Sammanfattning på lättläst svenska 
 Under de senaste tio till tjugo åren har ungdomars situation 
 på arbetsmarknaden förändrats. 
 Det tar längre tid 
 för ungdomar att få ett arbete, arbetslösheten är högre 
 och anställningarna är inte lika trygga som förr. 
 Det är vanligt 
 att ungas arbeten bara är för en kort tid. I dag är det mycket svårt att få ett arbete för personer som inte har en utbildning. Unga har därför svårare 
 att ta sig in på arbetsmarknaden i dag. 
 Unga som inte arbetar eller studerar är en grupp som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden. 
 Åtta procent av alla som var  
 15–24 
  år varken arbetade eller studerade år 2012. 
 Det behövs ett starkt och stadigt stöd för att hjälpa dessa unga 
 på vägen tillbaka till utbildning eller in på arbetsmarknaden. 
 För många av dessa unga 
 kan det vara en lång och svår väg 
 21 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
  
 SOU 2013:74 
 tillbaka till utbildning 
 eller för att komma in på arbetsmarknaden. 
 Det allra viktigaste 
 är att gå klart en utbildning. De unga som har avbrutit eller aldrig börjat gymnasiet har en mycket stor risk 
 att senare inte arbeta eller studera. 
 Det är också viktigt hur de unga har haft det när de växte upp. 
 Att ha växt upp i en familj 
 som har problem och dåligt med pengar ökar risken för 
 att man inte ska få ett arbete. 
 När man gör en utredning får man direktiv som säger hur man ska göra utredningen. Den här utredningens direktiv säger 
 att utredningen ska läsa och försöka förstå olika statistiska källor 
 för att lära sig mer 
 om unga som inte arbetar eller studerar. Statistik är siffror på olika fakta. 
 När utredningen har undersökt statistiken ska utredningen föreslå 
 hur man kan göra ändringar. 
 Direktiven säger också 
 att utredningen ska fundera på hur man kan få fler 
 som arbetar med unga att samarbeta. 
 Utredningen ska även försöka förstå vad det är som gör 
 att olika grupper av unga inte arbetar eller studerar. Utredningen ska särskilt undersöka 
 om något i samhället gör 
 att många av dessa unga aldrig får ett arbete. 
 22 
  
 SOU 2013:74 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
 Till sist ska utredningen också ta reda på vilka som arbetar för att hjälpa unga som inte arbetar eller studerar. 
 Många som hjälper unga samarbetar inte 
 Arbetsförmedlingen, kommuner och Försäkringskassan är några som 
 arbetar för att hjälpa de unga som vi skriver om. Ibland arbetar de med samma saker, 
 men de gör olika mycket. De vet också ganska lite om 
 deras stöd verkligen hjälper de unga. 
 Det är därför oklart 
 om stödet passar de unga som behöver hjälpen mest. 
 Ungdomar med stora behov får många olika slags hjälp från olika håll. 
 Men de som ger stöd och hjälp vet ofta inte om varandra. 
 En ungdom kan under en tid 
 vara med i något som kommunen ordnar för att kort tid efteråt 
 börja på något som staten ordnar med ett liknande innehåll. 
 Den unge kan också vara i kontakt med Försäkringskassan 
 eller andra myndigheter. Men det finns ofta ingen som har en hel bild 
 av vad den unge får för stöd 
 eller som har ett helt ansvar för detta. 
 Det finns inga regler för samarbete i hela landet. Samarbetet är olika organiserat. 
 Samarbete kan fungera bra i vissa kommuner 
 men det kan bli bättre i andra. 
 23 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
  
 SOU 2013:74 
 Kunskapen om stöd måste bli bättre 
 Det räcker inte bara med att säga att en ung person är arbetslös. För att vi ska bli bättre på 
 att ge stöd och hjälp 
 till dem som lämnar skolan och ska börja söka arbete behöver vi veta mer om dem. 
 Det behövs mer kunskap så vi kan förstå 
 hur många unga som har svårigheter och vilka behov de har av stöd. 
 I dag har ingen den kunskapen, varken över hela landet 
 eller i kommunerna. 
 Bristen på sådan kunskap kan göra så att politikerna 
 inte fattar de rätta och bästa besluten. 
 Det behövs alltså hela tiden 
 nya siffror om de unga utan utbildning och arbete och mer kunskap 
 om olika grupper av ungdomar med dessa svårigheter. 
 Vi måste veta mer 
 om hur stöd till unga som inte studerar eller arbetar hjälper dem till arbete eller utbildning. 
 I dag kan man inte ge stöd som passar varje ung person. Då måste man veta mer 
 om hur bra stöden verkligen är. 
 24 
  
 SOU 2013:74 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
 Utredningens förslag 
  
 Räkna varje år hur många unga som inte arbetar eller studerar 
 För att se vilka svårigheter ungdomar har på arbetsmarknaden 
 räknar man dem som är arbetslösa. Men under de senaste tiotalen år 
 har ungdomars situation på arbetsmarknaden förändrats på flera sätt. 
 Därför måste vi bli bättre på att räkna hur många unga 
 som varken arbetar eller studerar. 
 Varje år gör Statistiska centralbyrån en undersökning som heter Arbetskraftsundersökningen. 
 Denna undersökning ska användas för att räkna antalet unga 
 utan arbete och studier. 
 I och med detta nya sätt att räkna på får vi också ett nytt sätt 
 att beskriva hur unga har det. 
  
 Vi behöver veta mer om ungdomars övergång mellan skola och arbete 
 För att kunna hjälpa ungdomar 
 när de lämnar skolan och ska börja arbeta behöver vi mer kunskap. 
 Till exempel behöver vi mer kunskap om hur sättet att få arbete har förändrats för olika grupper av unga. 
 Vi behöver också kunskap om skillnader i olika delar av landet. 
 25 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
  
 SOU 2013:74 
 Utredningen föreslår därför 
 att myndigheten Ungdomsstyrelsen ska beskriva hur det fungerar 
 med ungdomars övergång mellan skola och arbete. Det ska komma en sådan beskrivning vart tredje år. Beskrivningarna ska allra mest 
 handla om de grupper 
 som man tror har allra svårast med att få arbete. 
  
 Gör bättre undersökningar av dem som lämnar gymnasiet 
 Myndigheten Statistiska centralbyrån undersöker vad ungdomar gör 
 under tiden från gymnasieutbildningens slut och tre år efter. 
 Men utredningen kan se 
 att det helt saknas kunskap om 
 de unga som saknar gymnasieutbildning 
 och för de unga som avbryter en sådan utbildning. 
 Utredningen föreslår därför att Statistiska centralbyrån också ska undersöka 
 ungdomar som saknar gymnasieutbildning. 
  
 Undersök Arbetsförmedlingens stöd 
 Utredningen tycker 
 att fler unga som varken arbetar eller studerar ska få stöd 
 i övergången mellan skola och arbetsliv. För att kunna erbjuda sådant stöd 
 ska fler unga vara i kontakt med Arbetsförmedlingen. 
 26 
  
 SOU 2013:74 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
 Men utredningen har sett att alla unga 
 inte har kontakt med Arbetsförmedlingen. Utredningen tycker att detta är ett problem. 
 Vi föreslår därför att myndigheten Statskontoret ska undersöka Arbetsförmedlingens arbete 
 för att se hur bra myndighetens stöd passar de ungas behov. 
  
 Ge stöd utifrån vad man vet 
 När unga söker ekonomiskt stöd på grund av arbetslöshet 
 kan det betyda att 
 kommunen inte bara ger de unga pengar. Kommunen har också rätt att säga 
 att den unge ska vara med i en arbetsmarknadsåtgärd. 
 Det kan vara en kurs till exempel. Men utredningen ser 
 att det saknas kunskap om ifall arbetsmarknadsåtgärder hjälper de unga att få arbete. Utredningen föreslår därför 
 att man ska få mer kunskap om detta. 
 Vi föreslår att myndigheten Socialstyrelsen får i uppdrag att göra Kunskapsguiden större. 
 Kunskapsguiden är en databas på internet med utbildningsmaterial 
 som kommuner och myndigheter kan använda. Kunskapsguiden ska innehålla 
 nya kunskaper om arbetsmarknadsåtgärder för unga personer med ekonomiskt stöd. 
 27 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
  
 SOU 2013:74 
 Socialstyrelsen ska också undersöka om det går att göra en studie 
 av unga personer som varit med 
 i kommunens arbetsmarknadsåtgärder. Studien ska ta reda på 
 vilka stöd som verkligen fungerar för att hjälpa de unga att få ett arbete. 
 Arbetsmarknadsåtgärder 
 för unga personer med ekonomiskt stöd ska bli bättre. 
 Utredningen föreslår att 25 miljoner kronor varje år under åren 2015 till 2017. ska gå till detta. 
  
 Satsa på unga inom samordningsförbund 
 Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan, landsting och kommuner 
 måste arbeta tillsamman med vissa frågor, till exempel rehabilitering. 
 De arbetar tillsammans i samordningsförbund. Samarbetet styrs av lagen som kallas Finsam. 
 Utredningen tycker att samordningsförbundens arbete är ett bra sätt för samarbete 
 som också kan bli bättre. 
 Man kan bli bättre på att samarbeta när det gäller stöd 
 till gruppen unga utan utbildning och arbete. De ungdomar som har störst behov 
 ska få bättre stöd. 
 Utredningen ser också 
 att ungdomar från 16 år som inte arbetar eller studerar tillhör dem som samordningsförbunden ska arbeta för. Utredningen föreslår därför 
 att samordningsförbunden särskilt 
 ska arbeta för unga som varken arbetar eller studerar. 
 28 
  
 SOU 2013:74 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
 Staten ska betala samordningsförbunden 60 miljoner kronor varje år 
 under tiden 2015 till 2017 för att arbeta med detta. 
  
 Samordna stöd 
 till unga under 20 år utanför gymnasieskolan 
 I dag är kommunerna med i samordningsförbund genom socialtjänsten. 
 Men stöd med utbildning är viktigare för unga som inte arbetar eller studerar. 
 Utredningen tycker därför 
 att utbildningens roll ska bli tydligare. 
 Kommunerna ska samarbeta med landstinget, Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen 
 för att kunna använd sina pengar bättre när det gäller ungdomar under 20 år som inte går i gymnasiet. 
  
 Arbetsförmedlingen ska samarbeta om unga 
 Ungdomar som har extra svårt att få arbete behöver stöd från fler än en myndighet. Arbetsförmedlingen är viktig 
 vad gäller stödet till dessa unga. Arbetsförmedlingen ska arbeta mer med denna grupp 
 redan från första dagen i arbetslöshet. Myndigheten ska ge tidigt stöd till unga med stort behov av stöd. 
 29 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
  
 SOU 2013:74 
 Utredningen tycker att det är mycket viktigt att Arbetsförmedlingen blir bättre på 
 att samarbeta med andra myndigheter när det gäller de unga 
 som har extra svårt att hitta arbete och som behöver stöd från flera håll. 
 Utredningen föreslår därför 
 att Arbetsförmedlingen ska tänka mer på denna grupp när de arbetar i samordningsförbund. 
 Utredningen föreslår också 
 att Arbetsförmedlingen ska utveckla stödet till ungdomar som av särskilda skäl står långt från arbetsmarknaden och är i behov av samordnat stöd. 
 Detta ska Arbetsförmedlingen göra genom att samarbeta mer med kommuner och andra myndigheter. 
 Samarbetet ska ske inom det arbete som samordningsförbunden gör. 
 Där det inte finns ett samordningsförbund ska man samarbeta direkt med kommuner och andra myndigheter. 
  
 Nationell samordnare 
 Utredningen har sett att det finns många olika stöd till gruppen unga. Men det finns ingen myndighet eller organisation 
 som har en hel bild av stöden och som arbetar med frågorna 
 i hela landet och i kommunerna. 
 Därför tycker utredningen att det behövs någon 
 som arbetar för 
 att fler unga med många olika behov får ett samordnat stöd. 
 Därför föreslår utredningen att en nationell samordnare ska ge stöd till samordningsförbundens arbete 
 för unga under åren 2015 till 2017. 
 30 
  
 SOU 2013:74 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
  
 Skapa rätt till gymnasial vuxenutbildning 
 Elever med utvecklingsstörning kan få gå i särskolan om man tror att 
 barnen inte kommer att nå målen för grundskolan eller gymnasieskolan. 
 Men ibland händer det att elever 
 har blivit felaktigt placerade i särskola. De eleverna kan få det svårt 
 att sedan få ett arbete. 
 På senare år har många nya lagar försökt att se till att inga barn och unga 
 ska gå i särskolan om de inte har en utvecklingsstörning. 
 Trots dessa ändringar i lagarna kommer nog ändå en del barn och unga bli felaktigt placerade i särskolan. 
 Därför kan man också tro 
 att det finns ungdomar som har gått ut gymnasiesärskolan trots att de inte ska ha gått där. 
 Dessa ungdomar har i dag ingen rätt 
 till utbildning på vanliga gymnasiet när de gått klart gymnasiesärskolan. 
 Utredningen föreslår att 
 det ska införas en sådan rätt. 
  
 Alla elever i särskolan ska kunna få nya beslut 
 I grundsärskolan och gymnasiesärskolan ska barn med utvecklingsstörning gå. 
 Men om någon tror att ett barn utan utvecklingsstörning går där ska man anmäla det 
 och kommunen ska besluta på nytt. Det kallas för anmälningsskyldighet och omprövningsskyldighet. 
 31 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
  
 SOU 2013:74 
 Från 1 juli år 2013 blev reglerna tydligare för att anmäla och besluta på nytt 
 när någon tror 
 att en elev inte längre hör till dem som ska gå i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan. 
 De nya bestämmelserna gäller för dem som börjar sin utbildning efter 30 juni år 2013. 
 Utredningen tycker att det är viktigt att samhället är rättssäkert. 
 Det betyder att alla ska vara skyddade av lagen. Därför tycker utredningen 
 att de nya reglerna ska gälla 
 även för de elever som påbörjat sin utbildning före den 1 juli 2013. 
 Utredningen föreslår därför att reglerna ska ändras. 
 Reglerna om anmälnings- och omprövningsskyldighet vid misstanke om felaktig särskoleplacering 
 ska gälla för alla elever i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan 
 från och med 1 juli år 2013. 
 Då kommer anmälnings- och omprövningsskyldigheten att gälla för alla elever 
 som går i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan. 
 Detta kommer förslagen att kosta 
 Utredningens förslag kommer 
 mest att medföra ökade kostnader för staten under en tid. 
 Det kommer också 
 att ge ökade kostnader för kommunerna. Förslagen kan innebära ökade kostnader för staten med ungefär 100 miljoner kronor 
 varje år under åren 2015 till 2017. 
 32 
  
 SOU 2013:74 
  
 Sammanfattning på lättläst svenska 
 För kommunerna kan förslagen ge ökade kostnader 
 på ungefär två miljoner kronor varje år. Vi föreslår att dessa ökade kostnader ska betalas av staten. 
 När detta ska börja gälla 
 Utredningen föreslår 
 att de här förslagen till författningsändringar ska börja gälla den 1 januari år 2015. 
 Vi tror inte att det behövs några övergångsbestämmelser. 
 33