solution Space” – a Discussion Document.  
 www.ifpma.org/wp-content/uploads/2021/03/ 
  Summit_Landscape_Discussion_Document.pdf och  
 www.ifpma.org/wp-content/uploads/ 
  2021/03/Summit_Landscape_Discussion_Document_Appendix.pdf. 
  
 90 
  
 SOU 2022:3 
  
 Den näringspolitiska dimensionen 
  
 4.1HERA och HERA Incubator 
  
 Som en del i tillskapandet av en europeisk hälsounion presenterade kommissionen i november 2020 en plan för att inrätta The Health Emergency Preparedness and Response Authority (HERA). Funktio- nen jämfördes med den motsvarande myndigheten i USA, Biomedi- cal Advances Research and Development Authority (BARDA).4 Detta med syfte att stärka EU:s beredskap vid gränsöverskridande hälsohot och förbättra EU:s kapacitet att hantera hälsokriser. 
  
 Den 17 februari 2021 presenterade kommissionen initiativet HERA Incubator.5 Det övergripande syftet med initiativet är att förbereda Europa för att möta hotet från nya virusvarianter. Planen är att sam- manföra forskning, bioteknikföretag, tillverkare, tillsynsmyndighe- ter och andra myndigheter för att effektivt utnyttja tillgängliga resurser för att kraftfullt kunna möta utmaningen. Avsikten är att de insatser som genomförs inom ramen för HERA Incubator ska in- ordnas i den nya funktionen när denna inrättas. 
  
 Initiativet har tre huvudsakliga målsättningar: 
  
 •Att upptäcka och analysera virusvarianter och göra de anpass- ningar som krävs, 
  
 •att påskynda godkännandet av vacciner, ge vägledning om upp- giftskraven och förenkla certifieringen av nya eller anpassade till- verkningsanläggningar, och 
  
 •att stödja en snabb massproduktion av anpassade och nya vacci- ner mot  
 covid-19. 
  
 Flera dessa insatser har påbörjats, t.ex. har nätverket Vaccelerate för klinisk prövning av vacciner mot  
 covid-19 
  startats med finansiering från  
 EU-kommissionens 
  forsknings- och innovationsprogram Horizon 2020. Nätverket omfattade från starten 21 deltagande län- der, varav 16 från EU. Den svenska noden finns vid Karolinska Insti- tutet och Karolinska Universitetssjukhuset. 
  
 4U.S. Department of Health  Human Services (2021). BARDA. MedicalCountermeasures.gov. www.medicalcountermeasures.gov/barda/. 
  
 5Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council and the Council. HERA Incubator: Anticipating together the threat of  
 Cohen 
  variants. COM (2021) 78 final av den 1 februari 2021. https://ec.europa.eu/info/sites/ default/files/  
 communication-hera-incubator-anticipating-threat-covid-19-variants_en.pdf. 
  
 91 
  
 Den näringspolitiska dimensionen 
  
 SOU 2022:3 
  
 Vidare omfattar initiativet inrättandet av en  
 Task-force 
  for Indus- trial  
 Scale-up 
  of  
 Covid-19 
  Vaccines med uppgift att verka för en ökad produktionskapacitet av vaccin mot  
 covid-19 
  inom EU, både på kort och lång sikt. Den 17 september 2021 publicerade kommis- sionen en ”prior information notice” med titeln Establishment of a Network of  
 Ever-warm 
  Production Capacities for Vaccines and Thera- peutics manufacturing (EU FAB). Där framgår att en utlysning kom- mer att öppna i början av 2022 för produktionsanläggningar som kan garantera vaccin- och läkemedelsproduktionskapacitet i krislägen.6 
  
 Samordnaren och utredningen har under våren 2021 varit i direkt kontakt med bl.a. Generaldirektoratet för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag (DG GROW) för att diskutera produktionsfrågor. Bland annat erhölls information om ett  
 matchmaking-event 
  anordnat av kommissionen våren 2021 med syfte att bl.a. sammanföra olika tillverkare inom hela produktions- kedjan, men även av tillverkare av medicinteknisk utrustning. Infor- mationen om eventet kunde sedan spridas till företag verksamma i Sverige i samverkan med life  
 science-kontoret. 
  
 Den 16 september 2021 presenterade kommissionen ett medde- lande om etablerandet av en europeisk funktion för krisberedskap på hälsoområdet, HERA, samt förslag till förordning om ett ramverk för åtgärder för att säkerställa tillgången till krisrelevanta medicinska motåtgärder i händelse av en hälsokris på unionsnivå. Kommissionen beslutade även att inrätta HERA som en funktion inom kommis- sionen med avsikten att HERA ska vara operativt redan i början av 2022.7 Förslaget har remitterats av Regeringskansliet, Socialdeparte- mentet, till ett antal myndigheter och organisationer, bl.a. Folkhälso- myndigheten (Fohm) och Läkemedelsverket (LV) och planeras att be- handlas i rådet hösten 2021.8 
  
 HERA:s tänkta uppgifter är indelade i en beredskapsfas och en krislägesfas och huvuduppdraget föreslås vara: 
  
 6 
 Belgium-Brussels: 
  Establishment of a Network of  
 Ever-warm 
  Production Capacities for Vaccines and Therapeutics manufacturing (EU FAB) 2021/S  
 181-467537. 
  
 7COM(2021) 576 final av den 16 september 2021, s. 2. 
  
 8Remiss daterad  
 2021-09-24 
  dnr S2021/06529. 
  
 92 
  
 SOU 2022:3 
  
 Den näringspolitiska dimensionen 
  
 •Att stärka EU:s hälsosäkerhet under såväl beredskaps- som kris- lägen genom att föra samman medlemsstaterna, industrin och andra berörda aktörer i gemensamma ansträngningar. Detta kan exem- pelvis avse att främja avancerad forskning. 
  
 •Att hantera sårbarheter och strategiska beroenden inom unionen vad avser utveckling, upphandling, lagerhållning och distribution av medicinska motåtgärder. 
  
 •Att stärka den globala hälsosäkerhetsarkitekturen genom att sam- verka med internationella partners kring bl.a. leveranskedjor och global behovsbild. 
  
 4.2Insatser för att utveckla Sveriges innovations- och produktionskapacitet för avancerade läkemedel och vacciner 
  
 Vinnova fick den 22 december 2020 i uppdrag att analysera Sveriges innovations- och produktionskapacitet för vaccin och andra bio- logiska läkemedel.9 Uppdraget skulle genomföras i samverkan med Utredningen om tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  (S 2020:07), Utred- ningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) och RISE Research Institutes of Sweden AB. Uppdraget rapporterades till regeringen den 26 april 2021.10 
  
 Det framhålls i rapporten att den är avsedd att utgöra ett kunskaps- underlag för att bättre förstå möjligheter och utmaningar med en natio- nell vaccinproduktion. Den innehåller bland annat en kartläggning av befintlig verksamhet och kompetens kring vaccintillverkning i Sverige och av särskilda privata och offentliga satsningar inom vaccin- produktion i andra jämförbara länder. 
  
 I rapporten dras bland annat slutsatsen att Sveriges förutsätt- ningar att vara helt självförsörjande i produktionen av vaccin är be- gränsade, men att det finns flera företag som är aktiva inom olika delar av produktionskedjan. Sverige behöver dock för egen del utveckla 
  
 9Regeringsbeslut  
 2020-12-22, 
  dnr N2020/03157. 
  
 10Vinnova (2021). VR 2021:03, Sveriges innovations- och produktionskapacitet för vaccin och andra biologiska läkemedel – Redovisning av regeringsuppdrag N2020/03157. www.vinnova.se/om-  
 oss/publikationer-och-ebocker/?lightbox=lightboxtype=publication 
  url=%2F  
 publikationer%2Fsveriges-innovations--och-produktionskapacitet--for-vaccin-och-andra--- 
  
 biologiska-lakemedel%2F. 
  
 93 
  
 Den näringspolitiska dimensionen 
  
 SOU 2022:3 
  
 både kapacitet (volym) och kapabilitet (förmågor) inom tillverkning av vaccin och biologiska läkemedel för att värna om internationell attraktivitet och kompetensutveckling under och efter  
 covid-19- 
  pandemin. Framför allt behöver länken mellan forskning och industri förstärkas och förmågan att tillverka  
 mRNA-baserade 
  terapier ökas. En utökad kapacitet och kapabilitet inom forskning, innovation och tillverkning i nära samverkan med näringsliv och akademi skulle kunna bidra till Sveriges utveckling för att stödja framtidens life  
 science-industri. 
  I rapporten görs bedömningen att en satsning före- trädesvis bör omfatta biologiska läkemedel,  
 mRNA-baserade 
  läke- medel, avancerade terapier och utveckling av adjuvans i kombination med processutveckling och nödvändig formulering. 
  
 Den 15 oktober 2021 gav regeringen Vinnova i uppdrag att eta- blera en innovationshubb för produktion av vacciner och andra avan- cerade läkemedel.11 Enligt regeringsbeslutet ska innovationshubben fungera som en samverkansmiljö där olika aktörer, såväl stora som små företag som universitet och högskolor kan bedriva innovations- projekt. Hubben ska stödja den svenska life sciencesektorn, särskilt mindre tillväxtbolag, genom att tillgängliggöra kompetens och stor- skalig processkapacitet i syfte att stärka näringslivets konkurrenskraft. Det noteras även i beslutet att initiativet stärker försörjningsbered- skapen, inklusive beredskapen för pandemier. Vidare betonas att de synergieffekter som samverkan med näringslivet erbjuder ska utnyttjas. 
  
 Innovationshubben planeras etableras i Matfors i samverkan med företaget NorthXBiologics.12 Etableringen av verksamheten i Matfors sker genom att det svenska investmentbolaget Flerie Invest förvär- vat bolaget Cobra Biologics Matfors AB från amerikanska bolaget Townsend och gett det nya bolaget namnet NorthX Biologics AB. Flerie Invest uttrycker ambitionen att investera ytter- ligare i anläggningen för att skapa en toppmodern innovationshubb för avancerade vaccin och läkemedel som bygger på DNA, RNA och proteiner och celler. Detta med avsikten att vara en öppen plattform för samarbeten och processutveckling mellan innovativa biotech- bolag och andra aktörer i Sverige, Norden och internationellt. 
  
 11Regeringsbeslut  
 2021-10-15, 
  dnr N2021/02613, Regeringen  
 (2021-10-15) 
  Svensk satsning på innovationshubb för att möjliggöra produktion av avancerade läkemedel och vacciner www.  
 Hill 
  
 mojliggora-produktion-av-avancerade-lakemedel-och-vacciner/. 
  
 12Flerie Invest  
 (2021-10-15) 
  Storsatsning på tillverkning av avancerade vaccin och läkemedel i Matfors  
 https://flerie.com/wp-content/uploads/2021/10/Storsatsning-pa-tillverkning-av-avancerade- 
  
 vaccin-och-biologiska-lakemedel.pdf. 
  
 94 
  
 SOU 2022:3 
  
 Den näringspolitiska dimensionen 
  
 Innovationshubben ska enligt uppdraget till Vinnova vara operativ senast den 31 mars 2023. För att genomföra uppdraget avsätter reger- ingen 21 miljoner kronor för 2021 och ämnar avsätta 15 miljoner kronor för 2022 till Vinnovas disposition. Vinnova avsätter därutöver 14 miljoner kronor ur de medel som myndigheten redan disponerar. 
  
 4.3Exporttillstånd för vaccin mot  
 covid-19 
  
 Kommissionen fattade den 29 januari 2021 beslut om en transparens- och tillståndsmekanism för att reglera export av vaccin mot  
 covid-19 
  från EU. Utöver själva vaccinerna omfattar reglerna även aktiva sub- stanser och intermediat inklusive primära cellkulturer och ymp- kulturer som används för tillverkning av vaccinerna. Undantag gäller för bland annat de 92 låg- och  
 lägre-medelinkomstländer 
  samt Garza länder13 som ingår i Covax och för humanitära situationer. 
  
 Den ursprungliga regleringen gällde i sex veckor. Kommissionen har därefter genom genomförandeförordningar dels infört nya krite- rier, dels justerat vilka länder som omfattas och dels förlängt reglerna 
  
 –först till och med den 30 juni, därefter till och med den 30 sep- tember och sedan till och med den 31 december 2021.14 
  
 Exporttillstånd söks och beviljas i det land där produkterna till- verkas. Kommerskollegium är tillståndsmyndighet i Sverige. 
  
 Mekanismen var i sin ursprungliga utformning uppbyggd så att ett exporttillstånd bör beviljas om exportvolymen inte är sådan att den utgör ett hot mot den kontinuerliga leveransen av vaccin som är före- mål för avtal om förhandsbeställningar mellan EU och vaccintillver- karna. För att säkerställa ett lämpligt samordnat beslut på unionsnivå ska medlemsstaterna i förväg inhämta ett yttrande från kommissio- nen och fatta beslut i enlighet med yttrandet. 
  
 13Internationella utvecklingsfonden (International Development Association), är en del av Världsbanken och är en finansiell institution som erbjuder förmånliga lån och bidrag till världens fattigaste utvecklingsländer. 
  
 14Förlängningen till och med den 31 december 2021 finns i kommissionens genomförandeför- ordning (EU) 2021/1728 av den 29 september 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/442 och genomförandeförordning (EU) 2021/521 vad gäller den mekanism som innebär krav på uppvisande av exporttillstånd för export av vissa produkter, EUT L 345, 30.0.2021, s.  
 34–35. 
  
 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX: 
  32021R1728from=SV. Inrättandet av exportkontrollmekanismen, införandet av särskilda arrangemang för den samt förlängningarna av den regleras i genomförandeförordningarna (EU) 2121/111, (EU) 2021/442, (EU) 2021/521, (EU) 2021/734 och (EU) 2021/1071. 
  
 95 
  
 Den näringspolitiska dimensionen 
  
 SOU 2022:3 
  
 I mars 2021 lades två nya kriterier, ömsesidighet och proportio- nalitet, till exportkontrollmekanismen. Införandet av de två kriterierna (genom förordning (EU) 2021/521) togs mot bakgrund av att unio- nen var den enda större producenten inom OECD (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) som fortfarande exporte- rade vaccin i betydande omfattning och att unionen ansåg att handels- vägar bör vara öppna i båda riktningarna. 
  
 Kriterierna innebar att medlemsstaterna och kommissionen även måste beakta om utfärdande av ett exporttillstånd skulle hota försörj- ningstryggheten inom unionen för de aktuella varorna. I den bedöm- ningen ska vägas in om mottagarlandet begränsat sin egen export av vaccin eller råvaror för vaccin, i lag eller på annat sätt (ömsesidighet). Hänsyn ska också tas till om det rådande läget i mottagarlandet är bättre eller sämre än i unionen, framför allt vad gäller epidemiologi, vaccineringsgrad och tillgång till vacciner (proportionalitet). 
  
 Även dessa tillägg gällde först enbart sex veckor, men förlängdes sedan till den 30 juni 2021 och därefter till den 31 december 2021. 
  
 Enligt kommissionen är syftet med kravet på exporttillstånd bl.a. att tackla bristen på öppenhet när det gäller vaccinexport från EU och att säkerställa tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  i rätt tid för EU:s medborgare. Kommissionen vill säkerställa att vaccinföretagen upp- fyller sina åtaganden enligt ingångna förköpsavtal, vilket fortsatt anses hotas genom export.15 
  
 Kommissionen har vid några tillfällen informerat om export- volymen av vaccin mot  
 covid-19 
  från EU. I mars 2021, i samband med den första förlängningen, meddelades att 380 exporttillstånd bevil- jats omfattande sammanlagt cirka 43 miljoner doser. Samtidigt hade en (1) ansökan om exporttillstånd avslagits.16 I maj 2021 hade mer än 200 miljoner doser vaccin exporterats från EU. Exporten av vaccindoser från unionen hade då gått till över 90 länder, Covax med- lemsländer inkluderade.17 I oktober 2021 hade över en miljard doser exporterats från EU under de senaste tio månaderna. Vaccin hade då 
  
 15Punkterna 5 och 6 i skälen till genomförandeförordning (EU) 2021/1728. Se också: European Commission (2021.06.30). Export requirements for  
 Covid-19 
  vaccines – Ortiz asked Rojas. Watson. 
  
 16Nyhet från kommissionen den 24 mars 2021 Commission strengthens transparency and authorisation mechanism for exports of  
 Cohen 
  vaccines. https://trade.ec.europa.eu/ doclib/press/index.cfm?id=2258. 
  
 17Tal av kommissionens ordförande Mosley vid State of the Union conference vid European University Institute, den 6 maj 2021. https://ec.europa.eu/commission/press corner/ detail/en/speech_21_2284. 
  
 96 
  
 SOU 2022:3 
  
 Den näringspolitiska dimensionen 
  
 exporterats till mer än 150 länder och omkring 87 miljoner doser har levererats till låg- och medelinkomstländer genom Covax.18 
  
 18Tal av kommissionens ordförande Mosley den 18 oktober 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/STATEMENT_21_5341. 
  
 97 
  
 5Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 Vaccinationen mot  
 covid-19 
  startade i Sverige den 27 december 2020. Samtliga  
 EU-länder 
  samt  
 EES-länderna 
  Island och Norge hade då mot- tagit ett lika stort antal doser, 9 750 stycken, av Pfizer/BioNTechs vaccin. Detta för att samtidigt kunna påbörja vaccinationen inom ramen för det av kommissionen benämnda EU Vaccination Days  
 27–29 
  december 2020. 
  
 Den 14 juli 2021 nåddes ytterligare en milstolpe, då hade samtliga regioner i Sverige öppnat för möjligheten för alla som fyllt 18 år att boka vaccination.1 I oktober och november 2021 fick också samtliga barn från 12 års ålder möjlighet att påbörja vaccinationen. 
  
 Parallellt med det fortsatta arbetet med grundvaccinationen rekom- menderade Folkhälsomyndigheten (Barker) den 24 november 2021 en påfyllnadsdos för alla från 18 års ålder från sex månader efter den tidi- gare dosen.2 Rekommendationer om att ge påfyllnadsdoser för vissa grupper hade meddelats tidigare under hösten. 
  
 Den 31 augusti 2021 meddelade kommissionen att man nått målet att fullvaccinera 70 procent av EU:s vuxna befolkning – cirka 256 mil- joner människor – innan slutet av sommaren.3 Andelen fullvaccine- rade vuxna låg i Sverige vid denna tidpunkt på samma nivå som den i EU. 
  
 1Artikel i SvD  
 (2021-07-13) 
  Alla över 18 års ålder erbjuds vaccin mot  
 covid-19. 
  www.svd.se/  
 alla-over-18-ar-erbjuds-vaccin-mot-covid-19. 
  
 2Folkhälsomyndigheten  
 (2021-11-22). 
  Viktigt att arbetet med att vaccinera mot  
 covid-19 
  fort- sätter i snabb takt.  
 www.folkhalsomyndigheten.se/nyheter-och-press/nyhetsarkiv/2021/ 
  
 november/viktigt-att-arbetet-med-att-vaccinera-mot-covid-19-fortsatter-i-snabb-takt/. 
  
 3Europeiska kommissionen  
 (2021-08-31) 
  Coronaviruset: 70 % av alla vuxna i EU är full- vaccinerade. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/IP_21_4362. 
  
 99 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det bör noteras att i den delrapport som utredningen lämnade i augusti 2020 angavs att det utifrån då kända faktorer kunde bli aktu- ellt att ”påbörja vaccinering i Sverige tidigast under första kvartalet 2021”. Utveckling, godkännande och start av produktion av flera vaccin gick följaktligen fortare än vad som förutsågs bara några månader tidi- gare, när delrapporten lämnades. Samtidigt försenades genomföran- det av massvaccinationen väsentligt jämfört med de prognoser som gjordes i slutet av 2020 och i början av 2021. Den enskilt största orsa- Phillips till detta var förseningar i produktion och leverans av flera vaccin. 
  
 I detta kapitel lämnas en redogörelse för de processer och ställ- ningstaganden som lett fram till det läge som råder när delbetänkan- det färdigställs. 
  
 5.1Grunden för avtalsprocessen 
  
 Regeringen presenterade den 20 maj 2020 en samlad vaccinstrategi bestående av tre delar; regeringens fortsatta arbete internationellt, en vaccinsamordnare samt ett uppdrag till Folkhälsomyndigheten att ta fram en nationell vaccinationsplan. Beslut om kommittédirektiv för denna utredning fattades samma dag.4 
  
 Den 16 juni 2020 förordnades som tidigare nämnts Ross som nationell samordnare och särskild utredare för denna utredning5. 
  
 Den 17 juni 2020 meddelade kommissionen EU:s strategi för vacciner mot  
 covid-19.6 
  Sveriges regering meddelade den 22 juni kom- missionen sin avsikt att ingå avtal med kommissionen om  
 EU-gemen- 
  samma upphandlingar för att säkra tillgång till vaccin.7 Avtalet innebär att kommissionen kan teckna förköpsavtal med flera olika vaccinut- vecklare för Sveriges räkning. Bilagt till detta regeringsbeslut är försla- get till avtal mellan kommissionen och medlemsstaterna avseende förutsättningarna och villkoren för kommissionens mandat.8 Enligt artikel 1 i det avtalet har kommissionen befogenhet att på medlems- staternas vägnar sluta förhandsavtal, s.k. Advance Purchase Agreement (APA), med vaccintillverkare i syfte att upphandla vaccin för att på 
  
 4Regeringsbeslut  
 2020-05-20, 
  dnr S2020/04550/FS (delvis) och S2020/04551/FS. 
  
 5Regeringsbeslut  
 2020-06-16, 
  dnr S2020/05403/FS. 
  
 6COM(2020) 245 final av 17 juni 2020. 
  
 7Regeringsbeslut  
 2020-06-22, 
  dnr S2020/05504/FS. 
  
 8COM(2020) 4192 final (ANNEX) av den 18 juni 2020. 
  
 100 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 EU-nivå 
  bekämpa  
 covid-19-pandemin. 
  Enligt artikel 4 i avtalet om  
 EU-gemensamma 
  upphandlingar för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  kan kommissionen sluta förhandsavtal som innebär en skyl- dighet för medlemsstaterna att förvärva vaccindoser. Om en med- lemsstat inte vill omfattas av ett sådant förhandsavtal ska medlems- staten meddela kommissionen detta inom fem arbetsdagar från det att kommissionen meddelat att den har för avsikt att ingå förhands- avtal. Tidsfristen regleras i särskild ordning.9 För Sveriges del har detta inneburit att regeringen fattat beslut om varje enskilt avtal. 
  
 Upphandlingsprocessen leds av en styrgrupp som består av en ledamot per medlemsland. Ordförandeskapet för styrgruppen ska enligt avtalet delas mellan kommissionen och en medlemsstat. Enligt avtalet ska en grupp experter från sex medlemsstater arbeta tillsam- mans med kommissionen i en förhandlingsgrupp (joint negotiation team) för att driva avtalsarbetet. 
  
 Regeringen beslutade den 23 juli 2020 att förordna Ross att tills vidare representera Sverige i styrelsen för de EU- gemensamma upphandlingarna för tillgång till vaccin mot  
 covid-19.10 
  Ross har även av kommissionen och styrgruppen utsetts att vara en av de experter som ingår i förhandlingsgruppen. 
  
 Fohms uppdrag i relation till avtalsprocessen har formaliserats bl.a. genom regeringsbeslut om myndighetens regleringsbrev. I beslut om ändring av Fohms regleringsbrev den 8 oktober 202011 ges myndig- heten i uppdrag att agera som representative (kontaktperson) i enlig- het med de bestämmelser som finns i avtalet12 mellan kommissionen och AstraZeneca. I beslutet anges även att uppdraget ska genomföras i samverkan med Sveriges representant i förhandlingsgruppen samt i samråd med Socialdepartementet. 
  
 Genom beslut om ändring Fohms regleringsbrev den 26 novem- ber 2020 ändrades uppdraget till Barker till att omfatta samtliga avtal som Sverige väljer att delta i inom ramen för de  
 EU-gemensamma 
  upphandlingarna av  
 covid-19-vaccin.13 
  
 9Jämför artikel 3.1. i rådets förordning [EEG, Euratom] nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister. 
  
 10Regeringsbeslut  
 2020-07-23, 
  dnr S2020/06106/FS (delvis). 
  
 11Regeringsbeslut  
 2020-10-08, 
  dnr S2020/07504. 
  
 12Regeringsbeslut  
 2020-08-20, 
  Castro/FS. 
  
 13Regeringsbeslut  
 2020-11-26, 
  dnr S2020/08824 (delvis). 
  
 101 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 5.2Riskspridning i avtalsportföljen och vaccinteknologiska plattformar 
  
 Redan tidigt i processen enades styrgruppen om en strategi som inne- bar att man skulle sträva efter en riskspridning i avtalsportföljen. Inledningsvis fastställdes därför ambitionen att en framtida avtals- portfölj bör omfatta olika vaccinteknologier och verkningsmekanis- mer i syfte att maximera möjligheten att få tillgång till ett eller flera säkra och effektiva vaccin. Vidare konstaterades att portföljen borde innehålla minst två, helst tre, vaccin från respektive vaccinteknologisk plattform. Att ha avtal med flera leverantörer från respektive platt- form bedömdes som viktigt även utifrån att det kan bidra till en ökad säkerhet i framtida leveranser eftersom det kan balansera olika typer av störningar. 
  
 Ett och ett halvt år in i arbetet kan konstateras att ambitionen med riskspridning har varit vägledande för förhandlingsarbetet. Sam- tidigt kan konstateras att de vaccin som hittills godkänts för använd- ning inom EU och även tagits i bruk enbart varit av två typer; mRNA och adenovirusvektorvaccin. I slutet av december 2021 godkände kommissionen även ett rekombinant proteinvaccin med adjuvans med förväntad leveransstart i början av 2022. Av de personer som fram t.o.m. november 2021 vaccinerats mot  
 covid-19 
  med vaccin inköpta genom kommissionens avtal har den stora merparten fått ett  
 mRNA-vaccin, 
  både inom EU och i Sverige. Av totala antalet admi- nistrerade doser i Sverige i slutet av november utgjordes 77 procent av vaccin från Pfizer/BioNTech, 14 procent av vaccin från Moderna och 9 procent av vaccin från AstraZeneca. Det vill säga totalt 91 pro- cent  
 mRNA-vaccin. 
  Andelen  
 mRNA-vaccin 
  kommer successivt att öka över tiden då dessa för närvarande är de enda vaccin som används i Sverige. Vad gäller det adjuvanterade proteinvaccinet har Barker inte tagit ställning till användningen i Sverige. 
  
 De mest omfattande avtalen avseende leveranser under åren  
 2022–2023 
  är de som slutits med Pfizer/BioNTech och Moderna avseende  
 mRNA-vacciner. 
  Denna teknologi kommer därmed sanno- likt att vara den volymmässigt dominerande även på några års sikt inom EU/EES. 
  
 Samtidigt är det av största vikt att utvecklingsarbetet inom andra relevanta teknologier fortsätter och understödjs. Dels behöver det finnas alternativ för personer som på grund av olika sjukdomar eller 
  
 102 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 tillstånd kan behöva ges andra typer av vaccin. Dels behöver det finnas beredskap för att ha en bredd av teknologier för att effektivt kunna hantera t.ex. virusvarianter med nya mutationer. Här bedöms framför allt mRNA- och proteinvacciner som särskilt relevanta. Vad gäller adjuvanterade proteinvaccin föreligger avtal med Sanofi/GSK och Novavax för leverans under 2022. Vaccinet från Novavax är god- känt medan vaccinet från Sanofi/GSK är under löpande granskning och för det sistnämnda är tidpunkten för leveranserna avhängiga ett marknadsgodkännande. Det är ännu oklart för vilka befolkningsgrup- per dessa vaccin är mest lämpade, men det råder stor samsyn bland experter inom Sverige och på  
 EU-nivån 
  att denna typ av vaccin är viktig. Kommissionen har också slutit avtal med Pham avseende ett inaktiverat helvirusvaccin med adjuvans. 
  
 Dessutom har olika teknologier olika förutsättningar vad gäller t.ex. krav på transport och förvaring, även här pågår ett kontinuerligt utvecklingsarbete inom företagen. Det bör också noteras att den europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) kan besluta om vissa för- ändringar i ett godkännande utan att produktionen av vaccinet i sig förändrats. När nya stabilitetsdata presenteras av företaget kan EMA t.ex. besluta om att godkänna längre hållbarhetstider, vilket har skett för vaccinet från Pfizer/BioNTech där hållbarheten förlängts från sex till nio månader vid förvaring i minus 90 till minus 60 grader Perez. Även för vaccinet från Moderna har hållbarhetstiden förlängts från sju till nio månader. 
  
 I tabellen nedan åskådliggörs de vaccin och vaccinkandidater som hittills varit aktuella för EMA att granska. Dessa har primärt sorte- rats per teknologisk plattform, sedan efter om det föreligger avtal med kommissionen eller ej. Sverige har anslutit sig till samtliga kommis- sionens avtal med totalt åtta vaccintillverkare. Dessutom redovisas i vilket stadium vaccinet/vaccinkandidaten befinner sig avseende gransk- ningen av EMA. Fem vaccin är för närvarande godkända för använd- ning inom EU. Av dessa används fyra inom EU, det femte har vid årsskiftet 2021/22 ännu inte levererats. För två vaccinkandidater före- ligger avtal med kommissionen, men de är fortfarande under löpande granskning av EMA. Ett företag med avtal med kommissionen har dragit tillbaka sin ansökan om godkännande och granskningen av EMA har därför avbrutits. Dessutom granskar EMA två vaccinkandi- dater där kommissionen inte fört avtalsdiskussioner med respektive utvecklare. För en fördjupad redogörelse för de olika teknologierna 
  
 103 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 hänvisas till bilaga tre Utvecklingen av vaccin mot  
 covid-19 
  – en veten- skaplig översikt. 
  
 Tabell 5.1 Teknologiska plattformar, vaccinutvecklare, utvecklingsstatus samt eventuella avtal med kommissionen per 31 december 2021 
  
 Teknologi 
  
 Utvecklare 
  
 Status 
  
 Avtal 
  
 Adenovirusvektorvaccin 
  
 AstraZeneca 
  
 Godkänt 
  
 Ja 
  
 Adenovirusvektorvaccin 
  
 Janssen 
  
 Godkänt 
  
 Ja 
  
 Adenovirusvektorvaccin 
  
 Gamaleya 
  
 Löpande gr. 
  
 Nej 
  
 mRNA 
  
 Pfizer/BioNTech 
  
 Godkänt 
  
 Ja 
  
 mRNA 
  
 Moderna 
  
 Godkänt 
  
 Ja 
  
 mRNA 
  
 CureVac 
  
 Avbrutet 
  
 Ja 
  
 Rekombinant proteinvaccin med adjuvans 
  
 Sanofi/GSK 
  
 Löpande gr. 
  
 Ja 
  
 Rekombinant proteinvaccin med adjuvans 
  
 Novavax 
  
 Godkänt 
  
 Ja 
  
 Inaktiverat helvirusvaccin med adjuvans 
  
 Pham 
  
 Löpande gr. 
  
 Ja 
  
 Inaktiverat helvirusvaccin 
  
 Sinovac 
  
 Löpande gr. 
  
 Nej 
  
 Källa: Kommissionens, EMA:s och respektive utvecklares webbplatser. 
  
 5.3Tecknade förhandsavtal, optionsavtal samt köpeavtal om köp av vaccin mot  
 covid-19 
  
 Sedan arbetet med de  
 EU-gemensamma 
  upphandlingarna påbörjades har kommissionen slutit avtal med åtta vaccintillverkare. Sverige har anslutit sig till samtliga dessa avtal. De avtal som slutits har dels varit förhandsavtal (Advance Purchase Agreements, APA), vilket innebär att avtalen slutits före det att respektive tillverkares vaccinkandidat rekommenderats av EMA och godkänts av kommissionen. Men från våren 2021 har även köpeavtal (Purchase Agreements, PA) om ytter- ligare doser tecknats av kommissionen med två av de företag vars vaccin blivit godkända. Dessutom har ett optionsavtal, som inte innebar ett framtida åtagande om köp, tecknats med Sanofi/GSK. 
  
 I det följande redovisas samtliga av kommissionen ingångna avtal t.o.m. 31 december 2021 per företag i kronologisk ordning. Redovis- ningen omfattar förköpsavtal, optionsavtal, köpeavtal samt tilläggs- avtal till köpeavtal. 
  
 104 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 5.3.1AstraZeneca AB (AstraZeneca) 
  
 Det första förhandsavtalet mellan kommissionen och en vaccintill- verkare, AstraZeneca, meddelades den 14 augusti 2020. Regeringen beslutade den 20 augusti 2020 att Sverige ska delta i detta förhands- avtal med AstraZeneca om upphandling av  
 covid-19-vaccin.14 
  Efter att samtliga medlemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 21 augusti 2020 tecknade kommissionen slutligt avtal. 
  
 Avtalet avsåg ett åtagande om köp av 300 miljoner doser givet ett godkännande, samt en option att köpa ytterligare 100 miljoner doser. 
  
 AstraZenecas leveranser försenades under inledningen av 2021, i stället för avtalade leveranser om 300 miljoner doser under första halvåret 2021 så levererades 99,5 miljoner doser till EU (se även av- snitt 5.5.2). Detta ledde till att kommissionen i april 2021 inledde en process i belgisk domstol mot bolaget. I juni ålades AstraZeneca av domstolen att vid vite leverera 50 miljoner doser mellan den 26 juli och den 27 september.15 
  
 Fortsatta domstolsförhandlingar var planerade till slutet av sep- tember. Den 3 september meddelade dock kommissionen och Astra- Zeneca att man nått en förlikning som innebär att avtalet ändras på flera punkter. AstraZeneca ska alltjämt leverera de avtalade 300 mil- joner doserna, men leverans av återstående doser ska i stället ske enligt följande: 60 miljoner doser senast den 30 september 2021, 75 miljo- ner doser senast den 31 december 2021 och 65 miljoner doser senast den 31 mars 2022. Förlikningen innebär också att prisavdrag kan bli aktuellt om AstraZeneca inte levererar enligt den nya planen.16 
  
 Optionen inom ramen för avtalet har inte lösts ut. Tidpunkten för kommissionen och medlemsstaterna att ta slutlig ställning till att lösa ut optionen i enlighet med avtalet har passerat. 
  
 14Regeringsbeslut  
 2020-08-20, 
  Castro/FS. 
  
 15European Commission  
 (2021-06-19). 
  Belgian Court orders AstraZeneca to deliver vaccine doses to the EU – Howe. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/ detail/en/qanda_21_3107. 
  
 16European Commission  
 (2021-09-03). 
  Howe: The EU and AstraZeneca agree on  
 Cohen 
  vaccine supply and on ending litigation. https://ec.europa.eu/commission/ presscorner/detail/en/qanda_21_4562. 
  
 105 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 5.3.2Sanofi Pasteur SA och Glaxosmithkline Biologicals SA (Sanofi/GSK) 
  
 Den 18 september 2020 tecknade kommissionen avtal med Sanofi/ GSK om köp av upp till 300 miljoner doser av vaccin från bolaget givet att detta blir godkänt för försäljning inom EU. Detta avtal är till skillnad från övriga ingångna avtal inte ett förköpsavtal, utan ett optionsavtal, och krävde därför inget initialt ställningstagande av regeringen. 
  
 I december 2020 meddelade bolaget en försening av utvecklingen av vaccinet. Detta då man bedömde att interimsresultatet från fas I/II- studien visat på ett otillräckligt immunsvar hos personer äldre än 49 år. Samtidigt meddelade bolaget att man avsåg att fortsätta att utveckla vaccinkandidaten med planerad marknadsintroduktion under kvartal fyra 2021. Den 22 februari 2021 meddelade företaget att man initierat en fas  
 II-studie 
  för att välja ut den lämpligaste antigen- koncentrationen för en fas  
 III-studie. 
  Den 17 maj 2021 presenterade företaget resultat från fas  
 II-studien 
  och meddelade samtidigt att man förväntar sig att kunna påbörja en fas  
 III-studie 
  inom kort.17 Den 27 maj 2021 meddelade företaget att man påbörjat fas  
 III-studien.18 
  Studien avser att utvärdera två monovalenta vaccin (originalvirus respektive betavarianten) och ett bivalent (originalvirus plus beta- varianten) vaccin. Vidare genomförs parallellt en boosterstudie. 
  
 Av avtalet med kommissionen från den 18 september 2020 fram- går att kommissionen har fyra veckor på sig att bekräfta antalet doser av vaccin som ska beställas efter att Sanofi/GSK meddelat positiva fas  
 I/II-resultat 
  och bekräftat den volym som ska levereras. Tidsfris- ten på fyra veckor började löpa den 2 juli 2021. Beställningen skedde genom två delbeställningar, tranche 1 och tranche 2. Tranche 1 upp- går till 37,5 miljoner doser och tranche 2 uppgår till max 300 miljo- ner doser. Medlemsstaterna har möjlighet att styra mängden vaccin i tranche 2. 
  
 Regeringen beslutade den 22 juli 2021 att Sverige ska köpa vaccin från Sanofi/GSK i enlighet med det optionsavtal som kommissionen den 18 september 2020 ingick med Sanofi/GSK om upphandling av 
  
 17Sanofi  
 (2021-05-17). 
  GSK, Sanofi and GSK  
 Cohen 
  vaccine candidate demonstrates strong immune responses across all adult age groups in Phase 2 trial. Soto  
 media-room/press-releases/2021/2021-05-17-07-30-00-2230312. 
  
 18Sanofi  
 (2021-05-27). 
  Sanofi and GSK initiate global Phase 3 clinical efficacy study of  
 Cohen 
  vaccine candidate.  
 www.sanofi.com/en/media-room/press-releases/2021/2021- 
  
 05-27-07-30-00-2236989. 
  
 106 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 covid-19 
  vaccin.19 Sveriges beställning ska enligt regeringsbeslutet uppgå till pro rata i tranche 1 (delbeställning 1) och upp till fyra mil- joner doser i tranche 2 (delbeställning 2). 
  
 5.3.3Janssen Pharmaceutica NV (Janssen) 
  
 Den 8 oktober 2020 meddelade kommissionen att den upprättat ett förhandsavtal med Janssen.20 Regeringen beslutade den 14 oktober 2020 att Sverige ska delta i detta förhandsavtal med Smith om upp- handling av  
 covid-19-vaccin.21 
  Efter att samtliga medlemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 15 okto- ber 2020 tecknade kommissionen slutligt avtal. 
  
 Avtalet avser ett åtagande om köp av vaccin för 200 miljoner indi- vider givet ett marknadsgodkännande av vaccinet inom EU samt en option om vaccin för ytterligare 100 plus 100 miljoner individer. Den första optionen har löst ut till viss del inom EU men utan tilldelning till Sverige då vaccinet sedan tidigare inte använts i Sverige.22 
  
 5.3.4Pfizer Inc./BioNTech Manufacturing GmbH (Pfizer/BioNTech) 
  
 Den 11 november 2020 meddelade kommissionen att den upprättat ett förhandsavtal med Pfizer/BioNTech. Regeringen beslutade den 17 november 2020 att Sverige ska delta i detta förhandsavtal med Pfizer/BioNTech om upphandling av  
 covid-19-vaccin.23 
  Efter att samtliga medlemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 18 november 2020 tecknade kommissionen slut- ligt avtal. Avtalet avser ett åtagande om köp av 200 miljoner doser givet ett marknadsgodkännande av vaccinet inom EU, samt en option att köpa ytterligare 100 miljoner doser av vaccinet. Kommissionen beslutade den 15 december 2020 att lösa ut optionen. 
  
 19Regeringsbeslut  
 2021-07-22, 
  dnr S2021/05587 (delvis). 
  
 20Janssen Pharmaceutica NV är dotterbolag till Janssen Pharmaceuticals Inc. Båda dessa är i sin tur dotterbolag till Santana  Santana och är en del av Janssen Pharmaceutical Companies of Johnson  Santana som utgör läkemedelsdelen av det amerikanska företaget Garcia. 
  
 21Regeringsbeslut  
 2020-10-14, 
  dnr S2020/07596. 
  
 22Folkhälsomyndigheten  
 (2021-04-22). 
  Internt beslut om att pausa vaccinationen med Harrell  
 covid-19 
  vaccin (ärendenr  
 02336-2020-1.1.1). 
  
 23Regeringsbeslut  
 202-11-17, 
  dnr S2020/08348 (delvis). 
  
 107 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 Kommissionen meddelade den 8 februari 2021 att den har upp- rättat ett köpeavtal med Pfizer/BioNTech. Regeringen beslutade den 
  
 12februari 2021 att Sverige ska delta i detta avtal.24 Efter att samtliga medlemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 15 februari 2021 tecknade kommissionen slutligt avtal. Avtalet avser ett åtagande om köp av 200 miljoner doser samt en option att köpa ytterligare 100 miljoner doser av vaccinet. Kommissionen beslutade i april 2021 att lösa ut optionen. 
  
 Kommissionen meddelade den 10 maj 2021 att den har upprättat ytterligare ett köpeavtal med Pfizer/BioNTech. Regeringen beslutade den 18 maj 2021 att Sverige ska delta i detta avtal.25 Efter att samtliga medlemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 18 maj 2021 tecknade kommissionen slutligt avtal. Murray let avser ett åtagande om köp av 900 miljoner doser samt en option att köpa ytterligare 900 miljoner doser av vaccinet under främst 2022 och 2023. Dessutom inkluderas möjligheten att erhålla uppdaterat vaccin, liksom pediatriska vaccin. Kommissionen beslutade i decem- ber 2021 att delvis lösa ut optionen med 210 miljoner av 900 miljo- ner doser. 
  
 5.3.5CureVac AG (CureVac) 
  
 Den 17 november 2020 meddelade kommissionen att den upprättat ett förhandsavtal med CureVac. Regeringen beslutade den 23 novem- ber 2020 att Sverige ska delta i detta förhandsavtal med CureVac om upphandling av  
 covid-19-vaccin.26 
  Efter att samtliga medlemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 24 november 2020 tecknade kommissionen slutligt avtal. Avtalet avser ett åtagande om köp av 225 miljoner doser givet ett marknads- godkännande av vaccinet inom EU, samt en option att köpa ytter- ligare 180 miljoner doser av vaccinet. 
  
 Den 11 oktober 2021 meddelade CureVac till EMA att företaget drar tillbaka sin ansökan till EMA om ett marknadsgodkännande. EMA meddelade dagen därpå att man avslutar den löpande gransk- ningen av vaccinkandidaten. Företaget meddelade också att man rik- tar om resurserna mot att skynda på utvecklingen av ett andra gene- 
  
 24Regeringsbeslut  
 2021-02-12, 
  dnr S2021/01411 (delvis). 
  
 25Regeringsbeslut  
 2021-05-18, 
  dnr S2021/04358. 
  
 26Regeringsbeslut  
 2020-11-23, 
  dnr S2020/08490 (delvis). 
  
 108 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 rationens  
 mRNA-vaccin 
  i samverkan med GSK.27 Detta innebär att det gällande avtalet mellan företaget och kommissionen upphör att gälla och att några åtaganden mellan företaget och kommissionen respektive medlemsstaterna inte längre föreligger. 
  
 5.3.6Moderna Switzerland GmbH (Moderna) 
  
 Den 25 november 2020 meddelade kommissionen att den upprättat ett förhandsavtal med Moderna. Regeringen beslutade den 1 decem- ber 2020 att Sverige ska delta i detta förhandsavtal med Moderna om upphandling av  
 covid-19-vaccin.28 
  Efter att samtliga medlemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 
  
 2december 2020 tecknade kommissionen slutligt avtal. Avtalet avser ett åtagande om köp av 80 miljoner doser givet ett marknadsgodkän- nande av vaccinet inom EU, samt en option att köpa ytterligare 80 mil- joner doser. Kommissionen beslutade den 15 december 2020 att lösa ut optionen. 
  
 Kommissionen meddelade den 17 februari 2021 att den har upp- rättat ett köpeavtal med Moderna. Regeringen beslutade den 24 feb- ruari 2021 att Sverige ska delta i detta avtal.29 Efter att samtliga med- lemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 24 februari 2021 tecknade kommissionen slutligt avtal. Avtalet avser ett åtagande om köp av 150 miljoner doser 2021 samt en option att köpa ytterligare 150 miljoner doser av vaccinet under 2022. Kommissionen beslutade i juni 2021 att lösa ut optionen. 
  
 Kommissionen meddelade den 22 juni 2021 att den har upprättat ett tilläggsavtal till ovan nämnda köpeavtal. Regeringen beslutade den 
  
 29juni 2021 att Sverige ska delta i detta tilläggsavtal.30 Efter att samt- liga medlemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 29 juni 2021 tecknade kommissionen slutligt tilläggs- avtal. Tilläggsavtalet innebär inte ett åtagande att köpa ytterligare doser. I stället omfattar det förändringar i det kvartalsvisa leveransåtagan- 
  
 27EMA  
 (2021-10-12). 
  EMA ends rolling review of CVnCoV  
 Cohen 
  vaccine following withdrawal by CureVac AG.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-ends-rolling-review-cvncov- 
  
 covid-19-vaccine-following-withdrawal-curevac-ag. 
  CureVac  
 (2021-10-12). 
  CureVac to Shift Focus of  
 Moran to  
 Second-Generation 
  mRNA Technology.  
 www.curevac.com/en/2021/10/12/curevac-to-shift-focus-of-covid-19-vaccine-development- 
  
 to-second-generation-mrna-technology/. 
  
 28Regeringsbeslut  
 2020-12-01, 
  dnr S2020/088886 (delvis). 
  
 29Regeringsbeslut  
 2021-02-24, 
  dnr S2021/01819 (delvis). 
  
 30Regeringsbeslut  
 2021-06-29, 
  dnr S2021/05319 (delvis). 
  
 109 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 det för leveranserna inom köpeavtalet. Dessutom inkluderas möjlig- heten att, givet godkännande, i stället erhålla uppdaterat vaccin, liksom vaccin för barn under 12 år. 
  
 Kommissionen meddelade den 26 augusti 2021 att den har upprät- tat ytterligare ett tilläggsavtal till ovan nämnda köpeavtal. Regeringen beslutade den 2 september 2021 att Sverige ska delta i detta tilläggs- avtal.31 Efter att samtliga medlemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 2 september 2021 tecknade kommissionen slutligt tilläggsavtal. Tilläggsavtalet innebär inte ett åtagande att köpa ytterligare doser. I stället omfattar det vissa förtyd- liganden avseende uppdaterade vaccin och vaccin för det som benämns boosterdoser. 
  
 5.3.7Novavax, Inc. (Novavax) 
  
 Den 4 augusti 2021 meddelade kommissionen att den upprättat ett förhandsavtal med Novavax. Regeringen beslutade den 11 augusti 2021 att Sverige ska delta i detta förhandsavtal med Novavax om upphandling av  
 covid-19-vaccin.32 
  Efter att samtliga medlemsstater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 11 augusti 2021 tecknade kommissionen slutligt avtal. Avtalet avser ett åtagande om köp av 100 miljoner doser givet ett marknadsgod- kännande av vaccinet inom EU samt en option att köpa ytterligare 100 miljoner doser. De initiala 100 miljoner doserna utgörs av 20 mil- joner bindande initiala doser för leverans under Q1 2002 samt av 4 gånger 20 miljoner flexibla initiala doser för leverans under Q1– Q4 2022. Avtalet innebär att MS enbart åtagit sig att köpa 20 mil- joner doser men även har möjlighet att avropa ytterligare 20 miljoner doser per kvartal under 2022. Optionen kommer utöver detta. 
  
 5.3.8Valneva Austria GmbH (Pham) 
  
 Den 10 november 2021 meddelade kommissionen att den upprättat ett förhandsavtal med Pham. Regeringen beslutade den 17 novem- ber 2021 att Sverige ska delta i detta förhandsavtal med Pham om upphandling av  
 covid-19-vaccin 
  under förutsättning att Sveriges allo- 
  
 31Regeringsbeslut  
 2021-09-02, 
  dnr S2021/06179 (delvis). 
  
 32Regeringsbeslut  
 2021-08-11, 
  dnr S2021/05722 (delvis). 
  
 110 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 kering kan begränsas till 10 000 doser.33 Efter att samtliga medlems- stater fått möjlighet att meddela sin avsikt att delta eller inte senast den 17 november 2021 tecknade kommissionen slutligt avtal. Avtalet avser ett åtagande om köp av 27 miljoner doser under 2022 givet ett marknadsgodkännande av vaccinet inom EU, samt en option att köpa ytterligare 33 miljoner doser under 2023. 
  
 5.4Avtalsrelaterade frågor 
  
 5.4.1Generellt om avtalsvillkoren 
  
 De avtal som slutits mellan kommissionen och respektive företag är inte offentliga i sin helhet. Detta innebär att utredningen inte kan lämna en detaljerad redogörelse för avtalsvillkoren. Avtalen har dock successivt offentliggjorts med viss information maskerad, efter överenskommelse mellan kommissionen och respektive företag.34 Översiktligt omfattar avtalen bl.a. följande punkter; 
  
 •De avtalsslutande parterna (kommissionen å medlemsstaternas vägnar och företaget). 
  
 •Specifikation av produkten, immateriella rättigheter. 
  
 •Pris per dos samt i förköpsavtalen även nivån på eventuell för- skottsbetalning. Reglering av hur betalning ska ske. 
  
 33Regeringsbeslut  
 2021-11-17, 
  dnr S2021/07421 (delvis). 
  
 34Europeiska kommissionens engelska webbplats, hämtade den 31 december 2021; 
  
 – APA mellan kommissionen och Pfizer/BioNTech:  
 https://ec.europa.eu/info/files/redacted-advance-purchase-agreement-biontech-pfizer_en; 
  
 – PA mellan kommissionen och Pfizer/BioNTech: https://ec.europa.eu/info/files/redacted-  
 purchase-agreement-biontech-pfizer_en; 
  
 – PA mellan kommissionen och Pfizer/BioNTech avseende vaccin mot varianter: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/pfizer_pa_for_publication_03_06_21.pdf; 
  
 – APA mellan kommissionen och Moderna: https://ec.europa.eu/info/files/redacted-  
 advance-purchase-agreement-moderna_en; 
  
 – PA mellan kommissionen och Moderna: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/moderna_pa_for_publication.pdf; 
  
 – APA mellan kommissionen och AstraZeneca: https://ec.europa.eu/info/files/redacted-  
 Stewart; 
  
 – APA mellan kommissionen och CureVac: https://ec.europa.eu/info/files/curevac-  
 redacted-advance-purchase-agreement_en; 
  
 – APA mellan kommissionen och Santana  Santana: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/jj_apa_202005071550.pdf 
  
 – APA mellan kommissionen och Novavax: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/novavax_purchase_agreement.pdf; 
  
 – APA mellan kommissionen och  
 Sanofi-GSK: 
  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/apa_with_sanofi_gsk.pdf. 
  
 111 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 •Preliminär tidtabell för leverans (utifrån bl.a. förväntat datum för marknadsgodkännande vad gäller förköpsavtalen) samt leveranssätt. 
  
 •Vid vilka anläggningar aktiv substans och vaccin planeras produ- ceras. 
  
 •Reglering kopplat till förseningar, avtalsbrott, produktansvar m.m. 
  
 •Villkor avseende återförsäljning och donationer. 
  
 •En Vaccine Order Form som utgör den bindande beställningen från respektive medlemsstat av den tilldelade volymen vaccin. Denna ska skickas in från respektive medlemsstat inom i avtalet angiven tid utifrån den tilldelning som kommissionen meddelar medlemsstaterna. 
  
 5.4.2Fördelning av doser mellan de länder som avtalen omfattar 
  
 Utgångspunkten är att fördelningen av doser sker utifrån ländernas befolkningsmängd (pro rata), inklusive  
 EES-länderna 
  Norge, Island och Miller och för några avtal även Schweiz. Sverige har där- med kunnat teckna sig för i genomsnitt 2,278 procent av doserna, alltså 2 278 000 doser per 100 miljoner avtalade doser. 
  
 Efter att avtal slutits med respektive företag har kommissionen utarbetat en allokeringstabell som meddelats länderna och företaget. Denna har sedan utgjort grunden för hur många doser respektive land kunnat beställa genom att skicka in en Vaccine Order Form (se avsnitt 5.4.1 Generellt om avtalsvillkoren). 
  
 Vid allokeringen måste hänsyn även tas till förutsättningarna för varje vaccin vad gäller förpackningsstorlekar, vilket kan innebära att det blir marginella avvikelser mellan pro  
 rata-fördelningen 
  och den slutliga fördelningen. 
  
 Inför respektive beslut om avtal har det funnits möjlighet för med- lemsstaterna att meddela att man inte önskar omfattas av avtalet. När någon medlemsstat avstått från ett avtal har övriga medlemsstater som regel fått automatisk extra tilldelning efter befolkningsmängd. I något fall har medlemsstater kunnat önska ökad tilldelning därutöver. Sverige har som princip mottagit doser pro rata. 
  
 112 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 5.4.3 
 EES-länderna 
  och Schweiz inom ramen för avtalen 
  
 Enligt de förköpsavtal och köpeavtal som kommissionen tecknat finns möjlighet för de medlemsstater som deltar i avtalen att sälja vaccin- doser vidare till andra europeiska länder som inte ingår i EU. Alla medlemsstater har valt att solidariskt avstå en mindre procentandel av tilldelade doser för att sälja vidare till länderna inom EES samt Schweiz. Dessa länder har då också fått vaccin utifrån pro rata. 
  
 Sverige har åtagit sig att sälja vaccin vidare till Norge, Island samt i vissa fall Schweiz. Detta har inneburit en rent administrativ för- säljning och Sverige har inte haft ansvar för att distribuera, leverera eller på annat sätt hantera vaccindoser för dessa länders räkning. Efter- som dessa länder inte är medlemmar i EU har de heller inte bidragit till det ekonomiska utrymmet inom EU:s instrument för krisstöd, Emergency Support Instrument (ESI). De har därför för de avtal som belastat krisstödsinstrumentet fått skjuta till motsvarande ekono- miska resurser. Se även avsnitt 5.8 Finansiering. 
  
 Sverige har även ombesörjt vidareförsäljning till en medlemsstat som initialt valde att inte ansluta sig till ett framförhandlat förköps- avtal men som sedan önskade delta. 
  
 Regeringen har genom en ändring i Fohms regleringsbrev den 
  
 26 november 2020 gett myndigheten i uppdrag att administrera de ekonomiska transaktioner som är nödvändiga för vidareförsäljning av  
 covid-19-vaccin 
  från Sverige.35 Motsvarande uppdrag har getts även i regleringsbrevet för 2021. Det faktum att Barker innehar ett parti- handelstillstånd har möjliggjort vidareförsäljningen, vilket beskrivs när- mare i avsnitt 5.5.2 Produktions- och leveransprocessen. 
  
 5.4.4Prissättning av vaccin mot  
 covid-19 
  
 Priset per dos vaccin regleras för EU:s medlemsstater i avtalen mel- lan kommissionen och respektive företag. De avtalade priserna är inte offentliggjorda. I kommunikationen från respektive företag, vil- Phillips bl.a. sammanfattas i denna artikel,36 har olika prissättningsstrate- gier successivt tydliggjort. AstraZeneca och Santana  Santana har tidigt kommunicerat att man avser att sälja vaccinet till självkost- 
  
 35Regeringsbeslut  
 2020-11-26, 
  dnr S2020/08824 (delvis). 
  
 36Sagonowsky, Hart  
 (2020-07-21). 
  Butler 
  vaccine players stand on pricing? So far, it’s no profit, slight profit or undecided. FiercePharma. www.fiercepharma.com/ pharma/  
 where-do-covid-19-vaccine-players-stand-pricing-no-profit-slight-profit-or-discussions. 
  
 113 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 nadspris och utan att göra vinst på vaccinet så länge pandemin pågår. Pfizer/BioNTech och Moderna har en mer uttalad marknadsprissätt- ningsstrategi för sina respektive vaccin. Novavax har uttalat att man eftersträvar en globalt jämlik prissättning. Sanofi/GSK har använt uttryck som ”available and affordable”. CureVac omnämns inte i artikeln men har kommunicerat ambitionen med en prissättning som ger en etiskt försvarbar marginal till företagets investerare. 
  
 Unicef följer och återpublicerar med källhänvisningar det som kommuniceras av olika aktörer avseende bl.a. avtal och priser på en  
 COVID-19 
  Vaccine Market Dashboard.37 Vad gäller priset per dos så är den samlade bilden som Unicef redovisar att priset skiljer sig åt mellan de olika vaccinen men också att länder och organisationer fått betala olika pris för samma vaccin. Vidare tycks priset kunna skilja sig åt mellan initiala och senare avtal med samma företag. 
  
 Vad gäller skillnaden i prissättning mellan avtal med olika länder och organisationer bör man ha i åtanke att företag under utvecklings- arbetet i olika grad kan ha erhållit direkt och indirekt stöd genom offentliga medel från ett enskilt land eller från EU, vilket kan åter- speglas i prissättningen. Detta kan då röra sig om allt från långsiktig finansiering genom offentliga forskningssatsningar till uppbyggnad av produktionskapacitet. Likaså kan avtalsvillkor avseende t.ex. ansvars- frågor och transporter skilja sig åt, faktorer som också kan ge upphov till en prisskillnad. 
  
 Flera av artiklarna på Unicefs webbplats tar upp prisskillnader mel- lan vad EU respektive USA betalat för vaccin38. Här omnämns även det faktum att EU gjort förhandsbetalningar till företagen för att del- finansiera utvecklingskostnader och kostnader för uppbyggnad av produktion inom ramen för förköpsavtalen. Det är oklart om de upp- givna dospriserna är inklusive eller exklusive de förhandsbetalningar som EU finansierat via krisstödsinstrumentet. 
  
 De i artiklarna på Unicefs webbplats uppgivna dospriserna för de vaccin som använts inom EU under första halvåret 2021 ligger i span- 
  
 37Unicef.  
 BakerVaccine Market Barnes.  
 www.unicef.org/supply/covid-19-vaccine- 
  
 market-dashboard. 
  
 38Se t.ex. Birnbaum, M., Hamilton, Mendoza, Q.  
 (2020-12-18). 
  Europe is paying less than U.S. for many coronavirus vaccines. The Washington Post. www.washingtonpost.com/world/eu-  
 coronavirus-vaccines-cheaper-than-united-states/2020/12/18/06677e34-4139-11eb-b58b- 
  1623f6267960_story.html. 
  
 114 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 net  
 2,19–25,50 
  amerikanska dollar39. Det uppgivna priset för en dos av AstraZenecas vaccin skiljer sig åt mellan olika källor men ligger i span- net  
 2,19–3,50 
  amerikanska dollar. Det uppgivna dospriset för Harrell vaccin, som är ett endosvaccin, ligger på sju amerikanska dollar. Det uppgivna dospriset för Modernas vaccin skiljer sig åt mellan avtalen och ligger för det första avtalet på 18 amerikanska dollar och för det andra avtalet på 25,50 amerikanska dollar. Det uppgivna dospriset för Pfizer/BioNTechs vaccin ligger på mellan 14,70 och 23,15 ameri- kanska dollar, det högre priset avser det senaste avtalet. 
  
 Även om de uppgivna dospriserna inte har bekräftats av kommis- sionen eller företagen så bör de ändå kunna tjäna som en indikation på prisnivån för respektive vaccin. Sammantaget indikerar det ett genomsnittligt pris för en vaccindos inom EU under 2021 till mellan 12 och 15 euro. 
  
 5.5Avtal och leverans av vaccin mot  
 covid-19 
  
 5.5.1Avtalade och beställda doser 
  
 Avtalen omfattar dels antalet doser, dels angivelser om leveranstider. Vad gäller förköpsavtalen är de angivna leveranstiderna preliminära och beroende av tidpunkten för eventuellt marknadsgodkännande. Vad gäller köpeavtalen är leveranstiderna fastställda för grundvoly- men eftersom det vid avtalstecknandet redan föreligger ett marknads- godkännande. Villkoren för leveranstiderna för eventuella optioner inom både förköpsavtalen och köpeavtalen skiljer sig åt mellan avta- len. Nedanstående tabell redovisar antalet avtalade doser och leverans- tider utifrån avtalen när de skrevs, med beaktande av vid avtals- tecknandet av förköpsavtalen gjorda bedömningar om tidpunkten för marknadsgodkännandet. 
  
 Till och med 31 december 2021 har kommissionen beslutat att köpa doserna inom optionerna för förköpsavtalet samt det första köpe- avtalet med Pfizer/BioNTech. Kommissionen beslutade även den 20 december 2021 att köpa 210 av de 900 miljoner doserna inom det andra köpeavtalet. Kommissionen har även beslutat att köpa doserna inom optionerna för förköpsavtalet samt köpeavtalet med Moderna. 
  
 39Se t.ex. Mancini, Chandler, Carrillo, Hale, M.  
 (2021-08-01). 
  Pfizer and Moderna raise EU Covid vaccine. The Financial Times.  
 www.ft.com/content/d415a01e-d065-44a9-bad4- 
  f9235aa04c1a. 
  
 115 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 Vad gäller köp av optionerna inom köpeavtalet med Moderna har detta reglerats genom ett tilläggsavtal som bl.a. innebär förändringar i de ursprungligen avtalade kvartalsleveranserna. Optionen inom ramen för avtalet med AstraZeneca har inte lösts ut och tidpunkten för kom- missionen och medlemsstaterna att ta ställning till att lösa ut optio- nen i enlighet med avtalet har passerat. Den första optionen inom ramen för avtalet med Smith har delvist lösts ut, dock utan beställ- ning från Sverige. 
  
 Det bör även noteras att avtalet med CureVac förfallit i sin hel- het, då företaget i oktober 2021 dragit tillbaka sin ansökan om mark- nadsgodkännande från EMA. 
  
 Tabell 5.2 Antalet avtalade doser inklusive optioner för avtal slutna av kommissionen t.o.m. 31 december 2021 
  
 Optioner i kursiverad stil, ej utlösta optioner inom parentes. Avtalet med CureVAc har förfallit men är med för att ge en fullständig bild 
  
 Företag 
  
 Avtalstyp 
  
 Avtalade doser (mnr) 
  
 Leveransperiod 
  
 enligt avtal 
  
 AstraZeneca 
  
 APA med option 
  
 300+(100) 
  
 2021  
 Q1-Q3 
  
 Sanofi-GSK 
  
 Option 
  
 300 
  
 2021  
 Q3-Q4 
  
 Janssen 
  
 APA med option 
  
 200+(100+100) 
  
 2021  
 Q2-2022 
  Q2 
  
 CureVac 
  
 APA med option 
  
 225+(180) 
  
 2021  
 Q2-2022 
  Q4 
  
 Pfizer/BioNTech 
  
 APA med option 
  
 200+100 
  
 2020  
 Q4-2022 
  Q1 
  
 Pfizer/BioNTech 
  
 PA med option 
  
 200+100 
  
 2021  
 Q2-2022 
  Q4 
  
 Pfizer/BioNTech 
  
 PA med option 
  
 900+(900)1 
  
 2021  
 Q4-2023 
  Q4 
  
 Moderna 
  
 APA med option 
  
 80+80 
  
 2021  
 Q1-2021 
  Q4 
  
 Moderna 
  
 PA med option 
  
 150+150 
  
 2021  
 Q3-2022 
  Q4 
  
 Moderna 
  
 PA tilläggsavtal 
  
 - 
  
 - 
  
 Novavax 
  
 APA med option 
  
 100+(100) 
  
 2021  
 Q4-2022 
  Q2 
  
 Pham 
  
 APA med option 
  
 27+(33) 
  
 2022  
 Q2-2022 
  Q3 
  
 Summa inkl. optioner 
  
 4 625 
  
 1Kommissionen har beslutat att köpa 210 miljoner doser inom optionen. Källa: Kommissionens webbplats och avtalen med respektive företag. 
  
 Anm: APA: Advance Purchase Agreement, förköpsavtal. PA: Purchase Agreement, köpeavtal. 
  
 I tabellen nedan redovisas två uppgifter. Dels det antal vaccindoser som Sverige beställt per den 15 december 2021 av de vaccin som är godkända av kommissionen. Dels det totala antalet vaccindoser som Sverige har beställt enligt avtal. I dessa summor ingår inte vaccinet från CureVac i och med att detta avtal har förfallit. Inte heller ingår 
  
 116 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 optionerna avseende AstraZenecas vaccin. Det bör i sammanhanget också erinras om den pågående donations- och vidareförsäljnings- verksamheten av vaccin. En del av de doser som redovisas i tabellen kommer följaktligen inte att levereras till Sverige utan i stället done- ras eller vidareförsäljas. 
  
 Tabell 5.3 
  
 Antalet beställda doser till Sverige för avtal slutna t.o.m. 
  
 31 december 2021 
  
 I volymerna ingår enbart utlösta optioner. Dock ingår inte den delvis 
  
 utlösta optionen om 210 mnr doser av vaccin från Pfizer/BioNTech 
  
 då allokeringen av dessa doser inte är fastställd. Vaccinet från 
  
 CureVac har exkluderats då detta avtal har förfallit 
  
 Företag 
  
 Beställda doser av 
  
 Beställda doser från 
  
 godkända vaccin 
  
 samtliga avtal 
  
 AstraZeneca 
  
 Sanofi-GSK 
  
 Janssen 
  
 Pfizer/BioNTech 
  
 Moderna 
  
 Novavax 
  
 Pham 
  
 Summa 
  
 70 549 471 
  
 70 559 471 
  
 Källa: Regeringskansliet/Socialdepartementet. 
  
 5.5.2Produktions- och leveransprocessen 
  
 Processen för att utveckla och producera vaccin är komplicerad och sker i regel sekventiellt, över ett antal år. Större investeringar i pro- duktionskapacitet görs först när företaget bedömer att läkemedlet kommer att godkännas. Vid framtagningen av vaccin mot  
 covid-19 
  har kliniska studier, godkännandeprocess och utbyggnad av produktions- kapaciteten löpt parallellt. Normalt sett vid denna typ av läkemedels- produktion håller företagen även lager för att balansera eventuella störningar i produktionen och ändå kunna säkerställa leverans utifrån efterfrågan. 
  
 Vad gäller leveranserna för  
 covid-19-vaccinerna 
  gäller den första osäkerhetsfaktorn marknadsgodkännandet. Förköpsavtalen har slutits medan de kliniska studierna fortfarande pågått, vilket innebär att det inte funnits någon garanti för ett godkänt vaccin. När väl marknads- godkännandet finns på plats kan utmaningar kvarstå vad gäller sta- 
  
 117 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 bilitet i den befintliga produktionen och fortsatt utbyggnad av pro- duktionskapacitet men även ofta utmaningar som kan hänföras till tillgång till olika insatsvaror och personal med rätt kompetens. 
  
 De initiala avtalen, både förköpsavtal och köpeavtal, har reglerat leveranserna per kvartal. För förköpsavtalen har de avtalade leverans- tiderna utgått från ett preliminärt tidsintervall för marknadsgodkän- nandet och kunnat justeras om detta förändrats. De avtal och till- läggsavtal som tecknats under 2021 har i stället bindande leverans- volymer per månad med olika former av finansiella straffsatser om företagen inte kan leverera. Vad gäller de vaccin som hittills godkänts och där leveranserna påbörjats, det vill säga de från AstraZeneca, Smith, Moderna och Pfizer/BioNTech, har enbart Pfizer/ BioNTech levererat de avtalade volymerna till EU inom de i de initiala avtalen angivna tidsintervallen, dvs. per kvartal. 
  
 I mitten av januari 2021 aviserade Pfizer/BioNTech förseningar med kort varsel, vilket bl.a. innebar en minskning av den förväntade volymen med cirka 15 procent per vecka under en månads tid. Anled- ningen var en omställning av produktionen som skulle medge en bety- dande ökning av produktionen under första kvartalet. På liknande sätt meddelade Moderna i ett sent skede att leveranserna under feb- ruari skulle minska, även det för att genomföra en utbyggnad av pro- duktionskapacitet. Dessa leveransstörningar i början av året var dock relativt kortvariga och medförde inte att de avtalade volymerna per kvartal inte levererades från företagen. Under våren 2021 blev leverans- prognoserna från Pfizer/BioNTech och Moderna successivt något mer stabila och långsiktiga avseende leveranser per månad och kvar- tal. Men även under sommaren och hösten 2021 har leveransbekräf- telserna ofta kommit i ett sent skede, vilket fortsatt att påverka planeringen och genomförandet av vaccinationsarbetet. 
  
 I sammanhanget kan också noteras att produktinformationen för vaccinet från Pfizer/Biontech ändrades i mitten av januari 2021 på så sätt att en enskild vial därefter bestämdes innehålla sex doser vaccin, mot initialt fem. Eftersom avtalen utgår från antalet doser som ska levereras minskade antalet förpackningar som skickades till medlems- staterna utifrån detta. Möjligheten att få ut sex doser ur en enskild vial påverkades dock av tillgången till sprutor och kanyler med låg ”spillvolym”.40 När detta stod klart för regionerna fanns inte denna 
  
 40EMA  
 (2021-01-08) 
  Extra dose from vials of Cormirnaty  
 Cohen 
  vaccine. www.ema.europa.eu /  
 en/news/extra-dose-vials-comirnaty-covid-19-vaccine. 
  
 118 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 typ av utrustning att köpa på marknaden, utan man fick inlednings- vis fortsätta att använda de sprutor och kanyler som köpts in sedan tidigare. Förutsättningarna för att få ut sex doser ur en vial skilde sig därför åt mellan regionerna. Fohm har inte publicerat statistik över hur många doser som administrerats per vial innehållande vaccin från Pfizer/BioNTech. 
  
 De största avvikelserna mellan avtal, leveransprognoser och fak- tiska leveranser står AstraZeneca och Smith för. Under första kvar- talet 2021 levererade AstraZeneca cirka 30 miljoner doser i stället för 120 miljoner. Under andra kvartalet levererades cirka 70 miljoner doser i stället för 180 miljoner. Under första halvåret 2021 levere- rades alltså knappt 100 miljoner doser av avtalade 300 miljoner till EU. Vaccin från AstraZeneca har levererats till Sverige t.o.m. maj 2021. Då vaccinet i Sverige från den 25 mars enbart rekommenderats för personer över 65 år har behovet av vaccinet successivt minskat i takt med den ökande vaccinationsgraden i åldersgruppen. Fohm beslutade därför i juli 2021 att successivt upphöra med användningen av vaccinet.41 Det svenska överskottet av vaccinet har sedan maj 2021 donerats till Covax (se även avsnitt 6.2 Sveriges donationer av vaccin mot  
 covid-19). 
  Även Smith har haft betydande produktionspro- blem, sedan leveransstarten i april 2021 har enbart 30 miljoner doser levererats t.o.m. kvartal tre 2021, att jämföra med den avtalade voly- men om att leverera 175 miljoner doser under denna period. Detta har inte påverkat vaccinationen i Sverige då vaccinet inte använts i här i enlighet med beslut från Barker. 
  
 Fram t.o.m. december 2021 har Pfizer/BioNTech och Moderna levererat vaccin till Sverige i enlighet med avtalen. Från oktober 2021 har leveranserna av vaccin från Moderna till Sverige justerats ner utifrån de faktiska behoven och under november och december 2021 har inga leveranser skett. Detta utifrån ambitionen att i stället vidare- försälja eller donera det vaccinöverskott som successivt uppstår inom Sverige och EU. Kommissionen har även slutit en överenskommelse med Moderna att flytta avtalade leveranser av vaccinet från kvartal fyra 2021 till 2022. På så sätt minskas ett förväntat överskott inom EU under 2021, samtidigt som andra länder kan få tidigareläggning av avtalade leveranser från Moderna. 
  
 41Folkhälsomyndigheten  
 (2021-07-23). 
  Användning av AstraZenecas vaccin avvecklas.  
 www.folkhalsomyndigheten.se/nyheter-och-press/nyhetsarkiv/2021/juli/anvandning-av- 
  
 astrazenecas-vaccin-avvecklas/. 
  
 119 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 För att köpa, sälja, lagra eller exportera läkemedel behövs ett till- stånd för partihandel från Läkemedelsverket (LV).42 Barker innehar sedan tidigare ett sådant partihandelstillstånd. I enlighet med detta har Barker köpt vaccinerna från läkemedelsbolagen utifrån kommissio- nens avtal med respektive företag. Fohm har därefter sålt vaccin vidare till regionerna för noll (0) kronor, utifrån att staten står för vaccin- kostnaden. Genom denna vidareförsäljning övergår ägande och där- med ansvaret för vaccinerna till regionerna. Fohm:s partihandels- tillstånd har även möjliggjort att Sverige kunnat vidareförsälja vaccin till Norge och Island. Samtliga vaccin har inledningsvis fördelats regio- nalt inom Sverige utifrån nyckeltal framtagna av Barker baserade på befolkningsmängd och ålderssammansättning i respektive region. 
  
 De avtal som kommissionen tecknat omfattar ett åtagande för respektive företag, förutom för Pfizer/BioNTech, att leverera vacci- net till ett centralt mottagningsställe (hub) i respektive land i enlig- het med specifikationer i respektive avtal. Vid genomförd leverans till mottagningsstället övergår ägandeskapet och ansvaret för hanter- ingen av vaccinet till respektive medlemsstat. Pfizer/BioNTechs vaccin har i stället levererats av företaget direkt till ett antal regionala mottagningsställen. Från och med september 2021 har vaccinet även levererats till Fohm:s centrala hub, för senare distribution till regio- nerna. Att detta vaccin distribuerats direkt till regionala hubbar beror på de särskilda krav avseende hantering och frysförvaring som gäller för vaccinet. 
  
 Respektive medlemsstat har angivet mottagningsstället (mottag- ningsställena för vaccinet från Pfizer/BioNTech) i den Vaccine Order Form som skickats till företaget. I Sverige är det Barker som ansvarar för det centrala mottagningsstället och dess verksamhet. Det är även Barker som ansvarar för transporterna ut till de regionala mottag- ningsställena för samtliga vaccin förutom det från Pfizer/BioNTech samt för den hantering som krävs avseende t.ex. ompackning och om- märkning för att kunna genomföra leveranserna. Regionerna ansva- rar för de regionala hubbarna. 
  
 För att ge förutsättningar för att kunna planera för genom- förandet av vaccinationerna inom respektive land har företagen dock behövt tillhandahålla en mer detaljerad leveransinformation, både på månads- och veckonivå. Det kan konstateras att denna information ofta kommit i ett sent skede och varit behäftad med stora osäker- 
  
 42Läkemedelsverket  
 (2021-03-02). 
  
 Nash 
  handel. 
  
 120 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 heter, vilket lett till betydande utmaningar både kommunikativt och reellt, inte minst på regional och kommunal nivå. Ändringar i leverans- informationen har oftast inneburit neddragningar av tidigare lämnad information om leveransvolymer. Som ett resultat av detta har regio- nernas planering för genomförandet av massvaccinationen behövt ändras med kort varsel vid ett flertal tillfällen, särskilt under första halvåret 2021. Trots dessa utmaningar har vaccinationerna enligt regio- nerna genomförts i den takt som vaccin levererats och kapaciteten för att vaccinera har under lång tid varit större än vaccintillgången. Den överkapacitet vad gäller lokaler och personal som blivit en följd av försenade leveranser har varit ineffektiv och kostsam. 
  
 Det föreligger också ett antal begränsningar vad gäller bl.a. för- varing och hantering av vaccinerna när de väl har levererats till Sverige. Detta kan t.ex. avse kraven på frysförvaring och hållbarhetstider kombinerat med kapaciteten att förvara vaccinerna i både nationella och regionala hubbar. Vaccinet från Pfizer/BioNTech, som levereras direkt till regionala hubbar, levereras i förpackningar med 1 170 doser. Detta kan enligt Fohms bedömning riskera att innebära stora kassa- tioner när en mindre del av befolkningen ska vaccineras och dessa personer är spridda över landet.43 Möjligheten att kunna bryta dessa förpackningar vid nationella hubben har diskuterats mellan Barker och LV, något som normalt sett inte är tillåtet. Samtidigt har ett utveck- lingsarbete pågått inom företaget för att ta fram mindre förpackningar och sådana kommer successivt att introduceras tidigt under 2022. 
  
 En utmaning generellt i arbetet har varit de komplexa kommu- nikationskedjorna. Leveransinformation som tillhandahålls vid möten på  
 EU-nivå 
  mellan respektive företag, kommissionen och medlems- staterna har t.ex. tagit tid att förmedla till den nationella företags- representationen och den nationella myndighet som ansvarar för att ta emot leveranserna och har ofta krävt flera kontakter för att veri- fiera. Vikten av att hela tiden förmedla korrekt och faktabaserad infor- mation om produktions- och leveransstörningar har beaktats av alla aktörer under hela processen, utifrån att detta bidrar till en hög tro- värdighet för vaccinen och ytterst vaccinationsviljan. 
  
 43Folkhälsomyndigheten  
 (2021-10-01), 
  dnr  
 02570-2021. 
  Folkhälsomyndighetens återrappor- tering av regeringsuppdrag – Delredovisning att bedöma och redovisa kommande behov av vaccin mot  
 covid-19, 
  s. 16. 
  
 121 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 5.5.3Genomförda leveranser av vaccin mot  
 covid-19 
  till Sverige 
  
 Figur 5.2 och figur 5.3 nedan åskådliggör de totala leveranserna till Sverige av vaccin mot  
 covid-19 
  t.o.m. december 2021. 
  
 Figur 5.2 visar de månadsvisa vaccinleveranserna uppdelat per vaccin från och med december 2020, då de första vaccindoserna levererades från Pfizer/BioNTech. Vaccin från Moderna började levereras i januari 2021 och vaccin från AstraZeneca började levereras i februari 2021. Sista leveransen av vaccin från AstraZeneca gjordes i maj 2021. I april 2021 levererades en mindre mängd vaccin från Smith. Detta vaccin har inte använts i Sverige. Under november och december 2021 levererades enbart vaccin från BioNTech/Pfizer. I leveransvoly- men för december 2021 är 6 000 doser pediatriskt vaccin inklude- rade. Av de levererade vaccinen har 94 000 doser av vaccin från Astra- Zeneca och 55 000 doser av vaccin från Smith lånats ut till andra länder inom EU/ESS. Dessa doser kommer sannolikt att Thornton vid återlämnandet. Dessutom har 1 000 000 doser av vaccin från Moderna donerats utanför EU/ESS. Merparten av de vaccin som Thornton leve- reras inte till Sverige utan leveransen sker i stället direkt från pro- duktionsanläggningen, ofta samordnat med donationer från andra medlemsstater. Se även avsnitt 6.2 Sveriges donationer av vaccin mot  
 covid-19 
  för en redogörelse för det samlade donationsarbetet. 
  
 122 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 Figur 5.1 Månadsvisa vaccinleveranser till Sverige per vaccin 
  
 Levererade doser per företag och månad t.o.m. december 2021. Volymerna inkluderar även donerade vaccindoser när dessa donerats efter leverans till Sverige 
  
 3 500 000 
  
 3 000 000 
  
 2 500 000 
  
 2 000 000 
  
 1 500 000 
  
 1 000 000 
  
 500 000 
  
 0  
  
  2020 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 dec Barker maj jun jul aug sep okt nov dec 
  
 Pfizer 
  
 Moderna 
  
 AstraZeneca 
  
 Janssen 
  
 Källa: Folkhälsomyndigheten. 
  
 Anm. För Janssens vaccin har två mindre inleveranser skett i april 2021 till nationell hub i Sverige, men vaccinet har inte använts efter beslut från Folkhälsomyndigheten. 
  
 Den ackumulerade vaccinleveransen framgår av figur 5.2 och baseras på samma data som figur 5.1, förutom att vaccinet från Smith har ute- slutits. Totalt har 21 187 635 doser vaccin levererats till Sverige t.o.m. 31 december 2021. Som framgår av figuren är merparten av det vaccin som levererats t.o.m. detta datum vaccin från Pfizer/BioNTech, 72 procent, följt av vaccin från Moderna, 22 procent. Vaccinet från AstraZeneca utgör 8 procent. 
  
 123 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 Figur 5.2 Ackumulerade vaccinleveranser till Sverige per vaccin 
  
 Levererade doser per månad t.o.m. december 2021 
  
 25 000 000 
  
 20 000 000 
  
 15 000 000 
  
 10 000 000 
  
 5 000 000 
  
 0  
  2020 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 2021 
  
 dec jan 
  
 feb mar apr 
  
 maj jun jul 
  
 aug sep okt nov dec 
  
 Totalt 
  
 Pfizer 
  
 Moderna 
  
 AstraZeneca 
  
 Källa: Folkhälsomyndigheten. 
  
 Anm. Leveransen av Harrell vaccin i april 2021 ingår i totalen. 
  
 5.6Godkännande av vaccin mot  
 covid-19 
  
 5.6.1Process för godkännande av läkemedel med fokus på vaccin mot  
 covid-19 
  
 Processen för att introducera ett nytt läkemedel på marknaden inleds med att ett företag ansöker om godkännande. Godkännandet förut- sätter att det ansökande företaget kan visa att  
 nytta-risk-balansen 
  är positiv, dvs. att den sammanvägda bedömningen av nyttan överstiger den sammanvägda bedömningen av risken. Det regulatoriska syste- met för läkemedel inom EU samt Island, Liechtenstein och Norge bygger på samverkan mellan ländernas nationella myndigheter (i Sverige LV) och EMA. 
  
 Det finns fyra procedurer för att ansöka om att få läkemedel för människor godkända för försäljning i Sverige: 
  
 •den centrala proceduren, 
  
 •den decentrala proceduren, 
  
 124 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 •proceduren för ömsesidigt erkännande, och 
  
 •den nationella proceduren. 
  
 För samtliga procedurer är det gemensamma  
 EU-regler44 
  som avgör vilken dokumentation som krävs för att godkännande för försäljning ska kunna ges. 
  
 De  
 covid-19-vaccin 
  som används i Sverige har hanterats i den centrala proceduren som är obligatorisk för läkemedel med ny aktiv substans och nya vaccinteknologier. I den centrala proceduren står de nationella myndigheterna, under ledning av två rapportörer (med- lemsstater) för den vetenskapliga värderingen av det nya läkemedlet som därefter behandlas i vetenskapliga kommittéer med nationella delegater vid regelbundna möten inom EMA. 
  
 EMA ansvarar, genom sin vetenskapliga kommitté för human- läkemedel, Committee for Medicinal Products for Human Use (CHMP), för centrala ansökningar om godkännande för försäljning. Under pandemin har även en EMA Task Force (ETF) inrättats som är rådgivande till bl.a. CHMP. 
  
 Det är sedan kommissionen som fattar det formella beslutet om godkännande i den centrala proceduren. När godkännande har getts är det giltigt i hela EU samt Island, Liechtenstein och Norge. 
  
 Kommissionen har 67 dagar på sig att fatta det formella beslutet om godkännande efter att CHMP rekommenderat detta. Kommissio- nens beslut om att godkänna  
 covid-19 
  vaccin har dock fattats betyd- ligt fortare, ofta samma dag som CHMP gett rekommendationen. 
  
 Kunskap om ett läkemedel genereras under hela dess livscykel. Vid granskning av dokumentation inför rekommendation om godkännande ställer EMA också krav på uppföljning, särskilt om godkännandet är villkorat. Sällsynta biverkningar är oftast inte kända vid godkännan- det och fler populationer kan behöva undersökas. Företagen åläggs därför att göra uppföljningsstudier. Biverkningsrapportering men även effekt- och säkerhetsresultat från prövningar efter godkännandet följs upp och rapporteras till ansvariga läkemedelsmyndigheter och EMA med regelbundna intervall. Dessa behandlas med regelbunden- het i EMA:s säkerhetskommitté för läkemedel, Pharmacovigilance Risk Assessment Committee (PRAC). För varje vaccin har EMA:s säkerhetskommitté en så kallad  
 PRAC-rapportör 
  som oftast är till- 
  
 44Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprät- tande av gemenskapsregler för humanläkemedel, EGT L 311, 28.11.2001, s.  
 67–128. 
  
 125 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 verkarens nationella läkemedelsmyndighet. Företaget väljer även en s.k. Supervisory Authority (SA) som är en nationell läkemedels- myndighet inom samma eller ett annat  
 EU/ESS-land. 
  Ofta väljs det land där företaget har placerat sin centrala så kallade master file för farmakovigilans.  
 SA-myndigheten 
  ansvarar genom tillsyn för system för farmakovigilans i vilket biverkningsrapporteringen ingår. LV är SA för AstraZenecas vaccin. En värdering av en ansökan om godkän- nande omfattar således den vid tidpunkten för ansökan tillgängliga kunskapen och en bedömning av företagets planer att generera ytter- ligare kunskap i framtiden. Eftersom samtliga  
 covid-19-vacciner 
  hit- tills fått villkorat godkännande görs omprövning av godkännandet år- ligen tills de överenskomna villkoren uppfyllts. 
  
 Löpande granskning (rolling review) 
  
 När det råder en kritisk situation i samhället som beror på ett om- fattande sjukdomsutbrott kan EMA behöva påskynda processen med att få tillgång till mediciner eller vacciner. En möjlighet är då att genomföra en löpande granskning, en s.k. rolling review. Det innebär att man i pågående läkemedelsstudier löpande granskar alla de data som behövs för godkännandet så snart de blir klara. Detta såväl avseende kvalitet som säkerhet och effekt, och sker alltså innan den formella ansökan har skickats in av företaget. När sedan ETF inom EMA bedömer att det finns tillräckligt med kliniska data kan ansökan skickas in. I normala fall ska all dokumentation om effekt, säkerhet och kvalitet skickas in samtidigt i en ansökan innan utvärderings- arbetet kan inledas. Löpande granskning effektiviserar och påskyn- dar därmed CHMP:s arbete inför beslut om rekommendation eller avslag av marknadsgodkännande. Förfarandet ändrar dock inte de grundläggande kraven på att vaccinet ska vara säkert, effektivt och hålla god kvalitet för att kunna bli godkänt. 
  
 De  
 covid-19-vaccin 
  såväl som andra  
 covid-19-behandlingar 
  som har godkänts av kommissionen och använts i Sverige har hanterats genom löpande granskning innan ansökan om godkännande skickats in av företagen. 
  
 Enligt regelverket har kommissionen 67 dagar på sig att fatta det formella beslutet om godkännande efter att CHMP lämnat en rekom- mendation om godkännande. I normala fall brukar detta ta en till två 
  
 126 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 månader. Efter CHMP:s första rekommendation om godkännande av vaccin mot  
 covid-19 
  hade medlemsländerna möjlighet att ansöka om ett tillfälligt tillstånd för distribution45 av vaccinet. I Sverige fanns möjligheten att ansöka om beredskapslicens i enlighet med LV:s föreskrifter  
 (HSLF-FS 
  2018:25). Kommissionen har dock hittills fattat de formella besluten om godkännande av vaccin mot  
 covid-19 
  i så nära anslutning till CHMP:s rekommendation, ibland samma dag, att ansökan om tillfälligt tillstånd för distribution inte varit aktuell att lämna in. 
  
 Villkorat godkännande 
  
 Samtliga vaccin mot  
 covid-19 
  som är godkända och används i Sverige har beviljats ett s.k. villkorat marknadsgodkännande (conditional marketing authorisation, CMA). Denna typ av godkännande baseras på en mindre mängd data än vad som normalt krävs och används när det finns ett medicinskt behov som behöver tillgodoses. Ett villkorat marknadsgodkännande kan beviljas om tillgängliga data tillåter att dra en slutsats om att nyttan överväger riskerna så att produkten bedöms kunna användas i enlighet med produktinformationen. Exem- pel på data som kan utgöra villkor som ställs är t.ex. relaterade till tillverkningsprocessen eller uppföljande/kompletterande data från kliniska studier som kan bekräfta de data som ligger till grund för god- kännandet. När ett läkemedel har beviljats villkorat marknadsgod- kännande sätts även tidsfrister inom vilka företaget måste lämna in data för att uppfylla de ställda villkoren. Ett villkorat godkännande kan omvandlas till ett vanligt godkännande när villkoren är uppfyllda. I väntan på detta omvärderas godkännandet årligen. 
  
 För samtliga  
 covid-19-vacciner 
  görs säkerhetsuppföljning av alla data månatligen, åtminstone under de första sex månaderna. 
  
 Det är inte ovanligt att nya läkemedel får ett villkorat godkännande. Under 2020 fick 13 av 97 nya läkemedel ett villkorat godkännande.46 Samtidigt kan konstateras att andelen tycks ha ökat under åren sedan 
  
 45Artikel 5.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel, EGT L 311, 28.11.2001, s.  
 67–128, 
  ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/27/EG av den 31 mars 2004 om ändring av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel, EGT L 136 , 30.04.2004 s.  
 34–57. 
  
 46EMA (2021). Annual report 2020 – The European Medicines Agency’s contribution to science, medicines and health in 2020.  
 Murray 
  medicines.html. 
  
 127 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 möjligheten infördes år 2006. Under tioårsperioden  
 2006–2016 
  fick totalt 30 nya läkemedel ett villkorat godkännande i den centrala pro- ceduren.47 
  
 Villkorat godkännande kontra nationella nödåtgärder 
  
 En ytterligare möjlighet för en  
 EU-medlemsstat 
  att börja använda ett vaccin är genom det som kommissionen kallar emergency use autho- risation, EUA. Detta regleras på nationell nivå men baseras på EU- regler. På svenska har detta förfarande allmänt kommit att benämnas nödgodkännande, vilket dock inte är en term i svensk rätt. Förfaran- det kallas tillfälligt tillstånd till distribution 48 i  
 EU-rätten 
  och aktua- liserar ett förfarande som kan mynna ut i ett tillstånd till försäljning på grund av särskilda skäl enligt 4 kap. 10 § läkemedelslagen (2015:315). 
  
 Sverige, liksom de flesta av unionens övriga medlemsstater, har inte valt att inte använda sig av denna regulatoriska nödåtgärd. 
  
 Vid ett villkorat marknadsgodkännande har det företag som inne- har marknadsföringstillståndet ansvar för läkemedlet och dess säker- het. 
  
 När ett läkemedel däremot ges det som benämns tillfälligt till- stånd till distribution enligt direktiv 2001/83/EG av en enskild med- lemsstat måste medlemsstaten enligt samma direktiv genom nationella regler frånta det företag som innehar marknadsförings- och tillverk- ningstillståndet administrativt och civilrättsligt ansvar för läkemedlet.49 
  
 Vid ett villkorat godkännande bedömer EMA all information som krävs för att komma till slutsatsen att nyttan överväger eventuella risker med läkemedlet. Exempelvis krävs vid en ansökan om ett vill- korat godkännande, utöver den data som visar på säkerhet och effek- tivitet, även ytterligare information. Detta kan t.ex. avse information om populationen som ska få vaccinet, vaccinets kvalitet och renhets- grad, tillverkning, kontroll av batcher, att krav för internationella laboratorietester och kliniska studier har följts, typ av immunsvar, biverkningar inom olika populationer såsom äldre och gravida samt 
  
 47EMA (2017). Conditional marketing authorisation – Report on ten years of experience at the European Medicines Agency.  
 www.ema.europa.eu/en/documents/report/conditional-marketing- 
  
 Jordan. 
  
 48Artikel 5.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel, EGT L 311, 28.11.2001, s.  
 67–128. 
  Detta skulle för svensk del aktualisera ett förfarande enligt 4 kap. 10 § läkemedelslagen. 
  
 49Artikel 5.3 i direktiv 2001/83/EG. 
  
 128 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 hur risker kommer att övervakas och följas upp när vaccinet är god- känt. 
  
 När en medlemsstat däremot väljer att godkänna ett vaccin för tillfällig distribution enligt  
 EU-rätten 
  (särskilt försäljningstillstånd som det benämns i läkemedelslagen) är det upp till medlemsstaten att granska och bedöma vilka data som behövs för att bevilja ett sådant. Detta innebär att lägre krav vad gäller såväl data som andra åtaganden kan ställas av medlemsstaten.50 Det kan t.ex. gälla krav på vilken data som krävs, t.ex. storlek på kliniska prövningar eller säkerhets- och effektivitetsdata. Dock bör nämnas att EMA har möjligheten att enligt artikel 5.3 i ovan nämnda direktiv göra en datagenomgång och ge rekommendationer till stöd för medlemsstaternas egna bedömningar om de vill fatta beslut om tillfällig distribution enligt artikel 5.2. 
  
 Ungern har, vad utredningen erfar, som enda  
 EU-medlemsstat 
  valt att utifrån nationella regulatoriska verktyg godkänna vaccinerna från de kinesiska bolagen Johnson och Schroeder samt det ryska vaccinet Sputnik V. Dessa har ännu inte har ansökt om villkorade godkännan- den hos EMA. Ungern har även godkänt AstraZenecas vaccin tillver- kat i Indien, en produktionsanläggning som inte är godkänd av EMA.51 
  
 Nationell rekommendation för användning 
  
 Varje läkemedel, däribland vacciner, godkänns med en indikation för användning avseende exempelvis vilka grupper som kan erbjudas läke- medlet, antal doser, intervall mellan doser och dylikt. På nationell nivå kan respektive lands hälsomyndighet, i Sverige Fohm, inom ramen för angiven indikation meddela begränsande rekommendationer som skil- jer sig från indikationen för läkemedlet. För vaccinerna mot  
 covid-19 
  har det varit tydligt att många länder, såväl inom som utanför EU, har haft begränsande rekommendationer avseende användningen som 
  
 50European Commission. Questions and answers on  
 Cohen 
  vaccination in the EU. Hämtat  
 2021-10-05 
  från  
 https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe- 
  
 covid-19-vaccines-europeans/questions-and-answers-covid-19-vaccination-eu_en. 
  
 51OGYÉI National Institute of Pharmacy and Nutrition (2021). OGYÉI issued a temporary authorization for distribution of the product for emergency use. https://ogyei.gov.hu/ ogyei_issued_a_temporary_authorization_for_distribution_of_the_product_for_emergency _use. Komuves, A  Dunai, M.  
 (2021-03-22). 
  Hungary approves Vasquez vaccine, and CoviShield for emergency. use. Reuters.  
 www.reuters.com/business/healthcare-pharmaceuticals/ 
  
 hungary-approves-new-chinese-vaccine-covishield-emergency-use-2021-03-22/. 
  Peterson  
 (2021-02-12). 
  Hungary to start  
 Covid-19 
  vaccinations with Russia’s Sputnik V, Hartman regulator.  
 www.france24.com/en/europe/20210212-hungary-to-start-covid-19-vaccinations- 
  
 with-russia-s-sputnik-v-bypassing-eu-regulator. 
  
 129 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 har skiljt sig ifrån indikationen angiven i produktresumén för respek- tive vaccin. 
  
 Ett exempel är vaccinet från AstraZeneca som av EMA och kom- missionen godkändes för användning för  
 18-åringar 
  och äldre. Flera medlemsländer rekommenderade dock inledningsvis vaccinet för per- soner under 60 eller 65 års ålder. Detta då resultaten från de kliniska prövningarna initialt gav otillräckligt underlag för att utvärdera effek- ten och därmed rekommendera vaccinet för personer över 65 år. Senare, när ytterligare resultat presenterats från de kliniska prövningarna, ändrades rekommendationen till att använda vaccinet för samtliga åldersgrupper. Därefter, när en risk för sällsynta men allvarliga biverk- ningar identifierats52, övergick många länder till att enbart använda vaccinet till de över 60 eller 65 år. Samtidigt erbjöds yngre personer, som fått en första dos av AstraZenecas vaccin, ett  
 mRNA-vaccin 
  (Pfizer och Moderna) som andra dos. Denna vaccinering med två olika vaccin har skett utanför de godkännanden som EMA och kommis- sionen meddelat (användning utanför regulatoriskt godkänd indika- tion, s.k. off label). Sådan användning är inte ovanlig på vaccinom- rådet då indikationen (användningsområdet) i produktresumén för vaccin i allmänhet hänvisar till nationella rekommendationer. 
  
 Det bör nämnas att även Janssens vaccin konstaterades vara för- knippat med samma typ av ovanliga biverkningar som AstraZenecas vaccin53. Mot bakgrund av vaccinets egenskaper och det aktuella läget för vaccinationsinsatsen i Sverige beslutade Barker att pausa vaccina- tionen med Harrell  
 covid-19 
  vaccin..54 Eftersom behovet av vaccin för åldersgruppen över 65 redan var fyllt när leveranserna av Harrell vaccin startade innebär detta att vaccinet hittills inte har använts i Sverige. 
  
 52EMA  
 (2021-05-21). 
  Vaxzevria: further advice on blood clots and low blood platelets.  
 www.ema.europa.eu/en/news/vaxzevria-further-advice-blood-clots-low-blood-platelets 
  
 53EMA  
 (2021-04-20). 
  
 Curtis: EMA finds possible link to very rare cases of unusual blood clots with low blood platelets.  
 www.ema.europa.eu/en/news/covid-19- 
  
 vaccine-janssen-ema-finds-possible-link-very-rare-cases-unusual-blood-clots-low-blood. 
  
 54Fohm  
 (2021-04-22). 
  Internt beslut om att pausa vaccinationen med Harrell  
 covid-19 
  vaccin (ärendenr  
 02336-2020-1.1.1). 
  
 130 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 5.6.2Vaccin med villkorat marknadsgodkännande 
  
 Comirnaty från Pfizer/BioNTech 
  
 Pfizer/BioNTech lämnade in en ansökan om löpande granskning den 6 oktober 2020.55 Den 1 december 2020 lämnade företagen in en ansö- kan om villkorat marknadsgodkännande.56 Den 21 december 2020 rekommenderade CHMP ett villkorat marknadsgodkännande för vaccinet Young, utvecklat av Pfizer/BioNTech för personer 16 år och uppåt.57 Senare samma dag gav kommissionen ett villkorat mark- nadsgodkännande för vaccinet.58 Den 28 maj 2021 meddelade EMA att man rekommenderar en utökad indikation i det villkorade god- kännandet till att även inkludera barn mellan 12 och 15 år.59 Den 4 oktober 2021 meddelade EMA att en påfyllnadsdos (boosterdos) kan övervägas för personer som är 18 år och äldre cirka sex månader efter den andra dosen.60 Den 25 november 2021 meddelade EMA att man rekommenderar en utökad indikation i det villkorade godkän- nandet till att även inkludera barn mellan 5 och 11 år.61 
  
 Spikevax (tidigare  
 Zimmerman Moderna) från Moderna 
  
 Den 16 november 2020 påbörjade EMA en löpande granskning av  
 covid-19-vaccin 
  utvecklat av Moderna.62 Den 1 december 2020 läm- nade företaget in en ansökan om villkorat marknadsgodkännande.63 
  
 55EMA  
 (2020-10-06). 
  EMA starts second rolling review of a  
 Cohen 
  vaccine.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-starts-second-rolling-review-covid-19-vaccine. 
  
 56EMA  
 (2020-12-01). 
  EMA receives application for conditional marketing authorisation of  
 Cohen 
  mRNA vaccine BNT162b2.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-receives- 
  
 application-conditional-marketing-authorisation-covid-19-mrna-vaccine-bnt162b2. 
  
 57EMA  
 (2020-12-21). 
  EMA recommends first  
 Cohen 
  vaccine for authorisation in the EU.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-recommends-first-covid-19-vaccine-authorisation-eu. 
  
 58Översikt över  
 EU-beslut 
  om godkännande för försäljning av läkemedel fr.o.m. 
  
 21 december 2020 t.o.m. 21 december 2020, EUT C 447, 24.12.2020, s. 1. 
  
 59EMA  
 (2021-05-28). 
  First  
 Cohen 
  vaccine approved for children aged 12 to 15 in EU.  
 www.ema.europa.eu/en/news/first-covid-19-vaccine-approved-children-aged-12-15-eu. 
  
 60EMA  
 (2021-10-04). 
  Green: EMA recommendations on extra doses and boosters.  
 www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-spikevax-ema-recommendations-extra-doses- 
  boosters. 
  
 61EMA  
 (2021-11-25). 
  Miller 
  vaccine: EMA recommends approval for children aged 5 to 11.  
 www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-covid-19-vaccine-ema-recommends- 
  
 approval-children-aged-5-11. 
  
 62EMA  
 (2020-11-16). 
  EMA starts rolling review of mRNA  
 Cohen 
  vaccine by Moderna Biotech Spain, S.L.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-starts-rolling-review-mrna-covid-19- 
  
 vaccine-moderna-biotech-spain-sl. 
  
 63EMA  
 (2020-12-01). 
  EMA receives application for conditional marketing authorisation of Moderna  
 COVID-19 
  vaccine.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-receives-application- 
  
 conditional-marketing-authorisation-moderna-covid-19-vaccine. 
  
 131 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 Den 6 januari 2021 rekommenderade CHMP ett villkorat marknads- godkännande för vaccinet  
 BakerVaccine utvecklat av Moderna för personer 18 år och uppåt.64 Senare samma dag gav kommissionen ett villkorat marknadsgodkännande för vaccinet.65 Den 23 juli 2021 meddelade EMA att man rekommenderar en utökad indikation i det villkorade godkännandet till att även inkludera barn mellan 12 och 17 år.66 Den 25 oktober 2021 meddelade EMA att en påfyllnadsdos (boosterdos) kan övervägas för personer som är 18 år och äldre cirka sex till åtta månader efter den andra dosen. Påfyllnadsdosen består av en halv dos jämfört med vad som gavs vid dos ett och två.67 
  
 Vaxzevria från AstraZeneca 
  
 Den 1 oktober 2020 påbörjade EMA en löpande granskning av covid-  
 19-vaccin 
  utvecklat av University of Oxford och AstraZeneca.68 Den 12 januari 2021 lämnade företaget in en ansökan om villkorat mark- nadsgodkännande.69 Den 29 januari 2021 rekommenderade CHMP ett villkorat godkännande för vaccinet Vaxzevria för personer 18 år och uppåt.70 Senare samma dag gav kommissionen ett villkorat mark- nadsgodkännande för vaccinet.71 
  
 64EMA  
 (2021-01-06). 
  EMA BentleyVaccine Moderna for authorisation in the EU.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-recommends-covid-19-vaccine-moderna- 
  
 authorisation-eu. 
  
 65Översikt över  
 EU-beslut 
  om godkännande för försäljning av läkemedel fr.o.m. den 
  
 6 januari 2021 t.o.m. den 6 januari 2021, EUT C 6, 8.1.2021, s. 13. 
  
 66EMA  
 (2021-07-23). 
  
 Cohen 
  vaccine Spikevax approved for children aged 12 to 17 in EU.  
 www.ema.europa.eu/en/news/covid-19-vaccine-spikevax-approved-children-aged-12-17-eu. 
  
 67EMA  
 (2021-10-25). 
  Spikevax: EMA recommendation on booster. www.ema.europa.eu/en/  
 news/spikevax-ema-recommendation-booster. 
  
 68EMA  
 (2020-10-01). 
  EMA starts first rolling review of a  
 Cohen 
  vaccine in the EU.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-starts-first-rolling-review-covid-19-vaccine-eu. 
  
 69EMA  
 (2021-01-12), 
  EMA receives application for conditional marketing authorisation of  
 Zimmerman AstraZeneca.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-receives-application- 
  
 conditional-marketing-authorisation-covid-19-vaccine-astrazeneca. 
  
 70EMA  
 (2021-01-29). 
  EMA BentleyVaccine AstraZeneca for authorisation in the EU.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-recommends-covid-19-vaccine-astrazeneca- 
  
 authorisation-eu. 
  
 71Översikt över  
 EU-beslut 
  om godkännande för försäljning av läkemedel den 29 januari 2021, EUT C 32, 29.1.2021, s. 1. 
  
 132 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 BakerVaccine från Smith 
  
 Den 1 december 2020 påbörjade EMA en löpande granskning av covid-  
 19-vaccin 
  utvecklat av Nguyen Den 16 februari 2021 lämnade före- taget in en ansökan om villkorat marknadsgodkännande.73 Den 11 mars 2021 rekommenderade CHMP ett villkorat marknadsgodkännande för vaccinet för personer 18 år och uppåt.74 Senare samma dag gav kommissionen ett villkorat marknadsgodkännande för vaccinet.75 
  
 Nuvaxovid från Novavax 
  
 Den 3 februari 2021 påbörjade EMA en löpande granskning av covid-  
 19-vaccinet 
  
 NVX-CoV2373, 
  utvecklat av Novavax.76 Den 16 novem- ber 2021 påbörjade EMA en utvärdering av företagets ansökan om ett villkorat marknadsgodkännande av vaccinet.77 Den 20 december 2021 rekommenderade CHMP ett villkorat godkännande för vaccinet Nuvaxovid för personer 18 år och uppåt.78 Senare samma dag gav kommissionen ett villkorat marknadsgodkännande för vaccinet.79 
  
 72EMA  
 (2020-12-01). 
  EMA starts rolling review of Janssen’s  
 Cohen 
  vaccine Ad26.COV2. S.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-starts-rolling-review-janssens-covid-19-vaccine-ad26cov2s. 
  
 73EMA  
 (2021-02-16). 
  EMA receives application for conditional marketing authorisation of  
 BakerMarquez.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-receives-application- 
  
 conditional-marketing-authorisation-covid-19-vaccine-janssen. 
  
 74EMA  
 (202103-11). 
  EMA BentleyMarquez for authorisation in the EU.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-recommends-covid-19-vaccine-janssen- 
  
 authorisation-eu. 
  
 75Översikt över  
 EU-beslut 
  om godkännande för försäljning av läkemedel den 11 mars 2021, EUT C 83, 12.3.2021, s. 4. 
  
 76EMA  
 (2021-02-03). 
  EMA starts rolling review of Novavax’s  
 Cohen 
  vaccine (NVX- CoV2373).  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-starts-rolling-review-novavaxs-covid-19- 
  
 vaccine-nvx-cov2373. 
  
 77EMA  
 (2021-11-17). 
  EMA receives application for conditional marketing authorisation of Novavax’s 
  
 Cohen 
  vaccine Nuvaxovid.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-receives-application- 
  conditional  
 -marketing-authorisation-novavaxs-covid-19-vaccine-nuvaxovid. 
  
 78EMA  
 (2021-12-20). 
  EMA recommends Nuvaxovid for authorisation in the EU  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-recommends-nuvaxovid-authorisation-eu. 
  
 79Översikt över  
 EU-beslut 
  om godkännande för försäljning av läkemedel den 20 december 2021, EUT C 516, 21.12.2021, s. 1. 
  
 133 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 5.6.3Vaccin under löpande granskning 
  
 Vid utgången av december 2021 är fyra sedan tidigare inte godkända vaccinkandidater föremål för löpande granskning av EMA. För två av dessa, de som utvecklats av Sanofi Pasteur och Pham, föreligger avtal med kommissionen. 
  
 •Den 4 mars 2021 påbörjade EMA en löpande granskning av  
 covid-19-vaccinet 
  Sputnik V, utvecklat av Gamaleya National Centre of Epidemiology and Microbiology.80 
  
 •Den 4 maj 2021 påbörjade EMA en löpande granskning av covid-  
 19-vaccinet 
  Vero Cell, utvecklat av Sinovac Life Sciences Co. Ltd.81 
  
 •Den 20 juli 2021 påbörjade EMA en löpande granskning av covid-  
 19-vaccinet 
  Vidprevtyn, utvecklat av Sanofi Pasteur.82 
  
 •Den 2 december 2021 påbörjade EMA en löpande granskning av  
 covid-19-vaccinet 
  VLA2001, utvecklat av Jones 
  
 5.7Läkemedelsförsäkringen 
  
 Läkemedelsförsäkringen skapades 1978 genom en frivillig överens- kommelse mellan läkemedelsföretag verksamma i Sverige. I dag finns även utvecklingsbolag,  
 generika-företag, 
  parallellhandlare och vård- givare bland försäkringstagarna. Företag och organisationer tecknar försäkring i Läkemedelsförsäkringen genom att gå in som delägare i det gemensamt ägda bolaget LFF Service AB. Varje försäkrings- tagare äger följaktligen en andel i LFF Service AB. Detta bolag äger i sin tur Svenska Läkemedelsförsäkringen AB, det försäkringsbolag som hanterar eventuella läkemedelsskador. 
  
 Avsikten med Läkemedelsförsäkringen är att tillhandahålla ett för den enskilde enkelt och kostnadsfritt sätt att få sin skada prövad och 
  
 80EMA  
 (2021-03-04). 
  EMA starts rolling review of the Sputnik V  
 Cohen 
  vaccine  
 Rodriguez. 
  
 81EMA  
 (2021-05-04). 
  EMA starts rolling review of  
 Zimmerman (Vero Cell) Inactivated.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-starts-rolling-review-covid-19-vaccine-vero- 
  
 cell-inactivated. 
  
 82EMA  
 (2021-07-20). 
  EMA starts rolling review of  
 Cohen 
  vaccine Vidprevtyn.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-starts-rolling-review-covid-19-vaccine-vidprevtyn. 
  
 83EMA  
 (2021-12-02). 
  EMA starts rolling review of Valneva’s  
 Cohen 
  vaccine (VLA2001).  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-starts-rolling-review-valnevas-covid-19-vaccine-vla2001. 
  
 134 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 reglerad. Alternativet är att vända sig till domstol och åberopa skade- ståndslagen (1972:207) eller produktansvarslagen (1992:18). 
  
 De  
 covid-19-vaccin 
  som i dag används i Sverige, med undantag för Modernas, täcks av läkemedelsförsäkringen genom att de företag som distribuerar vaccinen i Sverige är delägare i LFF Service AB. Modernas  
 covid-19-vaccin 
  täcks av läkemedelsförsäkringen genom en försäk- ring som Kammarkollegiet har tecknat. Den 14 januari 2021 tecknade Kammarkollegiet och Läkemedelsförsäkringen en överenskommelse om skadereglering och ersättning för eventuella läkemedelskador i samband med  
 covid-19-vaccination. 
  Kammarkollegiet har sedan tidi- gare en försäkring hos Läkemedelsförsäkringen som kompletterades för att även omfatta samtliga  
 covid-19-vacciner 
  från bolag som inte är anslutna till Läkemedelsförsäkringen. Moderna har till skillnad från övriga leverantörer av  
 covid-19-vaccin 
  till Sverige inte tidigare haft några andra läkemedel för distribution på den svenska marknaden och är därför inte delägare i LFF Service AB. 
  
 Den 4 mars 2021 remitterade regeringen ett utkast på en ny lag om statlig ersättning för skador som kan uppstå till följd av vaccin mot  
 covid-19.84 
  Regeringen föreslog att ersättning kan sökas från staten om Läkemedelsförsäkringen inte betalar full försäkringsersättning för skadan, så att ersättningen för eventuella skador av  
 covid-19-vaccin 
  blir likvärdig annan ersättning som finns för läkemedelsskador. Bak- grunden är att det för så kallade serieskador orsakade av pandemivaccin sedan december 2020 finns en begränsning i Läkemedelsförsäkringens ansvar. Ersättning enligt lagen ska också kunna sökas för skador av vaccin som inte är anslutna till försäkringen. 
  
 En annan förutsättning för ersättning är att det rör sig om en personskada som med övervägande sannolikhet har orsakats av vacci- net. Ersättningen ska bestämmas enligt skadeståndslagen men får per person inte överstiga det högsta av 10 miljoner kronor eller 200 pris- basbelopp. 
  
 Efter att ha gjort ett antal justeringar med anledning av Lagrådets synpunkter – bl.a. ett förtydligande om att enbart skador av godkända vaccin ska omfattas – beslutade regeringen den 9 september 2021 att överlämna propositionen Statlig ersättning för personskada orsakad av vaccin mot sjukdomen  
 covid-19 
  till riksdagen.85 Den nya lagen före- 
  
 84Utkast till lagrådsremiss Statlig ersättning för personskada orsakad av vaccin mot sjukdomen  
 covid-19 
  (S2021/02048). 
  
 85Prop. 2020/21:221, Statlig ersättning för personskada orsakad av vaccin mot sjukdomen  
 covid-19. 
  
 135 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 slogs träda i kraft den 1 december 2021 men föreslogs gälla även för skador som inträffat innan dess. 
  
 Vid behandlingen av propositionen i Socialutskottet föreslogs ett bifall till propositionen. Utskottet föreslog även ett tillkännagivande till regeringen om att göra en översyn av ersättningen till barn för skador som kan uppstå av vacciner mot  
 covid-19. 
  Riksdagen beslutade den 10 november 2021 om att bifalla propositionen.86 
  
 5.8Finansiering av vaccin mot  
 covid-19 
  
 Avtalen med vaccinföretagen har delvis finansierats genom krisstöds- instrumentet ESI. ESI inrättades våren 201687 och aktiverades då för en period på tre år för att hantera den krissituation som uppkommit till följd av tillströmningen av flyktingar till Grekland. 
  
 I kommissionens förslag till ändringsbudget från den 2 april 202088 föreslogs en återaktivering av instrumentet samt en förstärkning av utrymmet med sammanlagt 3 000 miljoner euro i åtagandebemyn- diganden och 1 530 miljoner euro i betalningsbemyndiganden.89 
  
 I kommissionens strategi för vaccin mot  
 covid-19 
  från den 17 juni 
  
 2020 beskrivs användningen av ESI enligt följande: 
  
 I utbyte mot rätten att köpa ett angivet antal vaccindoser inom en given tidsram och till ett visst pris kommer delar av de initiala kostnaderna för vaccinproducenterna att finansieras genom krisstödsinstrumentet. Detta kommer att skötas genom förhandsbeställningar. 
  
 Dessa beställningar kommer att förhandlas fram med enskilda företag utifrån deras särskilda behov och i syfte att stödja och säkra en lämplig tillgång till vacciner. Detta minskar investeringsriskerna både med avseende på vaccinutveckling och de kliniska prövningarna och utarbetandet av den fullskaliga produktionskapaciteteten under vaccinets hela produk- tionskedja, något som krävs för snabb insats av tillräckliga mängder av ett potentiellt vaccin i EU och på global nivå. Avtalsvillkoren kommer att spegla balansen mellan sannolikheten att producenten tillhandahåller ett verksamt och säkert vaccin snabbt, och de investeringar som behövs för att sätta in vaccinet på den europeiska marknaden. 
  
 Avtalen med företagen kan slutas genom en upphandlingsprocess som genomförs av kommissionen på alla de deltagande medlemsstaternas 
  
 86Prop. 2020/21:221, bet. 2020/21:SoU5, rskr. 2020/21:29. 
  
 87Rådets förordning (EU) 2016/369 av den 15 mars 2016 om tillhandahållande av krisstöd inom unionen, EUT L 70, 16.3.2016, s.  
 1–6. 
  
 88COM(2020) 170 final av den 2 april 2020. 
  
 89Rådets förordning (EU) 2020/521 av den 14 april 2020 om aktivering av krisstöd enligt för- ordning (EU) 2016/369 och om ändring av dess bestämmelser med hänsyn till  
 covid-19-utbrottet, 
  EUT L 117, 15.4.2020, s.  
 3–8. 
  
 136 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 vägnar. Den därtill hörande finansieringen tas från krisstödsinstrumen- tet. Budgetmyndigheten – Europaparlamentet och rådet – har mobilise- rat 2,7 miljarder euro inom ramen för instrumentet för krisstöd. Kom- missionen är redo att åta sig en väsentlig andel av finansieringen för de verksamheter som anges här, i syfte att maximera sannolikheten att finna ett verksamt vaccin för EU och världen på kortast möjliga tid. Om ytter- ligare medel krävs kan medlemsstaterna komplettera finansieringen från krisstödsinstrumentet för att täcka upp finansieringsbehovet och kunna finansiera fler anbud.90 
  
 Kommissionens förköpsavtal med vaccinutvecklare skiljer sig åt, bl.a. avseende på storleken på finansieringen från krisstödsinstrumentet. De hittills tecknade förköpsavtalen är allmänt så konstruerade att avtalet avser ett fastställt pris per dos vaccin för en viss avtalad volym. För det fall vaccinet blir godkänt för användning inom EU så avräk- nas finansieringen från krisstödsinstrumentet från det slutliga priset per vaccindos. För det fall vaccinkandidaten inte blir godkänd för användning inom EU tillfaller återstående värden det avtalsslutande företaget. 
  
 Krisstödsinstrumentet står följaktligen enbart för en delfinansie- ring av det vaccin som levereras. När ett vaccin levereras till respek- tive medlemsstat står medlemsstaten för den återstående kostnaden. För vaccin som levereras utifrån köpeavtalen, dvs. där avtalen avser redan godkända vacciner, står medlemsstaten för den fulla kostnaden. 
  
 Inom ramen för den svenska budgetprocessen hanteras avtalen om inköp av vaccin mot  
 covid-19 
  och finansieringen av dessa i tre steg. Regeringen bemyndigas av riksdagen att ingå avtal om inköp av vaccin mot  
 covid-19, 
  i form av en beredskapsinvestering. I de fall avtalen om vaccin innebär utgifter ska dessa finansieras med lån. Regeringen bemyndigas därför av riksdagen att besluta att Barker får ta upp lån i Riksgäldskontoret för beredskapsinvesteringar. Förbrukning och ned- skrivning av inköpta vacciner belastar anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg som efter riksdagens beslut tillförs medel för detta ändamål. Medlen disponeras av Barker. 
  
 I Fohms årsredovisning för 2020 anges att bidrag lämnats till EU för förköpsavtal av vacciner mot  
 covid-19 
  om 275 miljoner kronor och att kostnaden för förbrukning av vaccin mot  
 covid-19 
  uppgått till cirka 3,5 miljoner kronor. 
  
 90COM(2020) 245 final av den 17 juni 2020. 
  
 137 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 Följande beslut har fattats för att dimensionera finansieringen 
  
 För 2020 
  
 –Extra ändringsbudget för 2020 överlämnad till riksdagen den 15 juni 2020.91 Regeringen föreslog att riksdagen bemyndigar regeringen att för 2020 som beredskapsinvestering ingå avtal om vaccin mot sjukdomen  
 covid-19. 
  Vidare föreslogs att regeringen bemyndigas att för 2020 besluta att Fohms låneram för bered- skapsinvesteringar ökas med 1 650 miljoner kronor till 2 000 mil- joner kronor. 
  
 –Höständringsbudget för 2020 överlämnad till riksdagen den 17 september 2020.92 Fohms låneram höjdes med 2 500 miljoner kronor till totalt 4 500 miljoner kronor för beredskapsinveste- ringar relaterade till avtal om vaccin mot  
 covid-19. 
  
 –Extra ändringsbudget för 2020 överlämnad till riksdagen den 3 november 2020.93 Höjning av anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, bl.a. med 300 miljoner kronor för tillskott till EU:s instru- ment för krisstöd (ESI) för arbetet med förköpsavtal med olika vaccinproducenter. 
  
 För 2021 
  
 –Budgetpropositionen för 2021 överlämnad till riksdagen den 21 september 2020.94 Regeringen föreslog att riksdagen bemyn- digar regeringen att för 2021 som beredskapsinvestering ingå avtal om vaccin mot sjukdomen  
 covid-19. 
  Regeringen föreslog vidare att riksdagen bemyndigar regeringen att för 2021 besluta att Barker får ta upp lån i Riksgäldskontoret för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 2 000 miljoner kro- nor. I riksdagen (utskottet) ändrades nivån på låneramen till högst 4 500 miljoner kronor. 
  
 91Prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:361. 
  
 92Prop. 2020/21:2, bet. 2020/21:FiU11, rskr. 2020/21:64. 
  
 93Prop. 2020/21:45, bet. 2020/21:FiU11, rskr.2020/21:64. 
  
 94Prop. 2020/21:1 utg.omr. 9, bet. 2020/21SoU1, rskr. 2020/21:156. 
  
 138 
  
 SOU 2022:3 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 –Extra ändringsbudget för 2021 överlämnad till riksdagen den 12 januari 2021.95 Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till- fördes 2 000 miljoner kronor för förbrukning och nedskrivning av inköpta vacciner. 
  
 –Extra ändringsbudget för 2021 överlämnad till riksdagen den 10 mars 2021.96 Förslag om att regeringen bemyndigas att för 2021 besluta att Fohms låneram för beredskapsinvesteringar ökas med 6 500 miljoner kronor till 11 000 miljoner kronor. 
  
 –Extra ändringsbudget för 2021 överlämnad till riksdagen den 1 april 2021.97 Efter initiativ i utskottet föreslogs att regeringen bemyndigas att för 2021 besluta att Barker får ta upp lån i Riks- gäldskontoret för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 21 000 miljoner kronor. 
  
 –Vårändringsbudget för 2021 överlämnad till riksdagen den 8 april 2021.98 Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg föreslås tillföras 1 000 miljoner kronor för förbrukning och nedskrivning av inköpta vacciner. 
  
 –Extra ändringsbudget för 2021 överlämnad till riksdagen den 10 juni 2021.99 Förslag om att regeringen bemyndigas att under 2021 besluta att till andra stater eller den globala vaccinupphand- lingsmekanismen Covax sälja vaccin mot  
 covid-19 
  som inte längre behövs för att säkerställa det nationella behovet till ett pris som inte uppfyller kravet på affärsmässighet. 
  
 –Höständringsbudget för 2021 överlämnad till riksdagen den 16 september 2021.100 Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjuk- vård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg föreslås tillföras 1 000 miljoner kronor. Detta för att täcka ökade kostnader för vaccin för den egna befolkningens behov, och för att vidareförsäljning av vaccin ska kunna göras till ett pris som under- stiger inköpspriset. 
  
 95Prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175. 
  
 96Prop. 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229. 
  
 97Prop. 2020/21:166, bet. 2020/21:FiU49, rskr. 2020/21:249. 
  
 98Prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385. 
  
 99Prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:417. 
  
 100Prop. 2021/22:2, bet. 2021/22:FiU11, rskr. 2021/22:51. 
  
 139 
  
 Det  
 EU-gemensamma 
  arbetet för att säkra tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 SOU 2022:3 
  
 För 2022 
  
 –Budgetpropositionen för 2022 överlämnad till riksdagen den 20 september 2021.101 Regeringen föreslog att riksdagen bemyn- digar regeringen att för 2022 som beredskapsinvestering ingå avtal om vaccin mot sjukdomen  
 covid-19. 
  Regeringen föreslog vidare att riksdagen bemyndigar regeringen att för 2022 besluta att Barker får ta upp lån i Riksgäldskontoret för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 21 000 miljoner kro- nor. Vidare föreslås anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till- föras 3 500 miljoner kronor för inköp av vaccin mot  
 covid-19 
  samt vidareförsäljning till ett pris som inte uppfyller kravet på affärs- mässighet. För samma ändamål beräknas 2 000 miljoner kronor 2023. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att under 2022 besluta att till andra stater, den globala vaccinupphandlingsmeka- nismen Covax eller andra jämförbara organisationer sälja vaccin mot  
 covid-19 
  som inte längre behövs för att säkerställa det natio- nella behovet till ett pris som inte uppfyller kravet på affärsmässig- het. Regeringen föreslår även att 2 100 miljoner kronor avsätts inom utgiftsområde 7 Internationellt Bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverk- samhet för att finansiera ökad tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  under 2022. För 2023 beräknas 2 000 miljoner kronor för samma ändamål. 
  
 101Prop. 2021/22:1 utg.omr. 9, bet. 2021/22SoU1, rskr. 2021/22:123. 
  
 140 
  
 6Internationella behov och processer och arbetet med att hantera överskott av vaccin 
  
 I utredningsdirektiven anges att den särskilde utredaren ska verka för att Sveriges agerande vad gäller tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  sker på ett sätt som bidrar till och är samordnat med internationella behov och processer. I detta ingår att beakta internationella behov och de processer som pågår i fråga om solidarisk tillgång och rättvis fördelning globalt. 
  
 Kommissionen och medlemsstaterna har varit tydliga med att de avser att säkerställa att de investeringar som EU har gjort ska komma det globala samfundet till del. Kommissionen, liksom Sverige och övriga medlemsstater, arbetar aktivt för att hitta samarbetsmekanis- mer med främst Covax och ser samtidigt över möjligheterna för att såsom Team Europe sätta upp en egen vidareförsäljningsmekanism om Covax inte skulle kunna hantera hela den volym som EU kan erbjuda. Så som tidigare beskrivits sluter EU avtal om vaccin mot  
 covid-19 
  som innebär att större volymer än de samlade nationella behoven säkerställs. Arbetet med vidareförsäljning och donationer av överskottet har blivit omfattande och resurskrävande och sker med utgångspunkten att det ska genomföras effektivt, jämlikt och rätts- säkert. Vid sidan av ett fortsatt förhandlingsarbete för att säkerställa ytterligare avtal med befintliga och kommande leverantörer av vaccin mot  
 covid-19 
  är arbetet med vidareförsäljning och donationer ett omfattande arbete för EU och dess medlemsstater även framöver. 
  
 141 
  
 Internationella behov och processer och arbetet med att hantera överskott av vaccin 
  
 SOU 2022:3 
  
 6.1EU och internationella processer 
  
 Komplementärt till arbetet med att säkerställa en god tillgång till vaccin för Sveriges befolkning pågår arbete inom Sverige och EU för att bidra till att vaccin kommer hela världen till del. Detta är en fråga om global solidaritet, men att bekämpa pandemin är viktigt även utifrån hälso- och ekonomiska perspektiv för Sveriges befolkning. Om vissa länder eller grupper blir utan vaccin ökar risken för skadliga virus- varianter som kan drabba Sveriges egen befolkning, den globala ekono- miska återhämtningen försvåras, och det internationella förtroendet för Sverige och EU riskerar att skadas. 
  
 Den 20 december 2021 hade de flesta av världens länder påbörjat vaccination mot  
 covid-19 
  och knappt nio miljarder vaccindoser hade administrerats. Tillgången till vaccin var dock mycket ojämnt fördelad mellan hög- och låginkomstländer. 57 procent av världens befolk- ning hade fått minst en dos den 20 december, för låginkomstländer var dock den motsvarande andelen 8,1 procent.1 
  
 Sverige är aktivt i arbetet med global vaccintillgång bland annat genom stöd för och undertecknandet av deklarationer2 och resolutio- ner3 i FN, både i New York och Genève.4 Sverige bidrar även genom finansiering och vaccindoser och var en av de första givarna till Covax med 100 miljoner kronor under 2020. Detta bidrag utökades den 15 april 2021 till totalt 2,45 miljarder kronor.5 Sverige blev därmed världens största givare till Covax sett till befolkningsmängd Mer- parten av detta stöd kanaliseras genom finansieringsmekanismen Inter- national Finance Facility for Immunization (IFFIm). Genom samar- bete med den internationella obligationsmarknaden medger detta att mottagaren kan använda medlen direkt medan givaren betalar ut stödet under en tioårsperiod. Den 3 maj 2021 meddelade regeringen planen 
  
 1 
 https://ourworldindata.org/covid-vaccinations. 
  
 2Political Declaration on Equitable Global Access to  
 White. www.swedenabroad.se/  
 sv/utlandsmyndigheter/fn-new-york/aktuellt/nyheter/Snyder 
  
 deklaration-om-global-tillg%C3%A5ng-till-vaccin-mot-covid-19/. 
  
 3Human Rights Council resolution on Ensuring equitable, affordable, timely and universal access for all countries to vaccines in response to the coronavirus disease  
 (Cohen) 
  pandemic, A/HRC/46/L.25/Rev.1. 
  
 4Utrikesdepartementet  
 (2021-03-26). 
  www.regeringen.se/pressmeddelanden/2021/03/sverige-  
 stodjer-fn-deklaration-om-global-tillgang-till-vaccin-mot-covid-19/. 
  
 5Utrikesdepartementet  
 (2021-04-14). 
  www.regeringen.se/pressmeddelanden/2021/04/sverige-  
 storsatsar-pa-global-tillgang-till-vaccin-i-kampen-mot-covid-19-pandemin/. 
  
 142 
  
 SOU 2022:3 Internationella behov och processer och arbetet med att hantera överskott av vaccin 
  
 att donera en miljon doser av AstraZenecas vaccin till Covax.6 Den 25 maj 2021, i samband med Europeiska Rådets möte, presenterade regeringen en plan på att utöka den tidigare utfästelsen till minst tre miljoner doser under 2021, från AstraZeneca, Smith och Pfizer/ BioNTech.7 Donationerna påverkar inte genomförandet av vaccina- tionsinsatsen i Sverige och finansieras genom biståndsbudgeten. 
  
 I arbetet med global vaccintillgång har Sverige särskilt verkat för en effektiv utrullning av vaccinationer, vilket kräver en fungerande hälso- och sjukvård, samtidigt som undanträngningseffekter på exem- pelvis rutinvaccinationsprogrammen minimeras. 
  
 Under sommaren och hösten 2021 intensifierades arbetet med att säkerställa att överskottet av vaccin, dvs. de vaccindoser som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet, kommer till använd- ning. Sverige har verkat för att donation och vidareförsäljning i största möjligaste mån hanteras genom multilaterala plattformar. 
  
 6.1.1 
 Covid-19 
  Access Facility – Covax 
  
 Den 24 april 2020 lanserades Access to  
 Logan (ACT) Accelerator av Världshälsoorganisationen (WHO), Europeiska kom- missionen och partners i syfte att säkerställa global tillgång till vaccin, diagnostik och behandling mot  
 covid-19. 
  Bennett har tre pelare; vaccin, diagnostik och behandling. Vaccinpelaren leds av Hunt och Unicef. WHO ansvarar för prioritering och fördelning och Unicef för logistik, kylkedjor samt stöd till genomförandet av vaccina- tioner på landnivå. Vidare ingår the Coalition for Epidemic Prepared- ness Innovations (CEPI) som ansvarar för forskning, utveckling och tillverkning och som investerar direkt i vaccinutveckling. Gavi har etablerat en mekanism,  
 Covid-19 
  Access Facility (Covax), som sam- lar både självfinansierande och biståndsfinansierade länder för att göra gemensamma upphandlingar av vaccindoser. 
  
 6Utrikesdepartementet  
 (2021-05-04). 
  Regeringen planerar att donera en miljon vaccindoser till det globala vaccinsamarbetet Covax. www.regeringen.se/pressmeddelanden/2021/05/ regeringen-  
 planerar-att-donera-en-miljon-vaccindoser-till-det-globala-vaccinsamarbetet-covax/. 
  
 7Utrikesdepartementet  
 (2021-05-25). 
  Regeringen planerar att bidra till EU:s donationsmål med minst tre miljoner vaccindoser till det globala vaccinsamarbetet Covax. www.regeringen.se/  
 Rodriguez/Haynes 
  
 tre-miljoner-vaccindoser-till-det-globala-vaccinsamarbetet-covax/. 
  
 143 
  
 Internationella behov och processer och arbetet med att hantera överskott av vaccin 
  
 SOU 2022:3 
  
 Covax levererade första doserna av vaccin från AstraZeneca till Ghana den 24 februari 2021 och hade i början av november 2021 levererat över 476 miljoner doser vaccin till 144 länder. 
  
 Covax har två delar – en del för självfinansierande hög- och övre- medelinkomstländer (där även EU ingår) – samt en del för 92 bistånds- finansierade låg- och  
 lägre-medelinkomstländer, 
  länder inom Advance Market Commitment (AMC). 
  
 Covax mål för 2021 var att nå ut med 1,8 miljarder doser till AMC- länderna. I samband med toppmötet ”One World Protected” i juni 2021 uppnådde Covax sitt mål för resursmobilisering för 2021. Covax hade då totalt under året mobiliserat över nio miljarder amerikanska dollar. Detta räcker till att vaccinera cirka 20 till 30 procent av befolk- ningen i  
 AMC-länderna. 
  Arbete pågår kring hur vaccination av den resterande befolkningen ska finansieras, exempelvis genom regionala satsningar som Afrikanska Unionens vaccininitiativ eller med möjligt stöd från Världsbanken. Covax har även upprättat ett särskilt huma- nitärt fönster i syfte till att säkerställa att även flyktingar och andra utsatta grupper i humanitära kontexter ska få tillgång till vaccin. 
  
 6.1.2Team Europe – EU som aktör i förhållande till det globala samfundet 
  
 EU:s vaccinstrategi har redan från starten haft global vaccintillgång som uttalad ambition.8 EU har bland annat bidragit med forsknings- medel till företaget BioNTech och EU:s förköpsavtal har bidragit till att lovande vaccinkandidater kunnat utvecklas och produceras snab- bare, vilket gynnar alla länder. EU är dessutom en av världens ledande producenter och exportörer av vaccin. Merparten av den globala produktionen av de nya  
 mRNA-baserade 
  vaccinerna sker inom EU. EU var även med och grundade Covax. 
  
 I april 2020 lanserade EU initiativet ”Team Europe” med huvud- syftet att stödja partnerländer med akuta humanitära behov till följd av pandemin. 9 Team  
 Europe-stödet 
  är särskilt inriktat på krisinsatser för att möta humanitära behov, förstärkning av hälso- och sjukvår- den och systemen för vatten och sanitet samt lindring av pandemins 
  
 8European Commission (2020.06.17). Coronavirus: Commission unveils EU vaccines strategy. Baker. 
  
 9European Commission (2020.04.08). Coronavirus: EU global response to fight the pandemic. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_604. 
  
 144 
  
 SOU 2022:3 Internationella behov och processer och arbetet med att hantera överskott av vaccin 
  
 socioekonomiska effekter. Team Europe har bl.a. mobiliserat tre mil- jarder euro till stöd för Covax. 
  
 Kommissionen har även föreslagit en  
 EU-mekanism 
  för vaccin- delning, utifrån Team  
 Europe-upplägget.10 
  Mekanismen är tänkt att fungera som en samlad kontaktpunkt för beställningar och är ett sätt att tillhandahålla de första doserna, eventuellt via Covax, utan att EU:s medlemsstaters vaccinationsplaner påverkas. Antalet doser är avsedda att öka i takt med att tillgången till vaccin ökar och fram till dess att Covax kan leverera tillräckligt stora volymer direkt från företagen. Särskild uppmärksamhet ska ägnas västra Balkan, det östra och södra grannskapet samt Afrika. Stödet skulle i första hand kunna gynna vård- personal och tillgodose humanitära behov. Arbetet med att inrätta denna mekanism pågår. 
  
 Den 21 maj 2021 meddelade kommissionen att Team Europe har som mål att donera minst 100 miljoner vaccindoser under 2021 till låg- och medelinkomstländer.11 Regeringen har meddelat att Sveriges ut- fästelse att bidra med minst tre miljoner doser till Covax är mer än Sveriges andel av dessa 100 miljoner doser.12 Kommissionens ordfö- rande meddelade senare att EU kommer att donera minst 500 miljoner doser vaccin de närmaste månaderna.13 Kommissionens uttalanden utgår främst från utfästelser om donationer från de enskilda medlems- staterna då kommissionen inte har rådighet över de enskilda medlems- staternas ställningstaganden till donationer från de egna avtalen. 
  
 Den 15 september 2021 meddelade kommissionens ordförande dock i sitt tal om tillståndet i unionen att kommissionen planerar att donera ytterligare 200 miljoner doser fram till mitten av 2022.14 
  
 Team Europe hade i december 2021 passerat målet om 100 miljoner donerade doser. Totalt hade över 300 miljoner doser donerats. I detta ingår även doser som ännu inte är levererade, huvudsakligen till Covax. 
  
 10Meddelande från Kommissionen till Europaparlamentet, europeiska rådet och rådet, Med förenade krafter mot  
 covid-19, 
  COM(2021)35 final av den 19 januari 2021. 
  
 11Tal av kommissionen ordförande vid G20 Global Health Summit i Rom den 21 maj 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_21_2602. 
  
 12Utrikesdepartementet  
 (2021-05-25). 
  Regeringen planerar att bidra till EU:s donationsmål med minst tre miljoner vaccindoser till det globala vaccinsamarbetet Covax. www.regeringen.se/  
 Rodriguez/Haynes 
  
 tre-miljoner-vaccindoser-till-det-globala-vaccinsamarbetet-covax/. 
  
 13Uttalande av kommissionens ordförande angående vaccinexport den 18 oktober 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/STATEMENT_21_5341. 
  
 14Tal av kommissionens ordförande den 15 september 2021. https://ec.europa.eu/commission/ presscorner/detail/en/SPEECH_21_4701. 
  
 145 
  
 Internationella behov och processer och arbetet med att hantera överskott av vaccin 
  
 SOU 2022:3 
  
 6.2Sveriges donationer av vaccin mot  
 covid-19 
  
 Som tidigare nämnts meddelade regeringen den 3 maj 2021 planen att donera en miljon doser av AstraZenecas vaccin till Covax. Den 25 maj 2021 utökades den tidigare utfästelsen till minst tre miljoner doser under 2021, från AstraZeneca, Smith och Pfizer/BioNTech. 
  
 Den 27 maj 2021 fattade regeringen beslut om att ingå treparts- avtal med AstraZeneca och Hunt om donation, och vaccindoser bör- jade under sommaren 2021 levereras till Covax som sedan admini- strerar distribution till mottagande länder.15 
  
 Regeringen beslutade samma dag, den 27 maj 2021, om en änd- ring i Folkhälsomyndighetens regleringsbrev så att myndighetens uppdrag om administrering av vidareförsäljning av vaccin även ska om- fatta administration av ekonomiska transaktioner som är nödvändiga för donation av  
 covid-19-vaccin.16 
  
 Den 28 oktober 2021 beslutade regeringen att utöka det tidigare avtalet avseende donation av vaccin från AstraZeneca till att omfatta 3 miljoner doser under 2021. Enligt avtalet omfattar donationen kom- mande leveranser till Sverige under 2021. I regeringsbeslutet anges även att Sverige den 10 oktober 2021 totalt donerat 2 725 920 doser av AstraZenecas vaccin mot  
 covid-19 
  till Covax.17 
  
 Den 28 oktober 2021 beslutade regeringen även att Sverige fram till den 31 december 2021 ska donera kommande leveranser till Sverige under 2021 av vaccin mot  
 covid-19 
  från tillverkaren Smith Pharma- ceutica NV.18 Gavi Alliance, Belgien och Janssen Pharmaceutica NV har ingått ett trepartsavtal som syftar till att säkerställa att Covax får tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  och Sverige kan via undertecknandet av ett eller flera donationsåtaganden via Belgien donera vaccin från Smith till Covax. 
  
 Den 3 november 2021 beslutade regeringen att Sverige fram till och med den 31 december 2021 ska donera 200 000 doser av vaccin mot  
 covid-19 
  från tillverkarna Pfizer INC. and Pfizer Overseas LLC och BIONTECH Hancock till Covax.19 Leve- ranserna ska påbörjas tidigast vecka 48 2021. Gavi Alliance, Frankrike samt Pfizer INC. and Pfizer Overseas LLC och BIONTECH 
  
 15Regeringsbeslut  
 2021-05-27, 
  dnr UD2021/07162. 
  
 16Regeringsbeslut  
 2021-05-27, 
  dnr S2021/04598. 
  
 17Regeringsbeslut  
 2021-10-28, 
  dnr UD2021/15894. 
  
 18Regeringsbeslut  
 2021-10-28, 
  dnr UD2021/15893. 
  
 19Regeringsbeslut  
 2021-11-03, 
  dnr UD2021/16192. 
  
 146 
  
 SOU 2022:3 Internationella behov och processer och arbetet med att hantera överskott av vaccin 
  
 Hancock har ingått ett trepartsavtal som syf- tar till att säkerställa att Covax får tillgång till vaccin mot  
 covid-19. 
  Sverige kan via undertecknandet av ett eller flera donationsåtagan- den via Frankrike donera vaccin från dessa tillverkare till Covax. 
  
 Den 3 november 2021 beslutade regeringen även att Sverige fram till och med den 31 december 2021 ska donera 200 000 doser av vaccin mot  
 covid-19 
  från tillverkaren Moderna Switzerland GmbH till Covax, förutsatt att dessa blir tillgängliga för leverans.20 Gavi Alliance, Sverige och Moderna Switzerland GmbH har ingått ett tre- partsavtal som syftar till att säkerställa att Covax får tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  och Sverige kan via undertecknandet av ett avtals- formulär donera vaccin till Covax. 
  
 Den 29 november 2021 beslutade regeringen att ingå trepartsavtal med Moderna Switzerland GmbH och Rwanda vilket innebar att Sverige bilateralt kunde donera en miljon vaccindoser från tillverka- ren Moderna Switzerland GmbH till Rwanda.21 Beslutet möjlig- gjorde att ett vaccinöverskott från tillverkaren Moderna Switzerland GmbH med kort utgångsdatum som redan fanns på plats i Sverige kunde Thornton. Fram till årsskiftet 2021/22 hade Covax inte möjlighet att ta emot donationer av vaccindoser som redan levererats till ett land. 
  
 I budgetpropositionen för 2022 föreslår regeringen att 2 100 mil- joner kronor avsätts inom biståndsramen för att finansiera ökad till- gång till vaccin mot  
 covid-19 
  under 2022. För 2023 beräknas 2 000 miljoner kronor för samma ändamål.22 
  
 Donationer och leveranser23 av vaccin kan t.ex. följas på Unicefs webbplats, där informationen baseras på offentliggjorda uppgifter från olika aktörer. Enligt uppgifter där hade Sverige i början av december 2021 donerat 4 401 100 doser av vaccin från AstraZeneca och 1 500 000 doser vaccin från Smith av de minst 3 miljoner doserna till Covax. Av dessa hade 3 263 900 doser vaccin från AstraZeneca levererats. 
  
 20Regeringsbeslut  
 2021-11-03, 
  dnr UD2021/16196. 
  
 21Regeringsbeslut  
 2021-11-29, 
  dnr UD2021/17459. 
  
 22Prop. 2020/22:1 Utgiftsområde 7, Anslag 1:1 Biståndsverksamhet, s. 47. www.regeringen.se/  
 pressmeddelanden/2021/09/regeringen-satsar-stort-pa-okad-global-tillgang-till-vaccin-mot- 
  
 covid-19/. 
  
 23Unicef.  
 BakerVaccine Market Barnes.  
 www.unicef.org/supply/covid-19-vaccine- 
  
 market-dashboard. 
  
 147 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2020:59 
  
 Tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 20 maj 2020 
  
 Sammanfattning 
  
 En särskild utredare, som ska fungera som nationell samordnare, ska som en del i regeringens strategi för vaccin mot sjukdomen  
 covid-19 
  förbereda för att Sverige ska få tillgång till kommande vaccin mot  
 covid-19. 
  Syftet med uppdraget är att skapa förutsättningar och ut- arbeta en handlingsplan för att Sverige ska få tillgång till ett eller flera kommande vaccin mot  
 covid-19 
  i sådan utsträckning att de nationella behoven tillgodoses. I uppdraget ingår att beakta internationella be- hov och de processer som pågår i fråga om solidarisk tillgång och rättvis fördelning globalt. 
  
 Samordnaren ska bl.a.: 
  
 –identifiera intressanta vaccinutvecklingsprojekt och i dialog med berörda vaccinutvecklare bevaka projektens framskridande, 
  
 –identifiera strategiska vägval för att skapa förutsättningar för en nationell tillgång till vaccin mot  
 covid-19, 
  
 –utarbeta en handlingsplan för Sveriges agerande för tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  så snabbt och effektivt som möjligt, 
  
 –verka för att Sveriges agerande vad gäller tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  sker på ett sätt som bidrar till och är samordnat med internationella behov och processer. 
  
 Samordnaren ska fortlöpande informera Regeringskansliet 
  
 149 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2022:3 
  
 (Socialdepartementet) om arbetet. En kortfattad delrapport ska lämnas senast den 31 augusti 2020. Delrapporten ska innehålla en plan för samordnarens fortsatta arbete. En andra delrapport ska läm- nas senast den 1 juni 2021. Denna delrapport ska innehålla en redo- visning av det arbete som har bedrivits och resultatet av detta samt en plan för det fortsatta arbetet. En slutredovisning av uppdraget ska ske senast den 28 januari 2022 om inte vaccintillgång eller kunskaps- läge tillåter att slutrapport lämnas tidigare. 
  
 Bakgrund 
  
 Utbrottet av  
 covid-19 
  
 Flera sjukdomsfall med luftvägssymtom och lunginflammation upp- märksammades i staden Wuhan i Kina i slutet av december 2019. I början av 2020 meddelade den lokala hälsomyndigheten i Wuhan att viruset var en ny typ av coronavirus,  
 SARS-CoV-2, 
  som orsakar sjukdomen  
 covid-19. 
  Kort därefter rapporterades bekräftade fall av  
 covid-19 
  från Kinas samtliga provinser samt från ett stort antal länder världen över. Det första fallet av  
 covid-19 
  i Sverige bekräfta- des 31 januari 2020. I början på mars sågs allt fler fall i Sverige, då framför allt med koppling till resor till norra Italien. En månad senare hade fall av  
 covid-19 
  observerats i samtliga svenska regioner och man kunde konstatera att en omfattande smittspridning skedde i hela samhället, med en hög belastning på sjukvården och en stor generell samhällspåverkan som följd. För att minska sjukdomens negativa effekter på samhället har en rad åtgärder genomförts, till exempel har det beslutats om allmänna råd för att i största möjliga mån minska sociala kontakter samt en förordning om att förbjuda offentliga sammankomster med fler än 50 personer. Folkhälsomyndigheten har fått i uppdrag av regeringen att samordna arbetet med utökad provtagning av  
 covid-19. 
  Regeringen har också fattat en rad andra beslut som är nödvändiga för att värna människors liv, hälsa och jobb. Världshälsoorganisationen (WHO) klassade utbrottet av  
 covid-19 
  som en global pandemi i mitten av mars 2020, och det stod i ett tidigt skede klart att utbrottets effekter riskerade att bli mycket omfat- tande, framför allt ur ett hälsoperspektiv men också ur ett samhälls- ekonomiskt perspektiv. 
  
 150 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 1 
  
 Vaccinutveckling för  
 covid-19 
  
 För att bekämpa pandemin och för att skydda riskgrupper är det viktigt att få fram ett effektivt och säkert vaccin som solidariskt kan fördelas till världens länder och människor, i linje med Agenda 2030 för hållbar utveckling om att inte lämna någon utanför. I dagsläget finns inget vaccin mot  
 covid-19. 
  Frågan om avsaknad av vaccin är i grunden ett globalt problem som kräver globala lösningar. Att ta fram ett vaccin tar vanligtvis lång tid. Rigorösa tester behöver genomföras och tillstånd från myndigheter krävs bland annat för att få genom- föra kliniska tester. Innan ett vaccin kan börja säljas krävs också marknadsgodkännande. Samma krav på säkerhet och effekt behöver ställas på vaccin mot  
 covid-19 
  även om pressen är stor att få fram vaccin snabbt. Mer än 100 utvecklingsprojekt för vaccin mot covid- 19 pågår världen över, med lovande projekt även i Sverige, och ut- vecklingen sker i en aldrig tidigare skådad takt. Ett tiotal av vaccin- utvecklingsprojekten i världen har gått in i klinisk fas vilket innebär att de har börjat testas på människa. Regeringen har i vårändrings- budgeten (Prop. 2019/20:99) för 2020 lämnat förslag om 100 miljo- ner kronor till forskning med direkt koppling till  
 covid-19 
  såsom utveckling av läkemedel och vaccin. Vetenskapsrådet kommer dess- utom att stärka den grundläggande virusforskningen med 100 mil- joner kronor under åren  
 2020–2024 
  och forskare som tidigare fått anslag kan styra om sina projekt till forskning om  
 covid-19. 
  
 Vaccin tillverkas genom avancerade biologiska tillverkningspro- cesser i anpassade lokaler. För vissa vaccin kan det ta upp till tre år att tillverka en omgång färdigt vaccin. I Europa finns stor tillverk- ningskapacitet för vacciner men vi vet ännu inte vilken typ av till- verkningsprocess som kommer att behöva användas för kommande vaccin för  
 covid-19. 
  I Sverige finns i dag ingen tillverkning av något kommersiellt vaccin för injektion men det finns att antal lovande forskningsprojekt. Produktions- och distributionskedjor för läke- medel och vaccin är sårbara och ofta beroende av samarbeten över landsgränser. I dagsläget finns inte tillräcklig produktionskapacitet i världen för de  
 covid-19-vaccin 
  som utvecklas. Denna kapacitet be- höver byggas upp och olika länder behöver bidra i olika delar av pro- duktionskedjan vilket även innefattar moment som till exempel att fylla och förpacka sprutor. 
  
 151 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2022:3 
  
 Internationella processer 
  
 Lang 
  förklarades den 30 januari 2020 av WHO som ett inter- nationellt hot mot människors hälsa, så kallad PHEIC (Public Health Emergency of International Concern). Med anledning av utbrottet av  
 covid-19 
  beslutade regeringen att under 2020 avsätta 40 miljoner kronor till WHO:s krisfond (Contingency Fund for Emergencies). Fonden är central för WHO:s möjligheter att agera vid hälso- relaterade kriser och fonden bidrar därmed till det globala arbetet mot hälsohot och för stärkt folkhälsa. 
  
 Sverige bidrar även med 100 miljoner kronor till FN:s humanitära respons för  
 covid-19. 
  Bidraget kommer att gå till FN:s barnfond (Unicef) och FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) men också till Internationella rödakorskommittén (ICRC). 
  
 Inom WHO har EU:s medlemsländer tagit ett initiativ till en resolution om  
 covid-19, 
  som bland annat fokuserar på att säkerställa en likvärdig tillgång till vaccin globalt, när ett sådant finns tillgäng- ligt. I resolutionen uppdras åt WHO att, i konsultation med med- lemsstater, internationella organisationer, civilsamhället och den pri- vata sektorn, skyndsamt identifiera och föreslå alternativ när det gäller hur man kan skala upp utveckling, tillverkning och distribution av diagnostik, läkemedel och vaccin i kampen mot  
 covid-19, 
  vilket ska ske på ett transparent och likvärdigt sätt och utan dröjsmål. 
  
 Aktiviteten inom EU har varit hög och ett stort antal möten på hälsoministernivå med fokus på hanteringen av  
 covid-19 
  har ägt rum, bland annat med fokus på vaccinfrågan. Europeiska kommis- sionen har på hög politisk nivå betonat vikten av ett vaccin för att samhället ska kunna återgå till det normala. Sverige har uttryckt stöd för att en vaccinplan tas fram på  
 EU-nivå 
  och att detta bör ske i nära samarbete med berörda nationella myndigheter inom ramen för EU:s hälsosäkerhetskommitté (HSC). Sveriges utgångspunkt är att planens fokus ska ligga på sådant som ger mervärde att samarbeta om på  
 EU-nivå. 
  Det kan handla om att samordna produktion av vaccin i EU, kartlägga möjliga produktionsanläggningar och genomföra gemensamma upphandlingar. EU kan också spela en viktig roll som en stor aktör inom den globala handelspolitiken vilket kan vara vik- tigt för tillgången till vaccin mot  
 covid-19. 
  Sverige har vidare deltagit i det arbete som bedrivs av HSC och som syftar till att underlätta 
  
 152 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 1 
  
 informationsutbyte och koordinering mellan medlemsstater i frågor som rör gränsöverskridande hälsohot. 
  
 Europeiska kommissionen har tagit många initiativ på forsknings- området inom ramen för EU:s ramprogram för forskning Horisont 2020. Bland annat har kommissionen anslagit cirka 50 miljoner euro till 18 forskningsprojekt som involverar forskargrupper från länder både inom och utanför EU. Flera av de finansierade projekten syftar till att utveckla nya vaccin. Inom ramen för Horisont 2020 samarbe- tar EU och läkemedelsindustrin i initiativet för innovativa läkemedel, där åtta projekt med fokus på diagnos och behandling av  
 covid-19 
  valts ut för finansiering. Kommissionen har även gett finansiellt stöd på cirka 80 miljoner euro till CureVac, en innovativ vaccinutvecklare i Tyskland, i syfte att stödja framtagandet av ett vaccin mot  
 covid-19. 
  
 Som ett svar på det internationella uppropet  
 ACT-acceleratorn 
  (ACT Accelerator – Access to  
 Cohen 
  tools) lanserade Euro- peiska kommissionen den 4 maj tillsammans med en rad länder och internationella aktörer en löpande process för resursmobilisering för vaccin, behandling och diagnostik för  
 covid-19. 
  Under resursmobili- seringskonferensen den 4 maj bidrog Sverige med 4,6 miljoner euro till UN  
 covid-19 
  Multi Partner Trust Fund, och Sveriges statsminis- ter gjorde ett framträdande till stöd för processen. En plattform för att samordna och underlätta det globala arbetet kommer att etableras utifrån mötet, med utgångspunkter från de tre prioriteringarna vaccin, behandling och diagnostik. Som en del i arbetet har Storbritannien genom Department for International Development (DfID) tagit fram en intressant analys och förslag till modell för internationell gemensam finansiering och riskdelning för vaccin. WHO kommer att fungera som sekretariat för  
 ACT-acceleratorn. 
  De exakta for- merna är fortfarande oklara. 
  
 Roller och ansvar vid en pandemi 
  
 Enligt 1 kap. 8 § smittskyddslagen (2004:168) ansvarar varje region för att behövliga smittskyddsåtgärder vidtas inom regionens område. Vidare ansvarar Folkhälsomyndigheten enligt 1 kap. 7 § för samord- ning av smittskyddet på nationell nivå. Myndigheten ska också ta de initiativ som krävs för att upprätthålla ett effektivt smittskydd. I upp- draget ingår att följa och vidareutveckla smittskyddet samt följa och 
  
 153 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2022:3 
  
 analysera det epidemiologiska läget nationellt och internationellt. Socialstyrelsen samordnar regionernas och kommunernas krisbered- skap inom hälso- och sjukvård och socialtjänst inför allvarliga hän- delser. Myndigheten utfärdar föreskrifter om ordination och prak- tisk hantering av läkemedel inom hälso- och sjukvården, inklusive vaccinationsverksamhet. 
  
 Tillgång till vaccin mot en pandemisk influensa säkerställs i nu- läget genom att Folkhälsomyndigheten på regeringens uppdrag upp- handlar avtal med tillgängliga vaccintillverkare. Dessa åtar sig att vid en influensapandemi leverera det vaccin som behövs för att kunna erbjuda befolkningen skydd. Om en pandemi deklareras av WHO, kan staten köpa in det vaccin som man då bedömer behövs. Vid en influensapandemi har Folkhälsomyndigheten möjlighet att utfärda rekommendationer med förslag på vaccinationsplan och prioritets- ordning. Utifrån dessa rekommendationer erbjuder regionerna vacci- nation till sina invånare. Vaccin mot pandemisk influensa finansieras av staten. 
  
 I regeringens strategi för vaccin mot  
 covid-19 
  ingår förutom det aktuella samordnaruppdraget bland annat ett uppdrag till Folkhälso- myndigheten, som beslutas samma dag som dessa direktiv, om att upprätta en nationell vaccinationsplan för  
 covid-19. 
  Vaccinations- planen ska bland annat innefatta en prioritetsordning samt en plan för distribution och hantering av vaccin. Dessutom ingår i Folk- hälsomyndighetens uppdrag att göra en uppskattning av vilka voly- mer av vaccin som behövs baserat på potentiella tillgängliga vaccin- typer inför kommande inköp och att bedöma kostnaderna för inköp, distribution och hantering av vaccin. I uppdraget ingår även att ut- reda hur vaccinering mot  
 covid-19 
  kan införas i det nationella vacci- nationsregistret och att redovisa konsekvenserna av detta för staten och regionerna och i förekommande fall effekterna av förslaget när det gäller den enskildes personliga integritet. 
  
 Uppdraget att identifiera intressanta vaccinutvecklingsprojekt och i dialog med berörda vaccinutvecklare bevaka projektens framskridande 
  
 Det pågår ett stort antal utvecklingsprojekt för vaccin mot  
 covid-19 
  över hela världen. Även i Sverige pågår lovande projekt. De flesta av projekten befinner sig i  
 pre-klinisk 
  fas men ett tiotal vaccinkandida- 
  
 154 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 1 
  
 ter har börjat prövas på människa och befinner sig alltså i klinisk fas. Många, kanske de allra flesta, av projekten kommer att misslyckas med att få fram ett effektivt och säkert vaccin men förhoppningen är att några kommer att lyckas. Kliniska prövningar av vaccinkan- didater kommer att behöva genomföras på ett rigoröst och säkert sätt. Här kan Sveriges regioner komma att vara viktiga aktörer. Veten- skapsrådet har uppdragits att tillfälligt öka stödet till Kliniska studier Sverige, ett samarbete mellan Sveriges sex samverkansregioner som finansieras och stödjs av Vetenskapsrådet, i syfte att förbättra för- utsättningarna för kliniska studier med koppling till  
 covid-19 
  (U2020/02602/F). Uppdraget inkluderar vaccinstudier. 
  
 Samordnaren ska därför: 
  
 –följa utvecklingen av vaccinkandidater och identifiera de mest in- tressanta projekten, 
  
 –upprätta kontakter och i dialog med berörda vaccinutvecklare be- vaka projektens framskridande, 
  
 –i samverkan med regionerna undersöka möjligheterna att få kliniska prövningar av vaccin mot  
 covid-19 
  förlagda till Sverige. 
  
 Uppdraget att identifiera strategiska vägval för att skapa förutsättningar för en nationell tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 Det kommer att bli stor efterfrågan på att köpa, eller förboka, vaccin från de vaccinutvecklingsprojekt som bedöms vara framgångsrika. Även om processer pågår för att vaccin mot  
 covid-19 
  ska fördelas solidariskt till världens länder behöver Sverige bevaka befolkningens intressen vad gäller att få del av de vaccindoser som potentiellt kom- mer att tillverkas av effektiva och säkra vaccin. 
  
 Samordnaren ska därför: 
  
 –identifiera strategiska vägval för att skapa förutsättningar för en nationell tillgång till vaccin mot  
 covid-19, 
  
 –utarbeta en handlingsplan för Sveriges agerande för tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  så snabbt och effektivt som möjligt, 
  
 –belysa utmaningar för genomförandet av uppdraget. 
  
 155 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2022:3 
  
 Uppdraget att verka för att Sveriges agerande vad gäller tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  sker på ett sätt som bidrar till och är samordnat med internationella processer 
  
 Covid-19-pandemin 
  berör hela världen och en rad internationella processer pågår för att garantera en solidarisk och rättvis fördelning av ett kommande vaccin mellan världens länder och befolkningar. Det finns en potentiell risk för att frågan om tillgång och fördelning om den inte hanteras väl kan spä på redan spända internationella relationer och medföra en negativ  
 geo-politisk 
  situation. 
  
 De nordiska ländernas hälsoministrar träffas regelbundet och samarbetar inom olika områden. Kontakterna har ökat med anled- ning av  
 covid-19. 
  Vad gäller  
 EU-samarbetet 
  kan vaccinrelaterat arbete som bedrivs på  
 EU-nivå 
  bidra till att säkerställa tillgång till vaccin mot  
 covid-19. 
  I artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets beslut 1082/2013/EU om allvarliga gränsöverskridande hot mot män- niskors hälsa anges att unionens institutioner och de medlemsstater som så önskar kan genomföra ett gemensamt upphandlingsför- farande för att köpa in medicinska produkter mot gränsöverskri- dande hälsohot. Det färdiga avtalet, ett s.k. Joint Procurement Agree- ment (JPA), godkändes av Europeiska kommissionen i april 2014. Det initiala syftet med avtalet var just att säkerställa vaccin mot pande- misk influensa. EU:s hälsosäkerhetskommitté (HSC) som syftar till att underlätta informationsutbyte och koordinering mellan med- lemsstater i frågor som rör gränsöverskridande hälsohot, har fått mandat att ta fram en vaccinplan på  
 EU-nivå 
  vilket kan få konse- kvenser för tillgången till och fördelningen av ett vaccin mot covid- 19. Ytterligare initiativ kan komma att tas på  
 EU-nivå. 
  
 På global nivå sker genom arbetet kring  
 ACT-acceleratorn 
  ett brett samarbete mellan offentliga och privata organisationer och näringsliv, civilsamhället, globala hälsoinstitutioner, forskningsinstitu- tioner, stiftelser med flera. Även inom  
 FN-systemet 
  pågår processer för att garantera en solidarisk fördelning av ett kommande vaccin till världens länder. 
  
 Samordnaren ska därför: 
  
 –verka för att Sveriges agerande vad gäller tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  sker på ett sätt som bidrar till och är samordnat med internationella behov och processer, 
  
 156 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 1 
  
 –beakta det globala arbetet för en rättvis och jämlik tillgång till vaccin utifrån behov och lokala förutsättningar och medverka till att nationella intressen inte resulterar i onödiga internationella spänningar och konflikter, 
  
 –föra en dialog med företrädare inom andra länder, främst inom Norden och inom EU, i syfte att utveckla gemensamma synsätt och att bidra till gemensamma lösningar, 
  
 –utreda förutsättningarna för samarbete med andra länder, främst inom Norden och inom EU, 
  
 –följa arbetet på  
 EU-nivå 
  vad gäller vaccin mot  
 covid-19 
  och verka för Sveriges tillgång till vaccin, 
  
 –följa arbetet på  
 FN-nivå 
  vad gäller vaccin mot  
 covid-19 
  och verka för Sveriges tillgång till vaccin, 
  
 –bidra till att hitta hållbara finansieringslösningar för att ta fram, producera och distribuera vaccin mot  
 covid-19, 
  
 –göra en bedömning av förutsättningarna för Joint Procurement Agreement att vara en del av lösningen för Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19. 
  
 Konsekvensbeskrivningar 
  
 Samordnaren ska bedöma de administrativa, organisatoriska och eko- nomiska konsekvenserna av de åtgärder som föreslås och särredovisa dessa uppdelat på staten respektive regionerna. Om förslagen på- verkar den kommunala självstyrelsen, ska de särskilda överväganden som gjorts i enlighet med 14 kap. 3 § regeringsformen redovisas. 
  
 Kontakter och redovisning av uppdraget 
  
 Uppdraget ska genomföras med stöd av en expertgrupp som kan bidra till att hantera de frågor som ingår i uppdraget. Samordnaren ska samarbeta med Folkhälsomyndigheten i myndighetens uppdrag om att upprätta en nationell vaccinationsplan för  
 covid-19 
  och i övrigt samverka med myndigheten. Samordnaren ska även samverka med Läkemedelsverket, Upphandlingsmyndigheten, Sida och övriga 
  
 157 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2022:3 
  
 för uppdraget relevanta myndigheter. Vidare ska samordnaren sam- råda med regionerna och Sveriges Kommuner och Regioner samt med  
 Life-science 
  kontoret vid Näringsdepartementet. Samordnaren ska också föra en dialog med andra berörda aktörer såsom patient- och professionsföreningar samt läkemedelskommittéerna. I den mån det bedöms lämpligt ska samordnaren även föra dialog med andra pågående utredningar, bland annat Utredningen om hälso- och sjuk- vårdens beredskap (S 2018:09). 
  
 Samordnaren ska fortlöpande informera Regeringskansliet (Social- departementet) om arbetet. En delrapport ska lämnas senast den 31 augusti 2020. Delrapporten ska innehålla en plan för samordnarens fortsatta arbete. En andra delrapport ska lämnas senast den 1 juni 2021. Denna delrapport ska innehålla en redovisning av det arbete som har bedrivits och resultatet av detta samt en plan för det fort- satta arbetet. 
  
 Uppdraget ska slutrapporteras senast den 28 januari 2022 om inte vaccintillgång eller kunskapsläge tillåter att slutrapport lämnas tidigare. 
  
 (Socialdepartementet) 
  
 158 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2021:106 
  
 Tilläggsdirektiv till 
  
 Utredningen om tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  (S 2020:07) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 3 november 2021 
  
 Ändring i uppdraget och förlängd tid för uppdraget 
  
 Regeringen beslutade den 20 maj 2020 kommittédirektiv om tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  (dir. 2020:59). Enligt direktiven skulle upp- draget slutredovisas senast den 28 januari 2022. 
  
 Utredaren har lämnat delrapporter den 31 augusti 2020 och den 
  
 27 maj 2021. 
  
 Uppdraget ändras bl.a. enligt följande: 
  
 –Utredaren ska inte längre, efter att en delredovisning har lämnats, arbeta med uppdragen i de ursprungliga direktiven. Det innebär att utredaren ska avsluta uppdraget att identifiera intressanta vaccin- utvecklingsprojekt och i dialog med berörda vaccinutvecklare be- vaka projektens framskridande, uppdraget att identifiera strategiska vägval för att skapa förutsättningar för en nationell tillgång till vaccin mot  
 covid-19, 
  samt uppdraget att verka för att Sveriges agerande vad gäller tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  sker på ett sätt som bidrar till och är samordnat med internationella processer. 
  
 –Utredaren ska i stället verka för att säkra Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  bland annat genom  
 EU-gemensamma 
  för- handlingar och identifiera möjligheter att avyttra vaccin mot  
 covid-19. 
  
 159 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2022:3 
  
 Utredningstiden förlängs. Uppdraget ska i stället slutredovisas senast den 30 juni 2023. De delar som utredaren enligt de ursprungliga direktiven skulle slutredovisa den 28 januari 2022, ska i stället redo- visas i form av en delredovisning samma datum. Med den delredo- visningen avslutas uppdragen i de ursprungliga direktiven. 
  
 Säkra Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 Regeringen beslutade den 22 juni 2020 (S2020/05504) att Sverige ska delta i  
 EU-gemensamma 
  upphandlingar för att säkra tillgången till vaccin mot  
 covid-19. 
  Avtalet innebär att Europeiska kommissionen kan teckna förköpsavtal med flera olika vaccinutvecklare för Sveriges räkning. Beslutet att Sverige ska delta i EU:s gemensamma upphand- lingar av vaccin mot  
 covid-19 
  innebar ett avgörande strategiskt väg- val för hur Sverige fortsatt ska bedriva arbetet med att få tillgång till vaccin mot  
 covid-19. 
  
 Utredaren ska därför: 
  
 –verka för att säkra Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  bland annat genom  
 EU-gemensamma 
  förhandlingar. 
  
 Möjliggöra avyttring av överskott av vaccin mot  
 covid-19 
  
 Sverige har inom ramen för EU:s strategi för vacciner mot  
 covid-19 
  ingått avtal med vaccintillverkare om att köpa vaccin i större volymer än det nationella behovet. Det kommande överskottet är ett resultat av att EU satsat på flera olika teknologier (”plattformar”) och på minst två tillverkare per plattform. Allt detta har gjorts i syfte att säker- ställa tillgång till vaccin som godkänns, är säkra och effektiva, och där tillverkaren kan leverera de volymer som behövs. 
  
 Överskottet kan, för att undvika kassation, avyttras genom dona- tion, vidareförsäljning till ett pris som motsvarar Sveriges inköpspris eller vidareförsäljning med rabatt. Donation kan göras av de vaccin- doser för vilka kostnaderna till fullo kan avräknas från bistånds- ramen. Vidareförsäljning bör i första hand ske till affärsmässiga villkor så att staten får tillbaka så mycket som möjligt av sina kostnader. 
  
 Isista hand, för att undvika att vaccin kasseras, kan en möjlighet vara att vidareförsälja överskottsdoser med rabatt. 
  
 160 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 2 
  
 Avyttring kan även ske genom att volymer som Sverige åtagit sig att köpa flyttas från Europeiskakommissionens kontrakt till andra kontrakt, inklusive tillverkarnas kontrakt med Gavi Covax (en global vaccinupphandlingsmekanism). Avyttring av överskott bör i så stor utsträckning som möjligt ske innan överskottet levereras till Sverige. 
  
 Utredaren ska därför: 
  
 –föra en nära dialog med Folkhälsomyndigheten som samordnar och planerar distribution av vaccin till Sveriges regioner samt be- dömer vad som utgör nationellt överskott av vaccin mot  
 covid-19, 
  och 
  
 –identifiera möjligheter till avyttring av vaccin mot  
 covid-19 
  och löpande stämma av med Folkhälsomyndigheten vilka möjligheter som är relevanta utifrån Folkhälsomyndighetens bedömning av vad som utgör ett nationellt överskott. 
  
 Kontakter och redovisning av uppdraget 
  
 Utredaren ska löpande informera Regeringskansliet (Socialdeparte- mentet) om möjligheter att avyttra vaccin genom vidareförsäljning, vidareförsäljning med prisrabatt eller donation. 
  
 Utredaren ska den 31 mars 2022, den 1 juni 2022, den 1 september 2022, den 1 december 2022 och den 31 mars 2023 muntligen infor- mera Regeringskansliet (Socialdepartementet) om hur uppdraget enligt tilläggsdirektiven fortlöper. 
  
 Utredningstiden förlängs. Uppdraget ska i stället slutredovisas senast den 30 juni 2023. De delar som utredaren enligt de ursprung- liga direktiven skulle slutredovisa den 28 januari 2022, ska i stället redo- visas i form av en delredovisning samma datum. Med den delredovis- ningen avslutas uppdragen i de ursprungliga direktiven. 
  
 (Socialdepartementet) 
  
 161 
  
 Bilaga 3 
  
 Utvecklingen av vaccin mot  
 covid-19 
  
 –en vetenskaplig översikt 
  
 Om rapporten 
  
 Denna rapport är en vetenskaplig översikt avseende utvecklingen av vaccin mot  
 covid-19. 
  Uppdraget för rapporten är att ge en vetenskaplig översikt över de nya vaccinteknologiernas principer, beskriva de regu- latoriska procedurerna och den evidens som låg till grund för god- kännandena i EU. Godkännandena var villkorade vilket innebär krav på uppföljning av vaccinernas säkerhet och effektivitet över tid och när vaccinerna används i den breda befolkningen. Rapporten inne- fattar även data från denna uppföljning. 
  
 Den oväntade uppkomsten av nya mer smittsamma virusvarianter under pandemins gång har krävt nya strategier och utveckling av upp- daterade vacciner. Forskning och utveckling samt nästa generation  
 covid-19-vaccin 
  behandlas i ett separat avsnitt. 
  
 Antalet vetenskapliga publikationer har vuxit exponentiellt under 2021 och omöjliggör en fullständig redovisning. Ett flertal systema- tiska genomgångar finns publicerade och dessa ligger bl.a. till grund för det urval av studier som redovisas i denna rapport. 
  
 Den snabba utvecklingen av kunskap inom området har medfört att rapportens inriktning ändrats och breddats över tid. 
  
 Rapporten är skriven av Bradley, docent inom infektions- sjukdomar och senior överläkare på Infektionskliniken på Akademiska sjukhuset i Uppsala, på uppdrag av Utredningen om tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  (S 2020:07). 
  
 Sist i rapporten finns förkortningar och referenslista.1 
  
 1Referenserna numreras löpande i texten inom [hakparentes]. 
  
 163 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 1 Bakgrund 
  
 Utvecklingen av  
 covid-19-vacciner 
  är en vetenskaplig bedrift som saknar motstycke i modern tid. Produktutvecklingen har varit rekord- snabb. Normalt sett tar det tio till femton år från det att utvecklings- arbetet påbörjas fram till godkännande av ett nytt vaccin, medan utvecklingstiden för de första  
 covid-19-vaccinerna 
  är mindre än tolv månader. Distribution av vaccindoser och massvaccinationsprogram i prioriterade riskgrupper startade redan i december 2020 i många länder i världen. I Sverige påbörjades vaccinationen den 27 december 2020. Fram till den 5 december 2021 har 8,2 miljarder vaccindoser administrerats i världen och 54,9 procent av jordens befolkning har fått minst en dos enligt Vår Världs Data (Our World in Data) som regelbundet uppdateras [1]. Endast 6,2 procent av befolkningen i låg- inkomstländer hade vid samma tid fått minst en dos. 
  
 Faktorer som har bidragit till en rekordsnabb utveckling av vaccin mot  
 covid-19 
  är: 
  
 •Tidigare kunskap från prekliniska och kliniska vaccinstudier av andra coronavirus som  
 SARS-CoV-1 
  och  
 Chung 
  där den vik- tiga rollen av spikeproteinet (även kallat  
 S-proteinet) 
  i sjukdomens utveckling och förlopp klargjordes. 
  
 •Utveckling av nya vaccinteknologier efter decennier av forskning såsom genetiska vacciner (mRNA) som framställs syntetiskt och snabbt kan produceras som svar på pandemier och allvarliga sjuk- domsutbrott. 
  
 •Kompression av den kliniska prövningstiden genom att genom- föra de olika studiefaserna (I, II och III) parallellt i stället för sek- ventiellt. Uppskalning av vaccinproduktionen skedde parallellt med kliniska prövningar och innan ansökan om godkännande. 
  
 •En accelererande pandemi som snabbade på rekryteringen av försökspersoner och uppnåendet av antal sjukdomsfall som kräv- des i fas  
 III-studier. 
  
 •Löpande granskning (rolling review) av data och snabb hantering av godkännandeprocessen av regulatoriska myndigheter med vill- korat godkännande (EU) och nödgodkännande (USA, UK och andra länder). I EU har även beslutsprocessen hos kommissionens 
  
 164 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Standing Committee förkortats från 30 dagar till som kortast 
  
 2 timmar. 
  
 •Kraftsamling av världssamfundet med stora finansiella investe- ringar, forskningsstöd till vaccinindustrin och ett brett samarbete mellan det offentliga och privata, vetenskapssamhället och inter- nationella organisationer. Förköp av vacciner av regeringar över hela världen. Det finansiella stödet har varit avgörande för att bekosta de stora kliniska effekt- och säkerhetsstudierna och upp- skalning av vaccinframställningen. 
  
 •Kapplöpning mellan vaccintillverkare och länder, prestige i att vara först ut med ett godkänt vaccin. 
  
 Det finns imponerande många vaccinkandidater i pipeline, vilket man aldrig sett tidigare för ett smittämne. Enligt WHO:s regelbundet uppdaterade sammanställning av  
 covid-19-vacciner 
  under utveckling i världen [2] fanns den 3 december 2021 totalt 329 vaccinkandidater under prövning, varav 135 i klinisk utvecklingsfas och 194 i pre- klinisk utvecklingsfas. Multipla teknologiska plattformar används för att producera kandidatvacciner och inkluderar såväl etablerade som nya vaccinteknologier [3]. 
  
 Etablerade teknologiska plattformar innefattar levande försva- gade vacciner, inaktiverade helvirusvaccin, samt proteinsubenhets- vaccin och VLP (viruslika partiklar). 
  
 Nya vaccinteknologier inkluderar  
 RNA-vaccin, 
  
 DNA-vaccin 
  och vektorbaserade vaccin. 
  
 Av de vanligaste kandidaterna i klinisk prövning utgörs 35 pro- cent av proteinbaserade vaccin, 16 procent av  
 mRNA-vaccin, 
  15 pro- cent av virala vektorvacciner, 13 procent av inaktiverade helvirus- vaccin, 11 procent av  
 DNA-vaccin 
  och 4 procent av  
 VLP-vaccin. 
  För de etablerade vaccinteknologierna finns lång erfarenhet av effekt och säkerhet av godkända vacciner, men nackdelen är att vaccinfram- ställningen är tids- och arbetskrävande, kostsam och komplex. För de nya teknologierna med nukleinsyrebaserade vaccin finns inga tidi- gare godkända för humant bruk. Fördelen med mRNA- och DNA- vaccin är att de är syntetiskt framställda och inte kräver odling i cell- kultur och därmed går snabbt att producera. 
  
 Av de 135 vaccinkandidaterna i klinisk prövning ges majoriteten med injektion (84%) och i två doser (61%). Av kandidaterna testas 
  
 165 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 21 stycken i endosschema. Det finns åtta vaccinkandidater i utveck- ling som ges via nässprej och fyra orala vaccinkandidater. 
  
 Den 5 december 2021 fanns 28 vacciner godkända av minst en natio- nell myndighet i världen. WHO hade då åtta godkända vacciner på sin  
 EUL-lista 
  över nödanvändning (Emergency Use Listing). 
  
 I EU fanns per den 5 december 2021 fyra villkorligt godkända vacciner – två  
 mRNA-vacciner 
  och två vektorbaserade vacciner. Läs mer om förhandlings- och avtalsprocessen i kapitel 5 i delbetänkandet. 
  
 Denna rapport fokuserar på vacciner som är godkända eller för- väntas bli godkända i EU  
 (mRNA-, 
  vektorbaserade och proteinbase- rade vacciner) eller som används brett på andra håll i världen (inakti- verat helvirusvaccin). 
  
 1.1 Coronavirus och vaccinantigen 
  
 Coronavirus är en familj av  
 RNA-virus 
  som orsakar sjukdomar hos fåglar, däggdjur och människa [4]. Coronavirus har fått sitt namn av att det i elektronmikroskop ser ut som att virus har en kronliknade profil. Det finns sju kända coronavirus som smittar människa och ger varierande symtom. Fyra coronavirustyper, upptäckta på 1960- talet, ger vanliga luftvägsinfektioner och cirkulerar kontinuerligt bland vuxna och barn under den kalla årstiden. År 2003 utbröt en allvarlig epidemi av ett nytt coronavirus i Kina benämnt SARS (Severe Acute Respiratory Syndrome) som orsakade svår respiratorisk sjuk- dom och resulterade i mer än 8 000 sjukdomsfall och 750 dödsfall. Viruset hade låg smittsamhet och utbrottet dog ut av sig själv. Smit- tan antogs härstamma från fladdermöss. År 2012 upptäcktes ett nytt coronavirus på arabiska halvön, benämnt MERS (Middle East Repira- tory Syndrome), som orsakar svår lunginflammation. Fram till novem- ber 2021 har totalt 2 580 fall av MERS rapporterats med en dödlighet runt 35 procent. Sjukdomen har låg smittsamhet och samtliga fall i världen har haft koppling till arabiska halvön. MERS sprids fort- farande. Smittan tros härstamma från djur, möjligen fladdermöss eller dromedarer. Genom upptäckten av dessa nya coronavirus intensi- fierades forskningen. Vaccinkandidater togs fram och testades i djur- försök och i tidig klinisk fas. Dessa studier gav värdefulla kunskaper om coronavirusets struktur och funktion, vilket påskyndade den snabba utvecklingen av vaccin mot  
 covid-19. 
  
 166 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 I slutet av 2019 upptäcktes ytterligare ett nytt coronavirus i Wuhan 
  
 iKina, benämnt  
 SARS-CoV-2, 
  och sjukdomen benämndes  
 covid-19 
  [5]. Symtombilden är varierande från asymtomatisk till livshotande respiratoriskt syndrom. Naturlig infektion skyddar mot återinfek- tion under en period av minst sex månader. Viruset tros härstamma från fladdermöss, men även en möjlig läcka från ett högspecialiserat  
 corona-viruslaboratorium 
  i Holloway är under utredning av WHO. Viruset har hög smittsamhet och spreds snabbt över världen. Den 11 mars 2020 deklarerade WHO en pandemi. På global nivå har fram till den 5 december 2021 265 miljoner konfirmerade fall av  
 covid-19 
  rapporterats och över fem miljoner konfirmerade dödsfall [6]. 
  
 SARS-CoV-2 
  har ett enkelsträngat  
 RNA-genom 
  och består av ett antal proteiner, varav fyra är strukturella: spike (S), Russo (E), mem- bran (M) och nukleoprotein (N) [7]. S, E och M utgör virushöljet och N innehåller  
 RNA-genomet. 
  Spikeproteinet (taggproteinet) är det dominerande ytproteinet och det immundominanta proteinet in- volverat i bindning till cellreceptorn ACE2 (angiotensin converting enzyme 2,), membranfusion och inträde i värdcellen. Majoriteten av vaccinkandidaterna har fokuserat på att inducera neutraliserande anti- kroppar mot spikeproteinet för att blockera virusets bindning till  
 ACE2-receptorn 
  på kroppens celler och på så sätt förhindra infektion. 
  
 Spikeproteinet består av två subenheter, S1 och S2, där S1 har en receptorbindande domän (RBD) som interagerar med  
 ACE2-recep- 
  torn, medan S2 åstadkommer fusion mellan virus och cellmembran. RBD är det huvudsakliga målet för serumneutraliserande antikroppar, men det finns även andra neutraliserande antigendeterminanter på övriga delar av spikeproteinet. Spikeproteinet är instabilt och finns i två konfigurationer,  
 pre-fusion 
  och  
 post-fusion. 
  
 Vaccin-antigenet 
  i form av spikeproteinet bör vara i en stabiliserad  
 pre-fusionskonfor- 
  mation för att bevara neutralisationssensitiva determinanter och inducera högkvalitativa antikroppar. Optimering av  
 spike-antigenet 
  
 iutvecklingen av vaccin mot  
 covid-19 
  är mycket viktigt. Olika vac- ciner har använt olika delar av spikeproteinet, antingen fulla längden av proteinet eller bara RBD. Detta kan ha betydelse för de olika vaccinernas kapacitet att neutralisera virusvarianter med mutationer 
  
 iRBD. 
  
 Andra virala proteiner, strukturella (E, M, N) och  
 icke-struk- 
  turella, kan ha betydelse för ett skyddande immunsvar. Flera studier har visat att  
 N-proteinet 
  är mycket immunogent och ger ett kraftigt 
  
 167 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 antikroppssvar och  
 T-cellssvar 
  hos  
 covid-19-infekterade 
  patienter. Det är viktigt att undersöka betydelsen av dessa andra proteiner. Avdödade och levande försvagade helvirusvaccinkandidater inne- håller flera antigener förutom spikeproteinet, vilket skulle kunna inne- bära ett bredare skydd mot virusvarianter, då dessa andra antigener sannolikt muterar i mindre grad än spikeproteinet. 
  
 1.2 Virusvarianter 
  
 SARS-CoV-2 
  är som  
 RNA-virus 
  benäget att mutera. Mutationer (genetiska förändringar i arvsmassan) ackumuleras med ökande frekvens under infektioner och de som ger en fördel för virus över- lever och kan spridas. Detta är en naturlig förväntad process och är ett led i virusets adaption till människa. Övervakningssystem med helgenomsekvensering av virusstammar etablerades tidigt i pandemin och har nu förstärkts på nationell och internationell nivå. Virussek- venser samlas i en global databas (GISAID) som ger öppen tillgäng- lighet till genomiska data. Multipla virusvarianter av  
 SARS-CoV-2 
  har identifierats i världen och vissa är problematiska på grund av änd- rade egenskaper som ökad smittsamhet och ökad virulens med all- varligare sjukdomsbild. En del varianter kan också reducera effekten av vaccin, vilket kan manifesteras som ett högt antal genom- brottsinfektioner eller lågt skydd mot svår sjukdom. Mer omfattande spridning av virusvarianter inträffade efter godkännande av nuva- rande vaccin och adresseras i avsnitt 6.5 i denna bilaga. 
  
 2 Vaccinteknologiska plattformar 
  
 2.1 Allmänt om vacciner 
  
 Immunsvar efter infektion innefattar antikroppar mot smittämnet som produceras av den klass av vita blodkroppar som kallas  
 B-celler 
  (humorala immunförsvaret). De viktigaste antikropparna är de som fungerar genom att neutralisera (blockera) smittämnet. En annan klass av vita blodkroppar,  
 T-celler, 
  kontrollerar infektionsförloppet genom att eliminera infekterade celler (cellulära immunförsvaret).  
 T-celler 
  finns av två slag. CD8+ (mördarceller) känner igen och kan döda virusinfekterade celler och CD4+ utsöndrar signalsubstanser 
  
 168 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 och hjälper  
 B-celler 
  att producera antikroppar. Ett immunologiskt minne induceras i form av långlivade specifika B- och  
 T-minnes- 
  celler. Med vacciner avser man att stimulera ett immunsvar som efterliknar immunsvaret vid naturlig infektion. Det finns i två huvud- typer av vacciner, levande försvagade eller inaktiverade/subenhet, som fungerar på olika sätt. De  
 covid-19-vacciner 
  som är godkända i nuläget förefaller att fungera immunologiskt på samma sätt som de avdödade/subenhetsvaccinerna. 
  
 De avdödade/subenhetsvaccinerna ges vanligen i två doser för att beståndsdelarna ska framkalla ett immunologiskt minne, dvs. att immunförsvaret kommer att aktiveras om man utsätts för verklig smitta och man blir inte sjuk. Detta är den primära uppgiften för denna grundimmunisering. Det långvariga skyddet erhålls med en booster- dos (påfyllnadsdos) som ges tidigast fyra till sex månader efter grund- immuniseringen. Av detta följer att det är närmast oundvikligt att (minst) en boosterdos kommer att krävas för  
 covid-19-vaccinerna. 
  
 Grundvaccinationsdoserna ger inte 100 procents  
 antikropps-svar 
  men det ska man nå efter boosterdosen. En liten andel personer utvecklar inte ett immunologiskt minne på grundvaccinationen och kommer då inte att svara på boosterdosen, så kallad primär vaccina- tionssvikt. För de som svarat på vaccinationen sjunker antikropps- nivåerna gradvis över tid till under skyddande nivå, varvid en genom- brottsinfektion kan inträffa, så kallad sekundär vaccinationssvikt. 
  
 Omfattande grundforskning har bedrivits under decennier för utveckling av nya innovativa vacciner med modern genteknik. Gene- tiska vaccin innehåller inga antigen (delar av smittämnet) utan i stället innehåller de en ritning/instruktion för antigenet i form av genetiskt material som injiceras. Väl inne i kroppens celler utnyttjas cellens proteinfabriker för att översätta den genetiska koden till önskat pro- tein. Här är det således kroppen som tillverkar antigenet som sedan triggar igång ett immunsvar. Genetiska vaccin inkluderar nukleinsyre- vacciner som  
 messenger-RNA-vaccin 
  
 (mRNA-vaccin) 
  och DNA- vaccin, samt virusvektorvacciner. 
  
 Den 10 januari 2020 publicerade kinesiska forskare den genetiska sekvensen (arvsmassan) för  
 SARS-CoV-2 
  inkluderande spikeproteinet. Detta gav en blåkopia för vaccinutveckling. Redan 63 dagar senare, i mars, inledde en vaccintillverkare i USA den första kliniska studien med ett  
 mRNA-vaccin 
  och i november 2020 publicerades de första effektresultaten från fas  
 III-studier. 
  Den höga skyddseffekten för 
  
 169 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 mRNA-vaccinet 
  i den finala analysen av fas  
 III-studien 
  förvånade en hel värld, och är en triumf och en milstolpe för vetenskapen. 
  
 2.2 Nya vaccinteknologiska plattformar 
  
 2.2.1  
 mRNA-vaccin 
  
 De senaste 20 årens framsteg har gjort det möjligt att utveckla  
 mRNA-baserade 
  vacciner [8]. Inget sådant vaccin hade dock nått marknaden innan Pfizer/BioNTechs  
 mRNA-vaccin 
  Young och Hall  
 mRNA-vaccin 
  Spikevax villkorligt godkändes av EMA den 21 december 2020 respektive den 6 januari 2021. 
  
 Budbärar-RNA 
  
 (messenger-RNA), 
  upptäckt 1961, har som funk- tion att från kroppens arvsmassa (DNA) ge instruktioner till cellen att göra proteiner. Utvecklingen av  
 RNA-teknologin 
  startade redan på  
 1970-talet 
  med biokemisten Jacobs (i dag senior vice pre- sident i BioNTech), som lyckades framställa mRNA på syntetisk väg. Det tog dock lång tid att överkomma problemen med instabilitet av mRNA, den immunreaktion och immuncellsaktivering som mole- kylen satte igång och hur RNA skulle paketeras för att komma in i cellen. Karikós forskning upptäckte att det behövdes ett ämne (lipofektin) för att transportera mRNA genom cellmembranet. Senare års forskning rörande olika  
 lipid-baserade 
  formuleringar har visat att  
 lipid-nanopartiklar 
  (LNP) är mycket effektiva transportbärare. LNP har blivit den mest använda metoden för leverans av mRNA till cellen. Avgörande framsteg gjordes på  
 2000-talet 
  då Karikó, i ett sam- arbete med immunologen Howard, fann att en modifiering av  
 RNA-molekylen 
  med ett byte av en av byggstenarna (nukleos- iderna) minskade och eliminerade dess ogynnsamma immunreaktion 
  
 [9].Man utvecklade tekniken och kunde senare visa att modifierade mRNA kunde instruera cellen att producera stora mängder protein 
  
 [10].Detta lade grunden för  
 mRNA-baserade 
  vacciner som i dag är ett hett forskningsområde. Kortfattat innebär tekniken att modifierat mRNA i ett inkapslat lipidhölje ges i en injektion. Vaccinplattfor- men har under det senaste decenniet med lovande resultat testats pre- kliniskt och i tidig klinisk fas mot flera andra virussjukdomar, som zika,  
 RS-virus 
  och influensa, och mot olika cancersjukdomar. Katalin Karikó och Howard tilldelades i september 2021 Lasker- 
  
 170 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 priset inom kategorin klinisk forskning. Detta pris ses ofta som det mest prestigefyllda inom medicinsk forskning efter Nobelpriset. 
  
 mRNA-vaccinerna 
  mot  
 SARS-CoV-2 
  innehåller den genetiska  
 RNA-sekvensen 
  som kodar för virusets spikeprotein. Både Nelson och Hall vacciner använder modifierade  
 RNA-nukleosider 
  som kodar för  
 fullängds-SARS-CoV-2-spikeprotein, 
  medan CureVacs vaccin innehåller ett optimerat  
 icke-kemiskt 
  modifierat mRNA. Spike- proteinet är stabiliserat i  
 prefusions-konfirmationen 
  och är förpackat 
  
 ien  
 lipid-nanopartikel 
  (LNP) vilken stabiliserar  
 RNA-molekylen, 
  ökar cellupptag och har en immunstärkande effekt. Cellen instrueras att översätta gensekvensen via processande i ribosomer i cytoplas- man till spikeprotein, som fungerar som antigen för immunsystemet. Proteinet uttrycks och utsöndras från cellen, tas upp av antigen- presenterande celler och triggar igång ett immunsvar med antikrop- par och  
 T-celler. 
  RNA:t bryts ner via cellulära processer kort efter vaccination (inom  
 2–3 
  dagar). Det bör nämnas att mRNA inte träder in i cellkärnan och därmed inte interagerar eller påverkar värdcellens DNA. 
  
 Nackdelar 
  
 Det finns inga tidigare godkända vacciner och erfarenheten av  
 mRNA-vacciner 
  hos människa är begränsad. RNA är en fragil mole- kyl och kräver en stringent kylkedja för transport och lagring. Modernas och Nelson/BioNTechs  
 mRNA-vaccin 
  kan transporteras vid  
 –20°C 
  och lagras vid  
 –20°C 
  respektive  
 –70°C, 
  men båda klarar sig i obruten förpackning en månad i kylskåpstemperatur  
 (2–8°C). 
  Arbete pågår för att utveckla värmestabila vaccinformuleringar som kan överkomma problemen med kylkedjan. 
  
 Fördelar 
  
 mRNA-vacciner 
  framställs syntetiskt i laboratorier och därmed finns inga risker för kontamination, cellderiverade föroreningar eller infek- tion. RNA verkar i cellens cytoplasma, inte i cellkärnan, och kan där- med inte integreras i människocellens DNA. Vaccinerna kan produ- ceras snabbt, till låg kostnad och i stora kvantiteter. Vaccinerna inducerar ett robust immunsvar, både ett starkt neutraliserande anti- 
  
 171 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 kroppssvar och ett  
 T-cellsvar. 
  Det finns inga problem med antivek- torimmunitet och vaccinerna kan ges i upprepade doser. Det är en flexibel plattform då  
 RNA-sekvensen 
  enkelt kan ändras och anpas- sas till olika virusvarianter med mutationer i  
 S-genen. 
  
 2.2.2  
 DNA-vaccin 
  
 På  
 1990-talet 
  visade forskare att DNA som injicerats i möss kunde ge ett immunsvar mot det protein som DNA:t kodade för [11]. Detta var starten för utveckling av  
 DNA-vacciner 
  som innebär att en  
 DNA-sekvens 
  som kodar för ett specifikt viralt eller bakteriellt protein i form av en plasmidvektor injiceras.  
 DNA-vaccin 
  har testats i ett flertal kliniska prövningar mot olika smittämnen och cancer, men inget vaccin finns ännu godkänt för människa [12]. Flera vete- rinära  
 DNA-vacciner 
  finns dock godkända. Det största problemet har varit det låga immunsvaret som induceras och användbarhet av denna teknologi hos människa återstår ännu att bevisa. Olika strate- gier för att optimera  
 DNA-vaccindesign 
  och immunsvar är under utprövning [13]. 
  
 DNA-vaccin 
  produceras med  
 plasmid-DNA-teknologi. 
  Vaccinet består av cirkulärt DNA (plasmider) och tillverkas genom att genen för det aktuella antigenet (spikeprotein) sätts in i plasmiden som sedan odlas upp i stora kvantiteter i bakterier (vanligen  
 E-coli) 
  och därefter renas fram från odlingen. Att notera är att efter injektion av plasmiden måste DNA komma in i cellkärnan för att i nästa steg översättas till mRNA i cytoplasman och därefter producera spike-  
 protein-antigenet 
  som i sin tur triggar igång ett immunsvar. Liksom för  
 mRNA-vaccin 
  är det kroppens egna celler som är vaccinfabriker, men för  
 DNA-vacciner 
  krävs således ytterligare ett steg via cellkärnan. För att öka upptag i cellerna måste  
 DNA-vaccin 
  i regel kombineras med andra tekniker som exempelvis elektroporering (en elektrisk stöt som öppnar porer i huden). Risken för integration av plasmid- DNA i  
 värdcells-DNA 
  har noga undersökts utan att man har funnit tecken på detta. En misstänkt säkerhetsrisk som tidigare övervaka- des rörde autoimmunitet med induktion av  
 anti-DNA-antikroppar, 
  men detta har inte visat sig vara ett problem. 
  
 Ett  
 DNA-vaccin 
  mot  
 covid-19 
  (benämnt  
 ZyCOV-D 
  tillverkat av företaget Zydus Cadila i Indien) har nödgodkänts i Indien [14]. 
  
 172 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Vaccinet ges i huden (intradermalt) och i tre doser. Enligt tillverka- ren har en  
 67-procentig 
  skyddseffekt visats i en fas  
 III-studie 
  med mer än 28 000 deltagare (opublicerade data). Ett par andra DNA- vaccinkandidater testas för närvarande i klinisk fas III, ett plasmid-  
 DNA-vaccin 
  med elektroporering och ett  
 plasmid-DNA-vaccin 
  med adjuvans. Ytterligare ett tiotal kandidater testas i tidig klinisk fas. 
  
 Nackdelar 
  
 Problem med lågt immunsvar. Inga godkända vaccin och erfarenhet hos människa är begränsad. Potentiell risk för integration av vaccin- DNA i värdecellsgenomet. Behov av material för att öka cellupptag som elektroporering, vilket kan innebära begränsningar med att upp- rätthålla en hög vaccinproduktion. 
  
 Fördelar 
  
 DNA-vaccin 
  tillverkas syntetiskt, är kostnadseffektiva, flexibla och säkra att hantera. Det finns ingen risk för infektion eller antivek- torimmunitet. Vaccinerna inducerar både ett antikroppssvar och ett cellulärt immunsvar. DNA är stabilt och kräver ingen kylkedja för förvaring och transport. 
  
 2.2.3 Virala vektorbaserade vaccin 
  
 Virala vektorvacciner bygger på samma principer som RNA- och  
 DNA-vacciner, 
  men här finns genen inbyggt i ett ofarligt virus som fungerar som bärare in i kroppens celler. Konceptet med virala vek- torer introducerades redan 1972 [15]. Tekniken använder sig av modi- fierade virus  
 (icke-replikerande 
  eller replikerande) som vektorer för att föra in genetiskt material (DNA) som kodar för önskat antigen i kroppens celler [16]. De virusvektorer som används mest i forsk- ningen och kliniska prövningar är adenovirus och poxvirus då de kan inducera ett robust immunsvar med antikroppar och ett cellulärt immunsvar inkluderande cytotoxiska  
 T-celler 
  (”mördarceller”). Adeno- virus har många fördelar då virus och dess arvsmassa är väl karak- teriserat. Adenovirus har en bred tropism och kan infektera flera 
  
 173 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 olika celltyper och är lätt att odla upp i stora kvantiteter. Adenovirus arvsmassa är enkelt att modifiera så att virus inte kan föröka sig i mänskliga celler genom att ta bort kritiska gener (som E1- eller E3- gener) [16]. Det finns tre godkända vektorvaccin mot ebola i EU (Ervebo, Zabdeno och Mvabea) och ett vektorvaccin mot smitt- koppor (Imvanex). Ett av ebolavaccinen (Zabdeno) använder adeno- virus typ 26 (Ad26) som vektor, samma som i Janssens  
 covid-19 
  vaccin. 
  
 Två  
 covid-19-vektorvacciner 
  har villkorligt godkänts i EU, Vax- zevria (AstraZeneca) och  
 COVID-19 
  Marquez. Det finns ytter- ligare fyra vektorvaccin i slutlig klinisk prövningsfas. Ett ryskt Ad26/  
 Ad5-vaccin 
  (Sputnik V, Gamaleya), ett kinesiskt  
 Ad5-vaccin 
  (CanSino) en europeisk vaccinkandidat som använder ett  
 gorilla-adenovirus 
  som vektor (ReiThera) och ett schimpansadenovirus typ  
 68-vaccin 
  (Grit- stone Oncology, USA). 
  
 De vektorbaserade vacciner som har godkänts eller befinner sig i sen klinisk prövning har alla använt olika genetiskt modifierade humana adenovirustyper – som Ad26 och Ad5, eller schimpansadenovirus (ChAdOx1 i AstraZenecas vaccin) – som bärare för den genetiska instruktionen för spikeproteinet i  
 SARS-CoV-2. 
  
 Adenovirus-vektorn 
  kan inte föröka sig i människa och därmed inte orsaka sjukdom. Den virala vektorn med  
 DNA-sekvensen 
  injiceras, tas upp i kroppens cel- ler som instrueras att tillverka spikeproteinet som sedan triggar igång ett immunförsvar med antikroppar och  
 T-celler. 
  
 DNA-sekvensen 
  måste ta sig in i cellkärnan för att där översättas till mRNA som i cytoplasman översätts till spikeproteinet. Nackdelen med dessa vacci- ner är att ett immunsvar mot vektorn (antivektorimmunitet) poten- tiellt kan försvaga effekten. Detta kan uppstå om man tidigare har exponerats för ett adenovirus som används som vektor eller har inducerats vid upprepad vaccination med vektorn. Det finns olika strategier för att övervinna antivektorimmunitet; vissa  
 covid-19-vacci- 
  ner använder animala virus (t.ex. schimpansadenovirus i Vaxzevria) eller så används typer av humant adenovirus som inte ofta infekterar människor (t.ex. Ad26 i Janssens vaccin). Ett  
 covid-19-vaccin 
  (Sputnik V) använder en typ av adenovirus för den första dosen och en annan typ för andra dosen (Ad26 första dosen, Ad5 andra dosen). 
  
 174 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Nackdelar 
  
 Immunsvar mot vektorn, antingen på grund av tidigare kontakt med vektorvirus eller vid upprepad vaccination med samma vektor, som i vissa fall kan leda till minskad skyddseffekt. Detta kan omöjliggöra att upprepade påfyllnadsdoser ges. Potentiell risk för integration av vaccin DNA i värdcellsgenomet. 
  
 Fördelar 
  
 Lätt att tillverka till låg kostnad. Stabilt och kan lagras och trans- porteras i kylskåpstemperatur. Genererar både antikroppar och ett starkt  
 T-cellsvar. 
  Vissa vektorvaccin kan ges som singeldos, även om detta har kommit att ifrågasättas mot bakgrund av mutationer och uppkomst av nya virusvarianter (se avsnitt 6.5 nedan). 
  
 2.3 Traditionella vaccinteknologiska plattformar 
  
 2.3.1 Levande försvagade vaccin 
  
 Levande försvagade vacciner innehåller virus eller bakterier som för- svagats så att de inte orsakar sjukdom utan endast en mild infektion. Försvagning av smittämnet kan åstadkommas genom upprepade odlingar i cellkultur eller genom att virus och bakterier modifieras med genteknik. Att det är en levande patogen innebär att immun- svaret liknar det vid en naturlig infektion och stimulerar alla kom- ponenter av immunförsvaret utan behov av adjuvans (immunstär- kande ämnen). Det är förklaringen till att behovet av påfyllnadsdoser är mindre än för andra vaccintyper. Exempel på godkända levande försvagade vaccin är  
 MPR-vaccinet 
  (mot mässling, påssjuka och röda hund), rotavirusvacciner som ges oralt och ett av vaccinerna mot influensa som ges via nässprej (Fluenz Tetra). Smittkoppsvaccinet, som utrotade sjukdomen, var det första godkända levande försvagade virusvaccinet som användes. 
  
 Det finns en  
 covid-19-vaccinkandidat 
  
 (COVI-VAC) 
  från Serum Institute i Indien som bygger på ett genetiskt försvagat  
 SARS-CoV-2- 
  virus. Vaccinet testas i tidig klinisk prövningsfas (fas I) och ges intra- nasalt med näsdroppar. 
  
 175 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 Nackdelar 
  
 Potentiell risk att virus reverterar, blir virulent igen, och orsakar sjuk- dom. Levande försvagade vacciner är kontraindicerade för immun- supprimerade individer och gravida kvinnor. Rigorösa regler gäller för vaccintillverkning på grund av levande virus och kräver högsta säkerhetsnivå på laboratoriet. 
  
 Fördelar 
  
 Robust immunsvar mot alla virusantigener (inte bara mot spike- protein). Genererar både antikroppar och  
 T-cellsvar 
  liknande den vid naturlig infektion. Det är möjligt att utveckla intranasala formu- leringar som kan inducera ett lokalt immunsvar i slemhinnor i övre luftvägarna med syfte att direkt blockera virusets inträde i kroppen. 
  
 2.3.2 Inaktiverade helvirusvaccin 
  
 Inaktiverade vaccin tillverkas genom att bakterier eller virus odlas upp och sedan avdödas med värme eller på kemisk väg (t.ex. formalin eller  
 β-propriolakton). 
  Vaccinerna kan bestå av hela mikroorganis- mer eller framrenade inaktiverade delar av dessa (subenhetsvacciner, se nedan). Exempel på godkända inaktiverade helvirusvacciner är polio- vaccin och  
 TBE-vaccin. 
  
 I pipeline finns flera vaccinkandidater som bygger på inaktiverade  
 SARS-CoV-2-virus 
  och befinner sig i sen klinisk prövningsfas. Ett av fem kinesiska inaktiverade vaccin, CoronaVac (Sinovac), är under löpande granskning av EMA. Även ett europeiskt vaccin från Pham (VLA2001), för vilket EU har slutit uppköpsavtal, är under löpande granskning hos EMA. 
  
 Nackdelar 
  
 Eftersom vaccinet inte ger en mild infektion, som levande försva- gade vaccin, måste antikroppssvaret förstärkas på annat sätt. Nästan alltid finns behov av adjuvans (t.ex. aluminium) och vanligen krävs upprepade påfyllnadsdoser för upprätthållande av skydd. Kräver hög laboratoriesäkerhet för modifiering av virus och bakterier. Generar 
  
 176 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 framför allt antikroppssvar och inte primärt ett cellulärt immunsvar. Utvecklingen av nya adjuvans är ett intensivt forskningsfält där immunsvaret kan styras till att inducera ett mer optimalt immunsvar inkluderande ett starkt  
 T-cellssvar 
  [17]. 
  
 Fördelar 
  
 Omfattande och lång erfarenhet hos människa med många godkända vacciner. Inget levande virus och därmed ingen risk för sjukdom. Genererar ett immunsvar mot flera virusantigener (inte bara spike- protein). 
  
 2.3.3 Subenhetsvaccin 
  
 Vacciner kan innehålla endast utvalda delar av bakterier eller virus som man vet inducerar ett skyddande immunsvar. Exempel på godkända subenhetsvacciner är vacciner mot Henderson influenzae typ b (Hib) och pneumokocker som innehåller delar (polysackarider) av bakte- rier, medan vacciner mot hepatit B och influensa innehåller delar (proteiner) av virus. Delarna extraheras och renas fram efter odling av mikroorganismerna eller så tillverkas proteiner med rekombinant  
 DNA-teknik 
  (se nedan). Vissa vacciner innehåller inaktiverade toxiner (toxoider) som är produkter från bakterier. De tillverkas genom att bakterier odlas och det bildade toxinet renas fram och inaktiveras på kemisk väg. Exempel på sådana vaccin är difteri- och stelkrampsvaccin. 
  
 2.3.4 Proteinbaserade subenhetsvaccin och VLP 
  
 På  
 1980-talet 
  började man tillverka vaccin med rekombinant DNA- teknik, vilket innebär att man sätter in en  
 DNA-sekvens/gen 
  för ett önskat protein i virus, bakterier, jäst eller celler och odlar dessa så att de uttrycker det önskade proteinet [18]. Antigenet renas sedan fram och blandas med olika hjälpämnen till ett vaccin. Det finns olika expressionssystem som kan producera stora mängder protein t.ex.  
 baculovirus-insektcell-systemet 
  som använts för att tillverka ett god- känt  
 HPV-vaccin 
  (Cervarix). Vid tillverkningen bildar vissa protei- ner spontant viruslika partiklar (VLP) som liknar ett virus, men inte 
  
 177 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 innehåller någon arvsmassa och inte kan orsaka en infektion. VLP är mer immunogena än separata proteiner. Exempel på  
 VLP-vacciner 
  är vaccin mot hepatit B och HPV. I regel behöver ett adjuvans ingå i proteinvacciner för att förstärka immunsvaret. Rekombinant DNA är en numera väletablerad teknik som underlättat utveckling, design och produktion av proteinsubenhetsvacciner. 
  
 Flera  
 covid-19-vaccinkandidater 
  är proteinbaserade och befinner sig i slutfasen av kliniska prövningar. Formuleringarna skiljer sig åt beroende på vilka delar av proteinet som ingår, hela spikeproteinet eller bara den receptorbindande domänen, och på typ av adjuvans. Vacciner för vilka EU har slutit avtal är Novavax nanopartikelvaccin, producerat i baculovirus, innehållande fullängds rekombinant SARS-  
 Rojas 
  med ett saponinbaserat adjuvans  
 (Matrix-M) 
  och Sanofi Pasteurs vaccin, producerat i baculovirus, innehållande re- kombinant spikeprotein med GSK:s  
 skvalen-baserade 
  adjuvans (AS03). Ett kanadensiskt växtbaserat  
 VLP-vaccin 
  (Medicago Inc.) adjuvan- terat med AS03 finns också i sen klinisk prövningsfas III. 
  
 Nackdelar 
  
 Produktionsprocessen är långsammare än för genetiska vaccin och ger ett lägre utbyte eftersom en större mängd (milligramdoser snarare än mikrogram) krävs. Behov av adjuvans för att uppnå ett starkt immunsvar. Generar framför allt ett antikroppssvar, men med nya adjuvans kan det cellulära immunsvaret förstärkas. Kräver ofta upp- repade påfyllnadsdoser för upprätthållande av skydd. Adjuvanset AS03 från GSK ingick i vaccinet mot influensapandemin (H1N1) 2009 (Pandemrix, tillverkat i Europa) och har postulerats vara orsa- Phillips till många fall av narkolepsi hos unga människor i norra Europa. Orsaksmekanismen är oklar och ett flertal hypoteser finns redovi- sade [19, 20]. Inget samband med narkolepsi observerades för samma pandemiinfluensavaccin med AS03 (Arepanrix) som producerades av GSK i Kanada. Användning av AS03 kan utgöra en kommunikativ utmaning, i synnerhet om  
 mRNA-vaccinen 
  fortsätter att fungera bra och tolereras väl. Adjuvanset  
 Matrix-M 
  som används av Novavax har använts med framgång inom veterinärmedicinen. 
  
 178 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Fördelar 
  
 Lång erfarenhet hos människa med många godkända vacciner. Mycket säkra, ingen risk att för sjukdom, väletablerad teknologi. Relativt enkelt och snabbt att framställa protein i bakterier, jäst eller cellkultur med rekombinanta tekniker. Kan förvaras i kylskåpstemperatur. 
  
 3 Regulatoriska processer i EU och villkorat godkännande av  
 covid-19-vaccin 
  
 3.1 Godkännandeprocessen i EU 
  
 Det regulatoriska systemet för läkemedel och vaccin inom EU bygger på samverkan mellan nationella myndigheter och EMA. Godkännande av nya läkemedel baseras oftast på ett gemensamt beslut fattat av flera eller alla  
 EU-länder. 
  Kommissionen ansvarar för regelverket, som styr arbetet i alla  
 EU-länder, 
  och fattar det formella beslutet om godkännande [21]. 
  
 Vacciner är en kategori av läkemedel som inom EU ska granskas enligt en central granskningsprocedur (för ytterligare information, se även delbetänkandet avsnitt 5.6). En godkännandeprocedur startar med att tillverkaren skickar in en ansökan om försäljningstillstånd för sitt vaccin. Ansökan ska innehålla vetenskaplig dokumentation inom tre huvudområden: farmaceutisk kvalitet, preklinisk farmako- logi och toxikologi samt klinik. Det finns tydliga krav på studiernas genomförande och storlek som beskrivs i ett flertal vetenskapliga rikt- linjer publicerade på EMA:s webbplats. Ett exempel är en regulatorisk riktlinje rörande den kliniska utvärderingen av nya vacciner [22]. 
  
 Kliniska prövningar ska genomföras i olika faser. I fas I under- söks vaccinets säkerhet i en liten grupp av  
 10–50 
  friska frivilliga för- sökspersoner, fas II utförs på  
 50–500 
  personer för att studera immun- svar, säkerhet och för att bestämma vaccindos och dosschema och slutligen fas III med många tusen personer för att studera vaccinets skyddseffekt och säkerhet i en population som vaccinet är avsett för. Fas  
 III-studier 
  bör vara randomiserade, blindade och  
 placebo-kon- 
  trollerade. Efter att vaccinet godkänts utförs fas  
 IV-studier, 
  en typ av övervakningsstudier då vaccinets effekt och säkerhet dokumen- teras i större populationer och i verkliga livet  
 (real-world 
  studies). 
  
 179 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 De nationella myndigheterna står för den vetenskapliga gransk- ningen och värderingen av nya läkemedel och vaccin. Det är två med- lemsländer (rapportör och  
 co-rapportör) 
  som ansvarar för den primära utredningen, som sedan kommenteras av övriga medlemsländer innan EMA:s vetenskapliga kommitté CHMP gör sin slutbedömning. I regel tar det mer än 12 månader från ansökan till godkännande. 
  
 I normala fall ska all dokumentation om kvalitet, effekt, säkerhet på läkemedlet skickas in samtidigt i en ansökan innan utvärdering kan inledas. När det råder en kritisk situation i samhället som beror på omfattande sjukdomsutbrott eller en pandemi kan EMA snabba på processen för att få tillgång till mediciner eller vacciner. Ett för- farande som då kan initieras är en löpande granskning av data, så kallad rolling review. I denna situation granskas data allt eftersom de blir tillgängliga från pågående studier och processen är lika noggrann som när all dokumentation skickas in samtidigt, men med kortare bedömningstid. När EMA bedömer dokumentationen som tillräck- lig kan företaget skicka in sin ansökan. För att godkännande ska kunna ges krävs att nyttan måste vara större än risken för allvarligare biverkningar. Det påskyndade arbetet med en löpande granskning innebär inte att kraven för godkännande ändras eller är lägre. 
  
 Vid granskning av dokumentationen inför godkännandet ställs också krav på en plan för uppföljning. Företagen har skyldighet att skicka in en riskhanteringsplan (Risk Management Plan, RMP) som ska beskriva hur uppföljning avseende kända, befarade eller sällsynta biverkningar ska ske efter godkännandet. RMP kan inkludera krav på specifika säkerhetsstudier  
 (post-authorisation 
  Williams, PASS), nya effektivitetsdata i så kallade  
 real-world-studier 
  
 (post-authorisa- 
  tion efficacy studies, PAESs), uppföljning via särskilda register samt riskminimeringsåtgärder som t.ex. utbildningsmaterial för hälso- och sjukvårdspersonal om specifika biverkningar. Rapportering av biverk- ningar och uppföljningsstudier ska ske med regelbundna intervall till ansvariga myndigheter. RMP och uppföljningsdata av säkerhet bedöms av EMA:s säkerhetskommitté för läkemedel, PRAC. 
  
 De grundläggande kraven för godkännande av läkemedel utgår från  
 EU-direktivet 
  65/65/EEG som sedermera uppdaterats med nya krav och procedurer genom direktivet 83/2001/EG [21] som kräver att det sökande företaget visar att  
 nytta-riskbalansen 
  är positiv för den patientgrupp som anges i indikationen, det vill säga att den samman- 
  
 180 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 vägda bedömningen av nyttan överväger den sammanvägda bedöm- ningen av riskerna. 
  
 EMA:s vetenskapliga kommitté, CHMP, med representation från samtliga medlemsländer, granskar och bedömer om produktdokumen- tationen är tillräcklig enligt fastställda krav och lagar och om Herman riskbalansen är positiv. CHMP skriver en rekommendation om god- kännande till kommissionen, som fattar det formella beslutet om ett  
 EU-gemensamt 
  godkännande. Produktresumén är det officiella doku- ment som beskriver ett läkemedels/vaccins egenskaper och villkoren för marknadsföring. Produktresumén återfinns på Läkemedelsverkets webbplats eller, för centralt godkända produkter, på EMA:s webb- plats. 
  
 Som alternativ till ett fullständigt godkännande finns villkorat godkännande för att underlätta tidig tillgång till mediciner eller vaccin som uppfyller ett medicinskt behov såsom under den rådande pan- demin. Ett villkorat godkännande innebär att företaget måste uppfylla speciella krav, som i fallet med  
 covid-19-vaccinerna 
  är att inkomma med kompletterande data och slutliga resultat från de pågående fas III- studierna som ska fortsätta under två år. Ett villkorat godkännande omvandlas till ett vanligt godkännande om de uppföljande studierna bekräftar de positiva egenskaperna. I väntan på detta omvärderas god- kännandet årligen. Om de bekräftande studierna misslyckas kan läke- medlet tas bort från marknaden. 
  
 Ett villkorat godkännande, om än provisoriskt, är ett formellt god- kännande och företaget har försäljningstillstånd för alla producerade satser av sitt vaccin. Företaget har fullt ansvar för sitt vaccin och dess effekter. Detta skiljer sig från de nödgodkännande som tillämpats i många andra länder, t.ex. USA, där man ger formellt tillstånd till att använda ett  
 icke-godkänt 
  vaccin i en nödsituation. I dessa fall är det staten som har ansvar för om något går fel med vaccinet. Detta var en avgörande orsak, liksom frågan om tillit till processen som helhet, som ledde till att EU:s samtliga medlemsländer valde att inte bevilja nödgodkännande. 
  
 181 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 3.2 EMA:s initiativ och aktiviteter rörande  
 covid-19-vacciner 
  
 EMA har sedan tidigare upprättat en plan för sin respons till allvar- liga hälsohot som beskriver roller och ansvarsområden för de veten- skapliga kommittéerna och myndighetens personal (Health Threats Plan 2018) [23]. 
  
 EMA etablerade tidigt i pandemin en särskild grupp av experter från myndigheten och från de vetenskapliga kommittéerna, kallad  
 Turner Pandemic Task Force  
 (COVID-ETF), 
  vars främsta uppgift är att samla expertisen i EU:s regulatoriska nätverk (EMRN) och säkra ett snabbt och koordinerat svar på pandemin [24]. ETF- aktiviteter inkluderar att ge snabb vetenskaplig rådgivning och ut- veckla regulatoriska riktlinjer till företagen samt löpande granska produktdokumentation för att möjliggöra ett accelererat godkänn- ande av vacciner och antivirala terapier mot  
 covid-19 
  [25]. Vidare ska ETF ge stöd till nationella läkemedelsmyndigheter och kommissio- nen för att snabbt agera vad gäller utveckling, godkännande och säker- hetsövervakning av  
 covid-19-vacciner. 
  ETF ska också bidra till PRAC:s arbete med bedömning av nya säkerhetssignaler relaterade till covid-  
 19-vacciner. 
  En särskild farmakovigilansplan (core RMP) har utveck- lats av EU:s regulatoriska nätverk för att följa upp säkerhet och effektivitet av  
 covid-19-vacciner 
  efter godkännandet [26]. Samarbete har etablerats med internationella regulatoriska myndigheter i en koalition, International Coalition of Medicines Regulatory Autho- rities (ICMRA) och WHO, för att harmonisera utvecklingen av  
 covid-19-vacciner 
  och antivirala terapier i världen [27]. 
  
 3.3 Regulatoriska krav för godkännande av  
 covid-19-vacciner 
  
 I juni 2020 publicerade amerikanska Food and Drug Administration (FDA) som första regulatoriska myndighet en riktlinje och rekom- mendationer för industrin angående utveckling och krav för god- kännande av  
 covid-19-vaccin 
  [28]. Detta dokument har under 2021 uppdaterats med vad som krävs för nödgodkännande. FDA:s rikt- linje har fått stort genomslag i hela världen och styrt hur  
 covid-19- 
  vaccinstudierna har utformats och genomförts av industrin. 
  
 För det kliniska utvecklingsprogrammet ges rekommendationer om att genomföra prövningarna enligt de olika faserna (I, II och III) men i en snabbare takt än tidigare och i en adaptiv design där faserna 
  
 182 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 kan löpa parallellt. Kriterier för att avancera vaccinet från en pröv- ningsfas till en annan ska finnas specificerade. Fas  
 III-studier 
  ska vara randomiserade, dubbelblinda och  
 placebo-kontrollerade 
  och inkludera en population med adekvat representation av etniska grupper, äldre och patienter med samsjuklighet. Vid ett nödgodkännande bör data på minst två månaders uppföljning av effekt och säkerhet efter full- ständig vaccination finnas tillgängliga. Uppföljning av studiedelta- garna ska fortsätta minst ett till två år för att evaluera duration av skydd och eventuella sena allvarliga biverkningar. En plan ska finnas om företagen i förtid bryter blindningen av studien för att erbjuda vaccin till deltagare som fått placebo. Det är praxis att sluta ge place- bo i en studie om de  
 pre-specificerade 
  kriterierna för effekt är upp- fyllda. För detta ändamål finns en oberoende vetenskaplig kommitté för varje enskild studie. 
  
 Ifas  
 III-studierna 
  rekommenderas symtomatisk  
 PCR-konfir- 
  merad  
 covid-19-infektion 
  som primär utvärderingsvariabel (endpoint). Sekundära endpoints inkluderar effekt mot svår sjukdom, sjukhus- inläggning och död. Standardiserade falldefinitioner för mild och svår  
 covid-19-infektion 
  ska användas. Statistiska krav för att säkra att vaccinet verkligen är effektivt inkluderar att estimatet för skydds- effekten i fas  
 III-studien 
  är minst 50 procent och att det nedre kon- fidensintervallet ligger över 30 procent. Studieprotokollen ska innehålla statistiska beräkningar av studiestorlek och specificerade tidpunkter för interimsanalyser. Med andra ord ska studien vara tillräckligt dimen- sionerad för att säkra tillförlitliga effektestimat. I tillägg till skydds- effektdata måste det finnas adekvat med data för att bedöma Herman riskbalansen för vaccinet. 
  
 När ett effektivt  
 covid-19-vaccin 
  redan är godkänt och finns på marknaden är det ur etisk synpunkt inte acceptabelt att fortsätta med  
 placebo-kontrollerade 
  studier. FDA rekommenderar i detta läge jäm- förande (statistisk  
 non-inferiority) 
  effektstudier mellan ett nytt vaccin och ett godkänt. Det statistiska kriteriet för positivt utfall inkluderar att nedre gränsen på konfidensintervallet för relativ effekt ska vara över eller lika med 10 procent. 
  
 I regel ska vacciner mot infektiösa sjukdomar inkludera en säker- hetsdatabas på minst 3 000 studiedeltagare vaccinerade med den dos- regim som avses för godkännande och detta bör uppfyllas med råge för  
 covid-19-vacciner. 
  Säkerhetsutvärdering skiljer sig inte från andra vacciner för infektionssjukdomar. Reaktogenicitet med lokala och 
  
 183 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 systemiska biverkningar ska karakteriseras under minst sju dagar efter varje vaccination i ett adekvat antal personer och andra oönskade händelser under minst  
 21–28 
  dagar efter varje dos. Allvarliga biverk- ningar är särskilt viktiga och ska utvärderas under minst sex månader efter fullständig vaccination. Eventuella graviditeter under studien ska följas upp hos både mor och barn. 
  
 En potentiell säkerhetshändelse som särskilt uppmärksammats av FDA, EMA och andra regulatoriska myndigheter i världen är risken för vaccinassocierad förstärkning av respiratorisk sjukdom (VAERD) 
  
 [29].Detta är en allvarlig reaktion som är viktig att utesluta för  
 covid-19-vacciner. 
  I djurstudier med vaccinkandidater mot SARS-  
 Crossoch  
 Chung 
  har en intensifiering av lungsjukdom med immunpatologi observerats när vaccinerade djur utsattes för virus igen. VAERD har tidigare observerats hos människa i studier av inakti- verade helvirusvacciner för mässling och  
 RS-virus. 
  Händelsen har associerats med en kombination av  
 icke-neutraliserande 
  antikroppar som producerar immunkomplex och ett cellulärt immunsvar med dominans av så kallade typ  
 2-hjälpar-T-celler 
  (Th2). Ett immunsvar dominerat av en annan typ av  
 hjälpar-T-celler 
  (Th1) är önskvärt lik- som ett högt neutraliserande antikroppssvar. För att utesluta poten- tiell VAERD krävs specifika studier i djurmodeller innan kliniska studier av  
 covid-19-vacciner 
  påbörjas, en detaljerad karakterisering av immunsvar (bindande antikroppar kontra neutraliserande anti- kroppar och  
 Th1/Th2-balansen) 
  och noggrann övervakning under kliniska studier och i säkerhetsuppföljningar av  
 covid-19-vaccin. 
  Hit- tills har inget  
 covid-19-vaccin 
  visats vara associerad med en symtom- bild överensstämmande med VAERD. 
  
 EMA har utfärdat flera riktlinjer till industrin vad gäller genom- förande av studier och uppföljning [30]. Kraven på dokumentation inför godkännande överensstämmer i stort med kraven från FDA. EMA har dock inte satt en miniminivå på minst 50 procents skydds- effekt, utan anger att data ska granskas från vaccin till vaccin baserat på all dokumentation av effekt och säkerhet. I vetenskaplig rådgiv- ning till företag har ETF rekommenderat att nedre konfidensinter- vallet för effektestimatet ska vara över 20, helst 30 procent. Vidare anges det att falldefinitioner för symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  för primär endpoint ska följa US CDC:s/ECDC:s definitioner eller andra internationella falldefinitioner och för svår sjukdom ska WHO:s skala för allvarlighetsgrad användas. I fas  
 III-studierna 
  rekommen- 
  
 184 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 deras att minst 25 procent av deltagare ska vara 65 år eller äldre. ETF har bedömt att en säkerhetsdatabas på minst 3 000 personer med en säkerhetsuppföljning på minst sex veckor är tillräcklig för ett vill- korat godkännande. 
  
 I en framtid när ett immunologiskt korrelat för skyddseffekt (dvs den nivå av neutraliserande antikroppar som ger skydd) finns etable- rat kan i stället för stora effektstudier jämförande studier (non-  
 inferiority-studier) 
  av skyddande antikroppssvar mellan ett nytt och godkänt vaccin räcka för ett godkännande. Denna metod blir aktuell för studier av boosterdoser samt för primära vaccinationer så snart det anses oetiskt att jämföra mot placebo. 
  
 3.4Regulatoriska krav för godkännande av uppdaterade vaccin mot virusvarianter 
  
 Både EMA och FDA har publicerat riktlinjer för krav på dokumen- tation för godkännande av uppdaterade  
 covid-19-vaccin 
  som avser att ge skydd mot nya  
 SARS-CoV-2-virusvarianter 
  [31, 32]. 
  
 EMA anger att det måste finnas ett rättfärdigande av de virus- varianter som inkluderas i ett  
 variant-specifikt 
  vaccin som avses att användas i Europa, baserat på sjukdomsövervakning och karakterise- ring av cirkulerande stammar vid tiden för val av varianter. Så snart ett globalt forum finns etablerat, t.ex. av WHO, för att stödja val av varianter ska dessa rekommendationer konsulteras. 
  
 Två grundkrav ska vara uppfyllda: 
  
 •Ett  
 covid-19-vaccin 
  innehållande ursprungsstammen måste vara godkänt, och 
  
 •tillverkningsprocessen, kontroller och anläggningen för produk- tion av  
 variant-specifikt 
  vaccin måste vara samma eller liknande de som för ursprungsvaccinet. 
  
 Kvalitet av vaccinet måste dokumenteras som för alla andra vacciner. Om vaccinet är avsett att innehålla flera varianter (multivalent) kan särskilda krav ställas för att säkra kvaliteten på de individuella stam- marna. Det finns inga krav på ytterligare prekliniska studier än de som gjordes för ursprungsvaccinet. 
  
 Effekten av vaccinet ska dokumenteras genom kliniska data på immunsvar i: 
  
 185 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 •en studie efter primärvaccination med  
 variant-vaccinet 
  till SARS-  
 CoV-2-naiva 
  individer, och 
  
 •en studie efter en  
 singel-dos 
  (boosterdos) till individer som tidi- gare primärvaccinerats med ursprungsvaccinet. 
  
 Det finns således inga krav på att genomföra studier av skyddseffekt. För att brygga över från effekten dokumenterad med ursprungs- vaccinet till variantvaccinet ska neutraliserande antikroppsvar mätas mot korresponderande vaccinstam. Kriterier som ska vara uppfyllda vid jämförelse av immunsvar inducerat av variantvaccinet mot variant- stammen med immunsvar inducerat av ursprungsvaccinet mot ur- sprungsstammen finns definierat i riktlinjen, liksom sekundära utvär- deringsvariabler. 
  
 Om epidemiologin för  
 SARS-CoV-2 
  indikerar att primärvacci- nation med ursprungsvaccinet inte är av nytta för studiedeltagare kan en alternativ väg vara att jämföra immunsvaret efter variantvaccinet med historiska data på immunsvaret på ursprungsvaccinet. 
  
 Istudien av  
 singel-dos 
  av variantvaccinet kan studiedeltagare i tidigare kliniska studier som fått två doser av ursprungsvaccinet utnytt- jas. Dosintervallet till singeldosen bör diskuteras med regulatoriska myndigheter. Neutraliserande antikroppssvar mot varianten efter singeldosen med variantvaccinet jämförs med immunsvaret mot ur- sprungsstammen efter primärimmunisering med ursprungsvaccinet och i en sekundäranalys mot variantstammen. 
  
 Det är valfritt att inkludera en arm där primärvaccinerade med ursprungsvaccinet får en påfyllnadsdos med ursprungsstammen. Med denna design kan man belysa om en tredje dos av ursprungsvaccinet ger ett tillräckligt antikroppssvar för att neutralisera varianten. 
  
 Om ett immunologiskt korrelat till skydd etablerats kan i stället studier med andel individer med skyddande antikroppsnivåer efter vaccination med variantvaccinet användas som primär endpoint. 
  
 Säkerhetsdata som insamlas i studierna av immunsvar bedöms vara tillräckliga för godkännande av variantvaccinet. 
  
 186 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 4 Regulatorisk och vetenskaplig evidens för godkända  
 covid-19-vacciner 
  
 I Europa finns per den 5 december 2021 fyra villkorligt godkända  
 covid-19-vacciner 
  innefattande två  
 mRNA-vaccin 
  (Comirnaty och Spikevax) och två vektorbaserade (Vaxzevira och  
 BakerMarquez) (se översiktstabell nedan). 
  
 Den vetenskapliga grunden för godkännande av varje vaccin be- skrivs i det följande avsnittet baserat på EMA:s bedömningsrappor- ter, European Public Assessement Reports (EPAR). De flesta studier är publicerade i vetenskapliga artiklar och estimaten för skyddseffekt kan skilja sig något från EPAR. 
  
 187 
  
 Bilaga 3SOU 2022:3 
  
 Tabell 1 
  
 Översikt över villkorligt godkända vacciner i EU 
  
 Vaccin 
  
 Comirnaty 
  
 Spikevax 
  
 Vaxzevria 
  
 Zimmerman 
  
 BNT162b2 
  
 (mRNA-1273) 
  
 (ChAdOx1  
 nCoV-19) 
  
 Janssen (Ad26.COV2.S) 
  
 Tillverkare 
  
 Pfizer/BioNTech 
  
 Moderna 
  
 AstraZeneca 
  
 Janssen 
  
 Plattform 
  
 mRNA 
  
 mRNA 
  
 Castro 
  
 Castro 
  
 (ChAdOx1) 
  
 (adenovirus typ 26) 
  
 EMA/KOM- 
  
 21 december 2020 
  
 6 januari 2021 
  
 29 januari 2021 
  
 11 mars 2021 
  
 godkännande 
  
 Antal doser 
  
 2 (3 v intervall) 
  
 2 (4 v intervall) 
  
 2  
 (4–12 
  v intervall) 
  
 1 
  
 Godkänd ålder 
  
 fr.o.m. 12 år 
  
 fr.o.m. 12 år 
  
 fr.o.m. 18 år 
  
 fr.o.m. 18 år 
  
 Fas  
 III-studie 
  
 Antal 
  
 43 458 
  
 30 420 
  
 23 848 
  
 43 783 
  
 deltagare 
  
 Skyddseffekt 
  
 95,0% 
  
 94,1% 
  
 66,5% 
  
 66,9% 
  
 (95% CI 90,3, 97,6) 
  
 (95% CI 89,3, 96,8) 
  
 (95% CI 56,9, 73,9) 
  
 (95% CI 59,0, 73,4) 
  
 Svår sjukdom 
  
 Svår sjukdom 
  
 Hospitalisering 
  
 Svår sjukdom 
  
 66,4% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 76,7% 
  
 (1 fall vaccin, 
  
 (0 fall vaccin, 
  
 (0 fall vaccin, 
  
 (14 fall vaccin, 
  
 3 placebo) 
  
 30 placebo) 
  
 10 placebo) 
  
 60 placebo) 
  
 Vanliga 
  
 Lokal smärta, trött- 
  
 Lokal smärta, trött- 
  
 Lokal smärta, trött- 
  
 Lokal smärta, 
  
 biverkningar 
  
 het, huvudvärk, 
  
 het, huvudvärk, 
  
 het, huvudvärk, 
  
 huvudvärk, trötthet, 
  
 muskelsmärta, 
  
 muskelsmärta, 
  
 muskelsmärta, 
  
 muskelsmärta, 
  
 ledvärk, feber, 
  
 ledvärk, feber, 
  
 feber- och sjukdoms- 
  
 illamående, feber. 
  
 lymfkörtelsvullnad. 
  
 lymfkörtelsvullnad. 
  
 känsla, feber, 
  
 Mindre biverkningar 
  
 Mindre biverkningar 
  
 Mindre biverkningar 
  
 frysningar, ledvärk, 
  
 hos äldre. 
  
 hos äldre. 
  
 hos äldre. 
  
 illamående. 
  
 Ökade biverkningar 
  
 Ökade biverkningar 
  
 Mindre biverkningar 
  
 efter dos 2. 
  
 efter dos 2. 
  
 hos äldre. 
  
 Mindre biverkningar 
  
 efter dos 2. 
  
 Hållbarhet 
  
 Frys −70°C (9 mån) 
  
 Frys −20°C (9 mån) 
  
 2–8°C 
  (6 mån) 
  
 Frys −25°C till −15°C 
  
 Frys −20°C (2 veckor) 
  
 2–8°C 
  (1 mån) 
  
 (24 mån) 
  
 2–8°C 
  (4,5 mån) 
  
 Källa: EMA EPAR (https://www.ema.europa.eu/en/medicines/download  
 -medicine-data#european-public- 
  
 assessment-reports-(epar)-section) 
  och produktresuméer (SPC).  
 (https://www.ema.europa.eu/en/glossary/summary-product-characteristics) 
  för respektive vaccin. 
  
 Det är viktigt att påpeka att resultaten i fas  
 III-studierna 
  för olika  
 covid-19-vacciner 
  inte är direkt jämförbara. Data om immunsvar inklu- derande neutraliserande antikroppar och  
 T-celler 
  går inte att jämföra mellan studierna då det saknas internationellt standardiserade tester. Multipla variabler som skiljer sig mellan studierna påverkar estima- ten av skyddseffekt mot  
 covid-19 
  och måste beaktas. Variablerna in- kluderar faktorer som val och särdrag av studiepopulation, cirkule- rande  
 SARS-CoV-2-varianter, 
  frekvens av smitta, definition, val och 
  
 188 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 kvalitetssäkring av utvärderingsvariabler (endpoints), tidpunkt för effektutvärdering efter vaccination och potentiell bias i utförandet 
  
 [33].Att notera är att skyddseffekten mot svår sjukdom är hög för samtliga  
 covid-19-vacciner 
  och högre än den för mild till moderat infektion även om det var för få fall för att erhålla robusta effekt- estimat för svår sjukdom. Förutom vaccineffekten finns andra för- delar och nackdelar att ta hänsyn till vid val av vaccin som möjligheter till leverans och lagring, kylkedja,  
 en-dos-administration 
  och säker- hetsprofil. 
  
 4.1 Regulatorisk grund för villkorat godkännande av Young 
  
 Den kliniska dokumentationen för Pfizer/BioNTechs Comirnaty som ingick i ansökan om godkännande omfattade ett utvecklings- program med fas I, II och III studier enligt tabell 2 [34]. Inga studier är slutförda då deltagarna i fas  
 III-studien 
  ska följas upp i två år efter andra dosen. Studiepopulationen innefattade över 44 000 personer i olika åldersgrupper, inkluderande äldre  
 65–85 
  år. De två yngsta ålders- grupperna,  
 16–18 
  och  
 12–15 
  år, adderades till studieprotokollet under fas  
 III-prövningens 
  gång. 
  
 Den första fas  
 I-studien 
  startade i april 2020 i Tyskland och var den första i människa med  
 mRNA-teknologin. 
  Övriga studier genom- fördes i USA och expanderades i slutfasen till andra länder i världen (Argentina, Brasilien, Sydafrika, Tyskland, Turkiet). De tidiga stu- dierna gav data om biverkningsprofilen och var designade för val av optimal vaccinkandidat, dos och schema för vidare utvärdering av effekt och säkerhet i den stora fas  
 III-studien. 
  
 189 
  
 Bilaga 3SOU 2022:3 
  
 Tabell 2 
  
 Översikt över kliniska utvecklingsprogrammet för Young 
  
 Fas och studiedesign 
  
 Vaccindos BNT162b2 
  
 Antal deltagare 
  
 Åldersgrupp 
  
 Fas I/II 
  
 1, 3, 10, 20, 30 µg 
  
 60 
  
 18–55 
  år 
  
 Randomiserad, öppen, 
  
 dos-eskalerande. 
  Första 
  
 studien i människa. 
  
 Fas I/II/III 
  
 Fas I: 10,20,30 µg, 
  
 90 
  
 18–55 
  år;  
 65–85 
  år 
  
 Effekt, säkerhet, 
  
 18–55 
  år;  
 65–85 
  år 
  
 immunsvar. 
  
 Fas II: 30 µg 
  
 360 
  
 12–16 
  
 år;16–55 
  år; 
  
 Randomiserad, 
  
 över 55 år 
  
 observer-blind, 
  
 Fas III: 30 µg 
  
 44 000 
  
 placebo-kontrollerad. 
  
 Källa: EMA EPAR för Young (https://www.ema.europa.eu/en/documents/assessment -  
 report/Patel). 
  
 4.1.1 Studieresultat 
  
 Immunsvaren inkluderande  
 SARS-CoV-2 
  S1- och  
 RBD-bindande 
  
 IgG-antikroppar, 
  neutraliserande antikroppar och  
 T-cellssvar 
  mättes vid olika tidpunkter efter första och andra vaccindosen. För att under- lätta tolkningen av immunsvaren, i avsaknad av ett immunologiskt korrelat till skydd, jämfördes antikroppsnivåerna efter vaccination med en panel av konvalescentsera från patienter som genomgått natur- lig  
 covid-19-infektion. 
  
 Immunsvar 
  
 Immunsvarsstudierna i fas I och II gav stöd för val av vaccinformu- leringen BNT162b2, dosen 30 µg och schemat med två doser givna med 3 veckors mellanrum. Resultaten visade att två doser gav betyd- ligt högre antikroppsnivåer än en dos och att två doser behövdes hos vuxna för optimalt svar. Neutraliserande antikroppssvar efter vacci- nation var numeriskt högre än de i konvalescentsera efter naturlig infektion. Neutraliserande och bindande  
 IgG-antikroppssvar 
  var gene- rellt lägre och steg långsammare hos äldre individer än yngre, medan de cellulära immunsvaren låg på samma nivå i båda åldersgrupperna.  
 T-cellssvaret 
  var polariserat mot Th1, vilket är positivt vad gäller risken för VAERD. Immunsvaren i studierna följs upp kontinuerligt för att utvärdera hur länge de står kvar på lång sikt och eventuellt 
  
 190 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 behov av påfyllnadsdoser. Data på immunsvar från fas  
 III-studien 
  fanns inte tillgängliga vid tiden för godkännandet. 
  
 Effekt 
  
 Huvudstudien för godkännandet av  
 BNT162b2-vaccinet 
  är en multi- nationell,  
 singel-blind, 
  randomiserad,  
 placebo-kontrollerad 
  fas III- studie inkluderande 43 448 försökspersoner 16 år och äldre, 21 720 som fick  
 mRNA-vaccinet 
  (30 µg per dos) och 21 728 som fick placebo [34, 35]. Båda grupperna fick två intramuskulära injektioner (0,3 ml per dos) med 21 dagars mellanrum (19 till 42 dagar). Personer med fetma eller andra underliggande tillstånd var generellt väl represen- terade och över 40 procent av deltagarna var över 55 år, 21 procent över 65 år och 4,3 procent över 75 år. Gravida kvinnor, immunsupp- rimerade patienter, barn och personer som haft tidigare klinisk  
 covid-19-infektion 
  var exkluderade. Primär endpoint var  
 PCR-positiv 
  symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  hos serologiskt negativa personer som påvisades minst sju dagar efter andra dosen. En andra primär endpoint var skyddseffekt hos deltagare med eller utan evidens på tidigare  
 covid-19-infektion. 
  Sekundära utvärderingsvariabler inklu- derade skyddseffekt mot allvarlig sjukdom. Studien var händelse- driven med ett definierat antal fall av  
 covid-19 
  som skulle inträffa för att initiera interimsanalyser och den finala effektanalysen (n=164) baserat på antaganden om vaccinets skyddseffekt och infektions- frekvensen i placebogruppen. Kriterier för positivt utfall var  
 pre-spe- 
  cificerade liksom stoppkriterier vid suboptimal effekt. 
  
 Primär effektpopulation som uppfyllde alla kriterier på följsam- het till protokollet, dosintervall och seronegativ test inkluderade 36 621 deltagare (18 242 fick vaccin och 18 379 placebo). Skyddseffek- ten mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  var 95 procent (95% CI:  
 90,3–97,6) 
  baserat på 170 fall (8 fall vaccin, 162 placebo). Vaccin- effekten hos de med eller utan evidens på tidigare infektion var 94,6 procent (95% CI:  
 89,9–97,3). 
  Liknande estimat av skyddseffekt på över 90 procent observerades hos subgrupper definierade utifrån ålder, kön, ras, etnicitet, BMI och existerande underliggande sjukdomar. Skyddseffekten i åldersgruppen över 65 år var 94,7 procent (95% CI:  
 66,7–99,9). 
  Mellan första och andra dosen rapporterades 39 fall i vaccingruppen och 82 fall i placebo resulterande i en skyddseffekt 
  
 191 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 på 52 procent (95% CI:  
 29,5–68,4). 
  Detta indikerar tidigt skydd av en vaccindos och mer än 10 dagar efter första dosen var skydds- effekten 86,7 procent (95% CI:  
 68,6–95,4). 
  Antalet allvarliga covid-  
 19-fall 
  var för få (ett fall i vaccin- och fyra i placebogruppen) för att tillåta någon säker slutsats om effekten mot detta utfallsmått. 
  
 Igruppen  
 12–15 
  år (n=2 260) påvisades inget  
 covid-19-fall 
  bland 1 005 deltagare som fick vaccin jämfört med 16 fall bland deltagare som fick placebo. Estimatet för skyddseffekt var 100 procent (95% CI:  
 75,3–100). 
  Neutraliserande antikroppssvar efter vaccination jäm- fördes mellan deltagare  
 12–15 
  år (n=190) och deltagare 16 till 25 år (n=170). Antikroppsnivåerna en månad efter andra dosen visades vara 1,76 gånger högre hos tonåringar än hos 16 till  
 25-åringar. 
  Säker- hetsdatabasen för  
 12–15-åringar 
  omfattar 1 131 som fått minst en dos vaccin. Säkerhetsprofilen var jämförbar med den hos  
 16–25-åringar. 
  Säkerhetsdatabasen är för liten för att utvärdera potentiella sällsynta biverkningar. 
  
 Säkerhet 
  
 Säkerhetsdatabasen för studiedeltagare över 16 år omfattade 21 720 som fått minst en dos och 20 519 som fått två doser. Totalt fick 21 728 deltagare placebo. Vid tiden för analysen hade 19 067 delta- gare (9 531 vaccin och 9 536 placebo) följts upp minst två månader efter andra dosen. De vanligaste biverkningarna var lokal smärta på injektionsstället (över 80%), trötthet (mer än 60%), huvudvärk (mer än 50%), muskelsmärtor och frysningar (mer än 30%), ledsmärtor (mer än 20%) och feber (mer än 10%). Typen av reaktionerna är i linje med de för andra godkända vacciner, men är mer frekventa. Majo- riteten av reaktioner var milda till moderata och gick över efter några dagar. Äldre individer hade lägre frekvens av biverkningar. Frekven- sen av huvudvärk, trötthet och feber var högre efter andra dosen i båda åldersgrupperna. Illamående och förstorade lymfkörtlar rappor- terades oftare hos vaccin än placebogruppen (0,6 respektive 0,4%). Bland sällsynta biverkningar i vaccingruppen noterades fyra fall av ansiktsförlamning (Lamb pares), varav två bedömdes associerade med vaccinet. Inga fall av allvarlig överkänslighetsreaktion (anafylaxi) rap- porterades i studien, men tre fall identifierades i UK kort efter att vaccinet började användas mer brett. Allvarliga biverkningar (0,5– 
  
 192 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 0,6%) rapporterades i samma låga frekvens hos vaccin- och placebo- gruppen. Den planerade långtidsuppföljningen av studien upp till två år är viktig för att upptäcka säkerhetssignaler och eventuella säll- synta allvarliga biverkningar. 
  
 Riskhanteringsplan (RMP) 
  
 I RMP identifierades följande säkerhetsrisker som ska studeras vidare efter godkännandet: 
  
 •Viktig identifierad risk: anafylaxi. 
  
 •Viktig potentiell risk:  
 vaccin-associerad 
  förstärkt respiratorisk sjuk- dom (VAERD). 
  
 •Saknad information om användning av vaccinet: 
  
 –gravida och ammande kvinnor, 
  
 –immunsupprimerade patienter, 
  
 –sköra patienter med allvarliga underliggande sjukdomar (kronisk  
 hjärt-/lungsjukdom 
  (KOL), diabetes, kronisk neurologisk sjuk- dom), 
  
 –patienter med autoimmuna eller inflammatoriska sjukdomar, 
  
 –interaktion med andra vacciner (t.ex. influensavacciner hos äldre), 
  
 –långtidsdata på säkerhet. 
  
 Företaget har föreslagit genomförandet av elva studier för att adres- sera och karakterisera de identifierade säkerhetsriskerna och den saknade informationen samt fyra kompletterande studier av vacci- nets säkerhet och effektivitet under massanvändning. Tidpunkter för inlämnandet av slutrapporter från studierna finns angivna. I EMA:s farmakovigilansplan specificerades alla olika aktiviteter i säkerhets- uppföljningen som företaget ska genomföra, inkluderande regel- bunden rapportering varje månad av biverkningar och uppdaterade  
 nytta-riskbedömningar. 
  Riskminimeringsåtgärder finns införda i rele- vanta avsnitt i produktresumén [36]. 
  
 193 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 Nytta-riskanalys 
  
 I 
 nytta-analysen 
  inkluderades  
 BNT162b2-vaccinets 
  höga skydds- effekt på 95 procent som var konsistent i alla subgrupper definierade utifrån ålder, kön, ras, etnicitet, BMI och existerande underliggande sjukdomar. Vaccineffekten var hög hos äldre, 93 procent bland per- soner  
 65–74 
  år. Vaccinet inducerade ett robust neutraliserande anti- kroppssvar och ett cellmedierat svar med  
 Th1-polarisering. 
  
 Bland osäkerheter noterades att effekten mot svår  
 covid-19- 
  infektion inte säkert kunde bedömas på grund av för få fall. Data på effekten mot asymtomatisk infektion och smittspridning (transmis- sion) saknades. Duration av effekten har endast följts två månader efter första dosen och data från långtidsuppföljningen efter god- kännandet får utvisa eventuellt behov av påfyllnadsdoser. Det saknas data på effekt hos gravida, immunsupprimerade populationer och individer som genomgått naturlig  
 covid-19-infektion. 
  
 I riskanalysen inkluderades alla lokala och systemiska biverkningar som rapporterades i studierna och som relaterats ovan. Det var få allvarliga biverkningar. Säkerhetsprofilen i stort bedömdes vara accep- tabel. Numerisk obalans mellan vaccin och placebogruppen notera- des för Lamb pares och illamående. Ett fåtal fall av överkänslighets- reaktioner rapporterades i studien. Tre fall av anafylaxi har identifierats efter massanvändning av vaccinet i UK. 
  
 Bland osäkerheter nämns avsaknad av långtidsdata på biverk- ningar, vilket kommer att samlas in i långtidsuppföljningen efter god- kännandet. Säkerhetsdata på immunsupprimerade och gravida saknas, liksom data på samadministration med andra vacciner. Säkerhetsdata för ungdomar under 18 år är begränsat. Osäkert om hur stor risken för anafylaktiska reaktioner är efter vaccination. Den teoretiska ris- ken för VAERD svårbedömd, inga sådana fall har rapporterats i det prekliniska och kliniska utvecklingsprogrammet för BNT162b2, men ska noga övervakas under vaccinets massanvändning. Det är oklart om det finns ett orsakssamband mellan vaccinet och ansiktsför- lamning, varför särskild övervakning ska utföras. Inga autoimmuna tillstånd relaterat till vaccination observerades i studien, men det är sällsynta händelser och kan inte uteslutas baserat på studiens storlek. Det noteras att det finns liten erfarenhet av två av komponenterna i  
 lipid-nanopartikeln 
  som används för transport av mRNA in i krop- pens celler. 
  
 194 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 CHMP:s konklusion om  
 nytta-riskbalansen 
  
 EMA/CHMP bedömde att  
 nytta-riskbalansen 
  för BNT162b2/ Comirnaty är positiv, dvs. att den sammanvägda bedömningen av nyttan överväger den sammanvägda bedömningen av riskerna. Sam- manfattningsvis har en hög skyddseffekt mot symtomatisk covid-  
 19-infektion 
  visats, inkluderande hos äldre och individer med hög risk för allvarlig sjukdom, såväl som en acceptabel säkerhetsprofil. Vaccinet representerar ett ouppfyllt behov i en nödsituation som den rådande pandemin. Vikten av uppföljningsdata till två år betonas för att konfirmera vaccinets effekt och säkerhet. Identifierade osäker- heter ska adresseras i studier efter godkännande i kontexten av ett villkorat godkännande. 
  
 Villkor i godkännandet 
  
 För att adressera saknade effektdata ska företaget senast i decem- ber 2023 skicka in den finala studierapporten för fas  
 III-studien 
  med två års uppföljningsdata. Data på ytterligare karakteristik av den aktiva substansen i vaccinet krävs för att konfirmera den kliniska kvaliteten av vaccinet. Företaget ska genomföra alla aktiviteter speci- ficerade i RMP. Obligatoriska krav som ska uppfyllas finns be- skrivna i produktresumén [36]. 
  
 4.2 Regulatorisk grund för villkorat godkännande av Spikevax 
  
 Den kliniska dokumentationen som ingick i ansökan om godkän- nande för Modernas  
 mRNA-1273-vaccin 
  omfattade ett utvecklings- program med fas  
 I-, 
  II- och  
 III-studier 
  enligt tabell 3 [37]. Inga studier är slutförda utan uppföljning pågår på upp till två år. Studiepopula- tionen innefattade över 30 000 personer i olika åldersgrupper. Alla studier utfördes i USA. De tidiga studierna gav data om biverknings- profilen och var designade för val av optimal vaccinkandidat, dos och schema för vidare utvärdering av effekt och säkerhet i den stora fas III- studien. 
  
 Moderna har även genomfört en randomiserad,  
 singel-blind, 
  pla- cebokontrollerad fas  
 II/III-studie 
  på barn  
 12–17 
  år enligt företagets 
  
 195 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 plan för barnstudier där en ansökan om godkännande av en utökad indikation inlämnades till EMA i juni 2021. 
  
 Tabell 3 
  
 Översikt över kliniska utvecklingsprogrammet för Spikevax 
  
 Fas och studiedesign 
  
 Vaccindos  
 mRNA-1273 
  
 Antal deltagare 
  
 Åldersgrupp 
  
 Fas I 
  
 10, 25, 50, 100, 250 µg 
  
 155 
  
 18–55 
  år (n=75) 
  
 Öppen  
 dos-eskalerande 
  
 56–70 
  år (n=40) 
  
 studie. 
  
 ≥ 71 år (n=40) 
  
 Fas II 
  
 50, 100 µg 
  
 600 
  
 18–55 
  år (n=300) 
  
 Doskonfirmerande. 
  
 ≥ 55 år (n=300) 
  
 Randomiserad, 
  
 singel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad. 
  
 Fas III 
  
 100 µg 
  
 30 000 
  
 Vuxna 18 år 
  
 Effekt, säkerhet, 
  
 och äldre 
  
 immunsvar. 
  
 Randomiserad, 
  
 singel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad. 
  
 Fas II/III 
  
 100 µg 
  
 3 732 
  
 12–17 
  år 
  
 Effekt, säkerhet, 
  
 immunsvar. 
  
 Randomiserad,  
 singel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad. 
  
 Källa: EMA EPAR för Spikevax (https://www.ema.europa.eu/en/documents/assessment  
 -report/comirnaty- 
  
 Tran). 
  
 EPAR utökad indikation till barn  
 12–17 
  år (https://www.ema.europa.eu/en/documents/variation -  
 report/Cole 
  assessment_en.pdf). 
  
 4.2.1 Studieresultat 
  
 Immunsvaren inkluderande  
 SARS-CoV-2 
  S1- och  
 RBD-bindande 
  
 IgG-antikroppar, 
  neutraliserande antikroppar och  
 T-cellssvar 
  (CD4+ och CD8+) mättes vid olika tidpunkter efter första och andra vaccin- dosen. För att underlätta tolkningen av immunsvaren, i avsaknad av ett immunologiskt korrelat till skydd, jämfördes antikroppsnivåerna med en panel av konvalescentsera från patienter som genomgått natur- lig  
 covid-19-infektion. 
  
 196 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Immunsvar 
  
 Immunsvarsstudierna gav stöd för val av  
 mRNA-1273-dosen 
  100 µg och schemat med två doser givna med 28 dagars mellanrum. Resul- taten visade att två doser gav betydligt högre antikroppsnivåer än en dos. Bindande antikroppar steg snabbare än neutraliserande anti- kroppar efter första dosen och de senare steg först efter andra dosen, vilket stödjer behovet av två vaccindoser hos vuxna. Neutraliserande antikroppssvar efter vaccination med två doser var något högre än de i konvalescentsera efter naturlig infektion. Neutraliserande och bindande  
 IgG-antikroppssvar 
  var generellt lägre hos äldre individer än yngre. Cellulära immunsvaren undersöktes bara i fas  
 I-studien, 
  varför endast begränsade data finns tillgängliga.  
 T-cellssvaret 
  föreföll dominerat av Th1, men kvaliteten på testmetoden var inte optimal.  
 CD8+-T-cellssvar 
  kunde inte övertygande demonstreras. Immun- svaren i studierna redovisades upp till tre månader efter andra dosen, men följs kontinuerligt för att utvärdera hur länge de står kvar på lång sikt och eventuellt behov av påfyllnadsdoser. Data på immun- svar från fas  
 III-studien 
  fanns inte tillgängliga vid tiden för godkän- nandet. 
  
 Effekt 
  
 Huvudstudien för godkännandet av  
 mRNA-1273-vaccinet 
  är en randomiserad,  
 singel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad 
  fas  
 III-studie 
  in- kluderande 30 420 försökspersoner 18 år och äldre, 15 210 som fick  
 mRNA-vaccinet 
  (100 µg per dos) och 15 210 som fick placebo [37, 38]. Båda grupperna erhöll två intramuskulära injektioner (0,5 ml per dos) med 28 dagars mellanrum (24 till 35 dagar). Medianuppfölj- ningstid var 90 dagar efter andra dosen. Personer med underliggande tillstånd med hög risk för svår  
 covid-19-sjukdom 
  var generellt väl representerade (18,3%) och över 25 procent av deltagarna var över 
  
 65år. Gravida kvinnor, immunsupprimerade patienter, barn och per- soner som haft tidigare klinisk  
 covid-19-infektion 
  var exkluderade. Primär endpoint var  
 PCR-positiv 
  symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  hos serologiskt negativa personer som påvisades minst 14 dagar efter andra dosen. Sekundära utvärderingsvariabler inkluderade skydds- effekt mot allvarlig sjukdom och effekt efter en dos. Studien var hän- delsedriven med ett definierat antal fall av  
 covid-19 
  som skulle inträffa 
  
 197 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 för att initiera interimsanalyser och den finala effektanalysen (n=151) baserat på antaganden om vaccinets skyddseffekt och infektions- frekvensen i placebogruppen. 
  
 Primär effektpopulation som uppfyllde alla kriterier på följsam- het till protokollet, dosintervall och seronegativ test inkluderade 28 207 deltagare (14 134 fick vaccin och 14 073 placebo). Skyddseffek- ten var 94,1 procent (95% CI,  
 89,3–96,8) 
  baserat på 196 fall av symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  (11 vaccin vs 185 placebo). Vaccin- effekten hos de med eller utan evidens på tidigare infektion var 93,6 procent (95% CI:  
 88,5–96,4). 
  Effektestimaten var liknande i sekundära analyser i subgrupper, inkluderande hos deltagare över 65 år där effekten var 86,4 procent (95% CI:  
 61,4–95,2). 
  Det var för få fall i åldersgruppen över 75 år för att tillåta någon slutsats om skydds- effekten. Mellan första och andra dosen noterades en skyddseffekt på 80 procent, medan effekten 14 dagar efter första dosen var 95,2 pro- cent (95% CI:  
 91,2–97,4). 
  Allvarlig  
 covid-19-infektion 
  förekom hos 30 deltagare, alla i placebogruppen, med en vaccineffekt på 100 pro- cent. Ytterligare data krävs för att konsolidera effekten mot svår sjuk- dom. Effekt mot asymtomatisk infektion och transmission utvärde- rades inte. Studien är pågående och långtidsdata på effekten upp till 2 år efter andra dosen kommer att redovisas i den finala studierapporten. 
  
 En separat studie i USA utfördes i gruppen  
 12–17 
  år med 3 732 för- sökspersoner som randomiserades 2:1 till två doser Spikevax (100 µg) eller placebo med 28 dagars intervall [39]. Immunsvar 28 dagar efter dos 2 utvärderades i en subgrupp av 340 seronegativa deltagare som jämfördes med immunsvar hos 305 unga vuxna i registreringsstu- dien. Resultaten uppfyllde  
 non-inferiority-kriterierna 
  och visade ett jämförbart antikroppssvar hos  
 12–17-åringar 
  och hos  
 18–25-åringar. 
  En effektanalys i studien utfördes hos 3 181 barn som fått två doser vaccin (n=2 139) eller placebo (n=1 042). Ett barn i vaccingruppen utvecklade symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  14 dagar efter andra dosen jämfört med sju barn i placebogruppen vilket ger en vaccineffekt på 93,3 procent (95% CI:  
 47,9–99,9). 
  Inga allvarliga fall av  
 covid-19 
  inträffade i studien. Säkerhetsprofilen hos barn var liknande den hos  
 18–25-åringar. 
  Inga fall av myokardit/perikardit rapporterades. Studien är för liten för att estimera ovanliga och sällsynta biverkningar. 
  
 En utökad indikation för Spikevax till att inkludera vuxna och barn från 12 år godkändes av EMA den 23 juli 2021. 
  
 198 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Säkerhet 
  
 Säkerhetsdatabasen för studiedeltagare över 18 år omfattade 15 185 som fått minst en dos och 14 715 som fått två doser. Totalt fick 15 166 deltagare placebo. De vanligaste biverkningarna var lokal smärta på injektionsstället (92%), trötthet (70%), huvudvärk (64,7%), mus- kelsmärtor (61,5%), ledsmärtor (46,4%), frysningar (45,4%), illa- mående och kräkningar (23%), smärta i armhålan (19,8%) och feber (15,5%). Typen av reaktionerna är i linje med de för andra godkända vacciner, men är mer frekventa. Majoriteten av reaktioner var milda till moderata och gick över efter några dagar. Svårare reaktioner rap- porterades hos 3 procent i vaccingruppen efter första dosen och 15,9 procent efter andra dosen. Äldre individer hade lägre frekvens av biverkningar. Frekvensen av lokala och systemiska reaktioner var högre efter andra dosen i båda åldersgrupperna. Förstorade lymfkört- lar i armhålan, på samma sida som injektionen, var en vanlig biverk- ning. Bland sällsynta biverkningar i vaccingruppen noterades tre fall av ansiktsförlamning (Lamb pares) mot en i placebogruppen, samt två fall av svullnad i ansiktet hos de som använt kosmetiska hudfyllnader. Överkänslighetsreaktioner rapporterades hos 1,5 procent i vaccingrup- pen och 1,1 procent i placebo. Enstaka fall av anafylaktiska reaktioner observerades i studien, men utan säker relation till vaccinet. Få fall av allvarliga biverkningar rapporterades och i samma frekvens i vaccin- och placebogruppen (1,0%), men mindre än 0,1 procent bedömdes associerade med vaccinet. Den planerade långtidsuppföljningen av studien upp till två år är viktig för att upptäcka säkerhetssignaler och eventuella sällsynta allvarliga biverkningar. 
  
 Riskhanteringsplan (RMP) 
  
 I RMP identifierades följande säkerhetsrisker som ska studeras vidare efter godkännandet: 
  
 •Viktig identifierad risk: anafylaxi. 
  
 •Viktig potentiell risk: vaccinassocierad förstärkt respiratorisk sjukdom (VAERD). 
  
 •Saknad information om användning av vaccinet: 
  
 199 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 –gravida och ammande kvinnor, 
  
 –långtidsdata på säkerhet, 
  
 –immunsupprimerade patienter, 
  
 –interaktion med andra vacciner, 
  
 –sköra patienter med instabila underliggande sjukdomar (kronisk  
 hjärt-/lungsjukdom 
  (KOL), diabetes, kronisk neurologisk sjuk- dom), 
  
 –patienter med autoimmuna eller inflammatoriska tillstånd. 
  
 Företaget har föreslagit genomförandet av åtta studier för att adres- sera och karakterisera de identifierade säkerhetsriskerna och den saknade informationen inklusive fyra observationsstudier av effek- tivitet och säkerhet av vaccinet under massanvändning  
 (real-world 
  studies). En studie av immunsvar och säkerhet av en påfyllnadsdos är planerad. Tidpunkter för inlämnandet av slutrapporter från studierna finns angivna. I EMA:s farmakovigilansplan specificerades alla olika aktiviteter i säkerhetsuppföljningen som företaget ska genomföra, inkluderande regelbunden rapportering varje månad av biverkningar och uppdaterade  
 nytta-riskbedömningar. 
  Riskminimeringsåtgärder finns införda i relevanta avsnitt i produktresumén [40]. 
  
 Nytta-riskanalys 
  
 I  
 nytta-analysen 
  angavs huvudnyttan med  
 mRNA-1273-vaccinet, 
  den robusta och höga skyddseffekten mot  
 covid-19. 
  I hela studiepopula- tionen av vuxna över 18 år var skyddseffekten 94 procent baserat på 196 fall. Effektestimaten var konsistenta i subgrupper definierade ut- ifrån etnicitet, ålder och existerande underliggande sjukdomar, med en skyddseffekt på 86 procent hos äldre över 65 år och 90,9 procent hos individer med hög risk för svår sjukdom. Vaccineffekten mot svår sjukdom var 100 procent baserat på 30 fall, som alla återfanns i placebo- gruppen. Vaccinet inducerade ett robust neutraliserande antikropps- svar och ett  
 T-cellssvar 
  indikerande  
 Th1-polarisering. 
  
 Bland osäkerheter är att data på vaccineffekten finns tillgängliga endast för ungefär nio veckor efter andra dosen. Duration av skydds- effekten kommer att utvärderas i tvåårsuppföljningen, men eftersom 
  
 200 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 placebogruppen kommer att erbjudas vaccin och studien öppnas måste alternativa planer för utvärderingen diskuteras efter godkännandet. Vaccineffekten hos de allra äldsta över 75 år kunde inte fastställas på grund av för få fall. Data på vaccineffekt hos gravida och ammande kvinnor, immunsupprimerade populationer och individer med genom- gången naturlig sjukdom saknas. Effekten mot asymtomatisk infektion och smittspridning (virustransmission) utvärderades inte i studien, men ska studeras under den fortsatta uppföljningen. Data på kors- neutralisation mot virusvarianter saknas, men detta kommer att under- sökas efter godkännandet med serumprover från vaccinerade. Inter- aktion med andra vacciner ska evalueras i studier efter godkännandet. 
  
 I riskanalysen inkluderades alla lokala och systemiska biverkningar som rapporterades i studierna och som relaterats ovan. Det var få all- varliga biverkningar. Säkerhetsprofilen bedömdes vara acceptabel. Numerisk obalans mellan vaccin och placebogruppen noterades för Lamb pares, ansiktssvullnad och vissa överkänslighetsreaktioner. 
  
 Bland osäkerheter nämns avsaknad av långtidsdata på biverkningar. Säkerhetsdata på immunsupprimerade, gravida, patienter med auto- immuna tillstånd och sköra patienter med instabil grundsjukdom saknas, liksom data på samadministration med andra vacciner. Det är osäkert hur stor risken för anafylaktiska reaktioner är efter vaccina- tion. Den teoretiska risken för VAERD är svårbedömd, inga sådana fall har rapporterats i det prekliniska och kliniska utvecklingspro- grammet, men ska noga övervakas under vaccinets massanvändning. Det är oklart om det finns ett orsakssamband mellan vaccinet och ansiktsförlamning, varför särskild övervakning ska utföras. Det finns liten erfarenhet av två av komponenterna i  
 lipid-nanopartikeln 
  som används för transport av mRNA in i kroppens celler. 
  
 CHMP:s konklusion om  
 nytta-riskbalansen 
  
 EMA/CHMP bedömde att  
 nytta-riskbalansen 
  för Spikevax är positiv, dvs. att den sammanvägda bedömningen av nyttan överväger den sammanvägda bedömningen av riskerna. Sammanfattningsvis har hög skyddseffekt mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  visats, och vikti- gast även hos äldre och individer med hög risk för allvarlig sjukdom, såväl som en acceptabel säkerhetsprofil. Trots att ett  
 mRNA-vaccin 
  godkänts i EU finns fortfarande ett ouppfyllt behov av fler vacciner 
  
 201 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 i rådande pandemisituation. Vikten av uppföljningsdata till två år betonas för att konfirmera vaccinets effekt och säkerhet på lång sikt. Alla identifierade osäkerheter ska adresseras i studier efter licen- siering i kontexten av ett villkorat godkännande. 
  
 Villkor i godkännandet 
  
 För att adressera saknade effektdata ska företaget senast i decem- ber 2022 skicka in den finala studierapporten för fas  
 III-studien 
  med två års uppföljningsdata. Data på hållbarhet och ytterligare karakte- ristik av den aktiva substansen i vaccinet och slutprodukten krävs för att konfirmera den kliniska kvaliteten av vaccinet. Företaget ska genom- föra alla aktiviteter specificerade i RMP. Obligatoriska krav som ska uppfyllas finns beskrivna i produktresumén [40]. 
  
 4.3 Regulatorisk grund för villkorat godkännande av Vaxzevria 
  
 Den kliniska dokumentationen för AstraZenecas vaccin, en schimpans- adenovirusvektor som kodar för  
 Walker 
  (ChAdOx1  
 nCoV-19), 
  som ingick i ansökan om godkännande om- fattade ett utvecklingsprogram med fas  
 I-, 
  II- och  
 III-studier 
  enligt tabell 4 [41]. Samtliga fyra studier pågår och finala resultat ska inläm- nas efter en uppföljning på minst ett år. Studiepopulationen innefat- tade drygt 24 000 personer. De första kliniska studierna i UK, Brasilien och Sydafrika genomfördes av Oxford University. För den större ännu ej utvärderade fas  
 III-studien 
  i USA var AstraZeneca sponsor (dvs den part som genomförde studien). 
  
 Den första fas  
 I/II-studien 
  startade i april 2020 i Storbritannien och var den första i människa med  
 ChAdOx1-vektorvaccinet. 
  Ytter- ligare studier utfördes i UK i fas II/III, i Brasilien i fas III och i Sydafrika i fas I/II. Att notera är att AstraZeneca har en pågående fas  
 III-studie 
  med över 30 000 deltagare i USA, Chile och Peru där data förväntas bli tillgängliga senare under 2021. I denna studie för- väntas resultat på subgrupper med hög risk för allvarlig  
 covid-19 
  inkluderande äldre och individer med underliggande sjukdomar för att konsolidera resultaten från den gjorda effektanalysen. 
  
 202 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Det bör påpekas att  
 ChAdOx1-vektorn 
  inte kan föröka sig hos människa då  
 E1-genen, 
  som är essentiell för förökningen av virus, har tagits bort. 
  
 Tabell 4 Översikt över kliniska utvecklingsprogrammet för Vaxzevria 
  
 Fas och studiedesign 
  
 Vaccindos  
 mRNA-1273 
  
 Antal deltagare 
  
 Åldersgrupp 
  
 Fas I/II 
  
 2,5×1010 vp 
  
 1 090 
  
 18–55 
  år 
  
 Effekt, säkerhet, 
  
 5×1010 vp 
  
 immunsvar. 
  
 Första studie i 
  
 Kontroll: 
  
 människa. 
  
 Meningokockvaccin 
  
 Randomiserad, 
  
 (MenACWY) 
  
 singel-blind 
  
 kontrollerad. 
  
 Fas I en dos 
  
 (UK) 
  
 Fas II två doser 
  
 Fas II/III 
  
 2,2×1010 vp 
  
 12 390 
  
 18–55 
  år 
  
 Effekt, säkerhet, 
  
 2,5×1010 vp (qPCR) 
  
 56–69 
  år 
  
 immunsvar. 
  
 5×1010 vp (Abs 206) 
  
 70 år och äldre 
  
 Randomiserad, 
  
 5×1010 vp (qPCR) 
  
 singel-blind 
  
 kontrollerad. 
  
 Kontroll: 
  
 (UK) 
  
 Meningokockvaccin 
  
 (MenACWY) 
  
 Fas III 
  
 5×1010 vp 
  
 10 000 
  
 18 år och äldre 
  
 Effekt, säkerhet, 
  
 hälso- och 
  
 immunsvar. 
  
 Kontroll: 
  
 sjukvårdspersonal 
  
 Randomiserad, 
  
 Meningokockvaccin 
  
 singel-blind, 
  
 (MenACWY) och koksalt 
  
 kontrollerad. 
  
 (andra dosen) 
  
 (Brasilien) 
  
 Fas I/II 
  
 5×1010 vp 
  
 2 070 
  
 18–65 
  år med eller 
  
 Effekt, säkerhet, 
  
 utan hiv 
  
 immunsvar. 
  
 Kontroll: placebo 
  
 Randomiserad, 
  
 (koksalt) 
  
 dubbel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad. 
  (Sydafrika) 
  
 Källa: EMA EPAR för Vaxzevria (https://www.ema.europa.eu/en/documents/assessment  
 -report/vaxzevria- 
  
 previously-covid-19-vaccine-astrazeneca-epar-public-assessment-report_en.pdf). 
  
 203 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 4.3.1 Studieresultat 
  
 Immunsvaren inkluderande  
 SARS-CoV-2 
  spike- och  
 RBD-bindande 
  
 IgG-antikroppar, 
  neutraliserande antikroppar och  
 T-cellssvar 
  mättes med validerade testmetoder vid olika tidpunkter efter första och andra vaccindosen. Antikroppar mot  
 ChAdOx1-vektorn 
  (antivektor- immunitet) utvärderades också i studierna. 
  
 Immunsvar 
  
 Alla fyra studierna bidrog med data på immunsvar. En brist med utvecklingsprogrammet var att ingen specifik studie var dedicerad för att utvärdera dosmängd, antal doser och intervall mellan doser. Dosen 5×1010 vp som användes i fas  
 II/III-studierna 
  valdes på basen av kliniska studier med ett annat  
 ChAdOx1-vektorvaccin 
  mot  
 MERS-CoV. 
  Efter att data från den första fas  
 I/II-studien 
  analy- serats bestämdes att ett  
 två-dosschema 
  skulle användas, eftersom neutraliserande antikroppar och andel serokonversioner ökade betyd- ligt efter andra dosen. Det rekommenderade intervallet emellan doserna sattes till 4 veckor (upp till 12 veckor). Då man initialt avsåg att använda ett  
 singel-dos-schema 
  och på grund av logistiska hinder försenades tidsintervallen mellan doserna och varierade från 3 till 
  
 23veckor framför allt i  
 UK-studierna. 
  Ett ytterligare problem var att på grund av olika mätmetoder för dosmängd fick en andel deltagare oavsiktligt en för låg dos (LD) (2,2×1010 vp) som första dos i stället för standardosen (SD) (5×1010 vp). Data på immunsvar blev därför svårtolkade. Gruppen som fick låg dos följt av en standarddos (LD/SD) hade högre antikroppsnivåer än de som fick två standardoser (SD/SD), men att notera är att tidsintervallen mellan doserna var längre i låg- dosgruppen. I studierna har man visat att ett längre tidsintervall ger högre antikroppssvar, så frågorna om de oväntade effektresultaten med  
 låg-dosen 
  (se nedan) är olösta. Generellt inducerade ChAdOx1- vaccinet ett högt neutraliserande och bindande  
 IgG-antikroppssvar 
  efter två doser. Antikroppsnivåerna efter både första och andra dosen var numeriskt lägre hos äldre över 65 år jämfört med hos yngre individer. Att observera är dock att de äldre fick doserna med kortare intervall (mindre än 6 veckor) än yngre, vilket kan ha på- verkat immunsvaren. Det cellulära immunsvaret påvisades efter första dosen, men ökade inte efter andra dosen, vilket var förväntat.  
 T-cells- 
  
 204 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 svaret låg på samma nivå oavsett deltagarnas ålder. Karakterisering av  
 T-cellssvaret 
  visade att vaccinet inducerade ett  
 Th1-polariserat 
  svar.  
 Anti-vektorantikroppar 
  inducerades efter första dosen, men ökade inte efter andra dosen. Betydelsen av immunsvar mot vektorn ska undersökas vidare i senare studier. Inga data på vaccinets kapacitet att neutralisera uppdykande virusvarianter redovisades, vilket före- taget har ålagts att göra efter godkännandet. 
  
 Effekt 
  
 Två studier (fas II/III i UK och fas III i Brasilien) bidrog till interims- analysen av vaccinets skyddseffekt [41, 42]. Multipla tillägg om änd- ringar till studieprotokollen gjordes under studiernas gång. Initialt var avsikten att analysera de båda studierna var för sig, men i samråd med regulatoriska myndigheter beslöts att effektresultaten skulle sammanslås (poolas) och analyseras tillsammans. Detta var möjligt då studierna hade en likartad design. Den sammanlagda studiepopula- tionen var 20 014 deltagare varav 10 014 fick  
 ChAdOx1-vaccin 
  (2,2×1010 vp (LD) eller 5×1010 vp (SD)) och 10 000 fick kontroll- vaccin/placebo. Båda grupperna erhöll två intramuskulära injektio- ner (0,5 ml per dos) med 4 till 12 veckors mellanrum (3 till 23 veckor). I hela populationen fick 86 procent doserna i det godkända inter- vallet 4 till 12 veckor. I  
 LD/SD-gruppen 
  fick dock majoriteten (72%) doserna med ett intervall på över 12 veckor. Uppföljningstiden efter andra dosen varierade beroende på dosintervall, men för gruppen med dosintervallet 4 till 12 veckor var medianen 78 dagar. Gravida kvinnor, immunsupprimerade patienter och personer som haft tidi- gare klinisk  
 covid-19-infektion 
  var exkluderade. Primär endpoint var  
 PCR-positiv 
  symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  hos seronegativa per- soner som påvisades minst 15 dagar efter andra dosen. Sekundära utvär- deringsvariabler var skyddseffekt mot svår sjukdom, antikroppssvar och cellulära immunsvar. Studien var händelsedriven med ett definierat antal fall av  
 covid-19 
  som skulle inträffa för att initiera interims- analyser och den finala effektanalysen (n=105) baserat på antagan- den om vaccinets skyddseffekt och infektionsfrekvensen i placebo- gruppen. 
  
 Primär effektpopulation (n=11 636) indelades i de som fick en låg- dos och en standarddos (LD/SD) och de som fått två standarddoser 
  
 205 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 (SD/SD). I LD/SD ingick 2 741 deltagare i UK (1 367 i vaccin- och 1 374 i kontrollgruppen) och i SD/SD 8 895 deltagare (4 440 i vaccin- och 4 455 i kontrollgruppen). I den poolade effektanalysen fick 5 528 vaccin och 5 210 kontrollvaccin/placebo. Endast ett litet antal (13%) av deltagarna var äldre än 65 år, 2,8 procent var över 70 år, drygt 20 procent hade BMI över 30 och 39 procent hade någon under- liggande sjukdom. I  
 LD/SD-gruppen 
  ingick bara individer mellan 18 och 55 år. Skyddseffekten i hela populationen minst 15 dagar efter andra dosen var 66,5 procent (95% CI:  
 56,9–73,9) 
  baserat på 322 fall av symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  (82 vaccinerade kontra 240 med placebo). I en explorativ analys av dosgrupperna var effektestimatet 90,1 procent (95% CI:  
 66–97) 
  för LD/SD och 62 procent (95% CI: 40– 
  
 76)för SD/SD. Om analysen begränsades till godkänd indikation, det vill säga  
 SD/SD-gruppen 
  som fick doserna i intervallet 4 till 12 veckor, var skyddseffekten 59,5 procent (95% CI:  
 45,8–69,7). 
  Effektestimatet var liknande i gruppen med underliggande sjukdomar och var konsistent i UK och Brasilien. Skyddseffekten för äldre över 65 år och för de mellan 56 och 65 år kunde inte bedömas på grund av för få fall. Skyddseffekten mot  
 covid-19-infektion 
  som ledde till sjukhusvård var 100 procent (0 fall hos de vaccinerade och 8 i kon- trollgruppen), medan effekten mot svår infektion inte kunde bedö- mas på grund av för få fall (ett fall i kontrollgruppen). Effekten mot asymtomatisk infektion kunde inte utvärderas på grund av för få fall. I en explorativ subgruppsanalys beroende på dosintervall fann man att ett längre intervall, 9 till 12 veckor, gav högre skyddseffekt (75%) än ett kortare intervall, 4 till 8 veckor (50%), men konfidensinter- vallen var vida och tillåter ingen säker konklusion. Mellan första och andra  
 SD-dosen 
  noterades en skyddseffekt på 43 procent som ökade till 73 procent (95% CI:  
 54,3–84,3) 
  21 dagar efter första dosen. 
  
 Konklusion: Tolkningen av data försvårades av att olika dosinter- vall och olika dosregimer användes, men bedömningen är att vaccinet övertygande visats skydda mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  hos vuxna 18 till 55 år. Ingen slutsats kunde dras om effektestimatet hos personer över 55 år. Duration av skyddseffekten kommer att utvärde- ras i pågående studier. 
  
 206 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Säkerhet 
  
 Säkerhetsdatabasen, inkluderade alla fyra studierna i UK, Brasilien och Sydafrika, och omfattade totalt 24 244 studiedeltagare över 18 år som fått Vaxzevria eller kontroll/placebo. Av dessa hade 12 282 fått minst en vaccindos och 10 448 två doser. 7 158 hade följts upp minst två månader. De vanligaste biverkningarna var lokal smärta på injek- tionsstället (63,8%), trötthet (53,0%), huvudvärk (52,7%), muskel- smärtor (43,9%), sjukdomskänsla (44,4%), feberkänsla (33,5%), feber över 38°C (7,6%), frysningar (32,2%), ledsmärtor (26,6%) och illa- mående (22,2%). Typen av reaktioner är i linje med de för andra god- kända vacciner, men är mer frekventa. Majoriteten av reaktioner var milda till moderata och gick över efter några dagar. Äldre individer hade något mildare och lägre frekvens av biverkningar. Frekvensen av lokala och systemiska reaktioner var lägre efter andra dosen i båda åldersgrupperna. Mild sänkning av blodplättar var en vanlig biverk- ning. Inga fall av anafylaktiska överkänslighetsreaktioner rapportera- des i studierna. Ett fåtal allvarliga biverkningar (mindre än 1%) rap- porterades utan skillnad mellan vaccin- och kontrollgruppen, mindre än 0,1 procent bedömdes vaccinrelaterade. Det var dock en obalans i antal allvarliga neurologiska biverkningar (7 fall vaccinerade kontra 4 fall i placebogruppen). Efter godkännandet av Vaxzevria och under massanvändning har en mycket sällsynt allvarlig biverkning med blod- proppar och låga blodplättar rapporterats, vilket avhandlas i nedan i ett separat avsnitt, 7.1.1. 
  
 Riskhanteringsplan (RMP) 
  
 I RMP (den 29 januari 2021) identifierades följande säkerhetsrisker som ska studeras vidare efter godkännandet: 
  
 •Viktiga identifierade risker: Inga. 
  
 •Viktiga potentiella risker: 
  
 –Neurologiska sjukdomar inkluderande immunmedierade neuro- logiska tillstånd. 
  
 – 
 Vaccin-associerad 
  förstärkt respiratorisk sjukdom (VAERD). 
  
 –Anafylaktiska reaktioner. 
  
 207 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 •Saknad information om användning av vaccinet: 
  
 –gravida och ammande kvinnor, 
  
 –långtidsdata på säkerhet, 
  
 –immunsupprimerade patienter, 
  
 –sköra patienter med instabila underliggande sjukdomar (kro- nisk  
 hjärt-/lungsjukdom 
  (KOL), diabetes, kronisk neurolo- gisk sjukdom), 
  
 –patienter med autoimmuna eller inflammatoriska tillstånd, 
  
 –interaktion med andra vacciner, 
  
 –långtidsdata på säkerhet. 
  
 Företaget har föreslagit genomförandet av 13 studier, fyra säkerhets- studier (PASS) och en effektstudie (PAES), och åtta interventions- studier för att adressera och karakterisera de identifierade säkerhets- riskerna och den saknade informationen. Tidpunkter för inlämnandet av slutrapporter från studierna finns angivna i RMP. I EMA:s farma- kovigilansplan specificerades alla olika aktiviteter i säkerhetsupp- följningen som företaget ska genomföra, inkluderande regelbunden rapportering varje månad av biverkningar och uppdaterade  
 nytta-risk- 
  bedömningar. Riskminimeringsåtgärder finns införda i relevanta avsnitt i produktresumén [43]. 
  
 Nytta-riskanalys 
  
 I  
 nytta-analysen 
  angavs  
 ChAdOx1-vaccinets 
  skyddseffekt mot covid- 
  
 19.I den poolade analysen av seronegativa vuxna över 18 år som fick SD/SD eller LD/SD var skyddseffekten 66,5 procent. Effektesti- maten skilde sig åt beroende på dosregim, skyddseffekten var 62,6 pro- cent i gruppen som fick SD/SD och 90,1 procent i gruppen som fick LD/SD. Det var en heterogenitet i dosintervall och dosregim mellan studierna, vilket försvårade tolkningen av resultatet. Analysen begrän- sades därför till  
 SD/SD-gruppen 
  med dosintervallet 4 till 12 veckor, vilket gav ett effektestimat på 59,5 procent (95% CI:  
 45,8–69,7). 
  Skyddseffekten skilde sig inte hos deltagare med underliggande sjuk- domar eller mellan UK och Brasilien. Skyddseffekten mot svår sjuk- 
  
 208 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 dom kunde inte beräknas på grund av för få fall, men mot sjukhus- inläggning sågs en positiv trend med inget fall i vaccingruppen mot åtta fall bland placebo. Skyddseffekten i intervallet mellan doserna var 73 procent 21 dagar efter första dosen. Vaccinet har visats inducera bindande och neutraliserande antikroppar med en signifikant ökning efter andra dosen.  
 T-cellssvaret 
  hade en dominans av Th1. 
  
 Bland osäkerheter nämns den poolade effektanalysen då genom- förandet av studierna var suboptimal med substantiella ändringar av protokollen efter start av studierna, felaktigheter i dosmängder och oplanerade varierande dosintervall på  
 3–23 
  veckor. Detta minskar trovärdigheten av studierna. De oväntade skillnaderna i effekt mellan LD/SD och SD/SD går inte att förklara. Tillgängliga data tyder på att ett längre dosintervall ger bättre effekt (och immunsvar), men detta går inte att bestämma med säkerhet. På grund av skilda resultat i studierna i UK och Brasilien för första dosen kan ett pålitligt estimat av skyddseffekten 21 dagar efter första dosen till 12 veckor inte säkerställas. Vikten av att ge en andra dos betonas. En stor brist är att effekten hos äldre individer över 55 år med hög risk för allvarlig  
 covid-19-sjukdom 
  inte kunde bedömas på grund av för få fall. Detta berodde på att äldre inte rekryterades i tillräcklig omfattning till studierna och att uppföljningen var kort i denna population. Dock talar tidigare erfarenhet av vacciner och immunsvarsdata för att skydd kommer att uppnås även om exakt nivå inte kan bestämmas. Skyddseffekten mot svår sjukdom kunde inte beräknas på grund av för få fall. Effekten mot asymtomatisk infektion kunde inte demon- streras på grund av för lågt antal fall. Duration av skyddseffekt är okänd men följs upp i pågående studier. Det saknas data på vaccin- effekt hos gravida, immunsupprimerade populationer och individer som genomgått naturlig  
 covid-19-infektion. 
  Data på  
 kors-neutralisa- 
  tion mot nya virusvarianter är okänd, men data förväntas i studier efter godkännandet. 
  
 I riskanalysen inkluderades alla lokala och systemiska biverkningar som rapporterades i studiepopulationen som omfattade 12 000 per- soner och som omnämnts ovan. Det var få allvarliga biverkningar (mindre än 1%) och ingen skillnad mellan vaccin- och kontrollgrup- pen. Mindre än 0,1 procent bedömdes vaccinrelaterade. Ett fåtal allvarliga  
 neuro-inflammatoriska 
  tillstånd fanns i databasen och från andra pågående studier med ChAdOx1 och ett orsakssamband med 
  
 209 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 vaccinet kan inte uteslutas. Inga autoimmuna händelser rapportera- des i studierna. Säkerhetsprofilen i stort bedömdes vara acceptabel. 
  
 Bland osäkerheter nämns avsaknad av långtidsdata på biverkningar, vilket kommer att samlas in i uppföljningen efter godkännandet. Det är osäkert om vaccinet är implicerat i allvarliga neuroinflammato- riska tillstånd eftersom de också rapporterades i kontrollgruppen och var av varierande klinisk bild. Då ett samband inte kan uteslutas ska dessa tillstånd noga övervakas i uppföljande studier och under massanvändning. Det är infört som en potentiell risk i RMP. Det saknas säkerhetsdata på sköra patienter med instabila underliggande sjukdomar, immunsupprimerade och gravida, liksom data på samadmi- nistration med andra vacciner. Även om tillgängliga data (prekliniska, kliniska och neutraliserande antikroppssvar) inte väcker oro om VAERD ska detta följas noga i studierna och under massanvändning. 
  
 CHMP:s konklusion om  
 nytta-riskbalansen 
  
 EMA/CHMP bedömde att  
 nytta-riskbalansen 
  för Vaxzevria är posi- tiv, dvs. att den sammanvägda bedömningen av nyttan överväger den sammanvägda bedömningen av riskerna. 
  
 Tillgängliga kliniska data för Vaxzevria etablerar nyttan i och med skyddseffekten mot  
 covid-19 
  hos individer 18 år till 55 år. Frånvaron av allvarliga biverkningar tillåter konklusionen att  
 nytta-riskbalan- 
  sen för den godkända indikationen är positiv. På grund av att skydds- effekten inte kunde demonstreras för individer över 55 år införs en varning i produktresumén [43]. Vaccinet representerar ett ouppfyllt behov i en nödsituation som den rådande pandemin. Vikten av upp- följningsdata på längre sikt betonas för att konfirmera vaccinets effekt och säkerhet. Identifierade osäkerheter enligt RMP ska adresseras i studier efter licensiering i kontexten av ett villkorat godkännande. 
  
 Villkor i godkännandet 
  
 För att adressera saknade effektdata ska företaget senast 31 maj 2022 skicka in de finala studierapporterna för de fyra studierna i ansökan. För att konfirmera skyddseffekten hos äldre och individer med under- liggande sjukdomar ska företaget leverera en summering av den pri- mära analysen och den finala kliniska studierapporten för den 
  
 210 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 pågående fas  
 III-studien 
  i USA senast april 2021 respektive maj 2024. Data på ytterligare karakteristik av den aktiva substansen och slut- produkten i tillverkningsprocessen krävs för att konfirmera den kli- niska kvaliteten av vaccinet. Företaget ska genomföra alla farmako- vigilansaktiviteter specificerade i RMP. Obligatoriska krav som ska uppfyllas finns angivna i produktresumén [43]. 
  
 EMA:s godkända indikation till vuxna 18 år och äldre angav ingen begränsning i ålder uppåt, men en varning i produktresumén anger att tillgängliga data från kliniska studier inte tillåter att vaccineffek- ten estimeras hos individer över 55 år. Som för alla vacciner anges i indikationen att Vaxzevria ska användas enligt officiella rekommen- dationer i medlemsländerna. Initialt i avvaktan på mer data hos äldre beslöt myndigheter i många  
 EU-länder 
  att begränsa användningen av vaccinet till yngre åldersgrupper med en övre åldersgräns varierande från 55 år till 70 år. 
  
 Efter godkännandet: Resultat fas  
 III-studie 
  i USA (typ II/0026) 
  
 AstraZeneca ansökte i september 2021 om en ändring av produkt- informationen för Vaxzevria baserat på resultaten från en rando- miserad,  
 dubbel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad 
  fas  
 III-studie 
  utförd i USA, Chile och Peru [44, 45]. Studien inkluderade mer än 26 000 del- tagare över 18 år som randomiserades till två doser (5x1010 vp per dos) (n=17 662) eller placebo (n=8 550). Av de som fick vaccin var 21 % över 65 år. Totalt 10 376 (59%) hade minst en underliggande sjukdom. Vaccineffekten mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  15 dagar efter andra dosen var 74 % (95% CI:  
 65,3–80,5). 
  Hos äldre över 65 år var skyddseffekten 83,5 % (95% CI:  
 54,2–94,1). 
  Effekten mot svår sjukdom utvärderades som en sekundär endpoint. Det var inga fall i vaccingruppen jämfört med åtta fall i placebo. Säkerhetsprofilen var i stort jämförbar med den som finns beskriven i produktresumén. Tillägg gjordes av två biverkningar: ansiktsförlamning (sällsynt) och muskelspasm (ovanlig). Ändringsansökan godkändes av  
 EU-kommis- 
  sionen 15 oktober 2021, varefter produktinformationen uppdatera- des i relevanta avsnitt [44]. 
  
 211 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 4.4Regulatorisk grund för villkorat godkännande av  
 Curtis 
  
 Den kliniska dokumentationen för Harrell vaccin, ett human adeno-  
 virus-typ 
  
 26-vektor 
  som kodar för  
 SARS-CoV-2:s 
  spikeprotein (Ad26.COV2.S), som ingick i ansökan om godkännande omfattade ett utvecklingsprogram med fas  
 I-, 
  II- och  
 III-studier 
  enligt tabell 5 
  
 [46].Samtliga fyra studier pågår och finala resultat ska lämnas in efter en uppföljning på upp till två år. Studiepopulationen i ansökan inne- fattade nästan 45 000 personer. 
  
 Den första fas  
 I/II-studien 
  startade i juli 2020 i Belgien och USA och var den första i människa med  
 Ad26-vektorvaccinet. 
  Fas III- studien (”ENSEMBLE 1”) som genomfördes i USA, Sydafrika och 
  
 Latinamerika utvärderar ett singeldosschema. Janssen har ytterligare en fas  
 III-studie 
  (”ENSEMBLE 2”) i USA, EU och Sydafrika som pågår och utvärderar ett tvådosschema med över 30 000 deltagare. 
  
 Tabell 5 Översikt över kliniska utvecklingsprogrammet för  
 COVID-19 
  Vaccine Janssen 
  
 Fas och studiedesign 
  
 Vaccindos 
  
 Antal deltagare 
  
 Åldersgrupp 
  
 Fas I/IIa 
  
 5×1010 vp 
  
 1 045 
  
 18–55 
  år (n=670) 
  
 Säkerhet, immunsvar. 
  
 1×1011 vp 
  
 65 år och äldre 
  
 Dosschema och 
  
 (n=375) 
  
 dosmängder. 
  
 1-dos 
  vs  
 2-dos 
  
 Randomiserad, 
  
 (dag 0, 56) 
  
 dubbel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad. 
  
 Fas I 
  
 5×1010 vp 
  
 250 
  
 20–55 
  år (n=125) 
  
 Säkerhet, immunsvar. 
  
 1×1011 vp 
  
 65 år och äldre 
  
 Randomiserad, 
  
 (n=125) 
  
 dubbel-blind, 
  
 2-dos 
  
 placebo-kontrollerad. 
  
 Fas IIa 
  
 Säkerhet, immunsvar. Dosschema, dos- finnande. Randomiserad,  
 dubbel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad. 
  
 5×1010 
  
 vp 
  
 1 225 
  
 12–17 
  
 år (n=660) 
  
 2,25×1010 
  
 vp 
  
 18–55 
  
 år 
  
 1,25×1010 
  
 vp 
  
 65 år och äldre 
  
 1×1011 
  
 vp 
  
 1-dos 
  
 2-dos 
  
 (dag 0, 56 vs dag 0, 84) 
  
 212 
  
 SOU 2022:3Bilaga 3 
  
 Fas III 
  
 5×1010 vp 
  
 43 783 
  
 18 år och äldre 
  
 Säkerhet, effekt, 
  
 immunsvar. 
  
 1-dos 
  
 Randomiserad,  
 dubbel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad. 
  
 Källa: EMA EPAR för Covid 19 vaccine Smith (https://www.ema.europa.eu/en/documents/assessment -  
 report/covid-19-vaccine-janssen-epar-public-assessment-report_en.pdf). 
  
 4.4.1 Studieresultat 
  
 Immunsvaren, inkluderande  
 SARS-CoV-2-S1-bindande 
  
 IgG-anti- 
  kroppar, neutraliserande antikroppar och  
 T-cellssvar, 
  mättes med ett flertal metoder och vid olika tidpunkter efter vaccindosen. Neutra- liserande antikroppar mot  
 Ad26-vektorn 
  (antivektorimmunitet) ut- värderades också. 
  
 Immunsvar 
  
 Immunsvarsstudierna gav stöd för val av  
 Ad26.COV2.S-dosen 
  5×1010 vp som optimal dos i fas  
 III-studien. 
  Resultaten visade att en vaccindos inducerade både ett antikroppssvar och cellulärt immun- svar hos vuxna mellan 18 och 55 år och de över 65 år. Immunsvaren var något lägre hos äldre jämfört med yngre. Neutraliserande och  
 spike-bindande 
  
 IgG-antikroppar 
  bibehölls upp till 3 månader efter vaccination och kommer att följas under 12 till 36 månader. För lägsta dosnivån (1,25×1010 vp) sågs ett lägre immunsvar, men för övriga dosnivåer påverkades inte neutraliserande antikroppssvar eller cellulära immunsvar. Efter en andra vaccindos given efter 56 dagar ökade antikroppsnivåerna 2,5- till  
 3-falt, 
  vilket stödjer att ett  
 2-dos- 
  schema undersöks vidare. Vaccinet visades inducera CD4+/CD8+-  
 T-cellssvar 
  med en dominans av Th1 över Th2. Påvisande av neu- traliserande antikroppar mot  
 Ad26-vektorn 
  före vaccination föreföll inte påverka det vaccininducerade immunsvaret, men behöver stu- deras ytterligare. Efter vaccination utvecklade 95 procent av delta- garna antikroppar mot  
 Ad26-vektorn, 
  men hos deltagare som fick två doser sågs ingen påverkan på immunsvaret. I ett litet antal serum- prover tagna 29 dagar efter vaccination mättes neutraliserande anti- kroppar mot  
 alfa-virusvarianten 
  (B.1.1.7). I alla prover upptäcktes 
  
 213 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 ett neutraliserande antikroppssvar mot varianten, men på lägre nivåer än mot originalvirus. Företagets planer för att undersöka  
 kors-neutra- 
  lisation av serumprover från vaccinerade i fas  
 III-effektstudien 
  mot relevanta virusvarianter ska redovisas så snart möjligt. 
  
 Preliminära data på immunsvar i fas  
 III-studien 
  presenterades. Immunsvar av  
 spike-bindande 
  
 IgG-antikroppar 
  utvärderades i en sub- grupp om 400 deltagare i prover tagna före vaccination och 29 och 71 dagar efter vaccination. Antikroppsnivåerna efter vaccination var jämförbara i olika länder och regioner.  
 Pre-existerande 
  neutralise- rande antikroppar mot  
 Ad26-vektorn 
  påvisades hos 2 procent i vaccin- gruppen hos deltagare från USA och 32,5 procent hos deltagare från Brasilien. Vaccinsvaret med  
 spike-bindande 
  antikroppar visade en trend att vara lägre hos deltagare från Brasilien med  
 pre-existerande 
  
 anti-vektorantikroppar 
  jämfört med de utan sådana antikroppar. 
  
 Effekt 
  
 Huvudstudien för godkännandet av  
 Ad26.COV-2.S-vaccinet 
  är en randomiserad,  
 dubbel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad 
  fas  
 III-studie 
  inklu- derande 43 783 försökspersoner 18 år och äldre, 21 895 som fick vaccinet (5x1010 vp) och 21 888 som fick placebo [46,47]. Båda grup- perna erhöll en intramuskulär injektion (0,5 ml). Deltagarna följdes upp i median 58 dagar  
 (1–124 
  dagar). Gravida kvinnor, immun- supprimerade patienter, barn och personer som haft tidigare klinisk  
 covid-19-infektion 
  var exkluderade. Patienter med stabil hiv kunde inkluderas. Två primära utvärderingsvariabler  
 (co-primary 
  endpoints) angavs: 1)  
 PCR-positiv 
  moderat till svår  
 covid-19-infektion 
  hos serologiskt negativa personer som påvisades minst 14 dagar efter andra dosen och 2)  
 PCR-positiv 
  moderat till svår  
 covid-19-infektion 
  hos serologiskt negativa personer som påvisades minst 28 dagar efter andra dosen. Multipla sekundära utvärderingsvariabler definierades inkluderande skyddseffekt mot allvarlig sjukdom, mot mild sjuk- dom och mot asymtomatisk infektion. Studien var händelsedriven med ett definierat antal fall av  
 covid-19 
  som skulle inträffa för att initiera interimsanalyser och den finala effektanalysen (n=154) Baldwin rat på antaganden om vaccinets skyddseffekt och infektionsfrekven- sen i placebogruppen. 
  
 214 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Primär effektpopulation som uppfyllde alla kriterier på följsam- het till protokollet, dosintervall och seronegativ test inkluderade 39 321 deltagare (19 630 vaccin och 19 691 placebo). Medianåldern var 52 år, 79,7 procent var 18 till 64 år, 20,3 procent var 65 år eller äldre (n=3 984) och 3,8 procent (n=755) var 75 år eller äldre. Av delta- garna var 46,8 procent från USA, 40,6 procent från Latinamerika (17,3% från Brasilien) och 12,6 procent från Sydafrika. Totalt 7 830 per- soner (39,9%) hade underliggande sjukdomar associerade med ökad risk för allvarlig  
 covid-19-sjukdom. 
  Skyddseffekten mot moderat till svår symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  14 dagar efter vaccination var 66,9 procent (95% CI:  
 59,0–73,4) 
  baserat på 464 fall (116 vaccin kontra 348 placebo). I åldrarna över 65 år och över 75 år var effekten 82,4 procent (95% CI:  
 63,9–92,4) 
  respektive 100 procent (95% CI:  
 45,9–100). 
  Skyddseffekten 28 dagar efter vaccination var 66,1 pro- cent (95% CI:  
 55,1–74,8) 
  baserat på 259 fall (66 vaccin vs 193 pla- cebo). I åldern över 65 år var effekten 74,0 procent. Det var således en viss trend mot högre skyddseffekt hos äldre jämfört med yngre personer. Allvarlig  
 covid-19-infektion 
  14 dagar efter andra dosen iden- tifierades hos 74 deltagare (14 vaccin vs 60 placebo) och effekten var 76,7 procent (95% CI:  
 55,6–89,1). 
  Mot allvarlig infektion 28 dagar efter andra dosen (5 vaccin vs 34 placebo) var skyddseffekten 85,4 pro- cent (95% CI:  
 54,1–96,9). 
  Skyddseffekten visades starta 14 dagar efter vaccination. Subgruppsanalyser visade att effektestimaten var jäm- förbara för deltagare med underliggande sjukdomar. En efterhands- analys visade att två fall hospitaliserades i vaccingruppen mot 29 i placebogruppen vilket gav en vaccineffekt på 93 procent. En preli- minär analys visade att effekten mot asymtomatisk infektion var 65,5 procent, dvs. jämförbar med symtomatisk infektion. Explora- tiva analyser visade att skyddseffekten (28 dagar efter andra dosen) skilde sig i olika regioner och var högst i USA, 72 procent (95% CI:  
 65,0–81,6), 
  följt av Brasilien, 68,1 procent och Sydafrika, 64,0 pro- cent. För svår sjukdom var motsvarande effektestimat i länderna 85,9, 87,6 respektive 81,7 procent. Interim genomsekvensering av tillgängliga PCR positiva prover visade att betavarianten (B.1.351) dominerade i Sydafrika (94,5%), Tucker (P.2) i Brasilien (69,5%) och originalvirus+D614G i USA (96,4%). Ytterligare analyser ska göras på fler prover för att säkert utvärdera vaccineffekten mot varian- terna. Genombrottsinfektioner var mildare i vaccingruppen än i placebogruppen. 
  
 215 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 Säkerhet 
  
 Säkerhetsdatabasen för studiedeltagare över 18 år omfattade 21 895 som fått en vaccindos och följts upp minst två månader. Längre upp- följningsdata över två månader fanns tillgängliga för 11 948 del- tagare. De vanligaste biverkningarna var lokal smärta på injektions- stället (48,6%), huvudvärk (38,9%), trötthet (38,2%), muskelsmärtor (33,2%), illamående (14,2%), och feber (9%). Typen av reaktioner är i linje med de för andra godkända vacciner. Majoriteten av reak- tioner var milda till moderata och gick över efter en till två dagar. Äldre individer hade mildare och lägre frekvens av biverkningar. Över- känslighetsreaktioner med utslag och nässelfeber rapporterades efter vaccination i ett fåtal fall, däribland ett fall av anafylaktiska reaktion. Få allvarliga biverkningar observerades och i jämförlig frekvens (0,4 kontra 0,6%) i vaccin- respektive placebogruppen och mindre än 0,1 procent bedömdes relaterade till vaccinet. Det var sju allvarliga reaktioner som bedömdes associerade med vaccinet varav ett fall av  
 Johnson 
  syndrom (GBS)  
 (immun-medierat 
  neurologiskt till- stånd), två fall av ansiktsförlamning och ett fall av perikardit. Före- komst av dessa tillstånd kommer att övervakas efter godkännandet och finns specificerade i farmakovigilansplanen. Sex dödsfall till följd av  
 covid-19-infektion 
  inträffade i placebogruppen mot inga fall i vaccingruppen. Det var en numerisk obalans vad gällde Fitzgerald och särskilt för venösa blodproppar med elva fall i vaccingruppen mot fyra i placebogruppen. Många av fallen hade underliggande tillstånd och ett kausalsamband med vaccinet var oklart, varför blodproppar har inkluderats i  
 RMP-planen 
  som en potentiell risk. 
  
 Efter godkännandet av vaccinet och under massanvändning har en mycket sällsynt allvarlig biverkning med ovanliga blodproppar och låga blodplättar rapporterats, vilket avhandlas i avsnitt 7.1.1. 
  
 Riskhanteringsplan (RMP) 
  
 I RMP identifierades följande säkerhetsrisker som ska studeras vidare efter godkännandet: 
  
 •Viktig identifierad risk: anafylaxi. 
  
 •Viktig potentiell risk: 
  
 216 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 –venös tromboembolism, 
  
 – 
 vaccin-associerad 
  förstärkt respiratorisk sjukdom (VAERD). 
  
 •Saknad information om användning av vaccinet: 
  
 –gravida och ammande kvinnor, 
  
 –immunsupprimerade patienter, 
  
 –interaktion med andra vacciner, 
  
 –sköra patienter med instabila underliggande sjukdomar (kronisk  
 hjärt-/lungsjukdom 
  (KOL), diabetes, kronisk neurologisk sjuk- dom), 
  
 –patienter med autoimmuna eller inflammatoriska tillstånd, 
  
 –långtidsdata på säkerhet. 
  
 Företaget har föreslagit genomförandet av elva studier för att ytter- ligare utvärdera effektivitet och säkerhet samt adressera och karak- terisera de identifierade säkerhetsriskerna och den saknade informa- tionen. I EMA:s farmakovigilansplan specificerades alla olika aktiviteter i säkerhetsuppföljningen som företaget ska genomföra, bl.a. regel- bunden rapportering varje månad av biverkningar och uppdaterade  
 nytta-riskbedömningar. 
  Riskminimeringsåtgärder finns införda i rele- vanta avsnitt i produktresumén [48]. 
  
 Nytta-riskanalys 
  
 I 
 nytta-analysen 
  angavs huvudnyttan med  
 Ad26.COV2.S-vaccinet 
  vara skyddseffekten mot moderat till svår  
 covid-19-infektion 
  på 66,9 procent. Effekten i gruppen äldre över 65 år var 82,4 procent. Effektestimaten var jämförbara i subgruppen individer med under- liggande sjukdomar med risk för allvarlig sjukdom. Vaccineffekt mot svår sjukdom har dokumenterats, 76,7 procent 14 dagar efter vacci- nation och 85,4 procent 28 dagar efter vaccination. I Sydafrika med dominans av betavarianten (B.1.351) var skyddseffekten något lägre än i de andra länderna, men mot svår sjukdom var effekten fort- farande hög (81,7%). Gällande hospitalisering var det bara 2 fall i vaccingruppen jämfört med 29 fall i placebogruppen som behövde sjukhusvård på grund av  
 covid-19. 
  Effektdata mot asymtomatisk infek- 
  
 217 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 tion är lovande. Vaccinet inducerade ett robust neutraliserande ant- ikroppssvar och ett  
 T-cellssvar 
  med dominans av Th1. 
  
 Bland osäkerheter är den viktigaste att data på vaccineffekten finns tillgängliga endast för 8 veckor. Duration av skyddseffekten kom- mer att utvärderas i  
 2-årsuppföljningen, 
  men eftersom placebo- gruppen kommer att erbjudas vaccin och studien öppnas måste alter- nativa planer för utvärderingen diskuteras efter godkännandet. Data på immunsvar finns för 3 månader, men duration på lång sikt är oklar. Vaccineffekten hos de över 75 år kunde inte säkert fastställas på grund av ett begränsat antal fall. Data på vaccineffekt hos gravida och ammande kvinnor, immunsupprimerade populationer, sköra popu- lationer med instabil samsjuklighet och individer med genomgången naturlig sjukdom saknas. Interaktion med andra vacciner är okänd men ska evalueras i studier efter godkännandet. Vaccineffekten mot olika virusvarianter ska utvärderas efter godkännandet. 
  
 I riskanalysen inkluderades alla lokala och systemiska biverk- ningar som rapporterades i studierna och som relaterats ovan. Det var få allvarliga biverkningar. Numerisk obalans mellan vaccin och placebogruppen noterades för venös tromboembolism som inklude- rats i RMP som en potentiell risk. Säkerhetsprofilen i stort bedöm- des vara acceptabel. Vikten av långtidsuppföljning av studierna betonas för att upptäcka säkerhetssignaler och sällsynta allvarliga biverkningar. 
  
 Bland osäkerheter nämns avsaknad av långtidsdata på biverkningar. Säkerhetsdata på gravida kvinnor, immunsupprimerade, patienter med autoimmuna tillstånd och sköra patienter med instabil grund- sjukdom saknas, liksom data på samadministration med andra vac- ciner. En studie med samadministration av  
 covid-19-vaccin 
  och influensavaccin är planerad. Den teoretiska risken för VAERD är svårbedömd. Inga sådana fall har rapporterats i det prekliniska eller kliniska utvecklingsprogrammet, men ska noga övervakas under vacci- nets uppföljning och massanvändning. 
  
 CHMP:s konklusion om  
 nytta-riskbalansen 
  
 EMA/CHMP bedömde att  
 nytta-riskbalansen 
  för vaccinet är positiv, dvs. att den sammanvägda bedömningen av nyttan överväger den sammanvägda bedömningen av riskerna. Sammanfattningsvis har en god skyddseffekt mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  och svår sjuk- 
  
 218 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 dom visats, och viktigast även hos äldre och individer med hög risk för allvarlig sjukdom, såväl som en acceptabel säkerhetsprofil. Trots att tre vacciner mot  
 covid-19 
  godkänts i EU finns fortfarande ett ouppfyllt behov av fler vacciner i rådande pandemi. Vikten av upp- följningsdata till 2 år betonas för att konfirmera vaccinets effekt och säkerhet på lång sikt. Alla identifierade osäkerheter ska adresseras i studier efter licensiering i kontexten av ett villkorat godkännande. 
  
 Villkor i godkännandet 
  
 För att konfirmera effekt och säkerhet i specifika subgrupper och data på specifika utvärderingsvariabler som inte fanns tillgängliga vid tiden för bedömningen ska företaget senast den 31 december 2023 skicka in den finala studierapporten för fas  
 III-studien 
  med två års uppföljningsdata. För att konfirmera konsistens av tillverkningspro- cessen för slutprodukten ska företaget sända in ytterligare data på validering och jämförbarhet. Företaget ska genomföra alla aktiviteter specificerade i RMP. Obligatoriska krav som ska uppfyllas finns be- skrivna i produktresumén [48]. 
  
 5  
 Covid-19-vacciner 
  under löpande granskning av EMA 
  
 Fem vacciner befinner sig under löpande bedömning av EMA, ett proteinbaserat vaccin från Novavax  
 (NVX-CoV2373), 
  ett protein- baserat vaccin från Sanofi Pasteur (Vidprevtyn), ett inaktiverat helvirus- vaccin från Pham (VLA2001), ett vektorbaserat vaccin (Sputnik V) från ryska Gamaleya och ett inaktiverat helvirusvaccin (CoronaVac) från kinesiska Sinovac. 
  
 Från och med februari 2021 fanns även ett  
 mRNA-vaccin 
  från CureVac (CVnCoV) under löpande granskning. Den 12 oktober 2021 meddelade dock företaget att man drar tillbaka sin ansökan för att i stället satsa på utveckling av optimerade andra generationens  
 mRNA-vaccin-kandidater 
  (Hardy) i samarbete med GSK [49]. 
  
 EU och Sverige har förköpsavtal med Novavax, Sanofi Pasteur och Pham. Data om vaccinerna baseras på publicerade vetenskap- liga artiklar och pressreleaser och får anses preliminära. Inga rappor- ter eller EPAR från regulatoriska myndigheter med bedömning av vaccinerna finns tillgängliga. 
  
 219 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 5.1 Novavax –  
 NVX-CoV2373 
  (Nuvaxoid) 
  
 Novavax nanopartikelvaccinplattform är väl testad i tidigare kliniska studier för influensa, ebola och RSV (totalt 14 000 individer). Vaccin- kandidaten mot  
 covid-19, 
  
 NVX-CoV2373, 
  är ett proteinbaserat vaccin som innehåller rekombinant  
 pre-fusion 
  
 Walker 
  (fullängd) uttryckt i baculovirus  
 S9-insektsceller 
  och inkorporerat i en nanopartikelformulering tillsammans med tillverkarens patente- rade saponinbaserade  
 Matrix-M-adjuvans. 
  Spikeproteinet antar rosett- formationer i storlek som en nanopartikel och liknar  
 VLP-vaccin 
  till form och verkan. I tidigare kliniska studier har mer än 4 300 indi- vider exponerats för  
 Matrix-M-adjuvans. 
  
 Företaget har publicerat två fas  
 I/II-studier 
  som visat att vaccinet är väl tolererat och inducerar ett robust antikroppssvar med neutra- liserande antikroppar och  
 anti-spike-IgG 
  samt ett  
 T-cellssvar 
  [50]. Vaccinet ges intramuskulärt i två doser (5 µg spikeprotein plus 50 µg  
 Matrix-M-adjuvans 
  per dos) med 21 dagars intervall. Två rando- miserade,  
 singel-blinda, 
  
 placebo-kontrollerade 
  fas  
 III-studier 
  pågår, en i UK och en i USA, och finala resultat har rapporterats. I den publicerade  
 UK-studien 
  ingick 15 187 försökspersoner varav 7 569 fick vaccin och 7 570 fick placebo, 28 procent var över 65 år och 45 procent hade underliggande sjukdomar [51]. Vaccineffekten sju dagar efter andra dosen mot symtomatisk  
 covid-19 
  var 89,7 procent (95% CI:  
 80,2–94,6) 
  baserat på 106 fall (10 vaccin kontra 96 placebo). Högt skydd sågs både mot originalvirus (96,4%) och mot alfavarian- ten (B.1.1.7) (86,3%). De mest frekventa biverkningarna var lokal smärta, huvudvärk, muskelsmärtor, sjukdomskänsla och trötthet. De flesta reaktionerna var milda till moderata och av kort duration. Biverkningarna ökade efter andra dosen. Äldre deltagare hade mindre biverkningar än yngre. Allvarliga biverkningar förekom i samma låga frekvens i både vaccin- och placebogrupp (0,5%). Uppföljningen i studien var median tre månader efter andra dosen. 
  
 I den andra fas  
 III-studien 
  i USA och Mexiko har resultaten endast rapporterats i en preprintpublikation [52]. Studien inkluderade 29 949 deltagare som var randomiserade 2:1 till vaccin (n=19 714) eller placebo (n=9 868). I primär  
 effekt-population 
  inkluderades 25 452 i vaccin- och 8 140 i  
 placebo-gruppen. 
  Vaccineffekten mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  i hela populationen mer än sju dagar efter andra dosen var 90,4 procent (95% CI:  
 82,9–94,6) 
  Baldwin 
  
 220 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 rat på 77 fall (14 vaccin kontra 63 placebo). I högriskpopulationer inkluderande äldre mer än 65 år var vaccineffekten 91,0 procent (95% CI:  
 83,6–95,0). 
  Tio fall av moderat sjukdom och fyra fall av svår sjukdom, alla i placebogruppen, gav en skyddseffekt på 100 procent (95% CI:  
 87,0–100). 
  Sekvenseringsdata på 61 av de 77  
 covid-19-fallen 
  visade att 65 procent utgjordes av problematiska varianter (variants of concern, VOC) med dominans av alfavarianten (B.1.1.7). Vaccinet gav ett högt skydd på 92,6 procent mot olika virusvarianter. Effekten mot deltavarianten är ännu inte känd. 
  
 I ytterligare en studie i fas II utvärderades effekten mot  
 covid-19 
  i Sydafrika med dominans av betavarianten (B.1.351) [53]. Studien inkluderade 4 387 försökspersoner och vaccineffekten var 49,4 procent (95% CI:  
 6,1–72,8) 
  i hela populationen och 60,1 procent (95% CI:  
 19,9–80,1) 
  i subgruppen av  
 hiv-negativa 
  deltagare. En explorativ analys visade att av vaccineffekten mot betavarianten var 51,0 pro- cent (95% CI:  
 −0,6–76,2). 
  De vida konfidensintervallen för effekt- estimaten mot betavarianten tillåter inga säkra slutsatser. 
  
 Novavax vaccin har försenats på grund av tillverkningsproblem men företaget har nu ansökt om godkännande hos regulatoriska myn- digheter i flera länder. Vaccinet nödgodkändes den 1 november 2021 i Indonesien som första land följt av Filippinerna som andra land. Den 17 november 2021 ansökte företaget om villkorat godkännande hos EMA för  
 NVX-CoV2373 
  (benämnt Nuvaxovid) och ett beslut inväntas i slutet på december 2021. 
  
 5.2 Sanofi Pasteur – Vidprevtyn 
  
 Sanofi Pasteur har i samarbete med GlaxoSmithKline (GSK) utveck- lat en adjuvanterad rekombinant proteinbaserad  
 covid-19-vaccin- 
  kandidat. Vaccinet innehåller rekombinant  
 pre-fusion 
  
 SARS-CoV- 
  
 2-spikeprotein 
  uttryckt i ett baculovirus expressionssystem, samma plattform som används för Sanofis godkända säsongsinfluensavaccin (Flublok). Ingående adjuvans är GSK:s skvalenbaserade AS03 som ingick i det tidigare pandemiinfluensavaccinet Pandemrix. Företaget genomförde i oktober 2020 en fas  
 I/II-studie 
  med 440 deltagare som visade att vaccinet inducerade ett suboptimalt immunsvar hos äldre 
  
 [54].En fas  
 II-studie 
  med en optimerad vaccinformulering startade i februari 2021 med 720 deltagare över 18 år för att utvärdera olika 
  
 221 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 antigendoser (5 µg, 10 µg, 15 µg) inför val av dos till fas  
 III-studien. 
  Enligt företaget inducerade vaccinet neutraliserande antikroppar i samma nivå som efter naturlig infektion och ett immunsvar sågs hos över 95 procent av deltagare i alla åldrar  
 (18–95 
  år) och i alla dos- grupper [55]. En randomiserad,  
 dubbel-blind, 
  
 placebo-kontrollerad 
  fas  
 III-studie 
  startade i maj 2021 och ska inkludera över 35 000 för- sökspersoner i USA, Asien, Afrika och Latinamerika. Studien avser att utvärdera effekt, säkerhet, immunogenicitet av flera  
 covid-19- 
  vaccinkandidater, ett  
 mono-valent 
  vaccin riktat mot originalvirus och ett monovalent vaccin mot betavarianten i första fasen och ett bivalent vaccin riktat mot originalvirus plus betavarianten (B.1.351) i en andra fas. Primär endpoint är effekt mot symtomatisk  
 covid-19- 
  infektion hos seronegativa deltagare och sekundära endpoints är effekt mot svår sjukdom och mot asymtomatisk infektion. En booster- studie ska starta parallellt som ett komplement till fas  
 III-studien 
  som avser att undersöka om vaccinet inducerar ett starkt boostersvar oavsett vilket vaccin som använts för primärimmunisering. 
  
 5.3 Valneva – VLA2001 
  
 Pham har utvecklat en inaktiverad adjuvanterad (CpG 1018 +Alum)  
 covid-19 
  vaccinkandidat (VLA2001). Tillverkningen i en  
 vero-cell- 
  plattform sker i en fabrik i Livingston i Skottland. Vaccinet ges i två doser med fyra veckors intervall. Det kliniska utvecklingsprogram- met inkluderar en fas  
 I/II-studie 
  och en randomiserad  
 singel-blind 
  fas  
 III-studie 
  (jämförande immunsvarsstudie), men i nuläget finns inga publicerade resultat tillgängliga. I en pressrelease i oktober 2021 rapporterade företaget att VLA2001 i fas  
 III-studien 
  i UK, inklu- derande 4 012 deltagare över 18 år, inducerade signifikant högre neutraliserande antikroppsnivåer än AstraZenecas vektorvaccin i sub- gruppen vuxna över 30 år. Antal fall av symtomatisk  
 covid-19 
  infek- tion var lika i båda grupperna. Vidare uppgavs att Valnevas vaccin framkallade ett brett  
 Duncan 
  svar och var mer väl tolererat än jäm- förelsevaccinet. Inga allvarliga biverkningar observerades [56]. Före- taget har en pågående studie hos vuxna 56 år och äldre i Nya Zeeland och en planerad studie hos ungdomar. Utfallet av en boosterdos ska också utvärderas. 
  
 222 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 6Resultat effektstudier av  
 covid-19-vacciner 
  efter godkännandet 
  
 Efter godkännande av nya vacciner måste utvärdering av effekten ske fortlöpande för att konfirmera och komplettera resultaten från de kliniska prövningsstudierna och för att utvärdera hur vaccinerna fun- gerar i verkliga livet  
 (real-world). 
  Trots att randomiserade kontrol- lerade fas  
 III-studier 
  är ”golden standard” för att bedöma vaccin- effekt har de vissa begränsningar i och med restriktiva kriterier för inklusion av försökspersoner som inte reflekterar en användning av vaccinet i den breda befolkningen. Studier efter godkännandet har som mål att mäta dels direkta effekten av vaccinet på individen (kallad vaccine effectiveness) och dels effekten på hela befolkningen och på förloppet av pandemin (kallad vaccine impact). Estimat av vaccineffektivitet mot  
 covid-19 
  i stora observationsstudier (icke- randomiserade studier) är mycket viktigt att utvärdera då det åter- speglar den verkliga världen med alla utmaningar som logistik, suboptimal hantering av vacciner, vaccinationsscheman som inte efter- följs och en diversifierad population. Vaccine impact på befolknings- nivå beror inte enbart av vaccineffektivitet utan också på faktorer som vaccinationstäckning, vaccinallokering till olika grupper och effekten av sociala kontakter mellan olika grupper på smittsprid- ningen vilka måste beaktas. Vissa frågor kan bara utvärderas efter godkännandet, som behovet av påfyllnadsdoser för att adressera avta- gande av skyddet över tid. Observationsstudier har kända begräns- ningar som risk för snedvridning med systematiska fel (Stevenson), och ovidkommande variabler som störfaktorer (confounders) som kan påverka tillförlitligheten av data och försvåra tolkningen av resul- taten [57]. EMA och ECDC koordinerar väldesignade observations- studier i  
 EU-medlemsstaterna 
  för att insamla data om  
 real-world- 
  vaccineffekt i klinisk praxis och monitorera effekt och säkerhet av  
 covid-19-vacciner 
  [58]. ECDC har byggt en infrastruktur för att ut- föra vaccineffektivitetsstudier i EU och utarbetat ett huvudprotokoll [59]. 
  
 Direkt efter godkännandet av Nelson vaccin i december 2020 startade massvaccinationsprogram i prioriterade riskgrupper (i regel äldre individer och hälso- och sjukvårdspersonal) i många länder. Tidigast ute var Israel, UK och USA och majoriteten av data från  
 real-world-studier 
  (62%) kom initialt från dessa länder. De vacciner 
  
 223 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 som använts i dessa länder och i EU och där det finns mest pub- licerade data och evidens på vaccineffektivitet är Fisher och Thompson samt till viss del Modernas mRNA- 1273. Till juli 2021 hade 90 vaccineffektivitetsstudier publicerats antingen som förtryck (preprint) eller som  
 referee-granskade 
  studier. En uppdaterad översikt av alla effektivitetsstudier av  
 covid-19-vaccin 
  i världen publiceras löpande av WHO och Jackson varje vecka [60]. 
  
 De initiala studierna av vaccineffektivitet utfördes vid en tid då originalvirus och alfavarianten (B.1.1.7) cirkulerade innan andra virus- varianter fått större spridning. En historisk översikt av vaccinintroduk- tionen och vunna framgångar presenteras nedan. Under våren/som- maren 2021 blev den mer smittosamma deltavarianten (B.1.617.2) dominerande, vilket radikalt ändrade pandemiläget i många länder (se avsnitt 6.5). 
  
 6.1 Israel 
  
 Israel startade redan den 20 december 2020 med en nationell mass- vaccinationskampanj med Nelson vaccin givet i två doser med tre veckors mellanrum, först till prioriterade högriskgrupper som där- efter snabbt expanderades i januari 2021 till allt yngre åldersgrupper. Israel placerade sig tidigt som landet med den högsta vaccinations- täckningen i världen med leverans av mer än 10 miljoner doser inom fyra månader. Den 19 april 2021 hade 54 procent av populationen på 9,2 miljoner invånare och 88 procent av personer över 50 år fått två doser. Utmaningar för att utvärdera vaccineffekten inkluderade en samhällsstängning (lockdown) som trädde i kraft under de tidiga vaccinkampanjsveckorna och en begynnande spridning av den mer smittsamma alfavarianten (B.1.1.7). Trots dess utmaningar började  
 Hernandez 
  för vaccineffekten ackumuleras inom cirka två måna- der efter kampanjstart då 85 procent av äldre över 60 år fått två doser. Den 24 februari 2021 kunde man visa dramatiska minskningar av  
 covid-19-fall 
  (77%), sjukhusinläggningar (68%) och allvarliga fall på sjukhus (67%) jämfört med toppvärden i januari. Genom att jäm- föra åldersgrupper som fick tidig vaccination med de som fick sen vaccination, jämföra områden med hög och låg vaccintäckning och jämföra med mönstret i tidigare lockdowns i landet kunde man i 
  
 224 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 studien renodla vaccineffekten från andra faktorer som kunde influera på pandemins dynamik [61]. I mitten av april 2021 hade antalet nya fall minskat till en nivå som indikerade effektiv kontroll av pandemin inom landet och nationella restriktioner kunde lättas. Israel blev och är en robust plattform för att undersöka  
 Pfizer-vaccinets 
  effektivitet och impact på pandemin, vilket övriga världen följt med stort intresse. 
  
 Ett flertal observationsstudier om vaccineffektiviteten för Fisher i Israel har publicerats varav ett urval presenteras här. 
  
 Den första publicerade studien rapporterade en vaccineffekt på 51,4 procent för första dosen efter 13 till 24 dagar [62], medan den andra studien, med 1,2 miljoner deltagare, rapporterade en effekt på 46 procent 14 till 20 dagar efter första dosen och 92 procent sju dagar efter andra dosen [63]. En annan nationell observationsstudie av effektiviteten av BNT162b2 mot olika utfallsmått visade att skydds- effekten mer än sju dagar efter andra dosen var mycket hög, 95,3 pro- cent mot  
 covid-19-infektion, 
  91,5 procent mot asymtomatisk infek- tion, 97,0 procent mot symtomatisk infektion, 97,2 procent mot  
 covid-19-relaterad 
  sjukhusvård, 97,5 procent mot svår eller kritisk sjukdom och 96,7 procent mot  
 covid-19-relaterad 
  död [64]. Vaccin- effekten mot alla dessa utfall var över 96,0 procent i alla åldersgrupper inklusive de allra äldsta (över 75 respektive över 85 år). Resultaten i denna observationsstudie stämmer väl överens med de effektestimat som rapporterades för BNT162b2 i registreringsstudien. Under studie- perioden utgjorde 95 procent av fallen av alfavarianten (B.1.1.7) och resultaten indikerar att vaccinet var effektivt mot denna variant. I en annan viktig studie jämfördes virusmängden i prover från genom- brottsinfektioner hos vaccinerade minst 12 dagar efter första dosen med prover från individer med naturlig infektion [65]. Man kunde visa en Rodriguez till  
 4,5-faldig 
  minskning i virusmängd hos vaccinerade jämfört med ovaccinerade individer. Dessa data tyder på att vaccinet kan påverka virusutsöndring och smittsamhet och i förlängningen transmission. I ytterligare en studie utvärderades indirekt effekt på ovaccinerade individer av massvaccinationsprogrammet i Israel [66]. Resultaten indikerade att vaccination inte bara skyddar vaccinerade individer utan också ger ett  
 kors-skydd 
  till ovaccinerade individer i samhället. Hög vaccinationstäckning visades vara associerad med efter- följande reduktion av infektioner i den ovaccinerade populationen. 
  
 225 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 Sedan juni 2021 har smittspridning av  
 covid-19 
  i Israel ökat drama- tiskt, framför allt hos ovaccinerade men också hos fullvaccinerade, till följd av spridning av den mer smittsamma deltavarianten (se avsnitt 6.5). 
  
 6.2 UK (Storbritannien) 
  
 UK hade den snabbaste implementeringen av sitt massvaccinations- program med start redan den 8 december 2020 med Nelson  
 BNT162b2-vaccin 
  följt av AstraZenecas  
 ChAdOx1-vaccin 
  från 4 januari 2021 (och Modernas  
 mRNA-1273 
  vaccin från april 2021). Vaccinerna prioriterades initialt till äldre över 80 år och hälso- och sjukvårdspersonal följt av kliniska riskgrupper och därefter succes- sivt till allt yngre åldrar. Ett tidigt beslut i UK var att använda ett förlängt intervall mellan vaccindoserna upp till tolv veckor för att maximera första dosen till så många som möjligt. Inom två månader hade över 90 procent av de äldsta åldersgrupperna över 80 år fått en dos vaccin.  
 Real-world-effektivitet 
  och impact på befolkningen och pandemin av  
 covid-19-vaccinerna 
  har följts kontinuerligt av Public Health England med publikation av veckovisa övervakningsrappor- ter (se nedan). 
  
 Ett flertal publicerade studier i UK har estimerat effektivitet av vaccinerna mot olika utfallsmått framför allt hos äldre och hos hälso- och sjukvårdpersonal som vaccinerades först. Ett urval av studier pre- senteras här. 
  
 En av de första studierna var från Skottland som utvärderade effekten av en första dos av Nelson och AstraZenecas vacciner mot sjukhusinläggning för  
 covid-19-infektion 
  [67]. Studien var nationell och inkluderade 5,4 miljoner patienter. Medelåldern på vaccinerade patienter var 65 år. En betydande minskning av  
 covid-19-fall 
  som behövde sjukhusvård noterades för båda vaccinerna. En första dos av Nelson och AstraZenecas vaccin reducerade sjukhusinläggningar med 91 procent respektive 88 procent efter 28 till 34 dagar. Tittade man på en kombinerad vaccineffekt mot hospitalisering hos de allra äldsta, 75 till över 80 år, var effekten 83 procent och för de 18 till 64 år var effekten 92 procent. Detta var en viktig studie som visade effektiviteten av första dosen och att  
 AstraZeneca-vaccinet 
  fungerade hos äldre personer, för vilka data saknades i den poolade registrer- ingsstudien. I en annan studie utvärderades effekten av Nelson och 
  
 226 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 AstraZenecas vaccin mot symtomatisk  
 covid-19-infektion, 
  sjukhus- inläggning och död hos alla äldre över 70 år (7,2 miljoner) [68]. Skyddseffekten av Nelson vaccin mot symtomatisk  
 covid-19-infek- 
  tion hos individer över 80 år var 70 procent 28 till 34 dagar efter första dosen och 89 procent 14 dagar efter andra dosen. Motsva- rande för AstraZenecas vaccin var 60 procent efter första dosen (inga data på andra dosen fanns tillgängliga). Effekten av första dosen mot hospitalisering var 80 procent för båda vaccinerna och 85 procent mot död för Nelson vaccin. För AstraZenecas vaccin saknades till- räcklig uppföljning för att bedöma effekten på mortalitet. Detta var den andra studien som dokumenterade effekten av AstraZenecas vaccin hos äldre. Vaccineffekten av första dosen Nelson och Astra- Mitchell vaccin på smittspridning av  
 covid-19 
  undersöktes i en studie av vaccinerad och ovaccinerad hälso- och sjukvårdspersonal och deras hushållskontakter [69]. Resultatet visade att vaccination av perso- nalen 21 dagar efter första dosen var associerad med  
 40–50 
  procent reduktion av  
 covid-19-fall 
  hos hushållskontakter, vilket indirekt indi- kerar en effekt av vaccinerna på smittspridning. I en senare liknande studie från Nederländerna utvärderades effekten mot transmission till hushållskontakter efter två vaccindoser och vaccineffektiviteten estimerades till 71 procent [70]. 
  
 I en svensk studie visades att vaccination är en nyckelstrategi för att minska transmission av virus inom familjer. I denna nationella kohortstudie inkluderande nära 1,8 miljoner personer hade familje- medlemmar utan immunitet en 45 till  
 97-procentig 
  lägre risk att ådra sig  
 covid-19-infektion 
  allteftersom antalet immuna medlemmar i familjen ökade [71]. 
  
 I tabell 6 ges en översikt över vaccineffektivitet mot olika utfalls- mått sammanställt av PHE [72]. 
  
 227 
  
 Bilaga 3SOU 2022:3 
  
 Tabell 6 
  
 Översikt av evidens avseende vaccineffektivitet mot olika 
  
 utfallsmått i England 
  
 Utfall 
  
 Pfizer/BioNTech 
  
 AstraZeneca 
  
 En dos 
  
 Två doser 
  
 En dos 
  
 Två doser 
  
 Symtomatisk infektion 
  
 55–70% 
  
 85–95% 
  
 55–70% 
  
 70–85% 
  
 Sjukhusvård 
  
 75–85% 
  
 90–99% 
  
 75–85% 
  
 80–99%* 
  
 Mortalitet 
  
 70–85% 
  
 90–99% 
  
 75–85% 
  
 75–99%* 
  
 Asymtomatisk infektion 
  
 55–70% 
  
 70–90% 
  
 55–70% 
  
 65–90% 
  
 Smittspridning (sekundärfall) 
  
 45–50% 
  
 inga data 
  
 35–50% 
  
 inga data 
  
 *Liten evidens är tillgänglig och i nuläget finns inga konklusiva resultat. Källa: Public Health England, vecka 29, juli 2021. 
  
 Effekten på befolkningsnivå bedöms genom att beakta vaccintäck- ning, evidens för vaccineffektivitet och förekomst av  
 covid-19 
  i sam- hället. Dessutom måste vaccineffekten differentieras från andra inter- ventioner, ändringar i beteenden och säsongsvariationer i  
 covid-19- 
  aktivitet. Den 18 juli 2021 var vaccinationstäckningen i England 62,3 procent för en dos och 48,5 procent för två doser. Estimeringen av populationseffekter i UK i juli 2021 via insamlade data och model- leringar indikerade att 11,8 miljoner infektioner, 53 000 hospitaliser- ingar, och 36 900 dödsfall hade förhindrats av vaccinationsprogram- met [72]. 
  
 Sedan juli 2021 har  
 covid-19-fallen 
  ökat markant i UK, framför allt hos ovaccinerade, till följd av spridning av deltavarianten (se avsnitt 6.5). 
  
 6.3 USA 
  
 IUSA startade massvaccinationsprogrammet mot  
 covid-19 
  med Nelson  
 BNT162b2-vaccin 
  den 14 december 2020, följt av Modernas  
 mRNA-1273-vaccin 
  från januari 2021 och Janssens Ad26- vektorvaccin från mars 2021. Äldre över 65 år och hälso- och sjukvårdspersonal prioriterades initialt. 
  
 Den 1 maj 2021 hade 82 procent av äldre över 65 år, 63 procent i gruppen  
 50–64 
  år och 42 procent i gruppen  
 18–49 
  år fått minst en dos och 69 procent av de över 65 år och 26 procent av  
 18–49-åring- 
  arna hade fått två doser. 
  
 228 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Den 2 juli 2021 hade 67 procent av alla vuxna fått minst en dos. I en  
 impact-studie 
  undersöktes effekten av vaccinationen mot olika utfall i olika åldersgrupper och relationen till vaccintäckningen. Grup- pen över 65 år med högst vaccinationstäckning hade störst minsk- ning av  
 covid-19-incidens 
  (79%) och sjukhusinläggningar (78%) jämfört med perioden före introduktion av vaccinationsprogram- met. I en jämförelse av de över 65 år med gruppen  
 18–49 
  år med lägst vaccintäckning minskade  
 covid-19-incidensen 
  med 40 procent, besök på akutmottagning med 59 procent, sjukhusinläggningar med 65 pro- cent och dödsfall med 66 procent [73]. Resultaten visar vikten av att snabbt komma upp i en hög vaccinationstäckning för att reducera  
 covid-19-fall, 
  sjukhusvård och svår sjukdom. Det har via insamlade data och modelleringar beräknats att vaccinationsprogrammet i USA fram till slutet av juni 2021 har förhindrat 1,25 miljoner hospitaliseringar och 279 000 dödsfall [74]. 
  
 Ett flertal  
 real-world-studier 
  har publicerats, varav ett urval pre- senteras här. 
  
 I en testnegativ  
 fall-kontrollstudie 
  evaluerades effektivitet av Nelson och Hall vacciner mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  bland över 100 000 patienter med hög risk för svår sjukdom (krigsvetera- ner i USA). Deltagarna hade en medianålder på 61 år, 84 procent var män och många hade underliggande sjukdomar. Skyddseffekten minst sju dagar efter andra dosen var 96 procent för Pfizer och 
  
 98procent för Moderna. Skyddet efter första dosen var 84 respektive 
  
 86procent [75]. I en annan observationsstudie inkluderande 24 sjuk- hus i 14 stater visades att effektiviteten av  
 mRNA-vacciner 
  mot  
 covid-19-associerad 
  sjukhusinläggning var 94 procent för fullvacci- nerade och 64 procent för partiellt vaccinerade. Medianålder för deltagare var 73 år [76]. 
  
 I ytterligare en stor multistatsstudie utvärderades effektiviteten av Hall, Nelson och Harrell vaccin hos riskgrupper och per- soner över 50 år mot  
 covid-19-relaterad 
  sjukhusinläggning, IVA- vård och besök på akutmottagning mellan januari och juni 2021. Man fann en likvärdig effekt av två doser av  
 mRNA-vaccinerna, 
  89 pro- cent mot hospitalisering (83% hos äldre över 85 år) och 90 procent mot  
 IVA-inläggning, 
  medan skyddet var lägre för Janssens vaccin, 
  
 68procent mot hospitalisering. Effekten av partiell vaccination (endast första dosen) med  
 mRNA-vaccinerna 
  var 54 procent och lägre för Nelson vaccin än Modernas [77]. 
  
 229 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 Resultaten i dessa studier är liknande de som rapporterats i real-  
 world-studier 
  från Israel och UK och konfirmerar den höga effek- tiviteten av  
 mRNA-vaccinerna 
  i högriskpopulationer. 
  
 Ien longitudinell kohortstudie utvärderades  
 real-world-effekti- 
  vitet av Janssens endosvaccin hos 390 000 vaccinerade och 1,5 mil- joner kontroller i USA under perioden mars 2021 till juli 2021. Skyddseffekten mot  
 covid-19-infektion 
  var 79 procent och mot sjuk- husinläggning 81 procent. Något lägre estimat sågs hos äldre över 60 år, 75 procent respektive 78 procent [78]. 
  
 I en stor testnegativ  
 fall-kontrollstudie 
  utvärderades effektivitet av  
 mRNA-vaccinerna 
  mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  bland hälso- och sjukvårdpersonal i 25 stater i USA mellan januari och maj 2021. Totalt rekryterades 1 482 deltagare med ett positivt PCR test och minst ett covid  
 -19 
  symtom och 3 449 med ett negativ test. Medianåldern var 37 år och 83 procent var kvinnor Vaccineffektivi- teten för partiell vaccination var 77,6 procent med Nelson vaccin och 88,9 procent med Modernas mRNA vaccin. För vaccination med två doser var skyddet 88,8 procent respektive 96,3 procent vaccin. Effek- ten var liknande i subgrupper utifrån ålder och underliggande sjuk- domar [79]. I en annan studie av hälso- och sjukvårdspersonal (72% 
  
 iåldern  
 18–49 
  år) visades vaccineffektiviteten för  
 mRNA-vacciner 
  vara 91 procent hos fullvaccinerade och 81 procent hos partiellt vaccinerade. Man gjorde ytterligare undersökningar och fann att virus- mängden var 40 procent lägre hos vaccinerade med genombrotts- infektioner, (n=16) och att virusutsöndringen pågick kortare tid jämfört med ovaccinerade med naturlig infektion (n=156). Dess- utom var risken för feber 58 procent lägre och duration av sjuk- domen var 2,3 dagar kortare hos vaccinerade personer [80]. Viktiga fynd som talar för att vaccination mildrar kliniska infektionssymtom och reducerar virusutsöndring, vilket indirekt pekar på att vaccination kan minska smittspridningen. 
  
 Genombrottsinfektioner hos fullvaccinerade personer med mRNA- vacciner är ovanliga, mindre än 1 procent av alla  
 covid-19-fall 
  i USA. Övervägande majoritet var milda (96%) eller moderata (3%). Mindre än 0,004 procent av fullvaccinerade som hade en genombrotts- infektion behövde sjukhusvård och mindre än 0,001 procent dog. 
  
 Tidigare observationsstudier har visat att naturlig infektion ger ett skydd mot en ny  
 covid-19-infektion 
  på omkring 80 procent. I en retrospektiv studie i USA undersökte man risken för reinfektion hos 
  
 230 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 ovaccinerade och fullvaccinerade personer som tidigare haft naturlig infektion. Studien visade att det var två gånger vanligare att man återinfekterades om man var ovaccinerad. Detta visar att vaccination erbjuder högre skydd mot reinfektion än en tidigare  
 covid-19-infek- 
  tion och att de som tidigare genomgått naturlig infektion fortfa- rande har nytta av vaccinationen [81]. 
  
 Under juli 2021 ökade fallen av  
 covid-19 
  kraftigt i USA, fram- för allt hos ovaccinerade, till följd av spridning av deltavarianten (se vidare avsnitt 6.5). 
  
 6.4 Sammanfattning 
  
 Sammantaget har omfattande och konsistent evidens från multipla  
 real-world-studier 
  i flera länder inklusive  
 EU-länder 
  [82] konfir- merat AstraZenecas vaccin och  
 mRNA-vaccinernas 
  höga effektivitet 
  
 iolika åldersgrupper och mot olika utfall av  
 covid-19-infektion. 
  Generellt har vaccineffekten varit högre mot svår sjukdom, hospita- lisering och död än mot mild infektion.  
 mRNA-vaccinerna 
  har uppvisat högre effektestimat än AstraZenecas vaccin mot mild infek- tion, medan effekten mot svår infektion och död har varit i samma storleksordning för alla vacciner. Data indikerar att två vaccindoser krävs för optimal effekt. Ytterligare studier behövs för att utvärdera vaccineffekten mot smittspridning (transmission), men studier i hushåll har visat en effekt mot smitta på  
 50–70 
  procent. Den svenska studien tyder på att lokal flockimmunitet inom familjen kan uppnås genom hög vaccinationsgrad hos familjemedlemmar [71]. Resultaten 
  
 iobservationsstudierna har bekräftat och kompletterat resultaten från de randomiserade kontrollerade fas  
 III-studierna. 
  Att beakta är den korta uppföljningstiden för studierna. Pågående uppföljnings- studier har givit och kommer att ge viktig information om varaktig- heten av skyddseffekt och immunsvar. Den enorma framgången med vaccinationsprogrammen på befolkningsnivå har dokumenterats i USA, UK, Israel och andra länder inkluderande Sverige med kraftigt minskad  
 covid-19-incidens 
  och smittspridning, minskad belastning på sjukvården och minskat antal  
 covid-relaterade 
  dödsfall. Man har med snabb utrullning av vaccinationsprogrammen med hög vaccina- tionstäckning märkbart dämpat pandemin och kunnat lätta på lock- Bean och andra coronarestriktioner. 
  
 231 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 Att notera är att alla dessa initiala studier av vaccineffektivitet och vaccine impact har genomförts under en period då cirkulerande virus dominerats av originalvirus och av alfavarianten. Vaccineffekten mot andra mer smittsamma virusvarianter, framför allt deltavarianten som spreds under våren och sommaren 2021, har visats vara lägre och beskrivs nedan. 
  
 6.5 Vaccineffekt mot virusvarianter av särskild betydelse (VOCs) 
  
 WHO har klassificerat vissa virusvarianter som varianter av särskild betydelse (variants of concern, VOC) och som varianter av intresse (variants of interest, VOI). WHO:s kriterier för VOC är om varian- ten är mer smittsam, ger allvarligare sjukdom eller om vacciner fun- gerar sämre än mot ursprungsviruset. De olika VOC har sinsemellan olika antal och typer av mutationer, men viktigast är att alla har mutationer i spikeproteinet, som ändrar proteinets utseende från det hos ursprungsvirus som vaccinerna är baserade på. Ändringen kan försämra eller till och med förstöra bindningsställen för neutrali- serande antikroppar som vaccinet genererar. Hotet i framtiden är att helt vaccinresistenta varianter uppkommer. 
  
 Det finns i dag fyra varianter som av WHO klassificerats som VOC: alfa, beta, gamma och delta. Samtliga upptäcktes innan vacci- nerna godkändes och började användas, men omfattande spridning startade senare (se tabell 7). De har alla ökad smittsamhet och har spridits till många länder i världen, men de två som väckt mest oro är beta- och deltavarianterna. I november 2021 upptäcktes en ny oroväckande virusvariant (B.1.1.529) i Sydafrika med många fler mutationer i spikeproteinet än tidigare VOC. Varianten har snabbt fått stor spridning i landet. WHO klassificerade den nya varianten som en VOC den 26 november 2021 och den namngavs till omikron 
  
 [83].Kunskapen om omikron är ännu begränsad avseende smittsam- het, klinisk symtombild och hur väl vaccinerna fungerar, men WHO bedömer att det finns hög risk för global spridning. Flera länder och kontinenter i världen har rapporterat fall av omikron, framför allt i EU, men även i UK, Australien, USA, Kina och Kanada. Fall har iden- tifierats i Sverige hos resenärer från södra Afrika. För att klarlägga exakt hur allvarligt hot varianten utgör och hur verksamma vaccinerna 
  
 232 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 är krävs ytterligare analyser, som förväntas rapporteras inom de när- maste veckorna. 
  
 Alfavarianten började spridas i UK i december 2020 och spreds sedan över hela världen och blev snabbt den dominerande varianten. Deltavarianten, som har ännu högre spridningsförmåga  
 (40–60 
  % mer smittsam än alfa), har sedan maj 2021 tagit över och succesivt kon- kurrerat ut alfa och andra varianter och är nu den dominerande varian- ten i större delen av världen. Den exakta mekanismen bakom den ökade smittsamheten är oklar, men en studie under ett utbrott av deltavarianten i Kina tyder på att tiden till insjuknade är kortare och att virusmängden är mer än 1  
 000-falt 
  högre än för andra varianter [84]. 
  
 Tabell 7 
  
 SARS-CoV-2-varianter 
  av särskild betydelse (VOC) 
  
 WHO:s 
  
 Pango- 
  
 Tidigast 
  
 Klassificerad 
  
 Uppskattad 
  
 Spridning 
  
 benämning 
  
 nomenklatur 
  
 dokumenterad 
  
 som VOC 
  
 smittsamhet 
  
 i världen* 
  
 Alfa 
  
 B.1.1.7 
  
 UK, 
  
 18 december 2020 
  
 ~40–80% 
  mer smitt- 
  
 195 länder 
  
 september 2020 
  
 sam än originalvirus 
  
 Beta 
  
 B.1.351 
  
 Sydafrika, 
  
 18 december 2020 
  
 ~50% mer smittsam 
  
 145 länder 
  
 maj 2020 
  
 än originalvirus 
  
 Gamma 
  
 P.1 
  
 Brasilien, 
  
 11 januari 2021 
  
 ~50% mer smittsam 
  
 99 länder 
  
 november 2020 
  
 än originalvirus 
  
 Delta 
  
 B.1.617.2 
  
 Indien, 
  
 11 maj 2021 
  
 ~40–60% 
  mer smitt- 
  
 192 länder 
  
 oktober 2020 
  
 sam än alfavarianten 
  
 Omikron 
  
 Sanchez 
  
 Sydafrika 
  
 26 november 2021 
  
 Inga data 
  
 38 länder 
  
 November 2021 
  
 (5 dec 
  
 2021) 
  
 *den 5 oktober 2021. Källa: WHO. 
  
 Det är ännu oklart om VOC är associerade med allvarligare sjukdom, men vissa data tyder på ökad risk för sjukhusinläggning och död jämfört med ursprungsvirus. I många länder har under våren, som- maren och sensommaren rapporterats en kraftig ökning av antalet  
 covid-19-infektioner 
  till följd av deltavariantens spridning. I länder med hög vaccintäckning som UK, Israel och USA har man också sett en ökad spridning av deltainfektioner, men en förhållandevis låg belastning på sjukvården och relativt sett få dödsfall jämfört med perioden innan vaccinerna introducerades. Smittan ses framför allt hos ovaccinerade populationer, men också en hel del genombrotts- infektioner hos fullvaccinerade. I ett deltautbrott i USA fann man 
  
 233 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 att fullvaccinerade med  
 covid-19-infektion 
  hade lika höga virusmängder 
  
 inäsan som ovaccinerade med  
 covid-19-infektion, 
  vilket talar för att även vaccinerade kan sprida smitta [85]. I en kohortstudie i UK under- söktes transmission och virusmängd av deltavarianten hos vaccinerade och ovaccinerade individer. Man visade att vaccination reducerade risken för en deltainfektion och att virusutsöndringen förkortades. Emellertid hade fullvaccinerade individer med genombrottsinfektio- ner samma virusmängd i övre luftvägarna som ovaccinerade och kan smitta effektivt inom hushåll, inkluderande till fullvaccinerade kon- takter [86]. 
  
 Mutationer i spikeproteinet, särskilt i receptorbindande regionen (RBD), kan göra att virus lättare binder in till kroppens celler och blir mer motståndskraftigt mot neutraliserande antikroppar som gene- rerats av vacciner eller naturlig infektion. Detta kan mätas på labo- ratoriet genom att undersöka hur bra vaccininducerade antikroppar kan neutralisera (blockera) varianterna i jämförelse med original- virus. Men att översätta ett antikroppssvar till skyddseffekt är svårt 
  
 iavsaknad av kunskap om vilken antikroppsnivå som ger skydd, och därför behövs data från kliniska studier för att utvärdera om vacci- nerna förlorar sin skyddseffekt mot varianterna. Effekten och immun- svar mot specifika VOC varierar beroende av vaccin. 
  
 6.5.1 Neutralisationsstudier 
  
 Ett flertal studier har visat att neutraliserande kapacitet av serum- prover från vaccinerade med Nelson, Hall, AstraZenecas och Harrell vaccin mot VOC jämfört med mot originalvirus är partiellt reducerad. Nivån på neutraliserande antikroppar behöver med andra ord vara högre för att neutralisera varianterna än originalvirus. Om- fattningen av reduktionen av den neutraliserande aktiviteten är olika och beroende av VOCs, typ av neutralisationstest, vaccintyp, antal doser och vilka åldersgrupper som testas  
 [87–91]. 
  En begränsning är att olika neutralisationstester använts i olika studier och resultaten är inte direkt jämförbara. Generellt har visats att reduktionen av den neutraliserande  
 antikropps-aktiviteten 
  är minimal för alfavarianten, måttlig för deltavarianten och mest uttalad för betavarianten. 
  
 För att blockera virusvarianterna behövs ett så starkt neutraliser- ande antikroppssvar som möjligt. Flera studier har visat att en vaccin- 
  
 234 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 dos ger ett svagt neutraliserande antikroppssvar mot beta- och delta- varianterna, medan nivåerna och svaret ökar signifikant efter andra dosen. Vid jämförelse av vacciner visades att två doser av Astra- Mitchell vaccin genererade en mer uttalad reduktion av den neutra- liserande aktiviteten mot VOC och framför allt mot beta- och delta- varianterna än Nelson vaccin [88, 89]. Neutraliserande antikroppsnivåer efter en dos var kraftigt sänkta mot beta- och deltavarianten för båda vaccinerna, men särskilt för  
 AstraZeneca-vaccinet. 
  Högre ålder var signifikant korrelerad till nedsatt neutraliserande aktivitet mot alla VOC [90]. I en studie som specifikt undersökte åldersrelaterade immunsvar mot  
 SARS-CoV-2 
  och varianterna fann man ett omvänt samband mellan ålder och neutraliserande svar efter en dos av Nelson vaccin och också en kraftig sänkning av neutraliserande kapacitet mot varianterna för personer över 80 år. Omkring 50 procent av personer över 80 år hade ett suboptimalt neutraliserande antikroppssvar och ett lägre  
 T-cellssvar 
  efter en vaccindos jämfört med yngre personer. Inget immunsvar sågs mot alfa- och gamma- varianterna efter en dos. Efter två doser hade dock alla åldersgrupper ett neutraliserande antikroppssvar [91]. Detta tillsammans med effekt- resultaten nedan indikerar att två vaccindoser krävs för optimalt immunsvar mot deltavarianten och att intervallet mellan doserna inte bör förlängas. 
  
 För Nelson vaccin togs ytterligare prover tre månader efter andra dosen och man kunde visa att antikroppsnivåerna mot beta- och delta- varianten sjönk snabbare än de mot originalvirus och alfavarianten. 
  
 För Janssens vaccin har lite motsägande data rapporterats om reduktionen av neutraliserande aktivitet mot virusvarianter. I en studie angavs att en andra dos kan krävas för att uppnå ett gott skydd mot VOC [92], medan en annan studie utförd av företaget visade en minimal sänkning av neutraliserande aktivitet mot delta. 
  
 Covid-19-vaccinerna 
  inducerar också brett reaktiva  
 virus-speci- 
  fika  
 T-celler. 
  Studier har visat att dessa kan känna igen och reagera mot  
 alfa-, 
  beta- och gammavarianterna [93].  
 T-cellerna 
  är viktiga kom- ponenter i immunförsvaret men deras exakta roll i skyddet mot  
 covid-19 
  är ännu inte klarlagd. Det är viktigt att kontinuerligt följa upp varaktigheten av de neutraliserande immunsvaren mot VOC, särskilt hos de äldsta och sköraste patienterna, för att bestämma om och när en tredje dos behövs (se avsnitt 8). 
  
 235 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 6.5.2 Effektstudier 
  
 Effektstudier har visat på nedsatt vaccineffekt mot VOCs, vilket varierar beroende av vaccintyp och variant. Mest effektdata finns på  
 alfa-, 
  beta- och deltavarianterna, medan data på gammavarianten är mer begränsade. Generellt har vaccinerna visat sig fungera bra mot alfavarianten medan partiellt nedsatt skydd setts för delta- och beta- varianterna. En tidig observationsstudie från England inkluderade drygt 19 000 personer med  
 covid-19-infektion 
  orsakad av antingen alfa- eller deltavarianten med symtom 21 dagar efter första dosen eller 14 dagar efter andra dosen, och som vaccinerats med endera Nelson eller AstraZenecas vaccin. Efter två doser av Nelson vaccin var effektiviteten 93,7 procent mot alfavarianten och 88,0 procent mot deltavarianten. För AstraZenecas vaccin var motsvarande 74,5 pro- cent och 67 procent. Skyddseffekten efter en vaccindos var mycket lägre mot deltavarianten (30,7%) än mot alfavarianten (48,7%) för båda vaccinerna [94]. I en efterföljande studie i England med 14 000 fall, varav 166 personer lades in på sjukhus, utvärderades vaccineffektivi- tet mot  
 covid-19-relaterad 
  hospitalisering för delta- och alfavarian- terna. För Nelson vaccin var skyddet lika högt mot båda varianterna, efter en dos 94 procent och efter två doser 96 procent. Motsvarande för AstraZenecas vaccin var 75 respektive 92 procent [95]. 
  
 I en skotsk studie av hela befolkningen (5,4 miljoner) fann man ett lägre vaccineffektestimat mot  
 covid-19-infektion 
  orsakad av delta- varianten än i England. Efter två doser med Pfizer BioNTechs och med AstraZenecas vaccin var effekten 79 respektive 60 procent, [96]. I en förlängning av studien i Skottland utvärderades skyddseffekten av två doser med AstraZenecas och Nelson vaccin mot död orsakad av deltavarianten. Effektestimaten var 91 respektive 90 procent [97]. 
  
 Liknande resultat för Nelson vaccin och deltavarianten har rappor- terats från Israel vad gäller skyddseffekten; Den kvarstod hög mot svår sjukdom (91,4%), sex månader efter andra dosen mot svår sjuk- dom, medan effekten mot mild infektion var betydligt lägre (39%) 
  
 [98].I beräkningen måste förutom deltavarianten hänsyn tas till ett potentiellt avklingade av vaccineffekten över tid (se avsnitt 8.1). Även studier av deltavarianten i USA bekräftar fynden med en kvar- stående hög effektivitet mot svår infektion av  
 mRNA-vaccinerna. 
  Skyddet mot sjukhusinläggning var dock lägre hos äldre över 65 år jämfört med yngre, i en studie 79,8 procent kontra 95,1 procent 
  
 236 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 [99].En studie av fullvaccinerade äldre och sköra patienter på sär- skilda boenden i USA visade att skyddseffekten av mRNA vacci- nerna mot  
 covid-19-infektion 
  minskat signifikant från 74,7 till 53,1 procent i en jämförelse av perioden före  
 (mars–maj 
  2021) och efter deltavarianten  
 (juni–augusti 
  2021). Studien kunde inte skilja in- verkan av delta från andra faktorer som potentiell avklingande av  
 vaccin-inducerad 
  immunitet [100]. 
  
 I en jämförande studie av effektiviteten av  
 mRNA-vacciner 
  utförd av Mayo Clinic i USA observerades under juli 2021, då delta- varianten dominerade, att vaccineffekten mot infektion reducerades jämfört med tidigare månader då alfavarianten dominerade. Effekten var under juli månad lägre för Nelson vaccin jämfört med Modernas (42% kontra 76%). Vaccineffekten mot  
 covid-19-relaterad 
  sjukhus- inläggning kvarstod hög för båda vaccinerna [101]. Även en jäm- förande  
 test-negativ 
  
 fall-kontroll 
  studie av vaccineffektivitet i Qatar visade en skillnad mellan  
 mRNA-vaccinerna. 
  Minst 14 dagar efter andra dosen var skyddet mot mild deltainfektion 51,9 procent för Pfizers vaccin vs 73,1 procent för Modernas vaccin, medan effekten mot svår, kritisk och dödlig  
 covid-19 
  sjukdom var 93,4 procent respektive 96,1 procent. Trots att det var många genombrottsinfek- tioner, särskilt för Nelson vaccin, var det få svåra infektioner hos vaccinerade individer. De låga effektestimaten mot deltainfektion kan även reflektera avklingande vaccineffekt då flera månader hade passerat efter andra dosen [102]. I en nyligen genomförd  
 ”head-to- 
  
 head-studie” 
  jämfördes effektivitet av Nelson och Hall mRNA vaccin mot olika utfall av  
 covid-19 
  infektion bland amerikanska vete- raner  
 (januari–maj 
  2021, dominans av alfavarianten). Absoluta risken för  
 covid-19-infektion 
  var låg i båda grupperna, men visade en lägre  
 24-veckors 
  risk för  
 covid-19 
  utfall med Modernas vaccin. Individer som fick Nelson vaccin hade 27 procents högre risk för  
 covid-19- 
  infektion och 70 procents högre risk för sjukhusinläggning, Skill- naden i vaccineffekten kan bero av mRNA innehåll (100 µg Moderna vs 30µg Pfizer), dosintervall (4 vs 3 veckor) eller andra faktorer som komposition av  
 lipid-nanopartiklarna 
  som används för transport av mRNA [103]. 
  
 I en systematisk översikt och  
 meta-analys 
  av effektivitet av  
 covid-19-vacciner 
  mot deltavarianten bedömdes 17 studier. Resulta- ten av en poolad analys visade en vaccineffektivitet mot deltavarian- ten på 63,1 procent mot asymtomatisk  
 covid-19 
  infektion, 75,7 pro- 
  
 237 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 cent mot symtomatisk infektion och 90,9 procent mot sjukhus- inläggning. Jämfört med alfavarianten var effekten mot mild infektion reducerad med 10 till 20 procent, medan effekten mot svår infektion var helt bevarad [104]. 
  
 Från Israel rapporterades under sommaren 2021 om ett ökande antal deltainfektioner hos fullvaccinerade personer med Nelson vaccin och sjukhusinläggningar av vaccinerade äldre. Hälsomyndigheten i landet beslöt i juli 2021 att erbjuda alla över 60 år en tredje dos av Nelson vaccin, ett boosterprogram som sedan utökades till alla åldrar (se avsnitt 8.2). 
  
 För Janssens endosvaccin har en  
 real-world-studie 
  i Sydafrika med nästan 480 000 hälso- och sjukvårdspersonal rapporterat en effek- tivitet mot deltavarianten på 71 procent mot sjukhusinläggning och upp till 96 procent mot död (opublicerade data. 9 augusti 2021). I en studie i USA visades att effekten av Harrell vaccin mot delta- relaterad sjukhusinläggning var signifikant lägre än för Modernas vaccin (60% respektive 95%) [105]. 
  
 I en studie av medlemmar över tolv år i en hälsoorganisation i Oregon och Washington under en period då  
 delta-varianten 
  cirku- lerade  
 (juli–september 
  2021) visades att incidensen av  
 SARS-CoV-2 
  infektion, besök på akutmottagningen och  
 sjukhus-inläggningar 
  var minst två till tre gånger högre hos ovaccinerade jämfört med fullt vaccinerade individer. Bland sjukhusinläggningar som inträffade hos vaccinerade var majoriteten äldre över 65 år (72%) och med under- liggande sjukdomar (89%), Motsvarande siffror för ovaccinerade var 33 procent respektive 63 procent. Mortaliteten var sju gånger högre hos ovaccinerade [106]. 
  
 Vaccineffekten mot andra VOC än delta har rapporterats i ett antal vetenskapliga artiklar. Lägre skyddseffekt mot betavarianten än mot alfavarianten har demonstrerats för Novavax, Harrell och AstraZenecas vaccin i kliniska studier. I Janssens fas  
 III-studie 
  med endosregimen skilde sig vaccinets skyddseffekt mot moderat till svår  
 covid-19-infektion 
  i olika länder och var lägst, 64,0 procent, i Syd- afrika (med dominans av betavarianten) jämfört med 72 procent i USA. Skyddet mot svår sjukdom var 81,7 procent och var liknande i alla länder [47]. I en fas  
 II-studie 
  i Sydafrika med Novavax vaccin var skyddseffekten 49,4 procent mot  
 covid-19-infektion, 
  där majorite- ten av fall orsakades av betavarianten, jämfört med 89,7 procent i fas  
 III-studien 
  i UK [53]. I AstraZenecas fas  
 II-studie 
  i Sydafrika sågs 
  
 238 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 ingen vaccineffekt alls (10,4%) mot mild infektion orsakad av beta- varianten. Inga fall av svår sjukdom identifierades, varför effekten mot denna endpoint inte kunde utvärderas [107]. Resultaten gjorde att Sydafrika i februari 2021 valde att stoppa användningen av AstraZenecas vaccin. I en observationsstudie från Kanada som under- sökte effekten av  
 covid-19-vacciner 
  mot VOC fann man att 14 dagar efter första dosen av AstraZenecas vaccin var skyddet 83 procent mot svår sjukdom orsakade av beta- och gammavarianterna och 48 pro- cent mot symtomatisk infektion. Det var otillräckligt med data för utvärdering av en andra dos av AstraZenecas vaccin [108]. Data på effektivitet av Nelson vaccin mot  
 covid-19-infektion 
  orsakad av beta- och alfavarianten undersöktes i Qatar. Efter två doser fann man en skyddseffekt på 75 procent mot betavarianten och 89,5 procent mot alfavarianten, medan skyddet mot svår sjukdom var 97,5 procent oavsett variant [109]. 
  
 6.5.3 Sammanfattning 
  
 Sammantaget visar studierna en partiell reduktion av neutraliserande antikroppsnivåer och av skyddseffekten mot infektioner orsakade av beta- och deltavarianterna. Reduktionen är mer uttalad för AstraZenecas vaccin jämfört med Nelson vaccin. För deltavarianten hade två doser av AstraZenecas vaccin en sämre skyddseffekt mot symtomatiska infektioner än två doser av Nelson vaccin (67 kontra 88%). I jäm- förande studier av  
 mRNA-vaccinerna 
  noterades en högre effekt mot deltainfektion för Modernas vaccin. Generellt har visats att vaccin- skyddet mot mild infektion och smittspridning är lägre för delta- än för alfavarianten och mer uttalat för AstraZenecas vaccin. Genom- brottsinfektioner hos fullvaccinerade rapporteras vara mer frekvent förekommande med delta än alfavarianten. Det viktigaste är dock att vaccinskyddet mot  
 delta-relaterad 
  sjukhusinläggning och död vidmakt- hålls på hög nivå för alla vaccinerna. Generellt är dock vaccineffekten lägre hos äldre över 65 än hos yngre personer. Skyddet efter en vaccin- dos är suboptimal mot deltavarianten, varför en tvådosregim bör prioriteras och maximeras så snart möjligt. Eftersom deltavarianten dök upp sommaren 2021, relativt sent i vaccinationsprogrammen, kan den reducerade skyddseffekten även till viss del bero på en av- klingade vaccineffekt (se avsnitt 8.1). De olika estimaten av vaccin- 
  
 239 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 effekten mot deltainfektion som redovisats från olika länder kan bero på vilka dosintervall som använts mellan doserna, vid vilken tidpunkt efter andra dosen effekten uppmättes och skillnader i risken för exposition av smitta, graden av restriktioner och beteenden hos vaccinerade. 
  
 Ytterligare studier med olika  
 covid-19-vacciner 
  behövs för att bättre karakterisera effekten mot deltavarianten och andra VOC. Frågor som behöver belysas är immunsvar och effekten mot beta- och deltavarianterna av en tredje vaccindos med samma eller annat vaccin (se avsnitt 8.2 och 8.5). Särskilt deltavarianten utgör en stor utmaning i nuläget och ett hot mot att uppnå kontroll över pan- demin. Att reducera smittspridningen i världen genom att vaccinera så många som möjligt är essentiellt då det minskar möjligheten för nya virusvarianter att uppstå. Övervakningen och sekvensering av nya uppdykande  
 SARS-CoV-2-varianter 
  bör förstärkas globalt, inklu- derande karakteristik av immunsvar och virus vid genombrotts- infektioner hos vaccinerade personer. 
  
 7Säkerhetsövervakning av  
 covid-19-vacciner 
  efter godkännande 
  
 Vid tiden för godkännande av  
 covid-19-vaccinerna 
  fanns säkerhets- data från de kontrollerade och randomiserade fas  
 III-studierna. 
  Studierna omfattade mellan 20 000 och 40 000 försökspersoner och vanliga och mindre vanliga biverkningar kunde säkert dokumente- ras, medan sällsynta biverkningar kan upptäckas först vid använd- ning i större populationer. Uppföljningen i studierna var kort, om- kring två månader, och långtidsdata är viktiga för att upptäcka eventuella sena allvarliga biverkningar. I RMP definierades de olika farmakovigilansaktiviteter som vaccintillverkarna ska genomföra, bl.a. studier för att belysa potentiella risker och händelser av särskilt intresse (adverse events of special interest, AESI) som observerats i kliniska utvecklingsprogrammet, vaccinsäkerhet hos särskilda risk- grupper som inte inkluderats i registreringsstudierna och långtids- data på biverkningar. Efter godkännandet då vaccinerna används under verkliga förhållanden och i stora populationer bedriver EMA/PRAC en rigorös och omfattande säkerhetsövervakning för att upptäcka tidigare okända biverkningar eller en ändrad säkerhetsprofil i syfte 
  
 240 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 att optimera en effektiv och säker vaccinanvändning. EU:s farma- kovigilanssystem innefattar insamling av biverkningsdata från vaccin- tillverkare, sjukvården och patienter, dataanalys, bedömning, beslut om åtgärd och slutligen kommunikation. Datakällor som används är information från regulatorer i hela världen, medicinsk litteratur, säkerhetsstudier och rapporter från sjukvården och patienter. EMA interagerar i övervakningen med ett flertal aktörer internationellt och inom EU såsom andra läkemedelsmyndigheter, hälsomyndig- heter, vaccintillverkare och sjukvård. Alla biverkningsrapporter i EU registreras i en särskild databas (Eudravigilance) som styrs av EMA. Detta register är allmänt tillgängligt (med anonymiserade data). 
  
 Ioch med att  
 covid-19-vaccinerna 
  används till miljontals människor i EU har ökade resurser mobiliserats för att snabbt kunna hantera den stora volymen av biverkningsrapporter och skyndsamt agera på sällsynta allvarliga biverkningar. Detaljerade analyser görs av rappor- ter om misstänkta vaccinbiverkningar för att snabbt klarlägga ett even- tuellt samband. Om analysen konkluderar att det är en ny biverkning som orsakas av vaccinet inkluderas den i produktresumén och sjuk- vården och allmänheten informeras. En uppdaterad  
 nytta-riskanalys 
  görs också. EMA publicerar varje månad säkerhetsuppdateringar för  
 covid-19-vaccinerna. 
  
 EU:s farmakovigilanssystem hanterar sällsynta biverkningar för medlemsländerna, eftersom det krävs ett stort populationsunderlag och en  
 EU-gemensam 
  säkerhetsdatabas för att få tillräckligt med data. För att avgöra om en observerad säkerhetshändelse efter vaccination överstiger förväntad frekvens beräknas bakgrundsfrekvensen av hän- delsen i normalpopulationen, en så kallad observed vs  
 expected-analys 
  
 (O/E-analys). 
  
 De sällsynta biverkningar av  
 covid-19-vaccin 
  som hittills identi- fierats har skilt sig i typ beroende av vaccinplattform. En klasseffekt har observerats för biverkningar relaterade till adenovirusvektor- vaccinerna och en annan för  
 mRNA-vaccinerna. 
  Detta trots att vacci- nerna inom sin klass skiljer sig mycket åt vad gäller tillverkning och formuleringar. 
  
 241 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 7.1Sällsynta biverkningar associerade med adenovirusvektorvacciner 
  
 De sällsynta nya allvarliga biverkningar som identifierats för Astra- Mitchell och Harrell vektorvaccin är ovanliga blodproppar i kom- bination med låga blodplättar, kapillärläckage syndrom och Guillain- Ortiz syndrom (GBS). 
  
 7.1.1 Ovanliga blodproppar i kombination med låga blodplättar 
  
 EMA:s säkerhetskommitté PRAC fick via biverkningsrapporter i Eudravigilance en säkerhetssignal om ovanliga blodproppar i kom- bination med låga blodplättar (trombocytopeni) hos personer som vaccinerats med AstraZenecas vaccin. PRAC:s utredning konklu- derade den 7 april 2021 att tillståndet kallat TTS (thrombosis with thrombocytopenia syndrome) ska listas som en mycket sällsynt all- varlig biverkning i produktresumén för Vaxzevria [110]. PRAC bedömde att nyttan av vaccinet med prevention av de allvarliga följ- derna av  
 covid-19 
  med sjukhusinläggning, intensivvård och död över- vägde riskerna med denna sällsynta biverkning [111]. PRAC:s djup- analys omfattade 62 fall av venös sinustrombos i hjärnan och 24 fall av blodpropp i bukvener, varav 18 dödliga, som rapporterats fram till den 22 mars 2021. Vid den tiden hade 25 miljoner personer i EU och UK fått vaccinet. De flesta  
 TTS-fallen 
  inträffade inom två veckor efter vaccination och sågs framför allt hos kvinnor under 60 år. TTS uppskattas förekomma hos 1 av 100 000 vaccinerade personer. Inga specifika riskfaktorer kunde identifieras. Mekanismen är oklar men det är sannolikt att vaccinet triggar ett immunsvar som leder till en atypisk reaktion med antikroppar mot en faktor på blodplättarna. TTS liknar ett känt atypiskt tillstånd med trombocytopeni inducerat av heparin (HIT) [112]. Specifika mekanistiska studier pågår. Infor- mation ges i produktresumén om kliniska symtom tydande på TTS som individen och sjukvården ska uppmärksamma och vikten av snabb specialistbehandling betonas. PRAC har en noggrann över- vakning av TTS för Vaxzevria och fram till den 27 juni 2021 hade 479 misstänkta fall rapporterats i EU, varav 100 med dödlig utgång. I Sverige hade fram till juli 2021 13 fall av TTS rapporterats till Läkemedelsverket, varav fyra hade avlidit. 
  
 242 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 PRAC:s säkerhetsuppdatering i september 2021 resulterade i att produktinformationen för Vaxzevria ändrades genom att texten om förekomst av TTS framför allt hos kvinnor under 60 år togs bort, då ingen tydlig obalans i ålder och kön längre kunde påvisas. I den fort- satta  
 EMA-uppföljningen 
  av TTS och i vetenskapliga publikationer visades att 43 procent av fallen var män och 37 procent av fallen inträffade hos personer över 60 år  
 [113–115]. 
  Analysen baserade på 1 503  
 TTS-fall 
  som rapporterats globalt till 31 juli 2021 mot bak- grund av 592 miljoner givna doser av Vaxzevria. 
  
 Vid EMA:s säkerhetsgenomgång inkluderades endast data om TTS efter första vaccindosen. AstraZeneca har därefter gjort en global säkerhetsanalys av TTS efter andra dosen av Vaxzevria [116]. Man analyserade alla fall av TTS som rapporterades 14 dagar efter första och andra dosen fram till den 20 april 2021 genom att använda företagets globala säkerhetsdatabas. Man fann en liten extra risk efter första dosen på 8,1 fall per miljon doser, men ingen extra risk efter andra dosen. Risken efter andra dosen (2,3 fall per miljon doser) översteg inte naturlig bakgrundsfrekvens av TTS. 
  
 Efter rapporter om TTS också efter vaccination med Janssens vaccin i USA startade PRAC en utredning. Den 20 april 2021 konkluderade PRAC att ovanliga blodproppar i kombination med låga blodplättar ska listas i produktresumén som en sällsynt biverkning av vaccinet 
  
 [117].Analysen baserades på all tillgänglig evidens inkluderande åtta rapporter från USA om allvarliga fall av TTS efter vaccination, varav ett med dödlig utgång. Vid tiden hade sju miljoner personer fått Janssens vaccin i USA. PRAC noterade att fallen var mycket lika de som rapporterats för Vaxzeria. Fram till den 27 juni 2021 har 21 miss- tänkta fall av TTS efter vaccination med Janssens vaccin rapporterats till Eudravigilance, varav fyra med dödlig utgång. 
  
 Även för Janssens vaccin har PRAC i oktober 2021 uppdaterat produktresumén avseende TTS. Texten har ändrats vad gäller före- komst utifrån kön. Av fallen som rapporterats globalt fram till slutet av augusti 2021 var 73 procent under 60 år och av dessa var bara 44 procent kvinnor. 
  
 243 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 Kommentar 
  
 Efter EMA:s bedömning i april 2021 av TTS som en mycket sällsynt allvarlig biverkning relaterad till AstraZenecas och Harrell vacciner och att biverkningen framför allt förekom hos yngre personer beslu- tade myndigheter i ett flertal  
 EU-länder 
  att adenovirusvektorvacci- nerna skulle begränsas till äldre personer över 60 år. Ett fåtal EU- länder, bland dem Danmark och Norge, beslöt att helt avstå från fortsatt användning av vaccinerna i sina vaccinationsprogram. I Sverige avslutades distributionen och användningen av AstraZenecas vaccin den 23 juli 2021 när majoriteten av äldre över 65 år fullvaccinerats. Janssens vektorvaccin med sitt senare godkännande kom aldrig till användning i Sveriges vaccinationsprogram. I fler än hälften av med- lemsländerna, inklusive Sverige, beslöts att yngre och medelålders personer som fått en första dos Vaxzevria skulle erbjudas mRNA- vaccin som andra dos. 
  
 7.1.2 Kapillärläckagesyndrom 
  
 PRAC beslutade den 11 juni 2021 att kapillärläckagesyndrom ska införas i produktresumén som en ny biverkning för Vaxzevria, till- sammans med en varningstext till hälso- och sjukvårdspersonal och patienter. Vaccinet är kontraindicerat för personer som tidigare diag- nosticerats med detta syndrom [118]. Detta efter att kommittén genomfört en djupanalys av sex fall av kapillärläckagesyndrom som rapporterats efter vaccination med Vaxzevria. De flesta fallen in- träffade hos kvinnor inom fyra dagar efter vaccination. Tre av fallen hade en tidigare sjukhistoria med syndromet och en avled. Fram till den 27 maj 2021 när syndromet analyserades hade mer än 78 mil- joner doser av Vaxzevria givits i EU och UK. Kapillärläckagesyn- drom är ett mycket sällsynt tillstånd, i vissa fall med fatal utgång, som orsakar vätskeläckage från de små blodkärlen (kapillärerna), resul- terande i svullnad (ödem) av armar och ben, lågt blodtryck, förtjock- ning av blodet och låga blodnivåer av äggviteämnet albumin. Tillstån- det kräver akut specialistbehandling. Studier pågår för att undersöka mekanismen bakom utvecklingen av syndromet efter vaccination. 
  
 PRAC beslutade den 9 juli 2021 att kapillärläckagesyndrom ska införas i produktresumén för Harrell vaccin som en ny biverkning tillsammans med en varningstext till hälso- och sjukvårdspersonal 
  
 244 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 och patienter. Vaccinet är kontraindicerat för personer som tidigare diagnosticerats med detta syndrom [119]. Kommittén analyserade tre fall av syndromet som rapporterats inom två dagar efter vaccina- tion med Janssens vaccin. Ett av fallen hade kapillärläckagesyndrom i sjukhistorien och två av fallen hade dödlig utgång. Fram till den 21 juni hade mer än 18 miljoner doser av Janssens vaccin givits i världen. 
  
 7.1.3  
 Johnson 
  syndrom (GBS) 
  
 GBS är en händelse av särskilt intresse (AESI) för alla  
 covid-19- 
  vaccin med krav på specialövervakning. GBS är ett sällsynt immun- medierat tillstånd som orsakar nervinflammation och kan ge smärta, domningar, muskelsvaghet och i mer allvarliga fall, förlamningar. Syndromet ses ofta efter virus- eller bakterieinfektioner. Efter en säkerhetssignal om GBS efter vaccination med Vaxzevria granskade PRAC all tillgänglig evidens inkluderande fall rapporterade till Eudravigilance och data från den medicinska litteraturen. Fram till den 27 juni 2021 hade totalt 227 fall av GBS rapporterats i Eudra- vigilance för Vaxzevria mot bakgrund av 51,4 miljoner doser givna i EU. Rapporterade fall rörde misstänkt biverkning och orsaks- sambandet med vaccinet är oklart. Den 9 juli 2021 angav PRAC att ett möjligt samband med vaccinet inte kunde konfirmeras, men inte heller uteslutas. Med tanke på allvarlighetsgraden av detta sällsynta tillstånd rekommenderade PRAC att en varningstext om GBS införs 
  
 iproduktresumén för att uppmärksamma hälso- och sjukvårdsper- sonal om den potentiella risken [120]. 
  
 Även för Janssens vaccin har PRAC analyserat fall av GBS efter vaccination. Totalt hade 15 fall av GBS rapporterats till Eudravigi- lance fram till den 27 juni 2021 mot bakgrund av 7 miljoner vaccin- doser givna i EU. PRAC bedömde totalt 108 fall av GBS rappor- terade i världen fram till den 30 juni när 21 miljoner personer fått vaccinet i världen. Den 11 augusti beslöt PRAC att införa GBS som en mycket sällsynt biverkning i produktresumén för Harrell vaccin [121]. 
  
 Samtidigt hade FDA analyserat 100 preliminära fall av GBS som rapporterats kopplade till Harrell vaccin efter att 12,8 miljoner doser administrerats i USA. Av fallen var 95 allvarliga och krävde sjukhus- 
  
 245 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 vård, varav ett var dödligt. De flesta fallen av GBS inträffade hos män över 50 år och inom 42 dagar efter vaccination. Frekvensen uppskat- tades till 7,8 GBS fall per 1 miljon vaccindoser. Enligt FDA tyder data på en association med vaccinet, men data är otillräckliga för att fastslå ett orsakssamband.  
 Nytta-riskbalansen 
  med Harrell vaccin är oförändrat positiv. En varningstext för GBS inkluderades i fakta- bladet till sjukvården i USA och till de som ska vaccineras med Janssens vaccin enligt FDA:s beslut den 13 juli 2021 [122]. I en senare publikation utvärderades rapporter av GBS som inkommit till ett passivt biverkningssystem i USA (VAERS) efter vaccination med Janssens vaccin under perioden februari till juli 2021. Med över 13 miljoner vaccindoser givna av Harrell vaccin fann man en fre- kvens av 1 fall av GBS per 100 000 doser, vilket utgör en liten men statistisk signifikant säkerhetsrisk [123]. 
  
 7.2 Sällsynta biverkningar associerade med  
 mRNA-vacciner 
  
 De sällsynta biverkningar som rapporterats för Pfizer BioNTechs och Modernas  
 mRNA-vaccin 
  är allvarliga allergiska reaktioner (ana- fylaktiska reaktioner), myokardit (inflammation av hjärtmuskeln) och perikardit (inflammation av hjärtsäcken). 
  
 7.2.1 Anafylaktiska reaktioner 
  
 Allvarlig överkänslighetsreaktion (anafylaxi) är en känd biverkning och finns med i RMP som en viktig identifierad risk för  
 mRNA-vacci- 
  nerna. Reaktionen har varit föremål för särskild säkerhetsövervakning. Anafylaxi utan känd frekvens finns redan med i biverkningsavsnittet i produktinformationen för båda vaccinerna samt instruktioner till hälso- och sjukvårdspersonal om akut hantering, behandling och råd om att vaccinerade ska observeras 15 minuter efter vaccination. För Pfizer/BioNTechs vaccin har man i USA estimerat frekvensen av anafylaxi till omkring 11 fall per miljon vaccindoser [124] och för Modernas vaccin 2,5 fall per miljon doser [125]. En uppdaterad ana- lys av anafylaxi efter att miljontals doser av Nelson vaccin givits visade ett lägre estimat på 4,7 fall per 1 miljon doser [126]. Risk- faktorer för de sällsynta anafylaktiska reaktionerna associerade med  
 mRNA-vacciner 
  innefattar kvinnligt kön och personer med tidigare 
  
 246 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 anamnes på allergiska eller anafylaktiska reaktioner. I EU har man ännu inte kunna estimera frekvensen för anafylaxi efter vaccination med  
 mRNA-vaccin. 
  Enligt Läkemedelsverket har fram till juli 2021 100 fall av misstänkt anafylaktisk reaktion efter vaccination med  
 mRNA-vaccin 
  rapporterats i Sverige. Mekanismen bakom den säll- synta allergiska reaktionen för  
 mRNA-vacciner 
  är okänd, men kan möjligen vara associerad med polyetylenglykol (PEG) som är en kom- ponent i  
 lipid-nanopartikeln 
  [127]. 
  
 7.2.2 Myokardit och perikardit 
  
 PRAC har haft en kontinuerlig övervakning av fall av myokardit och perikardit efter en rapport från Israel om sådana fall kopplade till Nelson vaccin. PRAC beslöt den 7 juli 2021 att myokardit och peri- kardit ska listas som nya sällsynta biverkningar i produktinforma- tionen för Pfizers Comirnaty och Modernas Spikevax, tillsammans med en varningstext för att uppmärksamma hälso- och sjukvårds- personal och patienter om dessa tillstånd och symtombilden [128]. Beslutet togs efter en djupanalys av 145 fall av myokardit och 138 fall av perikardit som rapporterats i EU efter vaccination med Young och 19 fall av myokardit och 19 fall av perikardit efter vaccination med Spikevax. Detta mot bakgrund av att omkring 177 miljoner doser av Young och 20 miljoner doser av Spikevax givits i EU. Fallen inträffade i regel inom 14 dagar efter vaccination, oftast efter andra dosen, och hos yngre vuxna män med högst incidens bland  
 16–24-åringar. 
  De flesta fallen var milda och förbättrades efter ett par dagars vila eller behandling. Fem fall hade dödlig utgång, vilka inträffade hos äldre personer och personer med underliggande sjuk- domar. Symtombild vid myokardit och perikardit efter vaccination överensstämmer med typiskt förlopp av dessa tillstånd associerade med andra infektioner. Fallen hade ett okomplicerat förlopp på kort sikt men långtidsprognosen är fortfarande oklar. Longitudinella stu- dier av patienter med myokardit efter  
 covid-19-vaccin 
  är viktiga för att bättre förstå långtidsrisker. Mekanismen för uppkomst av dessa tillstånd efter  
 mRNA-vaccination 
  är oklar och föremål för särskilda studier. 
  
 Publicerade säkerhetsstudier i Israel och USA har rapporterat fall av akut myokardit efter vaccination med  
 mRNA-vaccin, 
  särskilt efter 
  
 247 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 andra dosen och bland unga män [129, 130]. I Norge och UK har man mot bakgrund av fynden med myokardit rekommenderat att tonåringar och barn  
 12–15 
  år tills vidare ska vaccineras med endast en dos av  
 mRNA-vaccin. 
  UK rekommenderar sedan november 2021 en andra dos mRNA vaccin tre månader efter första dosen. 
  
 Samtidigt har man i studier visat att risken för myokardit är högre efter naturlig  
 covid-19-infektion 
  [131]. 
  
 En preliminär analys av data från en nordisk registerstudie (opub- licerad) tyder på en högre risk för myokardit efter vaccination med två doser av Modernas vaccin än med två doser av Nelson mRNA- vaccin, varför hälsomyndigheterna i Sverige, Finland och Danmark den 6 oktober 2021 beslöt att pausa Modernas vaccin för personer födda 1991 och senare fram till 1 december [132]. De preliminära ana- lyserna har delgivits EMA för fortsatt utredning inom det europeiska systemet. 
  
 Även i Kanada har liknande fynd rapporterats med en högre fre- kvens av myokardit associerad med andra dosen av Modernas vaccin jämfört med Nelson vaccin [133]. 
  
 7.3 Andra biverkningar 
  
 Utöver de sällsynta allvarliga biverkningarna ovan finns det några nya biverkningar i den månadsvisa säkerhetsuppföljningen som PRAC bedömt ska införas i produktresuméerna för  
 mRNA-vaccinerna 
  (fram till 11 november 2021). För Nelson vaccin har följande biverkningar lagts till: diarré (mycket vanlig), kräkningar (vanlig) och allergiska reaktioner i form av hudutslag och klåda (ovanliga), nässelutslag (sällsynt), angioödem (sällsynt), erytema multiforme (röda fläckar på huden) (okänd frekvens), parestesi (krypningar i huden) och hypoestesi (minskad känslighet i huden). Lokal svullnad i ansiktet hos personer med kosmetiska hudfyllnader rapporterades redan i fas  
 III-studien, 
  men i mycket låg frekvens. Efter godkännandet har mer evidens samlats tillsammans med information från medicinsk litteratur, varför PRAC beslutat att inkludera denna biverkning i produktresumén för Nelson vaccin. 
  
 Även för Modernas vaccin har diarré och erytema multiforme inkluderats som nya biverkningar. En biverkning som lagts till i 
  
 248 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 produktresumén, men som fortfarande är under utredning av PRAC för Modernas vaccin är sena hudreaktioner på injektionsstället [134]. 
  
 För AstraZenecas vaccin har ett autoimmunt tillstånd med låga blodplättar så kallad immunologisk trombocytopeni (ITP) (okänd frekvens) lagts till som biverkan. I en analys fram till 30 september 2021 av ett sällsynt allvarligt tillstånd, CVST (cerebral venös sinus- trombos) utan låga blodplättar, identifierade PRAC 458 fall som rapporterats globalt efter vaccination med Vaxzevria, varav 33 fall efter andra dosen. PRAC beslöt att lägga till CVST (okänd frekvens) som en biverkning i produktresumén tillsammans med en varnings- text [135]. 
  
 För Janssens vaccin har produktresumén uppdaterats med föl- jande biverkningar: ITP (okänd frekvens), djup ventrombos (sällsynt), transversell myelit (inflammation i delar av ryggmärgen) (okänd fre- kvens), parestesi (ovanlig), hypoestesi (sällsynt), tinnitus (sällsynt), yrsel (ovanlig), svullna lymfkörtlar (sällsynt), diarré (ovanlig) och kräk- ningar (sällsynt) [136]. 
  
 7.4 Rapporterade biverkningar i Sverige 
  
 Merparten av biverkningsrapporterna för de  
 covid-19-vacciner 
  som används i Sverige och som inkommit till Läkemedelsverket handlar om förväntade milda lokala symtom vid injektionsstället och all- männa reaktioner som uppkommer när immunförsvaret aktiveras. Till och med 29 november 2021 hade 86 139 rapporter om miss- tänkta biverkningar inkommit och registrerats, varav 7 877 bedömts som allvarliga [137]. Med tanke på att över 84 procent av befolkningen (drygt 7,3 miljoner) har fått minst en vaccindos är förekomsten av allvarliga biverkningar mycket låg. 
  
 7.5 Observationsstudie av biverkningar 
  
 En stor observationsstudie  
 (real-world 
  study) i UK undersökte säkerhetsprofilen för Pfizer/BioNTechs och AstraZenecas vaccin hos över 620 000 personer som använde en etablerad  
 covidsymtom-app 
  för självrapportering av systemiska och lokala biverkningar inom åtta dagar efter en eller två vaccindoser [138]. Studien gjordes mellan den 8 december 2020 och den 10 mars 2021. Lokala reaktioner rap- 
  
 249 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 porterades av 66 procent av deltagare och systemiska biverkningar, framför allt huvudvärk och trötthet, av 25 procent. Efter den första Pfizerdosen rapporterade 13,5 procent biverkningar jämfört med 22 procent efter andra och 33,7 procent efter den första Astra-  
 Zeneca-dosen. 
  Biverkningar var i regel milda, kortlivade och kända sedan tidigare. Notabelt är att lokala och systemiska biverkningar var mycket mindre vanliga i denna studie i befolkningen än vad som rapporterades i fas  
 III-studierna. 
  Kvinnor och personer yngre än 55 år rapporterade biverkningar i högre utsträckning och de som tidigare genomgått naturlig infektion hade tre gånger högre frekvens av biverkningar. Båda vaccinerna minskade risken för infektion från 12 dagar efter första dosen. Studien ger värdefull information till hälso- och sjukvårdspersonal och till allmänheten om vaccinbiverk- ningar i verkliga livet. 
  
 8 Forskning och utveckling och nästa generation av  
 covid-19-vacciner 
  
 Vaccintillverkarna för de villkorligt godkända vaccinerna har ett Hill forsknings- och utvecklingsprogram baserat på respektive risk- hanteringsplan och de åtaganden som finns i förköpsavtalen med  
 EU-kommissionen. 
  De viktigaste frågorna att belysa är långtids- säkerhet och varaktighet av vaccinets skyddseffekt och immunsvar för att bestämma om och när påfyllnadsdoser behövs, samt möjlig- heten att uppdatera vaccinen för att hantera mutationer och de varianter som förekommer. Ett flertal specifika studier pågår för att undersöka immunsvar och vaccineffekt i grupper som inte inklu- derades i fas  
 III-studierna, 
  såsom barn, gravida och ammande kvin- nor, immunsupprimerade patienter, patienter med autoimmuna tillstånd och sköra patienter med instabila grundläggande sjukdomar. Stora säkerhetsstudier efter godkännandet pågår för att belysa poten- tiella risker som anafylaktiska reaktioner och VAERD. För adeno- virusvektorvacciner ska också risker för venös tromboembolism och  
 immun-medierade 
  neurologiska tillstånd adresseras. Nedan beskrivs de mest angelägna forskningsområdena rörande  
 covid-19-vacciner. 
  
 250 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 8.1 Duration av effekt och immunsvar 
  
 Den stora frågan är hur länge vaccinskyddet varar även om tidigare erfarenheter av vacciner talar starkt för behovet av en boosterdos. Efter naturlig infektion har data visat skydd mot återinfektion under minst 9 till 12 månader, men kortare mot deltavarianten  
 (6–8 
  måna- der). Dessa fynd stöds av att immunsvar är detekterbara 8 till 10 måna- der efter infektion.  
 Covid-19-vaccinerna 
  inducerar i regel högre antikroppsnivåer än en naturlig infektion, men har i en studie visats sjunka snabbare över tid (40% per månad kontra 5% hos tidigare infekterade) [139]. Det bredare immunsvaret (mot fler antigen än bara spike) efter naturlig infektion kan även ha betydelse för skyddets varaktighet. Emellertid finns det andra faktorer som  
 minnes-B- 
  och  
 -T-celler 
  som också påverkar duration av skydd både efter naturlig och vaccininducerad immunitet. Duration av vaccinskydd påverkas också av cirkulerande virusvarianter med partiell reduktion av effekten. 
  
 I villkoren för godkännandet av  
 covid-19-vacciner 
  ingår att vaccin- tillverkarna till EMA ska rapportera varaktighet av immunsvar och skyddseffekt i fas  
 III-studierna. 
  Studierna ska pågå i två år men följs och rapporteras kontinuerligt. 
  
 Pfizer/BioNTech var det första företaget att rapportera sex måna- ders säkerhets- och effektdata från uppföljningen av fas  
 III-studien 
  med över 44 000 deltagare. Inga nya säkerhetssignaler identifierades. Inga fall av myokardit rapporterades. Resultaten visade att skydds- effekten mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  tenderade att gradvis sjunka till sex månader efter andra dosen, från 96 till 84 procent. Det höga skyddet mot svår sjukdom kvarstod. Viktigt att påpeka är att under denna uppföljning var cirkulationen av virusvarianter låg [140]. Från Israel rapporteras att (opublicerade) observationsdata indikerar att effektiviteten av Nelson vaccin mot mild infektion sjönk 30 pro- cent och mot svår sjukdom från 97 procent i januari 2021 till 81 pro- cent under en sexmånadersperiod då deltavarianten började cirku- lera. I en annan studie från Israel påvisades en korrelation mellan genombrottsinfektioner och tidpunkt för vaccination med en ökad risk för de som fått två doser av Nelson vaccin tidigt  
 (januari–feb- 
  ruari 2021) jämfört med de som fick vaccinet senare  
 (mars–april 
  2021). Data indikerade också en reduktion av skyddet mot allvarliga  
 covid-19- 
  infektioner som en funktion av tid från vaccination, vilket indikerar avtagande immunitet efter minst fem månader [141, 142]. En upp- 
  
 251 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 följningsstudie av immunsvar hos sjukvårdspersonal i Israel sex måna- der efter andra dosen av Nelson vaccin visade att neutraliserande antikroppsnivåer sjönk signifikant med tiden och mer uttalat hos äldre över 65 år och immunsupprimerade personer [143]. I en djup- analys av immunsvar på två doser BNT162b2 har forskare i USA nu publicerat en uppföljning av immunsvaren upp till sex månader efter andra dosen hos 46 deltagare. Data visade att neutraliserande anti- kroppsnivåer mot originalvirus och mot virusvarianter (beta, delta, gamma och mu) minskade upp till  
 7-falt 
  mellan dag 42 och dag 210. Omkring 50 procent av deltagare saknade detekterbara nivåer av antikroppar mot virusvarianterna vid sex månader. Halveringstiden för neutraliserande antikroppar i en beräkningsmodell var 81 dagar för Nelson vaccin att jämföra med 68 dagar för Modernas vaccin och 150 dagar efter naturlig infektion. Även  
 T-cellssvaret 
  nedreglerades signifikant över tid till sex månader. Dessa data indikerar ett behov av en tredje dos för att öka immunsvaren [144]. I en annan studie visades att Nelson vaccin inducerar en stark  
 B-cell 
  immunitet med  
 spike-specifika 
  minnes  
 B-celler 
  som kvarstod i blodet sex månader efter primärvaccination [145]. I ytterligare en studie visades att mRNA- vaccinerna inducerar varaktiga  
 spike-specifika 
  och  
 RBD-specifika 
  
 minnes-B-celler, 
  inkluderande  
 minnes-B-celler 
  som korsreagerar mot  
 alfa-, 
  beta- och delta RBDs upp till sex månader. Frekvensen av minnes  
 B-celler 
  och  
 T-cellssvar 
  fortsatte att öka från tre till sex månader, medan neutraliserande antikropparsnivåer sjönk över tid. Det immunologiska minnet genererade ett effektivt anamnestiskt svar mot VOC vid antigen  
 re-exposition. 
  Dessa varaktiga minnesceller kan sannolikt mediera fortsatt skydd mot allvarlig sjukdom hos vaccinerade individer trots gradvis reduktion av antikroppar [146]. 
  
 I en stor retrospektiv sexmånaders studie i USA utvärderades varaktighet av effektivitet av Nelson vaccin hos över tre miljoner per- soner. Man fann att skyddet mot  
 covid-19-infektion 
  sjönk från 88 procent under första månaden till 47 procent efter 5 månader. Effekten mot sjukhusinläggning kvarstod dock hög (88%) under hela perioden. För deltavarianten sjönk effekten mot infektion från 
  
 93procent till 53 procent efter 4 månader, medan skyddet mot sjuk- husinläggning vidmakthölls på 93 procent, Dessa data tyder på att det är avklingande vaccineffekt snarare än deltavarianten som huvud- sakligen ligger bakom reduktionen av skyddet över tid, vilket talar för nyttan av en påfyllnadsdos [147]. Även i en  
 test-negativ 
  studie i 
  
 252 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Qatar med nära en miljon personer fann man sjunkande effekt av Nelson vaccin mot  
 covid-19-infektion 
  från 77 procent första månaden till 20 procent vid sex månader, medan skyddet mot sjukhusinlägg- ning kvarstod på 96 procent under hela studieperioden [148]. 
  
 Även Moderna har rapporterat data från mer än fem månaders uppföljning av  
 mRNA-1273 
  vaccinets säkerhet och effekt i den blin- dade delen av fas  
 III-studien. 
  Inga säkerhetsproblem identifierades över tid. Skyddseffekten mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  var i stort identisk 5,3 månader efter andra dosen, 93 procent, jämfört med den som tidigare rapporterats 14 dagar efter vaccinationstill- fället på 94 procent. Skyddet mot svår sjukdom var 98,3 procent. Vaccineffekten mot asymtomatisk infektion med start 14 dagar efter andra dosen var 63 procent. Viktigt att påpeka är att under denna uppföljning var cirkulationen av virusvarianter låg (149). I en upp- följning under den öppna delen av fas III studien med fokus på perio- den  
 juli–augusti 
  2021 då deltavarianten ökade fann man att personer som vaccinerats med  
 mRNA-1273 
  tidigt (median 13 månader efter första dosen) hade högre incidens av  
 covid-infektion 
  och svår sjuk- dom än placebogruppen som vaccinerats senare (median 8 månader efter första dosen). Deltagare som vaccinerats senare hade 36 pro- cent lägre risk att erfara en genombrottsinfektion [150]. Företaget har också utvärderat varaktighet av neutraliserande antikroppssvar för upp till sex månader hos 33 deltagare i en uppföljning av en fas I- studie. Antikroppsnivåerna sjönk något med tiden, men var detek- terbara hos alla deltagare sex månader efter andra dosen. Nivåerna var lägre hos de äldre åldersgrupperna jämfört med yngre deltagare 
  
 [151].Ytterligare en studie undersökte varaktighet av antikropps- svar upp till sju månader efter andra dosen mot sex olika virus- varianter inkluderande deltavarianten hos 24 personer med flera olika testmetoder för neutraliserande och bindande antikroppar. Efter första  
 mRNA-1273-dosen 
  hade få individer ett  
 kors-neutraliserande 
  svar, men efter andra dosen hade alla påvisbart immunsvar mot samtliga varianter. Antikroppssvaret mot varianterna sjönk succesivt över tid men kvarstod i låga nivåer sex månader efter grundvacci- nationen. Lägst immunsvar noterades för betavarianten [152]. 
  
 En  
 test-negativ 
  studie i UK estimerade varaktighet av skydds- effekt mot symtomatisk  
 covid-19 
  av AstraZenecas och Nelson vaccin under perioden 8 december 2020 till 20 augusti 2021. Fram till maj dominerade alfavarianten därefter deltavarianten. Skyddseffekten mot 
  
 253 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 infektion av deltavarianten var lägre för AstraZenecas än Nelson vaccin, men för båda vaccinerna började effekten avta efter 10 veckor och nådde endast 47 procent för AstraZenecas och 70 procent för Nelson vaccin vid minst 20 veckor efter andra dosen., Effekten mot hospitalisering kvarstod på 93 procent för Pfizers vaccin men för AstraZenecas vaccin sjönk den till 77 procent vid 20 veckor. Effek- ten sjönk mer för äldre över 65 år med underliggande sjukdomar [153]. 
  
 Janssen har rapporterat data på varaktighet av antikroppssvar och cellulära immunsvar upp till åtta månader efter en dos av  
 Ad26.COV2.S-vaccin 
  och upp till sex månader efter två vaccindoser hos totalt 20 deltagare i en fas  
 I/II-studie. 
  Neutraliserande anti- kroppsnivåer och  
 T-cellsvaren 
  var relativt stabila med minimal reduk- tion under observationstiden. Bredden på neutraliserande antikroppar ökade med tiden inkluderande mot VOC, vilket kan tyda på en succesiv utmognad av  
 B-cellssvaret 
  utan en påfyllnadsdos [154]. 
  
 En stor nationell registerstudie i USA undersökte duration av vaccineffekten mot  
 SARS-CoV-2 
  infektion och död bland 780 225 amerikanska veteraner (498 000 fullvaccinerade och 282 000 ovacci- nerade) under perioden  
 februari–oktober 
  2021. Skyddseffekten mot infektion sjönk från 86,4 procent en månad efter andra dosen till 13,1 procent efter ytterligare sju månader för Janssens vaccin, från 86,9 till 43,3 procent för Nelson vaccin och från 89,2 till 58 procent för Modernas vaccin. Minskningen avspeglades i ett ökande antal genombrottsinfektioner. Risken för infektioner ökade markant från juli till oktober samtidigt med uppdykande och dominans av delta- varianten framför allt hos ovaccinerade, men även hos vaccinerade veteraner. Vaccinerna skyddade fortfarande mot död under  
 juli–okto- 
  ber men skiljde sig beroende av vaccin och åldersgrupp. Vaccineffek- ten mot död hos de yngre än 65 år var 73,0 procent för Janssens, 81,5 procent för Hall och 84,3 procent för Nelson vaccin. Mot- svarande siffror hos de över 65 år var 52,2, 75,5 respektive 70,1 pro- cent Studien visar att skyddseffekten av vaccinerna mot infektion sjönk kraftigt på åtta månader och särskilt då för Janssens vaccin. Skyddet mot död kvarstod dock på en hög nivå. Risken för infektion och död och infektion var betydligt högre hos ovaccinerade [155]. 
  
 Även en omfattande retrospektiv svensk kohortstudie har under- sökt duration av effektiviteten av  
 covid-19-vaccination 
  mot symto- matisk infektion, sjukhusinläggning och död för upp till nio måna- 
  
 254 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 der med utnyttjande av nationella register. Effekten av Nelson vaccin mot infektion avtog successivt från 92 procent en månad efter andra dosen till 47 procent vid 4 månader och från sju månader var ingen effekt påvisbar. För Modernas vaccin avtog effekten något långsam- mare och var 71 procent vid 4 månader och 59 procent vid 6 måna- der, medan skyddet för AstraZenecas vaccin generellt var lägre och försvann redan efter fyra månader. För allvarlig sjukdom och död avtog effekten från 89 procent till 74 procent vid  
 4–6 
  månader. Vaccineffek- tiviteten var lägre och avklingade snabbare bland män och äldre indi- vider [156]. 
  
 8.2 Boosterstudier 
  
 Behovet av en tredje dos för att förstärka och upprätthålla skyd- dande immunitet och för att kontrollera nya virusvarianter är ett angeläget ämne mot bakgrund av att flera nya studier visat att vacci- nens skyddseffekt klingar av och genombrottsinfektioner ökar över tid. Pfizer var först med en ansökan om en tredje dos till regu- latoriska myndigheter. Både FDA (den 22 september 2021) och EMA (den 4 oktober 2021) har godkänt en påfyllnadsdos (heldos 30 µg) att administreras till vuxna över 18 år minst 6 månader efter andra dosen  
 [157–159]. 
  Underlaget till regulatoriska myndigheter utgjor- des av en klinisk studie inkluderande 306 friska vuxna  
 (18–55 
  år) och 12 personer över 65 år där man visade att en påfyllnadsdos efter fem till åtta månader gav en  
 3,3-faldig 
  ökning av neutraliserande anti- kroppsnivåer jämfört med nivåerna efter andra dosen och därmed uppfylldes de  
 pre-specificerade 
  
 non-inferiority-kriterierna. 
  Inga säker- hetsproblem identifierades, men studien var för liten för att upptäcka mer ovanliga och sällsynta biverkningar. EMA kommer att löpande övervaka säkerhet och effekt. Användningen av påfyllnadsdosen kommer i EU att följa officiella rekommendationer på nationell nivå. 
  
 I Sverige rekommenderade Folkhälsomyndigheten i ett första steg den 28 september 2021 att personer i särskilda boendeformer för äldre (SÄBO), individer med hemtjänst och hemsjukvård och alla per- soner över 80 år ska erbjudas en påfyllnadsdos mot  
 covid-19 
  minst sex månader efter andra dosen. Den 27 oktober utökades rekommen- dationen i ett andra steg till alla som är  
 65–79 
  år samt omsorgsper- sonal och den 24 november i ett tredje steg till alla i åldrarna  
 18–64 
  år 
  
 255 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 i en särskild prioritetsordning. Många  
 EU-länder 
  har efter godkännan- det initialt rekommenderat en boosterdos till vissa äldre ålders- grupper och olika riskpopulationer följt av en utökning till alla vuxna över 18 år. 
  
 Pfizer meddelade i en pressrelease den 21 oktober resultaten från en randomiserad kontrollerad fas  
 III-studie 
  med mer än 10 000 del- tagare över 16 år (23% över 65 år) som randomiserades 1:1 till en boosterdos eller placebo i median 11 månader efter andra vaccin- dosen. Relativa vaccineffekten baserat på fem  
 covid-19 
  fall i booster- gruppen och 109 fall i placebogruppen var 96,5 procent, detta under en period när deltavarianten var prevalent. Säkerhetsprofilen var god- artad [160]. Data ska skickas in till regulatoriska myndigheter inom kort. 
  
 Flera boosterstudier har publicerats. I en liten studie undersöktes neutraliserande antikroppsnivåer mot originalvirus, beta- och delta- varianterna efter en boosterdos av Nelson vaccin till 11 personer  
 18–55 
  år och 12 personer  
 65–85 
  år. Man fann att en månad efter den tredje dosen ökade antikroppsnivåerna signifikant  
 (5–20-falt) 
  jäm- fört med nivåerna efter andra dosen [161]. Israel som redan den 30 juli 2021 rekommenderade en tredje dos av Nelson vaccin till alla äldre över 60 år som fått andra dosen minst 5 månader tidigare har nyligen publicerat effektdata från en stor observationsstudie om- fattande över en miljon individer över 60 år. Minst 12 dagar efter boosterdosen var frekvensen av mild  
 covid-19-infektion 
  11 gånger lägre i boostergruppen jämfört med en grupp som inte fick en på- fyllnadsdos och frekvensen allvarlig sjukdom var 19,5 gånger lägre 
  
 [162].Uppföljningstiden i studien är ännu kort, endast två månader. I ytterligare en stor observationsstudie i Israel, som ägde rum från juli till september 2021, utvärderades effektiviteten av en tredje dos av Nelson vaccin mot svår sjukdom. Det visades att en boosterdos efter fem månader var 92 procent mer effektiv i att reducera svåra  
 covid-relaterade 
  utfall än två doser av samma vaccin. Uppföljningen var kort, median 13 dagar [163]. I en annan retrospektiv studie från Israel analyserade över 16 000 infektioner för virusmängd i prover från  
 primär-, 
  boostervaccinerade och ovaccinerade individer under en period med deltadominans. Reduktion av virusmängden sågs initialt efter primärvaccinationen men effekten klingade av efter två månader och försvann efter sex månader. Den tredje dosen visades återställa effekten och virusmängden var  
 5-falt 
  lägre vid genom- 
  
 256 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 brottsinfektioner hos vaccinerade jämfört med ovaccinerade. Dessa data tyder på att en påfyllnadsdos kan minska smittsamheten av genombrottsinfektioner hos vaccinerade [164]. 
  
 Israel har sedan juli utökat sitt boosterprogram till att omfatta hela befolkningen. Efter införande av en tredje dos av Nelson vaccin har smittspridningen och antalet  
 covid-19 
  fall minskat substantiellt. Representativiteten av data är oklar då Israel använde ett tre veckors intervall mellan första och andra vaccindosen, medan många andra länder använde ett längre intervall  
 (6–12 
  veckor), vilket kan ha betydelse för duration av vaccinskyddet. 
  
 I UK, som i september 2021 introducerade ett boosterprogram riktade till individer över 50 år och riskgrupper, genomfördes en  
 test-negativ 
  
 fall-kontrollstudie 
  för att utvärdera effektivitet mot sym- tomatisk  
 covid-19-infektion 
  av en påfyllnadsdos av Nelson vaccin. Den relativa effekten av boosterdosen uppmätt 14 dagar efter tredje dosen jämfört med individer som bara fått en primärvaccination (uppmätt minst 140 dagar efter andra dosen) med AstraZenecas vaccin eller med Nelson vaccin var 87,4 respektive 84,4 procent. Absolut skyddseffekt av boosterdosen jämfört med ovaccinerade var 93,1 pro- cent respektive 94,0 procent, Studien demonstrerade ett signifikant ökat skydd mot symtomatisk infektion av påfyllnadsdosen med Nelson vaccin hos individer över 50 år, oavsett vilket vaccin som använts för primärvaccination [165]. Uppföljningen var kort och lång- tidsdata inväntas. 
  
 I en amerikansk modelleringsstudie undersöktes nyttan av en påfyllnadsdos hos yngre individer och effekten på smittspridning minst tre månader efter andra dosen. Data indikerade att en bred implementering av en tredje dos i befolkningen substantiellt skulle minska transmissionen av  
 SARS-CoV-2, 
  vilket skulle reducera infek- tion av ovaccinerade individer och genombrottsinfektioner hos vaccinerade individer [166]. 
  
 EMA godkände den 25 oktober 2021 Modernas vaccin i halv dos (50 µg) att användas som en boosterdos (tredje dos) minst sex måna- der efter andra dosen till personer över 18 år [157]. US FDA god- kände indikationen den 20 oktober 2021 för samma grupper som för Nelson vaccin [167]. Underlaget utgjordes av en pågående fas  
 II-studie 
  där 171 deltagare över 18 år fick en boosterdos (50 µg) av Modernas vaccin minst sex månader efter andra dosen. Neutraliserande anti- kroppssvar en månad efter tredje dosen jämfördes med immunsvaret 
  
 257 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 efter andra dosen hos 1 055 deltagare i en annan studie. Neutralise- rande antikroppssvaret var högre i boostergruppen och uppfyllde kri- teriet för  
 non-inferiority. 
  Inga säkerhetsproblem identifierades med den tredje dosen. 
  
 FDA godkände den 20 oktober 2021 även Janssens vaccin för en påfyllnadsdos minst två månader efter första dosen till personer över 18 år [168]. EMA utvärderar sedan 22 november 2021 en ansökan om användning av en boosterdos med Harrell vaccin. Data till stöd för en andra dos av Oconnor vaccin härrör från fas III studien i USA inkluderande 30 000 deltagare som utvärderade en  
 två-dosregim 
  (dag 0 och dag 56). Vaccineffekten mot moderat till svår  
 covid-19 
  efter andra dosen var 94 procent, vilket kan jämföras med 71 procent efter en singeldos (opublicerade data). Antikroppsnivåerna ökade  
 4-falt 
  efter en andra dos given 56 dagar efter första dosen och  
 12-falt 
  om andra dosen gavs efter sex månader. 
  
 Resultat av en tredje dos av AstraZenecas vaccin given 44 till 
  
 45 veckor efter andra dosen till 90 deltagare (medianålder 37 år) i tidi- gare kliniska studier har publicerats. Den tredje dosen var väl tole- rerad och visades inducera signifikant högre neutraliserande anti- kroppsnivåer och ökad aktivitet mot  
 alfa-, 
  beta- och deltavarianterna jämfört med den andra dosen.  
 T-cellssvaret 
  ökade till samma nivå som efter andra dosen. Man fann ingen evidens för att antivektorimmu- nitet påverkade immunsvaren. Uppföljningen var kort (28 dagar) och data sex månader efter tredje dosen inväntas [169]. 
  
 Novavax har informerat att en tredje dos efter sex månader var väl tolererad och inducerade en  
 4-faldig 
  stegring av neutraliserande antikroppar mot ursprungsvirus jämfört med immunsvaret efter den andra dosen. Hos  
 60–84-åringar 
  ökade immunsvaret  
 5-falt. 
  Samtidigt ökade neutraliserande aktiviteten mot  
 alfa-, 
  beta- och deltavarian- terna  
 6-falt 
  [170]. 
  
 För immunsupprimerade populationer där flera små studier visat att vissa grupper inte svarar på två vaccindoser har man undersökt effekten av en tredje dos som tilläggsdos till grundschemat. I USA har rapporterats att fullvaccinerade immunsupprimerade personer utgjort en stor grupp av de som lagts in på sjukhus på grund av genombrottsinfektioner. En randomiserad  
 placebo-kontrollerad 
  studie utvärderade immunsvar och säkerhet av en tredje dos av Modernas vaccin hos 120 organtransplanterade patienter (medianålder 66 år) som inte svarat på primärvaccinationen. Påfyllnadsdosen två måna- 
  
 258 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 der efter andra dosen var väl tolererad och visades generera ett immunsvar och en signifikant ökning av neutraliserande antikropps- nivåer hos 55 procent av vaccinerade jämfört med 17,5 procent av placebo [171]. Liknande resultat för Nelson vaccin har visats i en studie där en tredje dos gavs till 99 organtransplanterade patienter. Fyra veckor efter tredje dosen sågs en signifikant ökning av anti- kroppar hos 68 procent av deltagarna [172]. En tydlig nytta av en tredje dos i denna population demonstrerades i dessa studier. 
  
 EMA godkände 4 oktober 2021 en extrados av Nelson vaccin given minst 28 dagar efter andra dosen till patienter med kraftigt nedsatt immunförsvar [157]. US FDA godkände 12 augusti 2021 Nelson och Hall vaccin för en tredje dos till vissa immunsupprimerade populationer [173]. I Sverige har Folkhälsomyndigheten sedan den 1 september 2021 rekommenderat att en extrados (tredje dos) ska ges till personer 18 år och äldre med kraftigt nedsatt immunförsvar. 
  
 Heterologa boosterregimer 
  
 Heterologa boosterregimer (”mix and match”), där ett annat covid-  
 19-vaccin 
  än det som använts för i primärvaccination ges som booster, har utvärderats i en fas  
 I/II-studie 
  i USA. I studien inklu- derades 458 fullvaccinerade vuxna individer som fick en tredje dos med Moderna, Pfizer eller Janssens vaccin i nio olika kombinationer. Inga säkerhetsproblem identifierades. Alla boostervacciner var immunogena och inducerade en signifikant ökning av  
 SARS-CoV- 
  
 2-neutraliserande 
  antikroppar oavsett primär regim. Homolog booster- dos ökade neutraliserande antikroppsnivåer 4- till  
 20-falt 
  medan en heterolog boosterdos ökade nivåerna 6- till  
 76-falt. 
  Ökningen var störst hos de som fått en singeldos av Harrell vektorvaccin följt av en boosterdos med ett  
 mRNA-vaccin 
  [174], Denna studie tjänade som ett underlag för FDA:s nödgodkännande den 20 oktober 2021 av heterologa  
 booster-regimer 
  för  
 mRNA-vaccinerna 
  och Harrell vaccin [168]. 
  
 Cabrera 2021 inleddes en randomiserad kontrollerad fas  
 II-studie 
  
 (Young 
  study) i UK inkluderande omkring 3 000 vuxna försöks- personer som avser att utvärdera heterologa boostervaccinations- schema [175]. Sju olika  
 covid-19-vaccin 
  ska utvärderas vad gäller säker- het och immunsvar, både godkända (Pfizer, Moderna, AstraZeneca, 
  
 259 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 Janssen) och vacciner under utveckling (Novavax, CureVac och Pham). Vaccinerna ges som en påfyllnadsdos minst  
 10–12 
  veckor efter andra dosen till personer som fått två doser av Nelson eller AstraZenecas vaccin. Halva doser av Novavax, Pfizer, Curevac och Valnevas vacciner utvärderades också. Studien har nyligen rappor- terats i Burns [176]. Alla vaccinationsregimer uppvisade en accepta- bel säkerhetsprofil även om vissa schema var mer reaktogena än andra. Alla vacciner som testades som påfyllnadsdos visades boostra neutraliserande antikroppssvar efter en primärvaccination med Astra- Mitchell eller Nelson vaccin om än i med stor variation i titernivåer. Högst nivåer sågs med Nelson och Hall mRNA vacciner och lägst nivåer med Valnevas inaktiverade helvirusvaccin i full eller halv dos, följt av Curevacs mRNA vaccin oavsett om AstraZenecas eller Pfizers vaccin använts för primärvaccination. Fynden i studien kan tjäna som underlag för nationella rekommendationer av heterologa boosterregimer, men data på uppföljning efter tre månader och ett år är viktiga för att kunna bedöma effekten av den tredje dosen på immunologiskt minne och långtidsskydd. 
  
 Sammanfattning av 8.1 och 8.2 
  
 Långtidsdata på vaccineffekt efter grundvaccination visar i flera studier samstämmigt att immunsvar och skydd mot  
 covid-19-infektion 
  klingar av efter fem till åtta månader. För  
 mRNA-vaccinerna 
  rappor- terar företagen data från fas  
 III-studierna 
  om skyddseffekt sex måna- der efter andra dosen. För Nelson vaccin sågs en gradvis sjunkande trend för effekten mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  till 84 pro- cent, medan det höga skyddet mot svår sjukdom kvarstod. Nyliga observationsstudier indikerar att skyddseffekten mot deltavarianten sjunker snabbare. Data från Israel under en period med dominans av deltavarianten visar att effekten mot infektion och mild sjukdom av Nelson vaccin avtagit betydligt efter sex månader. Även skyddet mot svår  
 covid-19-infektion 
  sjönk i studier från Israel, medan data från UK och USA visat på ett kvarstående högt skydd. I Israel har man visat att det fanns en korrelation mellan skyddseffekt och tidpunkt för vaccination, med fler genombrottsinfektioner och fall av svår sjukdom hos de som vaccinerats tidigast. Detta talar för att den avtagande skyddseffekten över tid är huvudorsaken till reduktion av 
  
 260 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 skyddseffekten snarare än deltavarianten och pekar på behovet av en boosterdos. Neutraliserande antikroppsvar efter vaccination med Hall, Harrell och AstraZenecas vaccin visar som förväntat gradvis sjunkande nivåer över tid, men fortsatt detekterbara nivåer efter sex till åtta månader. Äldre individer har generellt lägre anti- kroppsnivåer än yngre individer. Immunsvaren är svårtolkade efter- som en specifik antikroppsnivå som korrelerar till skydd mot  
 covid-19 
  ännu inte har identifierats. Data visar att minnes  
 B-celler 
  och  
 T-cell- 
  svar ökar från tre till sex månader och korsreagerar mot VOC. Det är troligt att det är det immunologiska minnet som medierar skydd mot allvarlig sjukdom trots sjunkande antikroppsnivåer över tid, 
  
 Företagen bakom  
 mRNA-vaccinerna 
  har förespråkat en tredje dos 6 till 12 månader efter andra dosen för att förstärka och upprätt- hålla skyddet, särskilt i ljuset av deltavarianten med partiellt reduce- rad vaccineffekt. Boosterstudier med  
 mRNA-vaccinerna 
  (halv dos för Modernas vaccin) har visat att en påfyllnadsdos minst sex måna- der efter andra dosen inducerade ett anamnestiskt svar med en signi- fikant ökning av neutraliserande antikroppsnivåer mot originalvirus och VOC. Inga säkerhetsproblem identifierades med den tredje dosen. Pfizer har också rapporterat preliminära resultat från en randomiserad kontrollerad studie som utvärderat effekten av en boosterdos jäm- fört med placebo, data visade ett effektestimat på över 96 procent. 
  
 Data från immunsvarsstudier visar en signifikant ökning av neutra- liserande antikroppsnivåer och effektivitetsstudier visar en signifikant ökning av skyddet mot infektion och svår sjukdom efter en tredje vaccindos fem till sex månader efter andra dosen. Samtliga studier har en kort uppföljningsperiod och data på långtidsskydd saknas i nuläget. Ingen ökad frekvens av kända eller okända biverkningar har rapporterats efter en påfyllnadsdos. Från Israel som införde en booster- dos med Nelson vaccin i juli 2021, initialt till alla över 60 år och sedan successivt utökat till hela befolkningen, har den tredje dosen resul- terat i en drastisk minskning av incidensen av  
 covid-19-infektion, 
  
 sjukhus-inläggningar 
  och smittspridningen av deltavarianten. 
  
 Regulatoriska myndigheter i USA och EU har i oktober 2021 godkänt användningen av en tredje vaccindos minst 6 månader efter andra dosen till personer 18 år och äldre. Nationella myndigheter be- slutar hur boosterprogrammen ska utformas i respektive land. I Sverige rekommenderar Folkhälsomyndigheten sedan den 28 september 2021 att personer boende på SÄBO, individer med hemtjänst och hem- 
  
 261 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 sjukvård och alla personer över 80 år ska erbjudas en påfyllnadsdos mot  
 covid-19. 
  Den 27 oktober och 24 november utökades rekom- mendationen, som nu i tredje steget gäller alla vuxna över 18 år. 
  
 8.3 Uppdaterade vacciner mot virusvarianter 
  
 Det största hotet i nuvarande läge är att förlora de framsteg som vunnits med nuvarande  
 covid-19-vacciner 
  till följd av utvecklingen av nya VOC och i framtiden potentiellt mer vaccinresistenta varian- ter. Deltavarianten med hög smittspridningsförmåga och partiellt nedsatt vaccineffekt har nu tagit över och orsakat en skarp ökning av antalet  
 covid-19-utbrott 
  i världen och en smittökningsvåg i länder med hög vaccintäckning som tidigare uppnått relativt god pandemi- kontroll. Uppdykande av den nya varianten omikron i november 2021 med ökat antal mutationer i spikeproteinet än tidigare VOC orsakar stor oro i världen. Ännu är kunskapen om denna variant begränsad vad gäller smittsamhet, klinisk symtombild och hur väl vaccinerna fungerar. Högst på forskningsagendan står nu utveck- lingen av uppdaterade vaccin och boosterstrategier för att generera ökat skydd mot VOC. Vaccintillverkarna undersöker i nuläget om vaccinerna behöver modifieras för att fungera effektivt mot omikron- varianten. 
  
 Att utveckla variantspecifika vacciner är en process där den nu- varande  
 mRNA-sekvensen 
  för spikeproteinet baserat på original- virus byts ut till sekvensen för virusvariantens spikeprotein eller till flera sekvenser från olika varianter och inkluderas i multivalenta vacciner. Detta är en relativt enkel åtgärd för majoriteten av vacciner som använder spikeproteinet som vaccinantigen, och särskilt då för  
 mRNA-vaccinerna. 
  De flesta vaccintillverkare har annonserat att ett intensivt forskningsarbete pågår med att ta fram andra generationens  
 covid-19-vaccin. 
  Strategier som utvärderas är att ge nuvarande vacci- ner eller ett variantspecifikt vaccin som en tredje dos, att ge ett variantspecifikt vaccin som påfyllnadsdos till de som fått ett annat vaccin för grundvaccination eller att ge grundvaccinationen med två doser av det variantspecifika vaccinet till ovaccinerade personer. 
  
 Initialt var det fokus på ett specifikt vaccin mot betavarianten som uppvisat partiell vaccinresistens. Moderna informerade i feb- ruari 2021 att man avancerat ett betavariantspecifikt vaccin, mRNA- 
  
 262 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 1273.351 till klinisk prövning. En multivalent boosterkandidat,  
 mRNA-1273.211 
  som kombinerar  
 mRNA-1273 
  och  
 mRNA-1273.351 
  i ett singelvaccin, testas också i kliniska prövningar liksom en tredje dos av  
 lågdos-mRNA-1273 
  (50 µg). Preliminära resultat från en pågående öppen fas  
 II-studie 
  inkluderande deltagare som fått en två- dos primärimmunisering med  
 mRNA-1273 
  sex månader tidigare visade att en påfyllnadsdos med  
 lågdos-mRNA-1273 
  (50 µg),  
 mRNA-1273.351 
  (20 µg eller 50 µg) eller  
 mRNA-1273.211 
  (50 µg) inducerade signifikant ökade neutraliserande antikroppsnivåer mot  
 SARS-CoV-2 
  och mot  
 beta-, 
  gamma- och  
 delta-varianterna. 
  Booster- dosen med det  
 variant-specifika 
  vaccinet  
 mRNA-1273.351 
  eller  
 mRNA-1273.211 
  inducerade numeriskt högre neutraliserandeanti- kroppsnivåer mot betavarianten än med  
 mRNA-1273. 
  Inga säker- hetsproblem observerades [177]. En interimsanalys av resultaten har nyligen publicerats [178]. Av övriga vaccinföretag har Pfizer, Smith, AstraZeneca, Novavax, CureVac och Sanofi Pasteur informerat att man arbetar med att utveckla uppdaterade vacciner mot betavarian- ten och andra VOCs. 
  
 Pfizer/BioNTech har utarbetat ett boosterprogram som inklude- rar en tredje dos av BNT162b2 eller en dos av ett uppdaterat vaccin baserat på deltavariantens hela spikeprotein [179]. Preliminära ännu opublicerade resultat från en begränsad fas  
 I-studie 
  (n=23) angavs visa att en tredje dos av nuvarande vaccin given åtta till nio månader efter den andra dosen inducerade signifikant högre neutraliserande antikroppsnivåer mot originalvirus och mot beta- och deltavarianten än efter grundvaccinationen. För deltavarianten ökade antikropps- nivåerna  
 fem-falt. 
  Inga säkerhetsproblem observerades. Studien som utvärderar det  
 deltavariant-specifika 
  vaccinet startade i augusti 2021. 
  
 8.3.1 Regulatoriska åtgärder 
  
 EMA har betonat vikten av att påskynda och rationalisera global utveckling och godkännande av nya eller modifierade  
 covid-19-vacciner 
  för att adressera uppdykande varianter. Det finns behov av att uppnå konsensus bland regulatorer i världen vad som krävs för godkän- nande av andra generationens  
 covid-19-vacciner 
  och hur effektstu- dier ska designas om  
 placebo-kontrollerade 
  studier etiskt inte är möjliga att genomföra. EMA liksom FDA har som tidigare beskri- 
  
 263 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 vits utarbetat preliminära riktlinjer för kraven på dokumentation för godkännande av uppdaterade  
 covid-19-vaccin 
  [31, 32]. Den interna- tionella koalitionen av läkemedelsmyndigheter (ICMRA) har genom- fört en internationell workshop för att diskutera  
 andra-generatio- 
  nens  
 covid-19-vacciner 
  [180]. WHO har etablerat en rådgivande grupp som har som uppgift att ge råd om metoder för att bedöma SARS-  
 CoV-2-virusvarianter, 
  bistå med tolkning av effekten av dessa varian- ter och ge rekommendationer om nödvändiga anpassningar till vaccinplattformar. WHO kommer att koordinera den globala respon- sen till virusvarianterna och bedömningen av behovet av nya eller modifierade vacciner [181]. 
  
 8.4 Blandade (heterologa) vaccin för primärvaccination 
  
 En strategi som testats för att förstärka immunsvaren är blandade vaccinationsregimer med olika vaccin för första och andra dosen, så kallad ”heterolog  
 prime-boost”, 
  även benämnt ”mix and match”. I en tysk studie av hälso- och sjukvårdspersonal där alla fick en dos av AstraZenecas vaccin följt av en andra dos med samma vaccin (n=32) eller Nelson vaccin (n=55) visades att båda vaccinerna indu- cerade ett ökat antikroppssvar, men den blandade regimen inducerade ett högre neutraliserande antikroppssvar och ett starkare  
 T-cellsvar 
  än två doser av AstraZenecas vaccin. Dessutom fann man att den heterologa regimen genererade hög frekvens av neutraliserande anti- kroppar mot  
 alfa-, 
  beta- och gammavarianterna, medan två doser av AstraZenecas vaccin hade viss effekt mot alfa, men ingen effekt mot beta och gamma. Kontrollgruppen (n=46) som fick två Peterson uppvisade neutraliserande antikroppar i samma nivå som den blan- dade regimen [182]. I en svensk studie av hälso- och sjukvårdsper- sonal där alla fick en dos av AstraZenecas vaccin följt av en andra dos nio till 12 veckor senare med samma vaccin (n=37) eller Modernas mRNA vaccin (n=51) visades att den heterologa regimen inducerade signifikant högre  
 anti-spike, 
  
 anti-RBD 
  och neutraliserande anti- kroppsnivåer än två doser av AstraZenecas vaccin. Man visade också att den blandade regimen kunde neutralisera betavarianten, medan en andra dos av AstraZenecas vaccin endast gav ett svagt neutralise- rande antikroppssvar mot varianten. Biverkningar i form av feber, huvudvärk, muskelvärk och frysningar var mer frekventa efter 
  
 264 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 mRNA-1273-dosen 
  än efter den andra AstraZenecadosen [183]. Även i en spansk fas II randomiserad, kontrollerad studie fann man att ett en dos med Nelson vaccin given åtta till tolv veckor efter en första dos med AstraZenecas vaccin inducerade ett robust neutra- liserande antikroppssvar och cellulärt immunsvar med en acceptabel säkerhetsprofil. Studien saknade en kontrollgrupp som fick homo- loga vaccinationsregimer [184]. Ingen av studierna testade neutra- liserande aktivitet mot deltavarianten. Noterbart är att dessa tre studier endast inkluderade en ung vuxenpopulation och resultaten kan inte anses representativa för äldre eller specifika riskgrupper. Ytter- ligare och större studier behövs för att belysa värdet av heterologa vaccinationsregimer i kampen mot VOCs. 
  
 Ett flertal andra studier har publicerat data på immunsvar och säkerhet efter heterologa vaccinationsregimer, alla med kombina- tioner av AstraZenecas vaccin och Nelson  
 mRNA-vaccin 
  
 [185–187]. 
  Dessa studier initierades efter att många länder modifierat sina vacci- nationsprogram till att reservera AstraZenecas vaccin till äldre efter rapporter om sällsynta biverkningar (TTS) som drabbade framför allt yngre vuxna. Individer under 60 år som fått en första dos av Astra- Mitchell vaccin erbjöds ett  
 mRNA-vaccin 
  som andra dos. Det blev därmed viktigt att undersöka hur blandade vaccinationsscheman fungerade. Data från studierna visar att heterologa scheman är väl tolererade och inducerar robusta antikroppssvar och  
 T-cellssvar 
  som ligger något högre eller inom ramen för två doser av samma vaccin. 
  
 Oxford University initierade i februari 2021 en studie av olika kombinationer av heterologa vaccinationsregimer, kallad  
 Com-COV 
  studien, med AstraZenecas och Nelson vaccin som senare utökats med Hall och Novavax vaccin [188]. Målet är att undersöka om blandschema av olika vacciner kan ge ett bredare och mer var- aktigt immunsvar mot virus och nya varianter. En första studie från  
 Com-CoV 
  studien har publicerats inkluderande 463 försökspersoner där man gav AstraZenecas och Nelson vaccin i olika scheman med 28 dagars mellanrum och kunde visa att ordningsföljden av givna vacciner hade betydelse. AstraZenecas vaccin som första dos följt av Nelson vaccin inducerade högre antikropps- och  
 T-cellsvar 
  än om Nelson vaccin gavs först följt av AstraZenecas vaccin. Båda regimerna genererade högre antikroppssvar än ett standard  
 två-dosschema 
  med AstraZenecas vaccin. Högst neutraliserande antikroppssvar sågs efter två doser Nelson vaccin. Det blandade schemat hade högre frekvens 
  
 265 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 av milda till moderata biverkningar än tvådosschema med Astra- Mitchell vaccin [187]. Resultat efter ett längre intervall (12 veckor) mellan vaccinerna inväntas. Immunsvar och säkerhet efter de olika vaccinregimerna kommer att följas upp i 12 månader. 
  
 Första resultaten på vaccineffektivitet mot  
 covid-19 
  infektion efter ett heterologt schema har publicerats (preprint) från Danmark. En nationell  
 populations-baserad 
  kohortstudie visade att skydds- effekten av ett kombinerat schema med AstraZenecas vektorvaccin och ett mRNA vaccin var 88 procent 14 dagar efter andra dosen. Effektestimatet är i samma storleksordning som det efter två doser av mRNA vaccin. Studien genomfördes i en period när alfavarianten dominerade (189). Även en nationell  
 kohort-studie 
  i Sverige inklude- rande över 2,8 miljoner individer utvärderade effektivitet av hetero- loga vaccinationsregimer mot symtomatisk  
 covid-19-infektion. 
  Resul- taten visade att heterolog vaccination med AstraZenecas vaccin som första dos och Nelson eller Modernas mRNA vaccin som andra dos gav en skyddseffekt på 67 procent respektive 79 procent, medan mot- svarande för homolog vaccination med två doser av AstraZenecas vaccin var 50 procent. Författarna konkluderar att resultaten stödjer användande av heterologa vaccinationsschema som ett effektivt alter- nativ för att öka befolkningsimmuniteten inkluderande mot delta- varianten som dominerade under studieperioden [190]. 
  
 Ännu saknas data på långtidsuppföljning av effekt och säkerhet efter heterologa vaccinationsscheman. 
  
 8.4.1 Regulatoriskt ställningstagande 
  
 Ett formellt godkännande för att använda heterologa vaccinations- regimer saknas. EMA/ECDC har uttalat att man inte i nuvarande situation kan ge någon definitiv rekommendation om att använda olika vacciner för första och andra dosen, men anger att preliminära resultat från flera studier i Spanien [184], Tyskland [185, 186] och UK [187] tyder på att heterologa regimer inducerar ett tillfredstäl- lande immunsvar och utan säkerhetsproblem. Myndigheterna anger att erfarenheter från andra vacciner gör att man på en god vetenskap- lig grund kan förvänta att denna strategi är säker och effektiv när den appliceras på  
 covid-19-vacciner. 
  Ytterligare data inväntas och EMA kommer att granska dem så snart de finns tillgängliga. 
  
 266 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Eftersom det är osannolikt att tillverkarna kommer att ansöka om godkännande för heterologa regimer, även om robusta data före- ligger, får man förlita sig på nationella rekommendationer. Det är inte ovanligt på vaccinområdet att nationella rekommendationer avviker från det som är formellt godkänt. 
  
 8.4.2 Sammanfattning 
  
 Sammantaget har flera studier visat att heterologa vaccinations- regimer med AstraZenecas och Nelson vaccin inducerar robusta anti- kroppsnivåer och cellulära immunsvar med en acceptabel säkerhets- profil. En stor observationsstudie visar också en ökad skyddseffekt mot  
 covid-19-infektion 
  med en blandad regim av AstraZenecas vaccin som första dos och ett  
 mRNA-vaccin 
  som andra dos. Heterologa scheman med olika vacciner ökar flexibiliteten i vaccinationsprogram- men vid problem med vaccinleveranser och vaccinbrist. De lovande preliminära resultaten om ett förstärkt immunsvar efter heterologa vaccinationsscheman med AstraZenecas vaccin och  
 mRNA-vacciner 
  resulterande i ökad neutraliserande effekt på virusvarianter behöver konfirmeras i större studier. Ett flertal kliniska studier med blandade regimer pågår och data inväntas. Viktigt är också behovet av studier på blandade vaccinationsregimer med andra vacciner som inaktive- rade helvirusvaccin och vektorbaserade vaccin som används i låg- och mellaninkomstländer. Ett heterologt vaccinschema som studeras är en kombination av AstraZenecas ChAdOx1 och en komponent, Ad26, av ryska Gamaleyas vektorvaccin. I Sydostasien har man bör- jat ge AstraZenecas vaccin som andra dos efter CoronaVac som första dos på grund av farhågor om suboptimal skyddseffekt efter två doser CoronaVac. 
  
 8.5 Andra forskningsområden 
  
 8.5.1 Nya vaccinformuleringar 
  
 Moderna och Pfizer undersöker nästa generation av  
 mRNA-vacci- 
  ner som är mer värmestabila och kan förvaras i kylskåp, vilket skulle underlätta distribution och lagerhållning. Moderna har informerat att en fas  
 I-studie 
  med en ny potentiell värmestabil formulering (mRNA- 
  
 267 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 1283) med olika doser och en kortare  
 mRNA-sekvens 
  än i nuvarande vaccin har genomförts. Pfizer utvärderar en frystorkad version av BNT162b2 i en randomiserad fas  
 III-studie. 
  
 Studier pågår med utvärdering av lägre doser av  
 mRNA-vaccinerna 
  för grundvaccination och boostervaccination. Även utbytbarhet mellan  
 mRNA-vaccinerna 
  evalueras i kliniska studier. 
  
 AstraZeneca och Smith genomför tidig forskning om modifika- tioner av sina vacciner som kan eliminera eller reducera risken för TTS. 
  
 AstraZeneca utvärderar säkerhet och immunsvar efter intranasal administration av  
 ChAdOx1-vaccinet 
  i en tidig fas  
 I-studie. 
  
 8.5.2 Vaccination av barn yngre än 12 år 
  
 Pfizer och Moderna har inlett studier på barn mellan 6 månader och 11 år för att utvärdera  
 mRNA-vaccinernas 
  säkerhet, immunsvar och effektivitet. Studierna undersöker olika dosnivåer, lägre doser än hos vuxna, och görs i flera steg med början i den äldre åldersgruppen 5– 11 år, följt av  
 2–5 
  år och sist 6  
 månader–2 
  år. Studiepopulationens storlek har utökats efter krav från FDA för att få mer underlag för säkerhetsbedömningen. 
  
 US FDA nödgodkände 29 oktober 2021  
 Pfizer-BioNTechs 
  vaccin för barn 5 till 11 år baserat på en pågående randomiserad placebo- kontrollerad fas  
 II/III-studie 
  inkluderande 2 268 barn [191]. Barnen randomiserades 2:1 till vaccin (n= 1517) eller placebo (n=751). Vaccinet gavs i 2 doser med 21 dagars intervall som hos vuxna, men i reducerad dos (10 µg jämfört med 30 µg hos vuxna). Neutrali- serande antikroppsvaret en månad efter andra dosen hos barnen var jämförbart med det hos  
 16–25-åringar 
  som fick 30 µg dosen. Skydds- effekten mot symtomatisk  
 covid-19-infektion 
  var 90,7 procent baserat på 3 fall i vaccin- vs 16 fall i placebogruppen [192]. Inga säkerhets- problem identifierades. Inga fall av myokardit rapporterades. Efter godkännandet rekommenderade CDC allmän användning av vacci- net till barn  
 5–11 
  år. Hittills (17 november 2021) har 2,6 miljoner barn fått sin första dos i USA. Den 25 november godkände EMA/EC samma indikation [193]. Folkhälsomyndigheten har ännu inte beslu- tat om vaccination av barn 5 till 11 år ska rekommenderas. 
  
 268 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Moderna har en pågående randomiserad  
 placebo-kontrollerad 
  fas II/III studie inkluderande 4 753 barn  
 6–11 
  år. Vaccinet ges i två doser med 28 dagars intervall som hos vuxna, men i reducerad dos (50 µg). Preliminära resultat visar att vaccinet var väl tolererat, indu- cerade ett robust neutraliserande immunsvar jämförbart med det hos unga vuxna och hade en hög skyddseffekt (100%). Ansökan för godkännande är inlämnad till EMA och US FDA. 
  
 8.4.3 Vaccination av gravida 
  
 Pfizer och Smith har pågående randomiserade kontrollerade fas  
 II/III-studier 
  för att evaluera sina  
 covid-19-vacciner 
  avseende säkerhet och immunsvar hos gravida i andra och tredje trimestern. Nationella myndigheter i många världens länder rekommenderar vaccination av gravida då denna grupp har visats ha en ökad risk för svår sjukdom.  
 mRNA-vaccinerna 
  har i omfattande säkerhetsupp- följningar i USA och UK visats säkra för gravida och ammande kvinnor [194]. Uppföljning av alla vaccinerade gravida och deras barn sker i registerstudier i olika länder i regi av både hälsomyndigheter och vaccintillverkarna. Folkhälsomyndigheten har sedan 25 maj 2021 rekommenderat vaccination av gravida under hela graviditeten. För gravida utan annan underliggande sjukdom rekommenderas vaccina- tion efter 12:e graviditetsveckan. 
  
 8.4.4 Vaccination av personer med nedsatt immunförsvar 
  
 En mångfald av pågående kliniska studier med  
 mRNA-vacciner 
  fokuserar på olika immunsupprimerade populationer som organ- och benmärgstransplanterade, personer med cancer, blodsjukdomar och autoimmuna sjukdomar samt patienter i hemodialys. I vissa studier görs djupanalys av B- och  
 T-cellssvar 
  och i vissa undersöks effekten av en tredje dos hos grupper som inte svarat på primär- vaccinationen. Immunsupprimerade personer har en ökad risk för svår  
 covid-19-sjukdom 
  och är en prioriterad högriskgrupp för vaccination. Studier visar att flera grupper av immunsupprimerade patienter får ett sämre antikroppssvar av två doser  
 covid-19-vaccin 
  än motsvarande friska kontrollgrupper. I en  
 test-negative 
  multistats- studie i USA undersöktes effektivitet mot sjukhusinläggning av två 
  
 269 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 doser mRNA vaccin hos immunsupprimerade individer i jämförelse med friska individer under perioden januari till september 2021. Vaccineffekten var signifikant lägre hos immunsupprimerade patien- ter (77%) än i den friska kontrollgruppen (90%). Effekten varierade beroende av tillstånd från 59 procent hos organ- eller benmärgs- transplanterade patienter till 81 procent hos patienter med reuma- tologisk eller inflammatorisk sjukdom [195]. I en annan studie visades i en retrospektiv analys att genombrottsinfektioner efter två doser med Pfizer/BioNTechs vaccin var tre gånger vanligare bland immun- supprimerade patienter i jämförelse med friska individer. Organ- transplanterade patienter hade högst incidens [196]. Resultaten visar att immunsupprimerade individer är mindre skyddade mot allvarligt utfall av  
 covid-19 
  infektion, vilket stödjer en rekommendation om en tredje vaccindos. 
  
 FDA nödgodkände den 12 augusti 2021 en tredje dos av mRNA- vacciner minst 28 dagar efter andra dosen som en tilläggsdos i grund- vaccinationen till personer med kraftigt nedsatt immunförsvar. EMA godkände samma indikation 4 oktober 2021. Folkhälsomyndigheten rekommenderade från 1 september 2021 att en extra dos  
 covid-19- 
  vaccin ges till individer över 18 år med ett nedsatt immunförsvar orsakat av en sjukdom eller behandling. Det är angeläget att fortsatt utforska de mest effektiva vaccin- och boosterstrategierna för att säkra skyddet hos grupper med suboptimalt vaccinsvar. 
  
 8.5.5 Samtidig vaccination med andra vacciner 
  
 Det finns begränsat med data på samtidig administration av andra vacciner med  
 covid-19-vaccin. 
  En studie av samadministration av andra dosen av Nelson och AstraZenecas  
 covid-19-vaccin 
  med influensa- vaccin finns publicerad [197]. Den randomiserade  
 placebo-kontrol- 
  lerade fas  
 IV-studien 
  utfördes i UK och inkluderade 679 deltagare över 18 år som rekryterades till sex olika kohorter. Resultaten visade att samtidig administration av sex olika kombinationer av  
 covid-19 
  och influensavacciner (inkluderande de med  
 MF59-adjuvans) 
  hade en acceptabel säkerhetsprofil. Det fanns ingen evidens för negativ interferens av immunsvaren för vare sig  
 covid-19 
  eller influensa- vaccin. Novavax har i en substudie till en fas  
 III-studie 
  undersökt samadministration av en dos  
 NVX-CoV2373 
  med två olika typer av 
  
 270 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 influensavacciner (cellbaserat och  
 MF59-adjuvanterat 
  vaccin). Del- tagarna randomiserades 1:1 till  
 NVX-CoV2373 
  (n=217) eller placebo (n=214). Biverkningar, som smärta på injektionsstället, trötthet och muskelvärk, var vanligare i samvaccingruppen än i placebo. En modest reduktion av antikroppsvaret mot  
 SARS-Cov-2 
  spikeproteinet upp- mättes medan immunsvaren mot influensa inte påverkades. Den kliniska relevansen av det reducerade immunsvaret mot spikeproteinet är oklar då skyddseffekten i substudien hos deltagare  
 18–65 
  år var i stort opåverkad, 87,5 procent jämfört med 89,8 procent i huvud- studien [198]. I en öppen fas II studie utvärderades säkerhet och immunsvar efter samadministration av högdos influensavaccin med en tredje dos av Modernas  
 mRNA-vaccin 
  till äldre över 65 år. Reakto- genicitetsprofiler var lika för individer som fick samtidig administ- ration av de två vaccinerna som för de som bara fick mRNA vaccinet, men var högre än hos individer som bara fick högdos influensa- vaccinet. Inga allvarliga säkerhetsproblem eller immun intereferens observerades [199]. 
  
 CDC och WHO rekommenderar att ge ett  
 covid-19-vaccin 
  och influensavaccin samtidigt. Folkhälsomyndigheten rekommenderar att influensavaccin och vaccin mot  
 covid-19 
  (oavsett dosnummer) kan ges till vuxna vid samma tillfälle. Vaccinerna ska ges på olika injek- tionsställen. Vaccination med högdos influensavaccin och vaccina- tion mot  
 covid-19 
  rekommenderas att separeras minst 7 dagar. 
  
 Pågående studier adresserar säkerhet och immunsvar efter sam- vaccination med pneumokockvacciner. 
  
 8.5.6 Vaccination av de som haft en naturlig infektion 
  
 De data som ligger till grund för att man kan ge två vaccindoser vaccin till individer som redan haft  
 covid-19 
  kommer från de stora skyddseffektprövningarna där man i efterhand identifierade indivi- der som var seropositiva före vaccination. Detta rörde dock individer som haft subklinisk infektion eftersom de med tidigare klinisk  
 covid-19-sjukdom 
  exkluderades. I flera studier har rapporterats att en vaccindos till personer som genomgått naturlig symtomatisk  
 covid-19 
  inducerar ett signifikant högre neutraliserande antikropps- svar och  
 T-cellssvar 
  än en tvådosregim till naiva seronegativa per- soner [200, 201]. Samtidigt har också kraftigare biverkningar rappor- 
  
 271 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 terats [202], vilket kan vara ett resultat av höga antikroppsnivåer efter genomgången sjukdom. Det är känt från andra vacciner att höga antikroppsnivåer ger mer biverkningar. Vaccination med en dos  
 mRNA-vaccin 
  och AstraZenecas vaccin har även visats generera ett  
 kors-neutraliserande 
  antikroppssvar mot  
 alfa-, 
  beta- och delta- varianterna hos de som haft naturlig infektion och till signifikant högre nivåer än efter två vaccindoser till seronegativa personer [89, 203, 204]. Om en vaccindos räcker till de som genomgått klinisk  
 covid-19-infektion 
  är en öppen fråga som behöver utforskas mer. I en nylig multistatsstudie i USA av hospitaliseringar till följd av  
 covid-19 
  bland vuxna visades att ovaccinerade som genomgått en naturlig infektion 90 till 179 dagar tidigare hade fem gånger högre incidens av  
 covid-19 
  infektion än vaccinerade som vaccinerats med mRNA vaccin 90 till 179 dagar före infektionen. Fynden talar för att bland hospitaliserade patienter med  
 covid-19 
  infektion var vaccin- inducerad immunitet mer skyddande mot reinfektion än en tidigare genomgången infektion [205]. Dessa data indikerar att individer med tidigare naturlig infektion bör vaccineras. 
  
 8.5.7 Immunologiskt korrelat till skydd 
  
 Ett samband mellan immunsvar och skydd har ännu inte etablerats för  
 covid-19-vacciner 
  varför det har varit svårt att tolka antikropps- nivåerna och  
 T-cellssvar 
  i relation till skydd. Det ska dock här på- pekas att erfarenheten från tidigare likartade vacciner visar att ju högre antikroppsnivå desto bättre skydd. Mycket låga antikropps- nivåer förhindrar inte infektion, men minskar virusmängden och ger därmed ett mildare sjukdomsförlopp. En surrogatmarkör för vaccin- effekten i form av en tröskelnivå på immunsvar som indikerar skydd (protective threshold) skulle påskynda den regulatoriska processen för godkännande av nya vacciner. Att etablera ett immunkorrelat till skydd är en högt prioriterad forskningsfråga för vaccintillverkare och regulatoriska myndigheter. Ökande evidens talar för att nivån av neutraliserande antikroppar mot spikeproteinet efter vaccination kor- relerar till nivån på skydd mot  
 covid-19 
  [206, 207]. Moderna och AstraZeneca har nyligen utfört analyser av immunkorrelat baserat på sina fas  
 III-studier 
  och fann att både neutraliserande och bindande antikroppar efter andra dosen korrelerade med risken för symto- 
  
 272 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 matisk  
 covid-19-infektion 
  och skyddseffekt [208, 209]. Först när resultat av liknande analyser från flera fas  
 III-studier 
  från olika vaccin- plattformar kan man göra en valideringsanalys av hur bra en anti- kroppsmarkör kan användas för att förutsäga vaccineffekt över alla plattformar. En obesvarad fråga som behöver utforskas är om neu- traliserande antikroppsnivåer mot olika virusvarianter har ett annat samband med vaccinskydd. 
  
 8.5.8 Cellulära immunförsvaret 
  
 Forskning pågår med att utvärdera  
 T-cellernas 
  roll i skyddseffekten mot  
 covid-19. 
  
 T-celler 
  kan inte förhindra infektion men kan modu- lera eller stoppa infektionen genom att eliminera infekterade celler. Relationen mellan antikroppar och  
 T-cellssvar 
  kan skilja sig åt bero- ende av typ av vaccin. Det är viktigt att studera  
 T-cells- 
  och  
 B-minnes- 
  cellssvar som potentiella immunkorrelat till skydd. För detta ända- mål behöver standardiserade testmetoder utvecklas. 
  
 8,5.9 WHO:s internationella standard för antikroppar 
  
 Standardisering av neutraliserande antikroppstester är ett angeläget forskningsområde för att möjliggöra jämförelser av immunsvaren inducerade av olika vacciner och av resultaten i olika studier. Hittills har en flora av antikroppstester använts och variationen i resultaten från olika studier har varit svårtolkade. WHO har utvecklat en internationell standard för  
 SARS-CoV-2-antikroppar 
  i samarbete med internationella referenslaboratorier [210]. Den tänkta använd- ningen är för kalibrering och harmonisering av serologiska metoder för neutraliserande antikroppar. Detta är inte minst viktigt i etabler- ingen av ett immunologiskt korrelat till skydd för  
 covid-19-vacci- 
  nerna. Preparationen kan också användas för harmonisering av bin- dande  
 IgG-antikroppstester. 
  Regulatoriska myndigheter kommer sannolikt att kräva att vaccintillverkarna använder WHO:s certifie- rade referensstandard för att validera och standardisera sina anti- kroppstester och för att utvärdera immunsvaren i kliniska studier. 
  
 273 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 9 Framtidsperspektiv 
  
 Vaccinationsprogrammen mot  
 covid-19 
  har varit en stor framgång i länder med hög vaccinationstäckning. Trots den smittsamma delta- varianten och kraftiga smittökningen under sommaren 2021 gör vacci- nerna ett betydande jobb med att skydda mot svår sjukdom, sjuk- husinläggningar och död. Världen befinner sig dock fortfarande i en akut pandemisk fas och vaccintillgången behöver förstärkas till låg- och mellaninkomstländer för att få kontroll på smittspridningen i världen i en nära framtid. 
  
 Målet med vaccinationsprogram är att utrota, eliminera eller kon- trollera de sjukdomar man vaccinerar. Att utrota coronavirus globalt bedöms inte möjligt mot bakgrund av förekomsten av virus hos olika djurpopulationer som fladdermöss, fåglar och däggdjur. Den zoono- tiska reservoaren kan sprida virus till människa. Likt influensavirus finns även potential för rekombinationer mellan olika coronavirus som redan finns i ett djurslag eller hos en individ, vilket kan ge ett skifte till en helt ny virustyp (så kallat antigent skifte som hos influensa- virus). Att eliminera smittan inom ett land eller region så att inhemsk cirkulation av  
 SARS-CoV-2-virus 
  upphör är möjligt, men svårt att bevara om inte smittspridningen i omvärlden upphör. Smitta och nya virusvarianter kan importeras från länder där virus fortfarande cirkulerar. Strategin får i stället fokusera på att genom vaccination få kontroll på virusspridningen till så låga nivåer som möjligt. Vaccina- tionsarbetet bör vara långsiktigt och i första hand inriktat på att minska allvarlig sjukdom och död. I det läge det finns tillgång till till- räckligt med vaccindoser kan strategin övergå till att även begränsa smittspridning, inklusive asymptomatisk sådan. 
  
 Ett mål med massvaccinationsprogrammet mot  
 covid-19 
  är att uppnå flockimmunitet (Wallace), dvs. att vaccinera en så stor del av befolkningen att spridningen av  
 SARS-CoV-2 
  minskar eller upphör. Ovaccinerade personer får då ett indirekt skydd eftersom de inte utsätts för smitta. Hur stor andel av befolkningen som måste vara immun, via vaccination eller genomgången sjukdom, för att nå flockimmunitet varierar mellan olika virus och beror av hur smittsam sjukdomen är. För  
 covid-19 
  uppskattades andelen till minst 70 pro- cent för ursprungsvirus, men med den mer smittsamma deltavarian- ten krävs en högre andel immuna, sannolikt minst 90 procent. Siffran är omdiskuterad i forskarsamhället och vissa anser att flockimmu- 
  
 274 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 nitet inte är relevant för deltavarianten. Oavsett är det viktigaste att fortsätta vaccinera så många som möjligt i befolkningen med två doser för att minska risken för svår sjukdom och död. 
  
 Virusvarianterna och särskilt deltavarianten utgör en ny utmaning och ett allvarligt hot mot att få kontroll på pandemin, som helt kan sättas på spel om mer vaccinresistenta varianter uppkommer i fram- tiden. Om en ny variant följer i spåren av delta är osäkert, men det är mer en fråga om när och inte om. Detta besannades i november 2021 med uppdykande av den nya varianten omikron i Sydafrika, där kunskapen ännu är för begränsad för att bedöma vilket globalt hot den utgör. För att tackla en ny mer smittsam och mindre vaccinkänslig variant kommer påfyllnadsdoser med nya uppdaterade vacciner att krävas och de behöver utvecklas snabbt. Regulatoriska myndigheter arbetar med att utveckla riktlinjer och snabbspår för godkännande av  
 variant-specifika 
  vacciner. WHO kommer att koordinera den globala responsen till virusvarianterna och bedömningen av behovet av nya eller modifierade vacciner [181]. 
  
 Att trycka ner och stoppa smittspridningen i hela världen är mycket viktigt för att förhindra utvecklingen av nya varianter. Kon- troll på smittan i det egna landet kan förloras om mer vaccinresi- stenta varianter med ökad smittsamhet sprids från andra länder med låg vaccintillgång eller hög andel ovaccinerade. Produktionskapa- citeten av  
 covid-19-vacciner 
  behöver öka substantiellt för att stoppa pandemin och säkerställa vaccintillgång i alla världens länder. 
  
 Skyddseffekten av nuvarande vacciner har visats avta över tid och vaccinkampanjer kommer att behöva fortsättas under de kommande åren [211]. Skyddet mot svår sjukdom består längre tid, medan effek- tiviteten mot mild sjukdom och infektion sjunker snabbare. Booster- program har implementerats i många länder. Många forskare tror att  
 covid-19 
  på lång sikt kommer att bli endemisk och utvecklas till en återkommande säsongsjukdom som kräver regelbundna påfyllnads- doser av uppdaterade vaccin. Hur ofta boosterdoser behöver ges är oklart. WHO har i ett baslinjescenario förutspått att vulnerabla hög- riskgrupper, som äldre, kommer att behöva årliga påfyllnadsdoser av vaccin och övriga i befolkningen påfyllnadsdoser vartannat år för att bibehålla hög immunitet mot  
 SARS-CoV-2 
  och varianter. WHO har förutspått ytterligare scenarion, men dessa kan ändras när nya data om rollen av boosterdoser och vaccinskyddets varaktighet blir till- gängliga. I nuläget måste den nuvarande pandemistrategin bibehållas 
  
 275 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 med noggrann monitorering av smittspridning, smittspårning och global vaccination. 
  
 Av största vikt för pandemikontrollen är att på global nivå vid- makthålla och förstärka övervakningen av smittspridningen med hel- genomsekvensering av så många isolat som möjligt för att tidigt upp- täcka nya varianter. Genombrottsinfektioner hos vaccinerade bör följas upp och karakteriseras immunologiskt och genetiskt avseende virus- mutationer. Internationella nätverk har etablerats för monitorering av smittan och alla virussekvenser samlas i en global databas (GISAID) med öppen tillgänglighet 
  
 För att bekämpa pandemin behövs en ny vapenarsenal med andra generationens vaccin, sannolikt flera år framöver. Den pågående vaccin- utvecklingen inkluderar uppdaterade vaccin mot virusvarianter, nya for- muleringar och nya administrationsvägar som orala och intranasala vacciner. Mono- och multivalenta variantspecifika vacciner utvärde- ras för närvarande i kliniska studier mot beta- och  
 delta-varianten. 
  Vaccintillverkarna utvärderar nu skyndsamt behovet av specifika vacci- ner mot omikron varianten. Intranasala och orala vaccinkandidater finns i preklinisk och tidig klinisk fas med intentionen att blockera  
 SARS-CoV-2 
  transmission genom induktion av ett starkt lokalt immunsvar i slemhinnor som förhindrar inträde av virus i övre luft- vägarna. Varaktigheten av ett lokalt immunsvar är dock osäkert, men intranasala vacciner skulle kunna ha en plats som boostervaccin till ett injicerbart vaccin. 
  
 En svaghet med nuvarande vacciner är att majoriteten fokuserar enbart på spikeproteinet  
 (spike-only 
  vaccine) samtidigt som spike- proteinet är den region som är mest benägen att mutera. Mutationer är särskilt vanliga i och runt den receptorbindande domänen, vilket gör att virusvarianter kan undkomma vaccininducerade immunsvar. Det finns behov av vacciner som riktar sig mot flera virusproteiner än bara spikeproteinet såsom nukleokapsid (N), Russo (E) och  
 membran-protein 
  (M), med potential att generera ett bredare och mer robust skydd mot virusvarianter. För  
 mRNA-vacciner 
  kan en cocktail byggas av multipla sekvenser som kodar för olika delar av virus [212]. 
  
 Det ideala vore att utveckla ett universalvaccin (ett s.k. pancorona- virusvaccin) som inducerar brett neutraliserande antikroppar som tar samtliga coronavirus. Detta står högt på forskningsagendan med tanke på potentiella nya epidemiska hot och framtida pandemier. De 
  
 276 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 flesta kandidater av universalvaccin befinner sig i preklinisk fas, men en kandidat, ett adjuvanterat  
 ferritin-nanopartikel-vaccin, 
  har avan- cerat till tidig klinisk prövning. Detta vaccin bygger på konserverade delar som är gemensamma för familjen betacoronavirus spikeprotei- ner. Ett annat koncept är en  
 peptid-baserad 
  version av ett vaccin som är riktat mot flera  
 coronavirus-antigen. 
  Andra plattformar som testas för universalvaccin är inaktiverade helvirus,  
 DNA-plasmider 
  och  
 virus-lika 
  partiklar) [213]. Det pågår också tidig klinisk utveckling av kombinationsvacciner som skyddar mot flera sjukdomar som  
 covid-19, 
  influensa och  
 RS-virus. 
  
 277 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 Förkortningar 
  
 ACE2 
  
 Angiotensin converting enzyme 2 
  
 AESI 
  
 Adverse events of special interest 
  
 ChAdOx1 
  
 Chimpanzee Adenovirus Oxford 
  
 CHMP 
  
 Committee for Medicinal Products for Human Use 
  
 CI 
  
 Konfidensintervall 
  
 CoV 
  
 Coronavirus 
  
 Covid-19 
  
 Coronavirus disease 2019 
  
 ECDC 
  
 European Centre for Disease Prevention and Control 
  
 EMA 
  
 European Medicines Agency 
  
 EMRN 
  
 European Medicines Regulatory Network 
  
 ETF 
  
 EMA pandemic Task Force 
  
 FDA 
  
 Food and Drug Administration 
  
 vp 
  
 Viruspartiklar 
  
 HIT 
  
 Heparin induced thrombocytopenia 
  
 LNP 
  
 Lipid Acosta 
  
 mRNA 
  
 Messenger ribonucleic acid 
  
 PAES 
  
 Post-Authorisation 
  Efficacy Studies 
  
 PASS 
  
 Post-Authorisation 
  Safety Studies 
  
 PCR 
  
 Polymerase Chain Reaction 
  
 PHE 
  
 Public Health England 
  
 PRAC 
  
 Pharmacovigilance Risk assessment Committee 
  
 RMP 
  
 Risk Management Plan 
  
 TTS 
  
 Thrombosis with thrombocytopenia syndrome 
  
 VAERD 
  
 Vaccine-Associated 
  Enhanced Respiratory Disease 
  
 VOCs 
  
 Variants of concern 
  
 WHO 
  
 Världshälsoorganisationen 
  
 278 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 Referenser 
  
 1.Our world in data Coronavirus pandemic  
 (Cohen) 
  2021. Coronavirus  
 (Cohen) 
  Vaccinations – Statistics and Research – Our World in Data.  
 https://ourworldindata.org/covid-vaccinations. 
  
 2.WHO  
 Cohen 
  vaccine tracker and landscape 2021. COVID- 19 vaccine tracker and landscape (who.int).  
 www.who.int/publications/m/item/draft-landscape-of-covid- 
  
 19-candidate-vaccines. 
  
 3.Krammer, F.  
 SARS-CoV-2 
  vaccines in development. Nature, 2020;  
 586:516–527. 
  
 Caldwell. 
  
 Matthews, F., Roman, Bowen,  
 Z-L. 
  Origin and evolution of pathogenic coronaviruses. Nature Rev Microbiol 2019;17:181.  
 www.nature.com/articles/s41579-018-0118-9. 
  
 5.Hu, B., Sanders, Carr, Zhou, P., Shi,  
 Z-L. 
  Review, Characteristics of  
 SARS-CoV-2 
  and  
 Cohen. 
  Nature, 2021;19:141.  
 www.nature.com/articles/s41579-020-00459-7. 
  
 6.Johns Hopkins University of Medicine. Corona resource center,  
 Cohen 
  dashboard 2021. https://gisanddata.maps.arcgis.com/apps/opsdashboard/index.h tml#/bda7594740fd40299423467b48e9ecf6. 
  
 7.Wang, MY., Riley., R, Gao, LJ., Gai, LY., Frazier, DP. et al. SARS-  
 CoV-2: 
  Structure, Biology, and  
 Structure-Based 
  Therapeutics Development. Front Cell Infect Microbiol Nov 2020;10. www.frontiersin.org/articles/10.3389/fcimb.2020.587269/full. 
  
 8.Pardi, N., Hogan, M., Gray, Adams, Martin – a new era in vaccinology. Nat Rev Drug Discov. 2018;17:  
 261–279. 
  www.nature.com/articles/nrd.2017.243. 
  
 9.Karikó, Brown, Fletcher, M., Ni, H., Clark, D. Suppression of RNA recognition by  
 Toll-like 
  receptors: The impact of nucleoside modification and the evolutionary origin of RNA. Immunity 2005;  
 23:165–175. 
  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/16111635/. 
  
 279 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 10.Karikó, K., Muramatsu, Carr, White, Anderson, Clark, Moreno erythropoiesis in mice injected with submicrogram quantities of  
 pseudouridine-containing 
  Moyer Graves. Molecular Therapy 2012;  
 20:948–953. 
  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/22334017/. 
  
 11.Wolff, JA., Malone, RW., Collins, Larson. Direct gene transfer into mouse muscle in vivo. Science 1990;  
 247:1465-8. 
  https://science.sciencemag.org/content/247/4949/1465. 
  
 12.Hobernik, D., Arnold, M. DNA vaccines – how far from clinical use? Int Pace Sci 2018; 19:3605. https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/30445702. 
  
 13.Jorritsma, S., Golden, Arnold,  
 Grubor-Bauk, 
  B., Wijesundara, DK. Delivery methods to increase cellular uptake and immunogenicity of DNA vaccines. Vaccine 2016;  
 34:5488–5494. 
  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/27742218/. 
  
 14.Mallapaty, S. India’s DNA covid vaccine is a first – more is coming. Nature, 2021;  
 597:161–162. 
  
 https://media.nature.com/original/magazine-assets/d41586- 
  
 021-02385-x/d41586-021-02385-x.pdf. 
  
 15.Ura, T., Okuda, K. and Shimada, M. Developments in Viral  
 Vector-Based 
  Vaccines. Vaccines 2014; 2:  
 624–641. 
  www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4494222/. 
  
 16.Ramezanpour, B., Haan, I., Reyes, Ab., Duke, E.  
 Vector-based 
  genetically modified vaccines: Exploiting Nicholson legacy, Vaccine  
 2016;50:6436–6448. 
  www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0264410X16305102 ?via%3Dihub. 
  
 17.Pulendran, B., Willis, P. and O’Hagan, Hoffman concepts in the science of vaccine adjuvants, Nature Rev Drug Disc 2021; 20:  
 454–475. 
  
 www.nature.com/articles/s41573-021- 
  
 00163-y. 
  
 Campbell, M., Washington, PÅ. and Ståhl, S. Design and production of recombinant subunit vaccines. Biotech Appl Biochem, 2010; 32:  
 95-107. 
  https://iubmb.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/ 10.1042/Nelson. 
  
 280 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 19.Luo, G., Ambati, A., Salazar, L., Bonvalet, M., Partinen, M. et al. Autoimmunity to hypocretin and molecular mimicry to flu in type 1 narcolepsy, PNAS 2018; 155:  
 E12323-E12332. 
  www.pnas.org/content/115/52/E12323. 
  
 20.Edwards, K., Lynn, Anderson, Black, S., Mignot, Everett, Nelson, Gomez. Meeting report narcolepsy and pandemic influenza vaccination: What we know and what we need to know before the next pandemic? A report from the 2nd IABS meeting. Biologicals 2019;  
 60:1–7. 
  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/31130313/. 
  
 21.Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel.  
 https://eur-lex.europa.eu/legal- 
  content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32001L0083from=SV. 
  
 22.Guideline on clinical evaluation of vaccines. EMEA/CHMP/VWP/164653/05 Rev. 1, 2018.  
 www.ema.europa.eu/en/documents/scientific-guideline/draft- 
  
 guideline-clinical-evaluation-vaccines-revision-1_en.pdf. 
  
 23.EMA Health Threats Plan 2018. www.ema.europa.eu/en/  
 documents/other/ema-plan-emerging-health-threats_en.pdf. 
  
 24.EMA initiatives for acceleration of development support and evaluation procedures for  
 COVID-19 
  treatments and vaccines 25 Mccarthy 2021. Walters  
 initiatives-acceleration-development-support-evaluation- 
  
 procedures-covid-19-treatments-vaccines_en.pdf. 
  
 25.EMA Good clinical practice. Guidance on clinical trial management during the COVID.19 pandemic.  
 www.ema.europa.eu/en/human-regulatory/research- 
  
 development/compliance/good-clinical-practice#guidance-on- 
  
 clinical-trial-management-during-the-covid-19-pandemic- 
  section. 
  
 26.Pharmacovigilance Plan of the EU Regulatory Network for  
 White, EMA/333964/2020. Rivers. 
  
 27.ICMRA statement on clinical trials. Clark 24, 2020. http://icmra.info/drupal/news/statement_on_clinical_trials. 
  
 281 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 28.FDA. Development and licensure of vaccines to prevent  
 Cohen. 
  Guidance for industry. Clark, 2020. www.fda.gov/  
 regulatory-information/Harris 
  
 development-and-licensure-vaccines-prevent-covid-19. 
  
 29.Munoz, F., Harris, Powell, Bowers, Miller, Harris, M., Perry, Stewart.  
 Vaccine-associated 
  enhanced disease: Case definition and guidelines for data collection, analysis, and presentation of immunization safety data. Vaccine 2021;39:  
 3053-3066. 
  www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0264410X21000943. 
  
 30.EMA Villa for medicine developers and other stakeholders on COVID. 2020.  
 www.ema.europa.eu/en/human-regulatory/ 
  
 overview/public-health-threats/coronavirus-disease-covid- 
  
 19/guidance-medicine-developers-other-stakeholders-covid-19. 
  
 31.EMA Reflection paper on the regulatory requirements for vaccines intended to provide protection against variant strain(s) of  
 SARS-CoV-2. 
  23, February 2021 EMA/117973/2021. www.ema.europa.eu/en/documents/scientific-  
 guideline/reflection-paper-regulatory-requirements-vaccines- 
  
 intended-provide-protection-against-variant_en.pdf. 
  
 32.FDA Emergency Use Authorization for Vaccines to Prevent  
 COVID-19 
  Guidance for Industry Document issued on May 25, 2021. Appendix 2: Evaluation of vaccines to address emerging  
 SARS-CoV-2 
  variants. www.fda.gov/regulatory-  
 information/search-fda-guidance-documents/emergency-use- 
  
 authorization-vaccines-prevent-covid-19. 
  
 33.Rapaka, R., Hammershaimb, E., Neuzil, K. Are some COVID vaccines better than others? Interpreting and comparing estimates of efficacy in trials of  
 Cohen 
  vaccines. Clin Infect Dis published online Mccarthy 6, 2021. www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7989512/. 
  
 34.EMA. EPAR Comirnaty Assessment report, 19 February 2021. EMA/707383/2020 Corr.1.  
 www.ema.europa.eu/en/documents/assessment-report/ 
  
 Patel. 
  
 282 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 35.Polack, F., Kerr, S., Hendrix, N., Absalon, Powell, Shaffer, Rodriguez. Safety and efficacy of the BNT162b2 mRNA  
 Covid-19 
  vaccine. N Engl J Med, 2020;  
 383:2603–2615. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2034577. 
  
 36.EMA. Summary of product characteristics (SPC) for Comirnaty. www.ema.europa.eu/en/documents/product-  
 information/comirnaty-epar-product-information_en.pdf. 
  
 37.EMA. EPAR Spikevax (former  
 Cohen 
  vaccine Moderna) Assessment report. 11 Mccarthy 2021. EMA/15689/2021 Corr.1. www.ema.europa.eu/en/documents/assessment-  
 report/spikevax-previously-covid-19-vaccine-moderna-epar- 
  
 public-assessment-report_en.pdf. 
  
 38.Baden, L., Parker, Carr, Essink, B., Kotloff, K., Wilson, S. et al. Efficacy and Safety of the  
 mRNA-1273 
  
 SARS-CoV-2 
  vaccine. N Engl J Med 2021;  
 384:403–416. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2035389. 
  
 39.EMA, Spikevax EPAR Type II variation  
 12–17 
  year old children. CHMP extension of indication variation assessment report. 23 July, 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/documents/variation-report/spikevax- 
  
 previously-covid-19-vaccine-moderna-h-c-5791-ii-0021-epar- 
  
 assessment-report-variation_en.pdf. 
  
 40.EMA. Summary of product characteristics (SPC) for Spikevax. www.ema.europa.eu/en/documents/product-  
 information/spikevax-previously-covid-19-vaccine-moderna- 
  
 epar-product-information_en.pdf. 
  
 41.EMA. EPAR Vaxzevria (former  
 Cohen 
  vaccine AstraZeneca) Assessment report, 29 January 2021. EMA/94907/2021. Alvarez/vaxzevria-previously-covid-19-vaccine- 
  
 astrazeneca-epar-public-assessment-report_en.pdf. 
  
 42.Voysey, M., Colon, S., Madhi., S, Weckx, Green, Fernandez, P. et al. Safety and Efficacy of the ChAdOx1  
 nCoV-19 
  vaccine (AZD1222: an interim analysis of four randomized controlled trials in Murphy, South Africa and the UK. Burns, 2020; 396: 
  
 467–478. 
  www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0140673620316044. 
  
 283 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 43.EMA. Summary of product characteristics (SPC) for Vaxzevria. www.ema.europa.eu/en/documents/product-  
 information/vaxzevria-previously-covid-19-vaccine-astrazeneca- 
  
 epar-product-information_en.pdf. 
  
 44.EMA. Vaxzevria: Procedural steps taken and scientific information after the authorisation. Updated 24 November 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/documents/procedural-steps- 
  
 after/vaxzevria-previously-covid-19-vaccine-astrazeneca-epar- 
  
 procedural-steps-taken-scientific-information_en.pdf. 
  
 45, Falsey, Hines, Sobieszczyk, M., Moon, I., Sproule, S., Keller, M. et al. Phase 3 safety and efficacy of AZD1222 (ChAdOx1 nCoV- 
  
 19)  
 covid-19 
  vaccine. N Engl J Med September 29, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2105290. 
  
 46.EMA EPAR  
 Cohen 
  vaccine Smith, Assessment report, 11 Mccarthy 2021. EMA/158424/2021.  
 www.ema.europa.eu/en/documents/assessment-report/covid- 
  
 19-vaccine-janssen-epar-public-assessm 
  
 Barton. 
  
 47.Sadoff,. Harvey, Hicks, Anderson, Morales,. A, Ramirez, V., Shukarev, G. et al. Safety and Efficacy of  
 Single-Dose 
  Ad26.COV2.S Vaccine against  
 Covid-19. 
  N Engl J Med  
 2021;384;2187–2201. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2101544. 
  
 48.EMA Summary of product characteristics (SPC) for COVID- 19 vaccine Smith. Garcia  
 product-information/ 
  
 Bennett 
  Butler. 
  
 49.EMA ends rolling review of CVnCoV  
 Cohen 
  vaccine following withdrawal by CureVac AG. October 12, 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-ends-rolling-review-cvncov- 
  
 covid-19-vaccine-following-withdrawal-curevac-ag. 
  
 50.Keech, Miller, Adams, Anderson, Cho, I., Williams, Hines, Arellano, Larson. Phase  
 1–2 
  Trial of a  
 SARS-CoV-2 
  Recombinant Ware Nanoparticle Vaccine. N Engl J Med 2020;  
 383:2320–32. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2026920. 
  
 51.Heath, Parsons, Johnson, Everett, Moore, Chandler, Yates, M., Armstrong, Jacobs. Safety and Efficacy of  
 NVX-CoV2373 
  
 Covid-19 
  Vaccine. 
  
 N Engl J Med  
 2021;385:1172–1183. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2107659. 
  
 284 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 52.Dunkle, L., Conner, K., Gay, C., Áñez, G., Jones, Mcdowell. Efficacy and Safety of  
 NVX-CoV2373 
  in Adults in the United States and Mexico. Miller 10, 2021. Moore. 
  
 53.Shinde, V., Bhikha, S., Hughes, Foster, Walters, M., Bhorat, Q. et al. Efficacy of  
 NVX-CoV2373 
  
 Covid-19 
  Vaccine against the B.1.351 Variant. N Engl J Med 2021;384:  
 1899–1909. 
  Torres. 
  
 54.Goepfert, P., Fu, Cooke, Taylor,  
 A-L., 
  Leonard, M., Brown, M. et al. Safety and immunogenicity of  
 SARS-CoV-2 
  recombinant protein vaccine formulations in healthy adults: interim results of a randomised,  
 placebo-controlled, 
  Byrd  
 1–2, 
  
 dose-ranging 
  study. Blevins Dis  
 2021;21:1257–70. 
  Reed  
 3099(21)00147-X/fulltext. 
  
 55.Sanofi and GSK  
 Cohen 
  vaccine candidate demonstrates strong immune responses across all adult age groups in Phase 2 trial. Pressrelease May 17, 2021. www.sanofi.com/en/media-  
 room/press-releases/2021/2021-05-17-07-30-00-2230312. 
  
 56.Valneva reports positive phase 3 results for inactivated adjuvanted  
 covid-19 
  vaccine Hawkins 2001. Pressrelease October 8, 2021.  
 https://valneva.com/press-release/valneva- 
  
 reports-positive-phase-3-results-for-inactivated-adjuvanted- 
  
 covid-19-vaccine-candidate-vla2001/. 
  
 57.Patel, M., Bergeri, I., Smith, Powell, Cowling, B., Nichols N et al. Evaluation of  
 post-introduction 
  
 Cohen 
  vaccine effectiveness: Summary of interim guidance of the World Health Organization. Vaccine  
 2021;39:4031–4024. 
  www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0264410X21007076. 
  
 58.EMA. EMA and ECDC join forces for enhanced postmarketing monitoring of covid vaccines in Europe. News, April 26, 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-ecdc-join-forces-enhanced- 
  
 post-marketing-monitoring-covid-19-vaccines- 
  europe#:~:text=The%20European%20Medicines%20Agency %20(EMA,European%20economic%20Area%20(EEA). 
  
 285 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 59.ECDC. Core protocol for ECDC studies of  
 Cohen 
  vaccine effectiveness against hospitalisation with Severe Acute Respiratory Infection  
 laboratory-confirmed 
  Russell, 
  version 1.0 Technical report. October 8, 2021.  
 www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/core-protocol-ecdc- 
  
 studies-covid-19-vaccine-effectiveness-against-hospitalisation. 
  
 60.International Vaccine Access Center, Herrera School of Public Health and World Health Organization. Results of  
 Zimmerman Effectiveness Studies: An Ongoing Systematic Review Updated July 22, 2021.  
 https://view-hub.org/sites/default/files/2021- 
  07/COVID%2019%20VE%20Team%20Literature%20Review  
 %20-%20Summary%20Table.pdf. 
  
 61.Rossman,  H., Shilo,  Hughes, Watts, T., Hines,  Hernandez, Shalit , U. et al.  
 Cohen 
  dynamics after a national immunization program in Israel. Nature Med,  
 2021;27:1055-61. 
  
 www.nature.com/articles/s41591-021-01337-2. 
  
 62.Chodick, G., Ten,e L., Patalon,. T, Gazit, S., Tov, A. et al. Vaccine effectiveness of the first dose of BNT162b2 vaccine in reducing  
 SARS-CoV-2 
  infection  
 13–24 
  days after immunization:  
 real-world 
  evidence. JAMA,  
 2021;4:1–9. 
  https://jamanetwork.com/journals/jamanetworkopen/fullarticle/ 2780700. 
  
 63.Dagan, N., Barda, N., Kepten, E., Ashley, Soto, Molina, S. et al. BNT162b2 mRNA  
 Covid-19 
  vaccine in a nationwide mass vaccination setting. N. Engl. J. Med 2021;  
 384:1412–23. 
  Santos. 
  
 64.Haa,s E., Angulo, F., McLaughlin, Powell, Buchanan, Everett, Johnson, S. et al. Impact and effectiveness of mRNA BNT162b2 vaccine against  
 SARS-CoV-2 
  infections and  
 Cohen 
  cases, hospitalisations, and deaths following a nationwide vaccination campaign in Israel: an observational study using national surveillance data. Burns 2021; 397:  
 1819–1829. 
  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/33964222/. 
  
 286 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 65. 
 Levine-Tiefenbrun,  
  M., Andrews  Hernandez, Foley, R., Herzel, E,. Golan, Z. et al. Initial report of decreased  
 SARS-CoV-2 
  viral load after inoculation with the BNT162b2 vaccine. Nature Med,  
 2021;27:790–792. 
  
 www.nature.com/articles/s41591-021-01316-7. 
  
 66.Milman, O., Andrews, Hernandez, Hamilton, N., Foley, R., Herzel, E. et al.  
 Community-level 
  evidence for  
 SARS-CoV-2 
  vaccine protection of unvaccinated individuals Nature Med, Clark 20, 2021.  
 Chang. 
  
 67.Vasileiou, Everett, Glover, Miller, Shi, T., Wagner, S., Barnett, Woods Interim findings from  
 first-dose 
  mass  
 Cohen 
  vaccination  
 Millerand  
 Cohen 
  hospital admissions in Scotland: a national prospective cohort study. Burns 2021;  
 397:1646–1657. 
  www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)00677-2/fulltext. 
  
 68.Bernal, Powell, Vasquez, N., Gower, Miller, Williams, Miller, Long, J. et al. Effectiveness of the  
 Pfizer-BioNTech 
  and Oxford- AstraZeneca vaccines on  
 covid-19 
  related symptoms, hospital admissions, and mortality in older adults in England: test negative  
 case-control 
  study. BMJ 2021; 373:n1088. www.bmj.com/content/373/bmj.n1088. 
  
 69.Harris, Brady, Townsend, Powell, Zaidi, A., Vasquez, N., Williams, K. et al. Effect of Vaccination on Household Transmission of SARS-  
 James 
  in England. N Engl J Med, Clark 23, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMc2107717. 
  
 70.de Ryan, B., Andeweg, S., Reid, R., ter Schegget, R., Smorenburg, N. et al. Vaccine effectiveness against  
 SARS-CoV- 
  2 transmission and infection among household and other close contacts of confirmed cases, the Netherlands, February to May 2021. Eurosurveillance, Aug 5, 2021. www.eurosurveillance.org/content/10.2807/1560- 7917.ES.2021.26.31.2100640. 
  
 Tran, Parsons, Ramirez, M., Skinner, A. Association between risk of  
 Cohen 
  infection in nonimmune individuals and  
 Cohen 
  immunity in their family members. JAMA Intern Med, October 11, 2021. https://jamanetwork.com/journals/jamainternalmedicine/fullart icle/2785141. 
  
 287 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 72.Public Health England.  
 Cohen 
  vaccine surveillance report Week 29. July 2021. https://assets.publishing.service.gov.uk/ government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/1005  
 085/Vaccine_surveillance_report_-_week_29.pdf. 
  
 Flowers, Rogers, Haynes, Powell, Berger, Green, Hines, Brady, Mccullough, Rodriguez. Decreases in  
 King, Emergency Department Visits, Hospital Admissions, and Deaths Among Older Adults Following the Introduction of  
 Zimmerman – United States, September 6,  
 2020–May 
  1, 2021. MMWR. 2021; 70;858– 864. Gonzales. 
  
 74.Galvani, A., Moghadas, SM., Carpenter, EC. Deaths and hospitalizations averted by rapid U.S. vaccination rollout. The Commonwealth Fund, Issue Briefs. July 7, 2021. www.commonwealthfund.org/publications/issue-  
 briefs/2021/jul/deaths-and-hospitalizations-averted-rapid-us- 
  
 vaccination-rollout. 
  opens in new tab. 
  
 75.Butt, A., Omer, S., Yan, P., Shaikh, O., and Mayr, White  
 CarterVaccine Effectiveness in a  
 High-Risk 
  National Population in a  
 Real-World 
  Setting. Bell Med July 20, 2021.  
 www.acpjournals.org/doi/10.7326/M21-1577. 
  
 76.Tenforde, M., Bradshaw, S., Self, W., Horton, Brown, Merritt, Gomez. Effectiveness of  
 Pfizer-BioNTech 
  and Moderna Vaccines Against  
 COVID-19 
  Among Hospitalized Adults Aged ≥65 
  
 Years – United States,  
 January–March 
  2021 MMWR 2021  
 70(18);674–679. 
  www.cdc.gov/mmwr/volumes/70/wr/mm7018e1.htm. 
  
 77.Thompson, M., Davis, E., Stephenson, S., Ball, S., Naleway, A. et al. Effectiveness of  
 Covid-19 
  vaccines in ambulatory and inpatient care settings, N Engl J Med,  
 2021;385:1355-71. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2110362. 
  
 78.Polinski, Powell, Weckstein, A., Batech, M., Kabelac, C., Kamath, T. et al. Effectiveness of the  
 Single-Dose 
  Ad26.COV2.S COVID Vaccine. Walker September 16, 2021. www.medrxiv.org/content/10.1101/2021.09.10.21263385v2. 
  
 288 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 79.Pilishvili, T., Gierke, R.,  
 Dodson, 
  Brown, Robinson, Powell, Lynn, N. et al. Effectiveness of mRNA  
 Covid-19 
  vaccine among health care personnel. N Engl J Med September 22, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2106599 
  
 80.Thompson, M., Rogers, Powell, Hunter, Tyner, H., Yoon, S. et al. Prevention and Attenuation of  
 Covid-19 
  Walker and  
 mRNA-1273 
  Vaccines. N Engl J Med 2021;  
 385:320–9. 
  Hensley. 
  
 81.Cavanaugh, A., Spicer, K., Patrick, D., Glick, C. and Winter, K. Reduced Risk of Reinfection with  
 SARS-CoV-2 
  After  
 COVID-19 
  Vaccination – Kentucky,  
 May–June 
  2021. MMWR, Aug 6, 2021. www.cdc.gov/mmwr/volumes/70/wr/mm7032e1.htm. 
  
 82.ECDC, Interim analysis of  
 covid-19 
  vaccine effectiveness against severe acute respiratory infection due to  
 laboratory-confirmed 
  
 SARS-CoV-2 
  among individuals aged 65 years and older, ECDC  
 multi-country 
  study. Technical report October 8, 2021. www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/Interim-  
 analysis-of-COVID-19-vaccine-effectiveness.pdf. 
  
 83.WHO. Classification of Omicron (B.1.1.529):  
 SARS-CoV-2 
  variant of concern, News 26 November, 2021.  
 www.who.int/news/item/26-11-2021-classification-of-omicron- 
  
 (b.1.1.529)-sars-cov-2-variant-of-concern. 
  
 84.Li, B., Taylor, Hines, Roman, K., Hu, Y., Roman., Z et al. Viral infection and transmission in a large,  
 well-traced 
  outbreak caused by the  
 SARS-CoV-2 
  Delta variants. Preprint, medRxiv, July 23, 2021. Torres. 
  
 Jones, C., Vostok, Powell, Santana, Carr; Case, M. Radhika, Gharpure, R. et al. Outbreak of  
 SARS-CoV-2 
  Infections, Including  
 COVID-19 
  Vaccine Breakthrough Infections, Associated with Large Public Gatherings – Bennett, Massachusetts, July 2021. MMWR, July 30, 2021. www.cdc.gov/mmwr/volumes/70/wr/mm7031e2.htm. 
  
 289 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 86.Singanayagam, A., Bush, Mueller, J., Day,Mitchell, Crone, M. et al. Community transmission and viral load kinetics of the  
 SARS-CoV-2 
  delta (B.1.617.2) variant in vaccinated and unvaccinated individuals in the UK: a prospective, longitudinal, Brown study Alvarado 28, 2021. Reed  
 3099(21)00648-4/fulltext. 
  
 87.Abdool, Karim, S. and de Barrett, T. New  
 SARS-CoV-2 
  Variants – Clinical, Public Health, and Vaccine Implications, N Engl J Med 2021; 384;19. https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/33761203/. 
  
 88.Wall, E., Wu, M., Perez, Brady, Murphy, Anderson, Rogers, S. et al. Neutralising antibody activity against  
 SARS-CoV-2 
  VOCs B.1.617.2 and B.1.351 by BNT162b2 vaccination. Burns published online Clark 3, 2021. www.thelancet.com/journals/lancet/article/ PIIS0140-  
 6736(21)01290-3/fulltext. 
  
 89.Wall, E., Wu, M., Perez, Brady, Murphy, Anderson, Rogers, S. et al.  
 AZD1222-induced 
  neutralising antibody activity against SARS-  
 CarterDelta VOC. Burns, published online Clark 28, 2021. www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)01462-8/fulltext. 
  
 90.Planas, D., Mora, Chandler, Baidaliuk, A., Staropoli, I., Guivel- Benhassine, Nelson. Reduced sensitivity of  
 SARS-CoV-2 
  variant Delta to antibody neutralization. Nature, July 8, 2021.  
 www.nature.com/articles/s41586-021-03777-9. 
  
 91.Collier, D, Ferreira, I., Gallegos, P., Datir, R., Waters, E. et al.  
 Age-related 
  immune response heterogeneity to  
 SARS-CoV-2 
  vaccine BNT162b2. Nature June 30. 2021.  
 Johnson. 
  
 92.Tada, T., Stevens, Carr, Pena, M., Dcosta, B., Griffin,s A. et al. Comparison of Neutralizing Antibody Titers Elicited by mRNA and Adenoviral Vector Vaccine against  
 SARS-CoV-2 
  Variants. bioRxiv preprint, July 19, 2021. www.biorxiv.org/content/10.1101/2021.07.19.452771v1. 
  
 290 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 93.Redd, Hines, Holmes, A., Kared, H., Bloch, E., Pekosz, A. et al. CD8+  
 Williams 
  responses in  
 Cohen 
  convalescent individuals target conserved epitopes from multiple prominent  
 SARS-CoV- 
  2 circulating variants. Open Forum Infect Dis July 7, 2021. academic.oup.com/ofid/article/8/7/ofab143/6189113. 
  
 94.Bernal, Powell, Vasquez, N., Gower, Miller, Marquez, Everett, Miller, R. et al. Effectiveness of  
 Cohen 
  vaccines against the B.1.617.2 variant. N Engl J Med July 21 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/nejmoa2108891. 
  
 Lee, Powell, Vasquez, N., Gower, Miller, Marquez, E., Utsi, L. et al. Effectiveness of  
 Cohen 
  vaccines against hospital admission with the Delta (B.1.617.2) variant. Preprint June 15, 2021. https://media.tghn.org/articles/Effectiveness_of_COVID- 
  
 19_vaccines_against_hospital_admission_with_the_Delta_B._G 6gnnqJ.pdf. 
  
 96.Sheikh, A., Drake, Powell, Parker, B., and Williams, Davidson 
  Delta VOC in Scotland: demographics, risk of hospital admission, and vaccine effectiveness. Washington 24, 2021. www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)01358-1/fulltext. 
  
 97.Sheikh, Hines, Williams, Miller, and Parker, Weaver and ChAdOx1  
 nCoV-19 
  Vaccine Effectiveness against Death from the Delta Variant. N Engl J Med, October 20, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMc2113864. 
  
 98.Israel Ministry of Health.  
 Cohen 
  vaccine effectiveness against the Delta variant. Israel’s Ministry of Health Report www.gov.il/BlobFolder/  
 reports/vaccine-efficacy-safety-follow- 
  
 up-committee/he/fles_publications_ 
  
 corona_two-dose- 
  
 Baker 
  (2021). 
  
 99.Bajema, K., Knight, R., Prill M., Meite,s E., Rodriguez- 
  
 Walker, M. et al. Effectiveness of  
 Cohen 
  mRNA Vaccines Against  
 COVID-19-Associated 
  Hospitalization – Five Veterans Affairs Medical Centers, United States, February  
 1–August 
  6, 2021.MMWR 2021, September 10. www.cdc.gov/mmwr/volumes/70/wr/mm7037e3.htm. 
  
 291 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 100.Nanduri, S., Martin, T., Simpson, G., Soe, M., Anderson, Larson. Effectiveness of  
 Pfizer-BioNTech 
  and Moderna vaccines in preventing  
 SARS-CoV-2 
  infection among nursing home residents before and during widespread circulation of the SARS-  
 CoV-2 
  B.1.617.2 (Delta) variant – National Healthcare Safety Network, Mccarthy  
 1–August 
  1, 2021. MMWR Dawson 27, 2021. www.cdc.gov/mmwr/volumes/70/wr/mm7034e3.htm. 
  
 101.Puranik, A., Salinas, P., Price, E., Hamilton, M., Corchado- Mendoza, Mcdowell. Comparison of two  
 AndersonRosario for  
 Cohen 
  during periods of Alpha and Delta variant prevalence. Walker preprint Dawson 9, 2021. www.medrxiv.org/content/10.1101/2021.08.06.21261707v2. 
  
 102.Tang, P., Hasan, M., Chemaitelly, Carr, Gentry, Carr, Fatiha, M. Parker, Nelson. BNT162b2 and  
 mRNA-1273 
  
 Cohen 
  vaccine effectiveness against the  
 SARS-CoV-2 
  Delta variant in Qatar. Nature Medicine November 2, 2021,  
 Davis. 
  
 103.Dickerman, B., Hall, Carr, Madenci, A., Leach, K., Ferolito, B. et al. Comparative Effectiveness of BNT162b2 and  
 mRNA-1273 
  Vaccines in U.S. Veterans. N Engl J Med December 1, 2021. Garcia 
  
 104.Harder, T.,  
 Kulper-Scheik, 
  Hays, Reda, S., Treskova- Schwarzbach, M.,  
 Vygen-Bennet, 
  Ford, O. Effectiveness of  
 Covid-19 
  vaccines against  
 SARS-CoV-2 
  infection with delta (B.1.617.2) variant: second interim results of a living systematic review and  
 meta-analysis, 
  1 January to 25 Dawson 2021. Eurosurveillance October 14, 2021. www.eurosurveillance.org/content/10.2807/1560- 7917.ES.2021.26.41.2100920. 
  
 105.Grannis, S., Bowman, Everett, Ong, T., Davis, Everett, Powell, N. et al. Interim Estimates of  
 BakerVaccine Effectiveness Against  
 COVID-19-Associated 
  Emergency Department or Urgent Care Ford and Hospitalizations Among Adults During  
 SARS-CoV-2 
  B.1.617.2 (Delta) Variant Predominance – Nine States,  
 Lloyd. 
  MMWR 2021, September 10. www.cdc.gov/mmwr/volumes/70/wr/mm7037e2.htm. 
  
 292 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 106.Naleway, A., Chandler, Carr, Espinoza, Parsons, Salas, B., Brown, M. et al. Incidence of  
 SARS-CoV-2 
  infection, emergency department visits and hospitalisations because of  
 covid-19 
  among persons aged >12 years by  
 covid-19 
  vaccination status- Oregon and Washington, July 4  
 -September 
  25, 2021. MMWR, November  
 12;46:1608-12. 
  Torres. 
  
 107.Madhi, S., Brown, V., Acosta, Miller, Davis, M., Koen, A. et al. Efficacy of the ChAdOx1  
 nCoV-19 
  
 Lang 
  vaccine against the B.1.351 variant. N Engl J Med 2021;384:  
 1885–1898. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/nejmoa2102214. 
  
 108.Nasreen, S., He, S., Lawson, Carr, Roy, K., Gubbay, Mcdowell. Effectiveness of  
 Cohen 
  vaccines against variants of concern, Canada. Walker preprint, July 3 2021. www.medrxiv.org/content/10.1101/2021.06.28.21259420v1. 
  
 109. 
 Abu-Raddad, 
  Green, Chemaitelly, Hill, A. Effectiveness of the BNT162b2  
 Covid-19 
  vaccine against the B.1.1.7 and B.1.351 variants. N Engl J Med  
 2021;385:187–9. 
  www.nejm.org/doi/10.1056/NEJMc2104974. 
  
 110.EMA. AstraZeneca’s  
 Cohen 
  vaccine: EMA finds possible link to very rare cases of unusual blood clots with low blood platelets, April 7, 2021. www.ema.europa.eu/en/news/  
 astrazenecas-covid-19-vaccine-ema-finds-possible-link-very- 
  
 rare-cases-unusual-blood-clots-low-blood. 
  
 111.EMA AstraZeneca’s  
 Cohen 
  vaccine: Bender risks in context, April 24, 2021. www.ema.europa.eu/en/news/  
 astrazenecas-covid-19-vaccine-benefits-risks-context. 
  
 112.Greinacher, A., Thiele, T., Moreno, T., Johnson, Brown, Hernandez, Larson. Thrombotic Thrombocytopenia after ChAdOx1  
 nCov-19 
  Vaccination. N Engl J Med 2021;  
 384:2092–101. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2104840. 
  
 113.EMA. Vaxzevria safety update of 8 September 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/documents/covid-19-vaccine-safety- 
  
 update/covid-19-vaccine-safety-update-vaxzevria-previously- 
  
 covid-19-vaccine-astrazeneca-8-september-2021_en.pdf. 
  
 293 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 114.Arepally, GM., Ortel, TL.  
 Vaccine-induced 
  immune thrombotic thrombocytopenia: what we know and do not know. Blood. 2021; 138:  
 293–298. 
  Graham 
  
 115.Pavord, S., Scully, M., Vance, BJ., Marshall, Hays, Bagot, Gomez. Clinical features of  
 vaccine-induced 
  immune thrombocytopenia and thrombosis. N Engl J Med. 2021 Dawson 11. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2109908. 
  
 116.Bhuyan, Parsons, Williams, Powell, Clark, H., Yadavalli, M., Shankar N et al. Very rare thrombosis with thrombocytopenia after second AZD1222 dose: a global safety database analysis. Burns July 27, 2021. www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)01693-7/fulltext. 
  
 117.EMA.  
 BakerMarquez: EMA finds possible link to very rare cases of unusual blood clots with low blood platelets, 20 April 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/news/covid-19- 
  
 vaccine-janssen-ema-finds-possible-link-very-rare-cases- 
  
 unusual-blood-clots-low-blood. 
  
 118.EMA. Vaxzevria: EMA advises against use in people with history of capillary leak syndrome, 11 June 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/news/vaxzevria-ema-advises-against- 
  
 use-people-history-capillary-leak-syndrome. 
  
 119.EMA. EMA advises against use of  
 BakerMarquez in people with history of capillary leak syndrome, 9 July 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/news/ema-advises-against-use- 
  
 covid-19-vaccine-janssen-people-history-capillary-leak- 
  syndrome. 
  
 120.EMA. Vaxzevria: warning for  
 Guillain-Barre 
  syndrome, 9 July 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/news/meeting-highlights- 
  
 pharmacovigilance-risk-assessment-committee-prac-5-8-july-2021. 
  
 121.EMA.  
 Cohen 
  vaccine Janssen safety update 11 Dawson 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/documents/covid-19-vaccine- 
  
 safety-update/covid-19-vaccine-safety-update-covid-19-vaccine- 
  
 Fuller. 
  
 294 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 122.FDA. The FDA is announcing revisions to the vaccine recipient and vaccination provider fact sheets for the Johnson  Santana (Smith)  
 Zimmerman to include information pertaining to an observed increased risk of  
 Morris 
  Syndrome (GBS) following vaccination, 13 July 2021.  
 www.fda.gov/news-events/press-announcements/coronavirus- 
  
 covid-19-update-july-13-2021. 
  
 123.Woo, E. A.,  
 Mba-Jonas, 
  Hines, Crosby, Brady, Townsend, M., Hansen, C. et al. Association of Receipt of the Ad26.COV2.S  
 BakerVaccine With Presumptive Guillain- Barré Syndrome,  
 February-July 
  2021. JAMA Oct 7, 2021. https://jamanetwork.com/journals/jama/fullarticle/2785009. 
  
 124.Centres for Disease Control and Prevention (CDC) COVID- 19 Response Team, Food and Drug Administration: Allergic Reactions Including Anaphylaxis After Receipt of the First Dose of PfizerBioNTech  
 BakerVaccine: United States, December  
 14–23, 
  2020. MMWR. 2021; 70 (2):  
 46–52. 
  www.cdc.gov/mmwr/volumes/70/wr/mm7002e1.htm. 
  
 125.Centres for Disease Control and Prevention (CDC) COVID- 19 Response Team, Food and Drug Administration: Allergic Reactions Including Anaphylaxis After Receipt of the First Dose of Moderna  
 COVID-19 
  Vaccine: United States, December 21, 2020 - January 10, 2021. MMWR. 2021; 70 (4):  
 125–129. 
  www.cdc.gov/mmwr/volumes/70/wr/mm7004e1.htm. 
  
 126.Shimabukuro, T., Hamilton, N. Allergic reactions including anaphylaxis after receipt of the first dose of  
 Pfizer-BioNTech 
  
 Cohen 
  vaccine. JAMA  
 2021;325:780–781. 
  Lester. 
  
 127.Castells, M. and Phillips, Carson  
 Wilson, N Engl J Med  
 2021;384:643-9. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/nejmra2035343. 
  
 128.EMA Comirnaty and Spikevax: possible link to very rare cases of myocarditis and pericarditis, 7 July 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-spikevax-possible- 
  
 Jones. 
  
 295 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 129.Mevorach, Chandler, Buchanan, E., Cedar, N., Johnson, M., Haas, E. et al. Myocarditis after BNT162b2 mRNA Vaccine against Covid- 19 in Israel. N Engl J Med, October 6, 2021. https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/34614328/. 
  
 130.Simone, A., Martin, Powell, Smith, Hines, Gulati, N.,  
 Yuh-Jer, 
  Shen, A. et al. Acute myocarditis following  
 Cohen 
  mRNA vaccination in adults aged 18 Years or older. JAMA, October 4, 2021. https://jamanetwork.com/journals/jamainternalmedicine/fullart icle/2784800. 
  
 131.Barda, N., Dagan, N.,  
 Ben-Shlomo, 
  Alvarez, Kepten, E., Miranda, Mcdowell. Safety of the BNT162b2 mRNA  
 Covid-19 
  Vaccine in a Nationwide Setting. N Engl J Med, 2021 Roberts. Martinez. 
  
 132.Folkhälsomyndigheten. Användningen av Modernas vaccin mot  
 covid-19 
  pausas för alla som är födda 1991 och senare. 
  
 6oktober 2021.  
 www.folkhalsomyndigheten.se/nyheter-och- 
  
 press/nyhetsarkiv/2021/oktober/anvandningen-av-modernas- 
  
 vaccin-mot-covid-19-pausas-for-alla-som-ar-fodda-1991-och- 
  senare/. 
  
 133.Public Health Ontario. Myocarditis and Pericarditis Following Vaccination with  
 Cohen 
  mRNA Vaccines in Ontario: December 13, 2020 to Dawson 7, 2021.  
 Sullivan /media/documents/ncov/epi/covid-19-myocarditis-pericarditis- 
  
 vaccines-epi.pdf?sc_lang=en. 
  
 134.Blumenthal, K., Brandt, E., Saff, Brady, Lewis, Green, 
  
 Murray, A. Delayed Large Local Reactions to  
 mRNA-1273 
  Vaccine against  
 SARS-CoV-2. 
  N Engl J Med,  
 2021;384:1–5. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMc2102131. 
  
 135.EMA.  
 Cohen 
  vaccine Mcdonald, Vaxzevria, 11 Novem- ber, 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/documents/covid-19- 
  
 vaccine-safety-update/covid-19-vaccine-safety-update- 
  
 vaxzevria-previously-covid-19-vaccine-astrazeneca-11- 
  
 november-2021_en.pdf. 
  
 296 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 136.EMA.  
 Cohen 
  vaccine Janssen safety update 6 October 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/documents/covid-19-vaccine- 
  
 safety-update/covid-19-vaccine-safety-update-covid-19-vaccine- 
  
 janssen-6-october-2021_en.pdf. 
  
 137.Läkemedelsverket. Inrapporterade misstänkta biverkningar 
  
 – coronavacciner 24 november 2021. www.lakemedelsverket.se/sv/coronavirus/coronavaccin/inrappo  
 rterade-misstankta-biverkningar--- 
  
 coronavacciner#hmainbody1. 
  
 138.Menni, Aguirre, Perez, K., Brock, A., Polidori, L., Jones, Mcdowell. Vaccine  
 side-effects 
  and  
 SARS-CoV-2 
  infection after vaccination in users of the COVID Symptom Study app in the UK: a prospective observational study. Lancet Infect Dis 2021;  
 21:939–49. 
  Schultz  
 3099(21)00224-3/fulltext. 
  
 139.Israel, A., Shenhar, Y., Richards, I., Smith, E.,  
 Golan-Cohen, 
  Rodriguez.  
 Large-scale 
  study of antibody titer decay following BNT162b2 mRNA vaccine or  
 SARS-CoV-2 
  infection. medRxiv Dawson 22, 2021. Wright. 
  
 140.Thomas, S., Moreira, E., Hendrix, N., Absalon, Powell, Shaffer, Rodriguez. Safety and efficacy of the BNT162b2 mRNA  
 Covid-19 
  vaccine through 6 months. N Engl J Med September 15 , 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2110345. 
  
 141.Mizrahi, B., Hayes, Brady, Townsend, N., Peretz, A., Kirk, Jackson. Correlation of  
 SARS-CoV-2 
  Romero to  
 time-from-vaccine. 
  Nature Com November 4, 2021. www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC8569006/. 
  
 142.Goldberg, Alvarez, Mandel, M.,  
 Mccoy, 
  Alvarez, Bodenheimer, O., Hall, Parker. Waining immunity after the BNT162b2 vaccine in Israel. N Engl J Med October 27, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2114228. 
  
 143.Levin, E., Browning, Alvarez, Pittman, C., Fluss, R., Franco, V. et al. Waning Immune Humoral Response to BNT162b2  
 Covid-19 
  Vaccine over 6 Months, N Engl J Med 2021, October 6. Acosta. 
  
 297 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 144.Suthar, M., Arunachalam, P., Hu, M., Brady, N., Trisal, M. et al. Durability of immune responses to BNT162b2 mRNA vaccine. bioRxiv September 30, 2021, www.biorxiv.org/content/10.1101/2021.09.30.462488v1. 
  
 145.Ciabattini, A., Hansen, Anderson, Hale, Reed, Jones, Powell, Harmon, S. et al. Evidence of  
 SARS-CoV-2-Specific 
  Memory B Cells Six Months After Vaccination With the BNT162b2 mRNA Vaccine. Frontiers in Immunology. 2021;12(3751). www.frontiersin.org/articles/10.3389/fimmu.2021.740708/full. 
  
 146.Goel, R., Painter, M., Taylor, S., Ward, Chandler, Sandoval, W. et al. mRNA vaccines induce durable immune memory to  
 SARS-CoV-2 
  and variants of concern. Science 2001; 374:1214- 31 www.science.org/doi/epdf/10.1126/science.abm0829. 
  
 147.Tartof, S., Wood. Powell, Hubbard, Carr, Hong, V., Medina, Stewart. Effectiveness of mRNA BNT162b2  
 Cohen 
  vaccine up to 
  
 6months in a large integrated health system in the USA: a retrospective cohort study. Burns 2021; 398:  
 1407–1416. 
  www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)02183-8/fulltext. 
  
 148.Chemaitelly, H. et al. Waning of BNT162b2 vaccine protection against  
 SARS-CoV-2 
  infection in Qatar. N Engl J Med 2021 October 6. Carpenter. 
  
 149.Sahly, Carr, Baden, L., Essink, B.,  
 Doblecki-Lewis, 
  Hughes, Campbell, Mcdowell. Efficacy of the  
 mRNA-1273 
  
 SARS-CoV-2 
  vaccine at completion of blinded phase. N Engl J Med  
 2021;385;1774–85. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2113017 
  
 150.Baden, Green, Parker, Carr, Essink, B., Aguilar, Chandler, Neuzil, K. Phase 3 Trial of  
 mRNA-1273 
  During the  
 Delta-variant 
  Surge. N Engl J Med November 3, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMc2115597. 
  
 151. 
 Doria-Rose, 
  N., Rogers, M., Harding, M., O’Connel, S., McDermott, A. et al. Antibody persistence through 6 months after the second dose of  
 mRNA-1273 
  vaccine for  
 Covid-19. 
  N Engl J Med Clark 10, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/nejmc2103916. 
  
 298 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 152.Pegu, A., Collier, S., Brooks, S., Walker, S., Hurley, C. et al. Durability of  
 mRNA-1273 
  
 vaccine-induced 
  antibodies against  
 SARS-CoV-2 
  variants. Science 2021;  
 373:1372-77. 
  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/34385356/. 
  
 153.Andrews, N., Tessier, E., Stowe, Powell, Gower, Miller, Hendrix, Nelson. Vaccine effectiveness and duration of protection of Comirnaty, Vaxzevria and Spikevax against mild and severe  
 Cohen 
  in the UK. Walker September 21, 2021. www.medrxiv.org/content/10.1101/2021.09.15.21263583v1. 
  
 154.Barouch, D., Anderson, Brown, Ellison, Powell, Carpenter, Powell, Baldwin, Rodriguez. Durable humoral and cellular immune responses 8 months after Ad26.COV2.S vaccination. N Engl J Med July 28, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMc2108829Janssen. 
  
 155.Cohn, B., Wilson, Parsons, Lawrence, Miller, Sanchez, N. and 
  
 Quinn, Oneal 
  vaccine protection and deaths among US veterans during 2021. Science November 4, 2021, www.science.org/doi/10.1126/science.abm0620. 
  
 156.Nordström, Parsons, Ramirez, M., and Nordström, A. Effectiveness of  
 Covid-19 
  Vaccination Against Risk of Symptomatic Infection, Hospitalization, and Death Up to 9 Months: A Swedish Total- Population Cohort Study. Burns oreprint October 25, 2021 https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3949410. 
  
 157.EMA. Comirnaty and Spikevax: EMA recommendations on extra doses and boosters. October 4, 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-spikevax-ema- 
  
 recommendations-extra-doses-boosters. 
  
 158.EMA. Assessment variation- report Comirnaty- third booster dose. Procedure No. EMEA/H/C/005735/II/0067  
 www.ema.europa.eu/en/documents/variation-report/ 
  
 Martinez 
  variation_en.pdf. 
  
 159.FDA authorizes booster dose of  
 Pfizer-BioNTech 
  
 Cohen 
  vaccine for certain populations. September 22, 2021.  
 www.fda.gov/news-events/press-announcements/fda- 
  
 authorizes-booster-dose-pfizer-biontech-covid-19-vaccine- 
  
 certain-populations. 
  
 299 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 160.PfizerBioNTech pressrelase October 21, 2021.  
 www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer- 
  
 and-biontech-announce-phase-3-trial-data-showing. 
  
 161.Frenck, R., Andrews, Everett, Hendrix, N., Absalon, Powell, Shaffer, Rodriguez.  
 SARS-CoV-2 
  neutralization with BNT162b2 vaccine dose 3. N Engl J Med, October 23, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMc2113468. 
  
 162. 
 Bar-On, 
  Alvarez, Chavez, Alvarez, Mandel, M., Bodenheimer, O., Hall, Parker. Protection of BNT162b2 Vaccine Booster against  
 Lang 
  in Israel. N Engl J Med, September 15, 2021. Grant. 
  
 163.Barda, N., Dagan, N., Pittman, Miller, Graves, M., Lipsitch, M. et al. Effectiveness of a third dose of the BNT162b2 mRNA  
 Cohen 
  vaccine for preventing Curtis in Israel: an observational study. Burns  
 2021;398:2093-100. 
  www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)02249-2/fulltext. 
  
 164. 
 Levine-Tiefenbrun, 
  M., Andrews, I., Davenport, Carr, Foley, R., 
  
 Herzel, E. et al. Viral loads of  
 Delta-variant 
  
 SARS-CoV-2 
  Romero after vaccination and booster with BNT162b2. Nature Med. November 2, 2021.  
 www.nature.com/articles/s41591-021-01575-4. 
  
 165.Andrews, N., Stowe, Powell, Hendrix, Reed, Gower, Miller, Anderson, M. et al. Effectiveness of BNT162b2 (Comirnaty, Pfizer- BioNTech)  
 Cohen 
  booster vaccine against  
 covid-19 
  related symptoms in England: test negative  
 case-control 
  study. Walker, November 15, 2021. www.medrxiv.org/content/10.1101/2021.11.15.21266341v1. 
  
 166.Gardner, BJ., Kilpatrick, AM. Third doses of  
 Cohen 
  vaccines Romero transmission of  
 SARS-CoV-2 
  and could prevent future surges in some populations: a modeling study. Miller 26, 2021. www.medrxiv.org/content/10.1101/2021.10.25.21265500v1. 
  
 167.FDA Moderna  
 COVID-19 
  vaccine. October 20, 2021.  
 www.fda.gov/emergency-preparedness-and- 
  
 response/coronavirus-disease-2019-covid-19/moderna-covid- 
  
 19-vaccine. 
  
 300 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 168.FDA Takes Additional Actions on the Use of a Booster Dose for  
 White, October 2021.  
 https://www.fda.gov/news-events/press-announcements/ 
  
 coronavirus-covid-19-update-fda-takes-additional-actions-use- 
  
 booster-dose-covid-19-vaccines. 
  
 169.Flaxman, A., Johnson, N., Nichols, D., Aboagye, J., 
  
 Hawkins, P. et al. Reactogenicity and immunogenicity after a late second dose or a third dose of ChAdOx1  
 nCoV-19 
  in the UK: a substudy of two randomised controlled trials (COV001 and COV002). Burns 2021;  
 398:981–90. 
  www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)01699-8/fulltext. 
  
 170.Pressrelease Novavax, 5 augusti 2021.  
 https://ir.novavax.com/2021-08-05-Novavax-Announces- 
  
 COVID-19-Vaccine-Booster-Data-Demonstrating-Four-Fold- 
  
 Increase-in-Neutralizing-Antibody-Levels-Versus-Peak- 
  
 Responses-After-Primary-Vaccination. 
  
 171.Hall, V., Ferreira, V., Ku, T., Ierullo, M.,  
 Majchrzak-Kita, 
  Stewart. Randomized Trial of a Third Dose of  
 mRNA-1273 
  Vaccine in Transplant Recipients. N Engl J Med Aug 11, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMc2111462. 
  
 172.Kamar, N., Davis, Reed, Camacho, Soto, Couat, C., Izopet, J. et al. Three Doses of a mRNA  
 Covid-19 
  Vaccine in  
 Solid-Organ 
  Transplant Recipients. N Engl J Med Dawson 12, 2021. https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/34161700/. 
  
 173.FDA authorizes additional vaccine dose for certain immunocompromised individuals. Press announcement, Dawson 12 2021.  
 https://www.fda.gov/news-events/press- 
  
 announcements/coronavirus-covid-19-update-fda-authorizes- 
  
 additional-vaccine-dose-certain-immunocompromised. 
  
 174.Atmar, Brady, Lyke, K., Reynolds, M., Clay, Green, Rodriguez, Rodriguez. Waters Booster Vaccinations – Preliminary Report. Med Rxiv October 13, 2021. Mendoza. 
  
 301 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 175. 
 World-first 
  
 Cohen 
  vaccine booster study launches in UK. Press release, Department of Health and Social Care, May 15, 2021.  
 www.gov.uk/government/news/world-first- 
  
 covid-19-vaccine-booster-study-launches-in-uk. 
  
 176.Munro, A., Adams, Green, Brown, Ford, Hill, Parsons, Babbage, G. et al. Safety and immunogenicity of seven  
 Cohen 
  vaccines as a third dose (booster) following two doses of ChAdOx1 nCov- 19 or BNT162b2 in the UK  
 (COV-BOOST): 
  a blinded, multicentre, randomised, controlled, phase 2 trial. Lancer December 2, 2021. www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)02717-3/fulltext. 
  
 177.Moderna announces positive initial booster data against  
 SARS-CoV-2 
  variants of concern. Pressrelease May 5, 2021.  
 https://investors.modernatx.com/news-releases/news-release- 
  
 details/moderna-announces-positive-initial-booster-data- 
  
 Anderson 
  
 178.Choi, A., Smith, Wu, K., Hughes, L., Alvarado, L. et al. Safety and immunogenicity of  
 SARS-CoV-2 
  variant mRNA vaccine boosters in healthy adults: an interim analysis. Nature Med, September 15, 2021.  
 www.nature.com/articles/s41591-021- 
  
 01527-y. 
  
 179.Pfizer and BioNTech provide update on booster program in light of the  
 delta-variant. 
  Pressrelease 8 juli 2021.  
 https://investors.biontech.de/news-releases/news-release- 
  
 details/pfizer-and-biontech-provide-update-booster-program- 
  
 light-delta/. 
  
 180.ICMRA  
 Covid-19 
  vaccine development: Future steps Workshop. Clark 24, 2021. www.icmra.info/drupal/covid- 19/24june2021. 
  
 181.Krause, P., Reilly, T., Mcintosh, I., Simpson, Brady, Davis, S. et al.  
 SARS-CoV-2 
  Variants and Vaccines. N Engl J Med  
 2021;385:179–86. 
  www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMsr2105280. 
  
 302 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 182. 
 Collins, 
  Powell, Hammerschmidt, S., Richards, A., Hall, I., Harris, M. et al. Immune responses against SARS-  
 James 
  variants Moore and Johnson  
 nCoV-19/BNT162b2 
  vaccination. Nature Medicine, July 2021.  
 www-nature-com-s.vpn.sdnu.edu.cn/articles/s41591-021-01449-9. 
  
 183.Normark, Powell, Martin, Green, Gwon,  
 Y-D., 
  Stark,  
 I-L., 
  
 Anderson, A. et al. Palmer ChAdOx1  
 nCoV-19 
  and mRNA- 1273 vaccination. New Engl J Med July 15, 2021. https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/34260850/. 
  
 184.Borobia, A., Carcas, A.,  
 Pérez-Olmeda, 
  M., Parker, Green, Walker, M. et al. I Immunogenicity and reactogenicity of BNT162b2 booster  
 inChAdOx1-S-primed 
  participants (CombiVacS): a multicentre,  
 open-label, 
  randomised, Burgess 2 trial. Burns 2021; 398:  
 121–130. 
  Costa article/PIIS0140-  
 6736(21)01420-3/fulltext. 
  
 185.Groß, Brady, Collins, M., Williams, A., Bowers, Miller, Gilga, Rodriguez. Palmer ChAdOx1  
 nCoV-19 
  and BNT162b2 prime- boost vaccination elicits potent neutralizing antibody responses and T cell reactivity. Walker preprint, Clark 1, 2021. www.medrxiv.org/content/10.1101/2021.05.30.21257971v1.full. 
  
 186.Hillus, Chandler, Nelson, T.,  
 Tober-Lau, 
  Parsons, Vanshylla, K., 
  
 Hastor, H. et al. Safety, reactogenicity, and immunogenicity of Howard heterologous  
 prime-boost 
  immunisation with ChAdOx1nCoV19 and BNT162b2: a prospective cohort study. Lancet Respir Med  
 2021;9:1255–65. 
  Meyers  
 2600(21)00357-X/fulltext. 
  
 187.Liu, X., Gonzales, Brady, Cisneros, Hines, Greenland, M., Dinesh, T. et al. Safety and immunogenicity of heterologous versus Jones 
  Vargas an adenoviral vectored and mRNA  
 Cohen 
  vaccine  
 (Com-COV): 
  a  
 single-blind, 
  randomised,  
 Mcgee 
  trial. Burns 2021;  
 398:856-69. 
  www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)01694-9/fulltext. 
  
 188.ISRCTN registry. Comparing coronavirus  
 (Cohen) 
  vaccine schedule combinations.  
 (Com-COV 
  study). https://doi.org/10.1186/ISRCTN69254139. 
  
 303 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 189.Gram, M., Nielsen, Powell, Allen, A., Nielsen, K., Rask, I. et al. Vaccine effectiveness when combining the ChAdOx1 vaccine as the first dose with an mRNA  
 covid-19 
  vaccine as the second dose. medRxiv July 18, 2021. www.medrxiv.org/content/10.1101/2021.07.26.21261130v1. 
  
 190.Nordstrom, Parsons, Ramirez, Cooper, A. Effectiveness of heterologous ChAdOx1  
 nCoV-19 
  and mRNA  
 prime-boost 
  vaccination against symptomatic  
 Covid-19 
  infection in Sweden: A nationwide cohort study. Burns Reg Health. September 28, 2021. www.thelancet.com/journals/lanepe/article/PIIS2666-  
 7762(21)00235-0/fulltext. 
  
 191.FDA Authorizes  
 Pfizer-BioNTech 
  
 BakerVaccine for Emergency Use in Children 5 through 11 Years of Age. October 29, 2021.  
 www.fda.gov/news-events/press- 
  
 announcements/fda-authorizes-pfizer-biontech-covid-19- 
  
 vaccine-emergency-use-children-5-through-11-years-age. 
  
 192.Walter, E., Talat, K., Sabharwal, C., Shaffer, Hines, Phillips, S. et al. Evaluation of BNT162b2  
 covid-19 
  vaccine in children 5 to 11 years of age. N Engl J Med, November 9, 2021. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMoa2116298. 
  
 193.EMA. Comirnaty  
 covid-19 
  vaccine: EMA recommends approval for children 5 to 11 years of age, News November 25, 2021.  
 www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-covid-19-vaccine-ema- 
  
 recommends-approval-children-aged-5-11#:~:text= 
  EMA's%20human%20medicines%20committee%20. 
  
 194.Joubert, E., Ferguson, A. and Amin C.  
 Cohen 
  and Novel mRNA Vaccines in Pregnancy: An Updated Literature Review. Sloan 15, 2021. https://obgyn.onlinelibrary.wiley.com/ doi/10.1111/1471- 0528.16973. 
  
 195.Embi, P., Liu, M., Naleway, A., Patel, P., White, M. et al. Effectiveness of  
 2-dose 
  vaccination with mRNA  
 covid-19 
  vaccines against  
 covid-19-associated 
  hospitalizations among immunocompromised adults – nine Jennings,  
 January–September 
  2021. MMWR, November 2, 2021. www.cdc.gov/mmwr/volumes/70/wr/mm7044e3.htm. 
  
 304 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 196.Di Fusco, M., Ellison, M., Greene, A., Spears, Chandler, Reyes, Nelson. Evaluation of  
 Covid-19 
  vaccine Romero among immunocompromised patients fully vaccinated with BNT162b2, J Med Economics  
 2021;24;1248-60. 
  www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/13696998.2021.2002063. 
  
 197.Lazarus, R., Baos, S.,  
 Cappel-Porter, 
  Carr, Myers, M.; Jones, A. et al. Safety and immunogenicity of concomitant administration of  
 Cohen 
  vaccines (ChAdOx1 or BNT162b2) with seasonal influenza vaccines in adults in the UK (ComFluCOV): a multicentre, randomised, controlled, phase 4 trial. Burns November 11, 2021, www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)02329-1/fulltext. 
  
 198.Toback, S., Johnson, Everett, Lyons, Miller, Galloway, Powell, Peters, Rodriguez. Safety, immunogenicity, and efficacy of a  
 Cohen 
  vaccine  
 (NVX-CoV2373) 
  
 co-administered 
  with seasonal influenza vaccines: an exploratory substudy of a randomised,  
 double-blinded, 
  
 placebo-controlled, 
  phase 3 trial. Lancet Resp Med November 17, 2021, www.thelancet.com/journals/  
 lanres/article/PIIS2213-2600(21)00409-4/fulltext. 
  
 199.Izikson, R., Mcneil, D., Bolduc,  
 J-S., 
  Bourron, P, Fournier, M. et al. Safety and immunogenicity of a  
 high-dose 
  quadrivalent influenza vaccine administered concomitantly with a third dose of the  
 mRNA-1273 
  
 SARS-CoV-2 
  vaccine in adults ≥ 65 years of age: a Phase II,  
 open-label 
  study. medRxiv, October 29, 2021. www.medrxiv.org/content/10.1101/2021.10.29.21265248v1.full. pdf. 
  
 200.Krammer, F., Srivastava, K., Barrera, Carr, Amoak,o A., Mahmoud, H., Awawda, M. et al. Antibody Responses in Sero- positive Persons after a Single Dose of  
 SARS-CoV-2 
  mRNA Vaccine. N Engl J Med 2021; 384;14. www.nejm.org/doi/full/10.1056/NEJMc2101667. 
  
 201.Prendecki, M., Patel, Miller, Roy, Powell, Duncan, A., Robinson, S. et al. of previous  
 SARS-CoV-2 
  infection on humoral and  
 Williams 
  responses to  
 single-dose 
  BNT162b2 vaccine. Burns 2021; 397:  
 1178-81. 
  www.thelancet.com/journals/lancet/article/PIIS0140-  
 6736(21)00502-X/fulltext. 
  
 305 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2022:3 
  
 202.Mathioudakis, A., Ghrew, M., Ustianowski, A., Berger, S., Borrow, R. et al.  
 Self-Reported 
  
 Harmon 
  Safety and Reactogenicity of  
 COVID-19 
  Vaccines: A Vaccine Recipient Survey. Life (Basel) 2021; 11:249. https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/33803014/. 
  
 203.Stamatatos L, Czartoski J, Wan  
 Y-H, 
  Hoover, May. mRNA vaccination boosts  
 cross-variant 
  neutralizing antibodies elicited by  
 SARS-CoV-2 
  infection. Science 2021, Mccarthy 25. https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/33766944/. 
  
 204.Reynolds, C., Pade, Miller, Thompson, Powell, Garcia, Chandler, Scott, Rodriguez. Prior  
 SARS-CoV-2 
  infection rescues B and T cell responses to variants after first vaccine dose. Science 2021, April 30. https://science.sciencemag.org/content/372/6549/1418. 
  
 205.Bozio, C., Stephenson, S., Naleway, A., Ong, T., Evans, K. et al.  
 Laboratory-confirmed 
  
 Covid-19 
  among adults hospitalized with  
 covid-19-like 
  illness with  
 infection-induced 
  or mRNA vaccine- induced  
 SARS-CoV-2 
  immunity – Nine states,  
 January–September 
  2021. MMWR October 12, 2021. https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/34735425/. 
  
 206.Earle, K., Lewis, Chandler,  
 Fiore-Gartland, 
  Hines, Pierce, Chandler, Jones, P., Siber, G. et al. Evidence for antibody as a protective correlate for  
 Cohen 
  vaccines. Vaccine 2021;  
 39:4423–28. 
  Nicholson 
  
 207.Khoury, D., Cromer, D., Reynaldi, A., Ellison, T., Lane, Hicks Neutralizing antibody levels are highly predictive of immune protection from symptomatic  
 SARS-CoV-2 
  infection, Nature Med  
 2021;27:1205–1211. 
  
 Rogers. 
  
 208.Gilbert, P., Montefiori, D., McDermott, A., Holloway, Alvarez, Benkeser, D. et al. Immune Correlates Analysis of the mRNA- 1273  
 Zimmerman Efficacy Clinical Trial. Science, 23 November 2021. www.science.org/doi/10.1126/science.abm3425. 
  
 209.Feng, S., Davis, Chandler, Davis, T., Johnson, Carr, Hill, Larson. Walker of protection against symptomatic and asymptomatic  
 SARS-CoV-2 
  infection. Nature Medicine 2021;  
 27:2032–40. 
  
 www.nature.com/articles/s41591-021-01540-1. 
  
 306 
  
 SOU 2022:3 
  
 Bilaga 3 
  
 210.Mattiuzzo, Anderson, Jackson, Everett, Washington, M., Johnson, Hughes, Bates, S. et al. Establishment of the WHO International Standard and Reference Panel for  
 anti-SARS-CoV-2 
  antibody. WHO/BS.2020.2403. WHO Expert committee on biological standardization, Geneva  
 8–9 
  December 2020.  
 www.who.int/publications/m/item/WHO-BS-2020.2403. 
  
 211.Barclay, W., Kellam, P., Watson, P.,  
 Lopez-Bernal, 
  Powell, Green, M. and Zambon M. How long Willis vaccines continue to protect against COVID? PHE, July 30, 2021.  
 www.gov.uk/government/publications/how-long-will-vaccines- 
  
 continue-to-protect-against-covid-19-30-july-2021. 
  
 Parks, Anderson, Ovsyannikova I, Martin, Brady, The need for broadly protective  
 Cohen 
  vaccines: Figueroa 
  approaches. Vaccine 2021;39:  
 4239–4241. 
  www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC8200305/. 
  
 213.Rubin, R., The Search for a Single Vaccine Against Coronaviruses Yet to Come. JAMA 2021;  
 236:118–120. 
  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/34160567/. 
  
 307 
  
 Statens offentliga utredningar 2022 
  
 Kronologisk förteckning 
  
 1.Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott. Ju. 
  
 2.En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner. Ju. 
  
 3.Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  – framgång genom samarbete och helgardering. S. 
  
 Statens offentliga utredningar 2022 
  
 Systematisk förteckning 
  
 Justitiedepartementet 
  
 Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott. [1] 
  
 En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner. [2] 
  
 Socialdepartementet 
  
 Sveriges tillgång till vaccin mot  
 covid-19 
  
 –framgång genom samarbete och helgardering. [3]