sou 2015 69  
  
 Ökad trygghet för hotade och förföljda personer 
  
 Betänkande av Trygghetsutredningen 
  
 Stockholm 2015 
  
 SOU 2015:69 
  
 SOU och Ds kan köpas från Shaw kundtjänst. 
  
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst, 106 47 Stockholm 
  
 Ordertelefon:  
 08-598 191 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se 
  
 Webbplats: fritzes.se 
  
 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Shaw Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
  
 Svara på remiss – hur och varför. 
  
 Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad  
 2009-05-02) 
  
 En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. 
  
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet. 
  
 Omslag: Rodriguez. 
  
 Tryck: Rodriguez, Stockholm 2015. 
  
 ISBN  
 978-91-38-24325-1 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Hill 
  
 Regeringen beslutade den 26 juni 2014 att ge Rogers, då lagman vid Kammarrätten i Göteborg, nu chef för Skatterätts- nämndens och Forskarskattenämndens kansli, i uppdrag att bland annat lämna förslag på hur personer som lever under hot eller förföljelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsregistret (dir. 2014:98). 
  
 Som sakkunnig förordnades från och med den 1 september 2014 Coleman, rättssakkunnig vid Finansdepartementet. Som experter förordnades från och med den 1 september 2014 Norris, förbundsjurist vid Sveriges Kommuner och Landsting, Henson, ämnessakkunnig vid Gardner, Johnston, biträdande sektionschef vid Rikskriminalpolisen och Ayala, rättslig specialist vid Skatteverket. Som expert förordnades från och med den 2 februari 2015 Howell, rättslig specialist vid Skatteverket. 
  
 Som sekreterare anställdes från och med den 8 september 2014 kammarrättsfiskalen Vance. Hon entledigades den 8 december 2014. Som sekreterare anställdes från och med den 1 oktober 2014 juris kandidaten White och från och med den 12 januari 2015 kammarrättsassessorn Rodriguez. 
  
 Kommittéadministratören Vega, Regeringskansliet FA/kommittéservice, har lämnat stöd till utredningen. 
  
 Utredningen, som antagit namnet Trygghetsutredningen, överlämnar betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer (SOU 2015:69). 
  
 Stockholm i juni 2015 
  
 Rogers 
  
 /Linda West 
  
 White 
  
 Innehåll 
  
 Förkortningar..................................................................... 
  
 17 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 19 
  
 1 
  
 Författningsförslag..................................................... 
  
 31 
  
 1.1Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen 
  
 (1991:481)................................................................................ 
  
 31 
  
 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1991:483) om 
  
 fingerade personuppgifter ...................................................... 
  
 38 
  
 1.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och 
  
 sekretesslagen (2009:400)....................................................... 
  
 42 
  
 1.4 
  
 Förslag till lag om ändring i namnlagen (1982:670) ............. 
  
 47 
  
 1.5 
  
 Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken ...................... 
  
 49 
  
 1.6 
  
 Förslag till lag om ändring i äktenskapsbalken ..................... 
  
 50 
  
 1.7Förslag till lag om ändring i lagen (1996:242) om 
  
 domstolsärenden ..................................................................... 
  
 51 
  
 1.8 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........... 
  
 52 
  
 1.9Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen 
  
 (2011:1244).............................................................................. 
  
 53 
  
 1.10 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om 
  
 arbetslöshetsförsäkring........................................................... 
  
 54 
  
 1.11 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om 
  
 arbetslöshetskassor ................................................................. 
  
 55 
  
 1.12 
  
 Förslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488) ........ 
  
 56 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.13 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:489) om 
  
 försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse ....... 
  
 58 
  
 1.14 
  
 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen 
  
 (1999:1395) ............................................................................. 
  
 60 
  
 1.15 
  
 Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67)............... 
  
 61 
  
 1.16 
  
 Förslag till lag om ändring i yrkestrafiklagen (2012:210) .... 
  
 62 
  
 1.17 
  
 Förslag till lag om ändring i taxitrafiklagen (2012:211) ....... 
  
 63 
  
 1.18 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:492) om 
  
 biluthyrning ............................................................................ 
  
 64 
  
 1.19 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2014:1020) om 
  
 redovisningscentraler för taxitrafik ....................................... 
  
 66 
  
 1.20 
  
 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen 
  
 (2001:453) ............................................................................... 
  
 67 
  
 1.21 
  
 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen 
  
 (1982:763) ............................................................................... 
  
 69 
  
 1.22 
  
 Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) ...... 
  
 72 
  
 1.23Förslag till lag om ändring i lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss 
  
 vård i utlandet ......................................................................... 
  
 73 
  
 1.24 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............... 
  
 74 
  
 1.25Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i 
  
 Skatteverkets folkbokföringsverksamhet ............................. 
  
 75 
  
 1.26 
  
 Förslag till förordning om ändring i offentlighets- och 
  
 sekretessförordningen (2009:641)......................................... 
  
 76 
  
 1.27 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen 
  
 (2014:1102) med instruktion för Polismyndigheten............ 
  
 78 
  
 1.28 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen 
  
 (2007:780) med instruktion för Skatteverket ....................... 
  
 80 
  
 1.29 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen 
  
 (2007:971) med instruktion för Åklagarmyndigheten......... 
  
 81 
  
 6 
  
 SOU 2015:69 Innehåll 
  
 1.30 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen 
  
 (2007:825) med länsstyrelseinstruktion ................................ 
  
 82 
  
 2 
  
 Uppdraget och utredningsarbetet ................................ 
  
 85 
  
 2.1 
  
 Uppdraget................................................................................ 
  
 85 
  
 2.2 
  
 Utredningsarbetet................................................................... 
  
 86 
  
 Del A Bakgrund 
  
 3 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag ............... 
  
 91 
  
 3.1 
  
 Flera typer av åtgärder ............................................................ 
  
 91 
  
 3.2 
  
 Polismyndigheten ................................................................... 
  
 92 
  
 3.2.1 
  
 Polismyndighetens ansvar....................................... 
  
 92 
  
 3.2.2Åtgärder som riktar sig mot den hotande eller 
  
 förföljande personen ............................................... 
  
 92 
  
 3.2.3Åtgärder som riktar sig mot den hotade eller 
  
 förföljda personen ................................................... 
  
 93 
  
 3.3 Åklagarmyndigheten............................................................... 
  
 96 
  
 3.3.1 
  
 Åklagarmyndighetens ansvar .................................. 
  
 96 
  
 3.3.2Åtgärder som riktar sig mot den hotande eller 
  
 förföljande personen ............................................... 
  
 97 
  
 3.4 Skatteverket............................................................................. 
  
 98 
  
 3.4.1 
  
 Skatteverkets ansvar ................................................ 
  
 98 
  
 3.4.2Åtgärder som riktar sig mot den hotade eller 
  
 förföljda personen ................................................... 
  
 99 
  
 3.5 Socialnämnderna ................................................................... 
  
 100 
  
 3.5.1 
  
 Socialnämndernas ansvar....................................... 
  
 100 
  
 3.5.2Åtgärder som riktar sig mot den hotande eller 
  
 förföljande personen ............................................. 
  
 101 
  
 3.5.3 
  
 Åtgärder som riktar sig mot den hotade eller 
  
 förföljda personen ................................................. 
  
 102 
  
 4 
  
 Uppgifter i samhället om personer med skyddade 
  
 personuppgifter ....................................................... 
  
 105 
  
 4.1 
  
 Skydd av den personliga integriteten ................................... 
  
 105 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2015:69 
  
 4.2Uppgifter i folkbokföringen sprids till myndigheter och 
  
 privata organisationer ........................................................... 
  
 106 
  
 4.2.1 
  
 Folkbokföringsuppgifter är viktiga i samhället... 
  
 106 
  
 4.2.2Utlämnande av uppgifter från 
  
 folkbokföringen till myndigheter ........................ 
  
 107 
  
 4.2.3 
  
 Utlämnande av uppgifter från 
  
 folkbokföringen till andra än myndigheter ......... 
  
 108 
  
 4.3Personuppgifter sprids mellan andra myndigheter och 
  
 organisationer ....................................................................... 
  
 108 
  
 5 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess........................ 
  
 109 
  
 5.1 
  
 Offentlighetsprincipen......................................................... 
  
 109 
  
 5.2 
  
 Sekretess................................................................................ 
  
 110 
  
 5.2.1 
  
 Definitioner av termer i OSL ............................... 
  
 110 
  
 5.2.2 
  
 Sekretessens föremål, räckvidd och styrka .......... 
  
 111 
  
 5.2.3 
  
 Skada och men....................................................... 
  
 113 
  
 5.2.4 
  
 Hos vem och mot vilka sekretessen gäller........... 
  
 114 
  
 5.2.5 
  
 När flera sekretessbestämmelser är tillämpliga ... 
  
 116 
  
 5.2.6 
  
 När sekretessbelagda uppgifter kan lämnas ut .... 
  
 118 
  
 5.2.7 
  
 Sekretessmarkering ............................................... 
  
 121 
  
 5.2.8 
  
 Sekretess i domstolar ............................................ 
  
 122 
  
 5.2.9 
  
 Allmänt om insynsintresset.................................. 
  
 126 
  
 5.3 
  
 Andra utredningsförslag ...................................................... 
  
 127 
  
 5.3.1 
  
 Offentlighet och sekretess för uppgifter i 
  
 domstolsavgöranden ............................................. 
  
 127 
  
 6 
  
 Bestämmelser som rör barn ...................................... 
  
 129 
  
 6.1 
  
 Barns vårdnadshavare ........................................................... 
  
 129 
  
 6.2 
  
 Barns umgänge med föräldrar .............................................. 
  
 131 
  
 6.3 
  
 Barns rättigheter och bestämmanderätt .............................. 
  
 132 
  
 6.4 
  
 Vård av barn enligt LVU ...................................................... 
  
 134 
  
 6.5Särskilt förordnad vårdnadshavare och andra 
  
 ställföreträdare ...................................................................... 
  
 136 
  
 6.6 Barns skolplikt och rätt till skolgång .................................. 
  
 138 
  
 8 
  
 SOU 2015:69 
  
 Innehåll 
  
 Del B Överväganden och förslag 
  
 7 
  
 Fingerade personuppgifter ........................................ 
  
 141 
  
 7.1 
  
 Fingerade personuppgifter i praktiken ................................ 
  
 141 
  
 7.2Bestämmelser och rutiner om fingerade 
  
 personuppgifter..................................................................... 
  
 145 
  
 7.2.1 
  
 Fingerade personuppgifters innebörd .................. 
  
 145 
  
 7.2.2Prövning av ärenden om fingerade 
  
 personuppgifter ..................................................... 
  
 151 
  
 7.2.3 
  
 Övriga bestämmelser och rutiner ......................... 
  
 152 
  
 7.3 
  
 Statistik 
  
 .................................................................................. 
  
 153 
  
 7.4 
  
 Sekretessbestämmelser ......................................................... 
  
 154 
  
 7.5 
  
 Andra utredningsförslag....................................................... 
  
 155 
  
 7.6 
  
 Överväganden ....................................................och förslag 
  
 159 
  
 7.6.1 
  
 Förhållanden som medför att fingerade 
  
 ............. 
  
 personuppgifter fungerar bra i praktiken 
  
 159 
  
 7.6.2Fingerade personuppgifter bör inte medges i 
  
 större utsträckning än i dag................................... 
  
 161 
  
 7.6.3Fingerade personuppgifter medges endast om 
  
 det ger en tillräcklig skyddseffekt ........................ 
  
 167 
  
 7.6.4Fingerade personuppgifter ska även fortsättningsvis ges endast till folkbokförda 
  
 personer.................................................................. 
  
 168 
  
 7.6.5Fingerade personuppgifter ska kunna 
  
 kombineras med andra skyddsformer .................. 
  
 169 
  
 7.6.6 
  
 Upphörande av fingerade personuppgifter .......... 
  
 170 
  
 7.6.7Rättsligt förvärv av namn och personnummer 
  
 när de fingerade personuppgifterna upphör ........ 
  
 171 
  
 7.6.8 
  
 Andra myndigheter ska bistå 
  
 Polismyndigheten .................................................. 
  
 175 
  
 7.6.9Kombination av fingerade personuppgifter 
  
 och vårdnads- och umgängesrätt .......................... 
  
 176 
  
 7.6.10Annan än vårdnadshavare bör inte få ansöka 
  
 om fingerade personuppgifter för barn................ 
  
 181 
  
 7.6.11Tillsynen över verksamheten med fingerade 
  
 personuppgifter ..................................................... 
  
 184 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2015:69 
  
 8 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring......... 
  
 185 
  
 8.1 
  
 Kvarskrivning i praktiken..................................................... 
  
 185 
  
 8.2 
  
 Bestämmelser och rutiner om kvarskrivning ...................... 
  
 186 
  
 8.2.1 
  
 Kvarskrivningens innebörd ................................... 
  
 186 
  
 8.2.2 
  
 Prövning av ärenden om kvarskrivning ............... 
  
 189 
  
 8.2.3 
  
 Övriga rutiner ........................................................ 
  
 190 
  
 8.3 
  
 Statistik 
  
 .................................................................................. 
  
 190 
  
 8.4 
  
 Sekretessbestämmelser ......................................................... 
  
 191 
  
 8.5 
  
 Andra utredningsförslag ...................................................... 
  
 192 
  
 8.5.1 ......................................... 
  
 Skyddad folkbokföring 
  
 192 
  
 8.5.2Uppgift om skyddsbehov i 
  
 folkbokföringsdatabasen ...................................... 
  
 193 
  
 8.5.3Uppgift om kvarskrivning i 
  
 folkbokföringsdatabasen ...................................... 
  
 195 
  
 8.5.4Underrättelse till socialnämnden om barn med 
  
 kvarskrivning ......................................................... 
  
 195 
  
 8.6 Överväganden och förslag.................................................... 
  
 196 
  
 8.6.1Ett nytt skyddsinstitut – skyddad 
  
 folkbokföring ........................................................ 
  
 196 
  
 8.6.2Folkbokföring ska få ske på annan ort än den 
  
 gamla folkbokföringsorten ................................... 
  
 199 
  
 8.6.3Skyddad folkbokföring ska i undantagsfall 
  
 kunna medges utan att personen flyttar .............. 
  
 201 
  
 8.6.4Skyddad folkbokföring ska kunna ges tills 
  
 vidare...................................................................... 
  
 202 
  
 8.6.5En sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen ska inte vara något 
  
 hinder mot skyddad folkbokföring...................... 
  
 203 
  
 8.6.6Skyddad folkbokföring ska kunna kombineras 
  
 med kontaktförbud och andra skyddsformer ..... 
  
 204 
  
 8.6.7Personen ska få ett effektivt skydd av den 
  
 skyddade folkbokföringen.................................... 
  
 206 
  
 8.6.8Ansökan om skyddad folkbokföring ska vara 
  
 skriftlig................................................................... 
  
 207 
  
 8.6.9Socialnämnden ska få ansöka om skyddad 
  
 folkbokföring för barn i vissa fall......................... 
  
 207 
  
 10 
  
 SOU 2015:69 
  
 Innehåll 
  
 8.6.10 Personer med skyddad folkbokföringen ska få 
  
 stöd av Skatteverket............................................... 
  
 213 
  
 8.6.11 Biträde av Polismyndigheten och uppgifter 
  
 från socialnämnden................................................ 
  
 217 
  
 8.6.12 Skatteverket ska ge stöd till myndigheter och 
  
 andra som behandlar uppgifter om personer 
  
 med skyddad folkbokföring.................................. 
  
 219 
  
 8.6.13 Skatteverket ska underrätta 
  
 inflyttningskommunen om skolpliktiga barn 
  
 med skyddad folkbokföring.................................. 
  
 221 
  
 8.6.14 Upphörande av skyddad folkbokföring ............... 
  
 223 
  
 8.6.15 Stark sekretess för personer med skyddad 
  
 folkbokföring......................................................... 
  
 224 
  
 8.6.16 En särskild sekretessmarkering för personer 
  
 med skyddad folkbokföring.................................. 
  
 234 
  
 8.6.17 Informationsutbyten om personer med 
  
 skyddad folkbokföring ska vara möjliga .............. 
  
 237 
  
 9 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer ................ 
  
 241 
  
 9.1Bestämmelser och praxis om sekretessmarkering i 
  
 folkbokföringsdatabasen ...................................................... 
  
 241 
  
 9.1.1 
  
 Folkbokföringssekretessen ................................... 
  
 241 
  
 9.1.2 
  
 Sekretessmarkering................................................ 
  
 242 
  
 9.1.3 
  
 Statistik................................................................... 
  
 246 
  
 9.1.4Sekretess för uppgift om förföljda personers 
  
 adress, telefon m.m................................................ 
  
 246 
  
 9.2Närmare om uppgift om fastighets- och 
  
 tomträttsbeteckningar .......................................................... 
  
 250 
  
 9.2.1 
  
 Nuvarande ordning................................................ 
  
 250 
  
 9.2.2 
  
 Tidigare utredning av frågan ................................. 
  
 251 
  
 9.3 Användningen av fastighetsbeteckningar ............................ 
  
 254 
  
 9.3.1 
  
 Lantmäteriet........................................................... 
  
 254 
  
 9.3.2 
  
 Kronofogdemyndigheten...................................... 
  
 257 
  
 9.3.3 
  
 Domstolarna .......................................................... 
  
 259 
  
 9.3.4 
  
 Kommunerna ......................................................... 
  
 259 
  
 9.3.5 
  
 Skatteverket ........................................................... 
  
 260 
  
 11 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2015:69 
  
 9.4 Överväganden och förslag.................................................... 
  
 261 
  
 9.4.1Skatteverkets sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen bör inte formaliseras 
  
 ytterligare............................................................... 
  
 261 
  
 9.4.2Sekretessmarkering för personer med 
  
 samordningsnummer ............................................ 
  
 263 
  
 9.4.3Undantaget i 21 kap. 3 § OSL för fastighets- 
  
 och tomträttsbeteckningar ................................... 
  
 264 
  
 9.4.4Skydd för adressuppgifter som tagits in i en 
  
 förundersökning.................................................... 
  
 269 
  
 10 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade 
  
 personuppgifter ....................................................... 
  
 273 
  
 10.1 
  
 Problem med nuvarande forumregler ................................. 
  
 273 
  
 10.2 
  
 Bestämmelser och praxis gällande forum............................ 
  
 274 
  
 10.2.1 
  
 Gällande forumbestämmelser............................... 
  
 274 
  
 10.2.2 
  
 Personuppgifter hos domstolen ........................... 
  
 276 
  
 10.3 
  
 Tidigare behandling av frågan .............................................. 
  
 280 
  
 10.3.1 
  
 Kvinnovåldskommissionen................................... 
  
 280 
  
 10.3.2 Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor....... 
  
 281 
  
 10.3.3 
  
 Brottsofferutredningen......................................... 
  
 281 
  
 10.3.4 
  
 Personsäkerhetsutredningen ................................ 
  
 282 
  
 10.4 
  
 Överväganden och förslag.................................................... 
  
 283 
  
 10.4.1 Behov av särskilda forumregler ............................ 
  
 283 
  
 10.4.2 
  
 Särskilda forumregler ............................................ 
  
 286 
  
 11 
  
 Samordning av arbetet med skydd för förföljda 
  
 personer 
  
 ................................................................. 
  
 291 
  
 11.1 
  
 Det saknas en sammanhållen ordning i arbetet med 
  
 skydd för förföljda personer ................................................ 
  
 291 
  
 11.2 
  
 Överväganden och förslag.................................................... 
  
 292 
  
 12 
  
 Övriga överväganden och förslag................................ 
  
 297 
  
 12.1 
  
 Ersättning till personer med skyddsbehov ......................... 
  
 297 
  
 12.1.1 
  
 Tidigare utredningar ............................................. 
  
 297 
  
 12 
  
 SOU 2015:69 Innehåll 
  
 12.1.2 
  
 Överväganden och förslag..................................... 
  
 299 
  
 12.2 
  
 Partsinsyn .............................................................................. 
  
 300 
  
 12.3 
  
 Sekretess till skydd för allmänt intresse .............................. 
  
 301 
  
 12.3.1 
  
 Bestämmelser ......................................................... 
  
 301 
  
 12.3.2 
  
 Överväganden och förslag..................................... 
  
 302 
  
 12.4 
  
 Reseersättning i domstol ...................................................... 
  
 302 
  
 12.5 
  
 Avisering av fler uppgifter och bättre posthantering ......... 
  
 303 
  
 Del C Övrigt 
  
 13 
  
 Konsekvenser.......................................................... 
  
 309 
  
 13.1 
  
 Fingerade personuppgifter ................................................... 
  
 309 
  
 13.1.1Konsekvenser för personer med fingerade 
  
 personuppgifter ..................................................... 
  
 309 
  
 13.1.2Konsekvenser för staten, kommuner och 
  
 landsting ................................................................. 
  
 310 
  
 13.1.3 Konsekvenser för tredje man ................................ 
  
 310 
  
 13.2 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring............. 
  
 311 
  
 13.2.1Konsekvenser för personer med skyddad 
  
 folkbokföring......................................................... 
  
 311 
  
 13.2.2 
  
 Konsekvenser för Skatteverket............................. 
  
 312 
  
 13.2.3 
  
 Konsekvenser för Polismyndigheten ................... 
  
 316 
  
 13.2.4 Konsekvenser för kommuner och landsting........ 
  
 316 
  
 13.2.5 Konsekvenser för alla myndigheter...................... 
  
 317 
  
 13.2.6 Konsekvenser för samhället i stort....................... 
  
 318 
  
 13.3 Sekretess för hotade och förföljda personer ....................... 
  
 318 
  
 13.3.1Konsekvenser för hotade och förföljda 
  
 personer.................................................................. 
  
 318 
  
 13.3.2 
  
 Konsekvenser för Lantmäteriet ............................ 
  
 319 
  
 13.3.3 
  
 Konsekvenser för Kronofogdemyndigheten ....... 
  
 320 
  
 13.3.4 Konsekvenser för andra myndigheter .................. 
  
 321 
  
 13.3.5 
  
 Konsekvenser i övrigt............................................ 
  
 321 
  
 13.4 Särskilda forumregler när en part har skyddade 
  
 personuppgifter..................................................................... 
  
 322 
  
 13 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2015:69 
  
 13.4.1Konsekvenser för personer med 
  
 sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen 
  
 ... 322 
  
 13.4.2 
  
 Konsekvenser för domstolarna ............................ 
  
 322 
  
 13.4.3 Konsekvenser för beslutande myndigheter ......... 
  
 323 
  
 13.5 
  
 En sammanhållen ordning för hot- och 
  
 riskbedömningar................................................................... 
  
 323 
  
 14 
  
 Genomförande av våra förslag ................................... 
  
 325 
  
 14.1 
  
 Ikraftträdande ....................................................................... 
  
 325 
  
 14.2 
  
 Övergångsbestämmelser ...................................................... 
  
 326 
  
 14.2.1 
  
 Fingerade personuppgifter ................................... 
  
 326 
  
 14.2.2 Kvarskrivning ersätts med skyddad 
  
 folkbokföring ........................................................ 
  
 326 
  
 14.2.3 
  
 Övriga förslag........................................................ 
  
 328 
  
 15 
  
 Författningskommentar ............................................ 
  
 329 
  
 15.1 
  
 Folkbokföringslagen (1991:481) ......................................... 
  
 329 
  
 15.2 
  
 Lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter ............... 
  
 333 
  
 15.3 
  
 Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................... 
  
 335 
  
 15.4 
  
 Namnlagen (1982:670)......................................................... 
  
 338 
  
 15.5 
  
 Rättegångsbalken.................................................................. 
  
 339 
  
 15.6 
  
 Äktenskapsbalken................................................................. 
  
 340 
  
 15.7 
  
 Lagen (1996:242) om domstolsärenden.............................. 
  
 340 
  
 15.8 
  
 Socialförsäkringsbalken........................................................ 
  
 341 
  
 15.9 
  
 Skatteförfarandelagen (2011:1244) ..................................... 
  
 342 
  
 15.10 
  
 Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ................... 
  
 342 
  
 15.11 
  
 Lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor .......................... 
  
 343 
  
 15.12 
  
 Körkortslagen (1998:488) .................................................... 
  
 343 
  
 15.13 
  
 Lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig 
  
 körkortsåterkallelse .............................................................. 
  
 344 
  
 14 
  
 SOU 2015:69 
  
 Innehåll 
  
 15.14 
  
 Studiestödslagen (1999:1395) .............................................. 
  
 344 
  
 15.15 
  
 Vapenlagen (1996:67) ........................................................... 
  
 345 
  
 15.16 
  
 Yrkestrafiklagen (2012:210)................................................. 
  
 345 
  
 15.17 
  
 Taxitrafiklagen (2012:211) ................................................... 
  
 346 
  
 15.18 
  
 Lagen (1998:492) om biluthyrning ...................................... 
  
 346 
  
 15.19 
  
 Lagen (2014:1020) om redovisningscentraler för 
  
 taxitrafik ................................................................................ 
  
 347 
  
 15.20 
  
 Socialtjänstlagen (2001:453)................................................. 
  
 347 
  
 15.21 
  
 Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ................................ 
  
 348 
  
 15.22 
  
 Tandvårdslagen (1985:125) .................................................. 
  
 349 
  
 15.23 
  
 Lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas 
  
 kostnadsansvar för viss vård i utlandet ................................ 
  
 349 
  
 15.24 
  
 Skollagen (2010:800) ............................................................ 
  
 350 
  
 15.25Förordning om ändring i förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets 
  
 folkbokföringsverksamhet ................................................... 
  
 350 
  
 15.26 
  
 Offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641)....... 
  
 351 
  
 15.27 
  
 Förordningen (2014:1102) med instruktion för 
  
 Polismyndigheten ................................................................. 
  
 351 
  
 15.28 
  
 Förordningen (2007:780) med instruktion för 
  
 Skatteverket........................................................................... 
  
 352 
  
 15.29 
  
 Förordningen (2007:971) med instruktion för 
  
 Åklagarmyndigheten............................................................. 
  
 352 
  
 15.30 
  
 Förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion...... 
  
 352 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 Kommittédirektiv 2014:98................................................ 
  
 353 
  
 15 
  
 Förkortningar 
  
 Barnkonventionen 
  
 FN:s konvention om barnets rättigheter 
  
 CSN 
  
 Centrala studiestödsnämnden 
  
 dir. 
  
 direktiv 
  
 Ds 
  
 Departementsserien 
  
 Europakonventionen 
  
 Den europeiska konventionen den 
  
 4 november 1950 angående skydd för de 
  
 mänskliga rättigheterna och de grund- 
  
 läggande friheterna 
  
 Fi 
  
 Finansdepartementet 
  
 FN 
  
 Förenta nationerna 
  
 GPS 
  
 Global positioning system, ett globalt 
  
 satellitnavigeringssystem 
  
 HFD 
  
 Högsta förvaltningsdomstolen 
  
 JO 
  
 Justitieombudsmannen 
  
 Ju 
  
 Justitiedepartementet 
  
 LVU 
  
 lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser 
  
 om vård av unga 
  
 NJA 
  
 Nytt juridiskt arkiv 
  
 OSL 
  
 offentlighets- och sekretesslagen 
  
 (2009:400) 
  
 prop. 
  
 proposition 
  
 RB 
  
 rättegångsbalken (1942:742) 
  
 ref. 
  
 referat 
  
 17 
  
 Förkortningar 
  
 SOU 2015:69 
  
 RPSFS 
  
 Rikspolisstyrelsens författningssamling 
  
 RÅ 
  
 Regeringsrättens årsbok 
  
 SFS 
  
 Svensk författningssamling 
  
 SOSFS 
  
 Socialstyrelsens författningssamling 
  
 SoU 
  
 Socialutskottet 
  
 SOU 
  
 Statens offentliga utredningar 
  
 SPAR 
  
 det statliga personadressregistret 
  
 18 
  
 Sammanfattning 
  
 Uppdraget 
  
 Vi har i uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. Vi ska bland annat lämna förslag på hur personer som lever under hot eller förföljelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsdatabasen, hur det kan skapas en mer sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar och för olika skyddsåtgärder samt hur reglerna om fingerade person- uppgifter kan förändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större omfattning än i dag. 
  
 Bakgrund 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 Flera myndigheter medverkar till att skydda personer som riskerar hot eller förföljelse. 
  
 Åtgärderna kan antingen syfta till att minska hotet, det vill säga riktas mot den hotande eller förföljande personen, eller syfta till att minska den enskildes sårbarhet, det vill säga riktas mot den hotade eller förföljda personen. Utöver de åtgärder som riktar sig mot den hotande eller förföljande personen finns straffrättsliga bestämmel- ser. 
  
 Åtgärderna som riktas mot den hotade eller förföljda personen kan syfta till att stödja den enskilde att ändra sin livsföring så att risken för att utsättas för brott minskar. Åtgärderna kan också innebära skyddade personuppgifter eller andra åtgärder av fysiskt, administrativt eller tekniskt slag. 
  
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2015:69 
  
 Skyddade personuppgifter finns av tre slag: fingerade person- uppgifter som prövas av Polismyndigheten samt kvarskrivning och sekretessmarkering som prövas av Skatteverket. 
  
 Fingerade personuppgifter innebär att en person får använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga. För att få det krävs att personen riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet och att personen in- te kan få ett tillräckligt skydd genom kvarskrivning eller på annat sätt. 
  
 Skatteverket ansvarar för frågor om folkbokföring. I det ansva- ret ingår att pröva rätten till kvarskrivning som kan ges till en per- son som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt. Personen måste flytta och åtgärden innebär att personen får vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten. Skatteverket kan också registrera en sekre- tessmarkering i folkbokföringsdatabasen. 
  
 Åklagarmyndigheten ansvarar bland annat för ärenden om kon- taktförbud. Kontaktförbud innebär att en person förbjuds att besöka eller på annat sätt ta kontakt med eller följa efter en annan person. 
  
 Socialnämnden verkar för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. Socialnämnden ska erbjuda våldsutsatta personer insatser akut och på kort och lång sikt med utgångspunkt i behovet av skydd, stöd och hjälp. 
  
 Uppgifter i samhället om personer med skyddade personuppgifter 
  
 Uppgifter från folkbokföringen har stor betydelse för både myn- digheter och privata företag och andra organisationer. 
  
 Uppgifter från folkbokföringen sprids elektroniskt till myndig- heter och andra delar av samhället. Det är respektive myndighet som avgör om den vill ha uppgifter om sekretessmarkerade perso- ner och hur den väljer att hantera dessa uppgifter i sina register. När Skatteverket aviserar folkbokföringsuppgifter för personer med sekretessmarkering omfattas även själva sekretessmarkeringen. Vid kvarskrivning aviseras en flyttning där personen blivit ”på för- samlingen skriven” tillsammans med en särskild postadress som går till Skatteverket. Kvarskrivna har oftast även en sekretessmarke- 
  
 20 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sammanfattning 
  
 ring. Det aviseras inte några uppgifter om personer med sekretess- markering till privata företag och organisationer. 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 Vi har undersökt vilka förhållanden som medför att fingerade personuppgifter fungerar bra i praktiken. De förhållanden som har störst betydelse är Polismyndighetens stöd till personer med finge- rade personuppgifter, Polismyndighetens samarbete med andra myndigheter och Polismyndighetens kunskaper om kriminalitet, hotbilder och liknande. 
  
 Det finns ett krav i praxis som innebär att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter endast får lämnas om använd- ningen, med hänsyn till den förföljdes person och andra förhållan- den, kan antas få en tillräcklig skyddseffekt. Vi föreslår att det uttryckligen ska framgå av lagen om fingerade personuppgifter för att tydliggöra kravet. 
  
 Andra åtgärder för att skydda hotade och förföljda personer ska inte vara ett hinder mot att medge fingerade personuppgifter. Det ska dock inte gälla skyddad folkbokföring om det ger ett tillräckligt skydd av personuppgifter. Förslaget gör det möjligt att ge perso- nerna ett skydd som är anpassat efter vars och ens specifika situa- tion. 
  
 I dag krävs det synnerliga skäl för att Polismyndigheten ska kunna besluta att ett medgivande att använda fingerade person- uppgifter ska upphöra att gälla. Vi föreslår att det ska bli något enklare och att det ska räcka med särskilda skäl. Det gör det möj- ligt att upphäva beslutet om det är uppenbart att det inte längre finns något skäl för åtgärden, exempelvis om hotet har upphört. 
  
 När det blir enklare för Polismyndigheten att upphäva ett beslut om fingerade personuppgifter bör det bli enklare för personerna att återgå till ett liv utan skyddsåtgärden. Vi förslår därför att den som har haft ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ska kunna förvärva det fingerade namnet. Det ska också vara möjligt att få det fingerade personnumret fastställt om det finns särskilda skäl. 
  
 Vi bedömer att det saknas skäl att utvidga möjligheterna att få fingerade personuppgifter eftersom åtgärden ska bygga på en 
  
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2015:69 
  
 restriktiv prövning och de problem som finns med kvarskrivning kan lösas genom att förbättra kvarskrivningsinstitutet. Vi redovisar dock hur en utvidgning skulle kunna regleras. 
  
 Fingerade personuppgifter får stora konsekvenser för personen och för andra i samhället. Vi föreslår därför att andra myndigheter ska bistå Polismyndigheten med de åtgärder som behövs för att skyddet ska ge avsedd effekt, för att den enskilde ska kunna leva ett så normalt liv som möjligt och för att minska risken för att andra lider rättsförluster med anledning av att personen medgetts användning av fingerade personuppgifter. Vi bedömer att Polis- myndigheten bör utveckla sitt arbete och samarbete med andra myndigheter och samhällsorgan för att minska risken för att andra lider rättsförluster med anledning av att en person medgetts användning av fingerade personuppgifter. 
  
 Vi bedömer att fingerade personuppgifter i princip inte kan kombineras med vårdnads- och umgängesrätt utan att riskera att åtgärden blir verkningslös. Fingerade personuppgifter ska i princip ha företräde framför vårdnads- och umgängesrätt. 
  
 Någon annan än barnets vårdnadshavare bör inte få rätt att ansöka om fingerade personuppgifter för ett barn. 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 Vi föreslår att kvarskrivning ska ersättas med skyddad folkbok- föring. 
  
 Skyddad folkbokföring ska få ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten om det bedöms öka skyddseffekten. Skyddad folkbokföring ska också få medges utan att personen flyttar om det bedöms att den skyddade folkbokföringen ändå kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. 
  
 I likhet med vad som gäller för fingerade personuppgifter ska skyddad folkbokföring kunna ges för obestämd tid i stället för som i dag när kvarskrivning beslutas för högst tre år i taget. Ett medgi- vande om skyddad folkbokföring ska få begränsas till viss tid. 
  
 Vi bedömer att trygghet och skydd för personer som är hotade och förföljda i första hand bör ges genom formaliserade skydds- institut, det vill säga skyddad folkbokföring och fingerade person- uppgifter. Även om en sekretessmarkering i folkbokföringsdata- 
  
 22 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sammanfattning 
  
 basen skulle vara ett tillräckligt skydd ska det inte vara något hin- der mot att medge skyddad folkbokföring. En sekretessmarkering är en administrativ åtgärd som inte har några rättsverkningar och ett beslut i frågan kan inte överklagas. 
  
 Skyddad folkbokföring ska också kunna kombineras med kontaktförbud och andra skyddsformer. Ett kontaktförbud stärker ofta den hotade. Förslaget gör det också möjligt att ge personerna ett skydd som är anpassat efter vars och ens specifika situation. 
  
 Det finns ett krav i praxis som innebär att kvarskrivning får medges om användningen, med hänsyn till den förföljdes person och andra förhållanden, kan antas få en tillräcklig skyddseffekt. Detsamma ska gälla för skyddad folkbokföring. Vi föreslår att det uttryckligen ska framgå av lagen. Det gör kravet tydligare. 
  
 För barn under arton år som hotas av båda sina vårdnadshavare finns det ingen som är behörig att ansöka om skyddad folkbok- föring. För dessa barn ska en ansökan om skyddad folkbokföring få göras av socialnämnden, om barnet bereds vård med stöd av ett lagakraftvunnet beslut enligt LVU. Den skyddade folkbokföringen ska upphöra att gälla när vården upphör. 
  
 Om den som har medgetts skyddad folkbokföring anmäler hos Skatteverket att medgivandet inte längre behövs eller om det finns särskilda skäl för det, ska Skatteverket besluta att medgivandet om skyddad folkbokföring ska upphöra att gälla. Det innebär att samma bestämmelser kommer att gälla som för fingerade person- uppgifter. 
  
 Skatteverket ska bistå den som har medgetts skyddad folkbok- föring vid kontakter med andra myndigheter och i övrigt lämna det stöd som krävs för att den skyddade folkbokföringen ska kunna upprätthållas. Skatteverket ska också bistå andra myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring. Det kommer att öka tryggheten för personerna och bidra till att åtgärden får effekt. 
  
 För att säkra kvaliteten i ärendena ska Skatteverket begära biträde av Polismyndigheten vid utredning av frågor om skyddad folkbokföring, om det inte är obehövligt. 
  
 Det saknas skäl att införa en skyldighet för Skatteverket att informera socialnämnden om barn med skyddad folkbokföring. Däremot ska Skatteverket snarast underrätta bosättningskom- 
  
 23 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2015:69 
  
 munen om ett skolpliktigt barn som efter flyttning har medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Sekretessen för uppgifter om personer med skyddad folkbok- föring ska stärkas inom alla myndigheter och verksamheter. Det minskar risken att uppgifter om personerna kommer i orätta hän- der. Sekretess ska därför gälla för uppgift som avslöjar eller kan bidra till att avslöja var en person med skyddad folkbokföring bor stadigvarande eller tillfälligt, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Vi föreslår några undantag från sekretessen. 
  
 För att mottagare av uppgifter från folkbokföringsdatabasen ska kunna särskilja personer med skyddad folkbokföring från personer med en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen bedömer vi att Skatteverket bör införa rutiner med en särskild sekretessmarke- ring för personer som har skyddad folkbokföring. 
  
 Avsikten med den förstärkta sekretessen är att förhindra att uppgifter om personer med skyddad folkbokföring lämnar det all- männa. Avsikten är däremot inte att försämra myndigheternas möjligheter till effektiva arbetssätt. Skatteverket ska därför lämna uppgifter om en person som har skyddad folkbokföring till myn- digheter, om de enligt lag eller förordning får behandla uppgifterna och Skatteverket får lämna ut uppgifterna. Vi bedömer att befint- liga bestämmelser som medger att sekretessbelagda uppgifter om personer med skyddad folkbokföring lämnas ut är tillräckliga för andra informationsutbyten mellan myndigheter. 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 Skatteverket kan efter ansökan registrera en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen för en person som bedöms behöva skydd för sina personuppgifter. Sekretessmarkeringen har sin grund i en administrativ bestämmelse och utgör inte ett skyddsinstitut med rättsverkningar. Möjligheterna att föreslå förbättringar i förfa- randet med sekretessmarkeringar i folkbokföringsdatabasen är därför begränsade. 
  
 För att stärka sekretesskyddet för hotade och förföljda personer föreslår vi att undantaget för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt i 21 kap. 3 § OSL tas bort. Sådana uppgifter kan i 
  
 24 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sammanfattning 
  
 kombination med identitetsuppgifter avslöja var en person är bosatt och är då jämförbara med adressuppgifter. Den stärkta sekretessen innebär att skyddet förbättras för hotade och förföljda personer som bor i egen fastighet eller är tomträttsinnehavare. 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 Vi föreslår nya forumregler när en parts personuppgifter omfattas av sekretess. I allmän domstol kan det uppstå problem när en kärande vill inleda en process mot en svarande vars adressuppgifter är sekretessbelagda. Enligt de nya forumreglerna ska käranden inleda processen vid Stockholms tingsrätt när svarandens uppgifter är sekretessbelagda. När det gäller domstolsärenden styrs ofta behörig domstol av var en part är folkbokförd. Uppgift om behörig domstol tillsammans med identitetsuppgifter kan bidra till att avslöja var en person är bosatt. För att komma tillrätta med detta problem föreslår vi att Stockholms tingsrätt även i dessa fall ska vara behörig domstol. Även i förvaltningsdomstol styrs ofta behö- rig domstol av var klaganden är folkbokförd. Vi föreslår i dessa fall att Förvaltningsrätten i Stockholm blir behörig domstol. 
  
 Samordning av arbetet med skydd för förföljda personer 
  
 Polismyndigheten ska få i uppdrag att ansvara för att samordna arbetet med skydd för förföljda personer. I samordningsansvaret ligger att ansvara för utvecklande av samarbetet med berörda myn- digheter, uppföljning, utveckling av metoder för hot- och risk- bedömningar, med mera. För samordningsarbetet ska det finnas en samordningsgrupp som består av Skatteverket, Åklagarmyndig- heten samt Länsstyrelsen i Östergötlands län. Andra statliga myn- digheter, kommuner och frivilligorganisationer får bjudas in att delta i arbetet. Polismyndigheten ska varje år till regeringen redo- göra för den verksamhet som har bedrivits i samordningen. 
  
 Polismyndigheten ska få meddela föreskrifter om hot- och risk- bedömningar i ärenden om skydd för hotade och förföljda personer hos Polismyndigheten, Åklagarmyndigheten och Skatteverket. 
  
 25 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2015:69 
  
 Föreskrifterna ska beslutas i samråd med de berörda myndig- heterna. 
  
 Övriga överväganden och förslag 
  
 Vi föreslår att ett antal frågor som har betydelse för hotade och förföljda personer utreds. Det gäller frågor om rätten till partsinsyn kan begränsas för förföljare som är motpart till den som är hotad eller förföljd, om det bör införas ytterligare sekretess till skydd för det allmännas intresse, om ersättning till hotade och förföljda personer, om handläggning av reseersättning i domstol kan ske utan att parterna tar del av uppgifterna i begäran, om det är möjligt att avisera uppgifter i större utsträckning till SPAR, kommuner och landsting i syfte att underlätta för personerna utan att säkerheten äventyras samt om det är möjligt att införa bättre rutiner för post- hantering hos Skatteverket. 
  
 Konsekvenser 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 Vi lämnar få förslag när det gäller fingerade personuppgifter och påverkan på personerna blir därför liten. Andra myndigheters skyl- dighet att bistå Polismyndigheten i ärenden om fingerade person- uppgifter kommer dock att göra skyddet mer effektivt och öka möjligheterna att leva ett så normalt liv som möjligt. Förutsätt- ningarna att lämna skyddet ökar när det blir enklare för Polis- myndigheten att besluta att åtgärden ska upphöra, samtidigt som det blir enklare att förvärva det fingerade namnet och få det finge- rade personnumret fastställt. Det minskar också risken för att andra ska lida rättsförluster. 
  
 Införandet av en skyldighet för andra myndigheter att bistå Polismyndigheten förtydligar kraven för andra myndigheter och samhällsorgan och förenklar Polismyndighetens arbete. 
  
 26 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sammanfattning 
  
 Skyddad folkbokföring 
  
 Vi föreslår ett antal åtgärder som kommer att öka tryggheten och skyddet för personer med skyddad folkbokföring. Det gäller främst förslagen om Skatteverkets stöd till den som har fått skyd- dad folkbokföring, en starkare sekretess samt möjligheterna att få skyddad folkbokföring tills vidare, att kombinera skyddad folk- bokföring med kontaktförbud, att få skyddad folkbokföring även om en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen skulle inne- bära ett tillräckligt skydd och att bli folkbokförd på annan ort än den tidigare bosättningsorten. 
  
 Andra åtgärder som vi föreslår syftar till att myndigheter och andra organisationer ska få bättre förutsättningar att bidra till personernas trygghet och skydd. Det gäller bland annat det stöd som Skatteverket ska ge myndigheter och andra organisationer som möter personer med skyddad folkbokföring. Slutligen föreslår vi åtgärder som särskilt syftar till att öka tryggheten och skyddet för barn. Socialnämnden ska få en möjlighet att ansöka om skyddad folkbokföring för barn när båda föräldrarna utgör hotet och Skatteverket ska underrätta bosättningskommunen om skolpliktiga barn med skyddad folkbokföring. 
  
 Skatteverket kommer att få fler ärenden om skyddad folkbok- föring och motsvarande antal färre ärenden om sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. Handläggningstiden och kostnaderna är dock densamma för båda ärendetyperna. Skatteverket ska bistå den som har medgetts skyddad folkbokföring samt andra myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring. Vi bedömer att den totala kostnaden kan beräknas till 5 miljoner kronor och att arbetet kan utföras inom ramen för befintliga anslag. 
  
 Socialnämnden får en ny roll som behörig att ansöka om skyd- dad folkbokföring för barn som får vård med stöd av LVU när syftet är att skydda barnet mot båda vårdnadshavarna. Denna ytterligare arbetsuppgift är snarlik det arbete som redan görs i ärenden om LVU och det eventuellt ytterligare arbete som krävs är begränsat. Vi bedömer därför att arbetet inte innebär någon ytter- ligare kostnad för kommunerna. 
  
 Alla myndigheter påverkas av den sekretessbestämmelse vi före- slår till skydd för personer med skyddad folkbokföring. Vi bedö- 
  
 27 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2015:69 
  
 mer att Skatteverket bör införa rutiner med en särskild sekretess- markering för personer som har skyddad folkbokföring. Dessa förslag kommer sannolikt att medföra kostnader för många myndigheter. Det ingår i myndigheternas uppdrag att hantera de sekretessregler som gäller vid varje tidpunkt. Det saknas därför skäl att tillskjuta särskild finansiering. De informationsutbyten som genomförs i dag mellan myndigheter bedömer vi i stort sett kan fortsätta. 
  
 Några av våra förslag påverkar inte enbart myndigheter utan även andra aktörer i samhället. Skatteverket ska ge de olika aktörer i samhället som behandlar uppgifter om personer med skyddad folkbokföring stöd. Det kommer att ge förutsättningar för goda rutiner och innebära en säkrare behandling av personuppgifter i samhället. 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 Sekretesskyddet för hotade och förföljda personer stärks genom förslaget att undantaget för beteckning på fastighet och tomträtt i 21 kap. 3 § OSL tas bort. 
  
 För Lantmäteriets del påverkar inte förändringen i 21 kap. 3 § OSL den verksamhet som avser fastighetsregistret. Bestämmelsen i 21 kap. 3 § är dock tillämplig när det gäller andra delar av Lant- mäteriets verksamhet. Alla system och register inom Lantmäteriet är inte kopplade till personnummer eller sökbara gentemot folk- bokföringsregistret. För att öka skyddet för hotade och förföljda personer kan det bli nödvändigt för Lantmäteriet att i viss utsträck- ning vidta systemförändringar och manuella rutiner. Kostnaderna för detta bedöms inte bli större än att de kan tas inom befintliga ramar. 
  
 För Kronofogdemyndighetens del innebär förändringen att uppgift om beteckning på fastighet och tomträtt kan omfattas av sekretess i större omfattning än i dag. Exempelvis så undantas beslut från sekretessen i 34 kap. 1 § OSL. Bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL gäller dock även i beslut. I beslut om exempelvis utmät- ning av fast egendom behöver fastighetsbeteckning finnas med. För det fall sekretess gäller för uppgiften kan detta lösas genom att uppgiften anges i en bilaga till beslutet. Att ta in uppgiften i en 
  
 28 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sammanfattning 
  
 sekretessbilaga förhindrar att uppgiften lämnas ut av misstag. Där- emot hindrar det inte ett utlämnande till parter och andra som behöver uppgiften. 
  
 Uppgift om fastighetsbeteckning för hotade och förföljda kan även finnas hos andra myndigheter, exempelvis kommunerna. Martin ner finns redan för att hantera uppgifter som omfattas av 21 kap. 3 § OSL. Rutinerna kan behöva omarbetas för att även omfatta uppgift om fastighetsbeteckning när den är jämförbar med adress, men några större förändringar bör det inte vara fråga om. 
  
 Möjligheten att genom fastighetsregistret få del av en uppgift om fastighetsbeteckning kommer inte att påverkas av en ändring i 21 kap. 3 § OSL. En ändring påverkar inte heller möjligheten att få reda på vem som äger en viss fastighet. 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 Våra förslag innebär en ökad trygghet för hotade och förföljda personer i de fall en process i domstol inleds. För allmän domstol innebär förslagen att en kärande som vill inleda en process mot en svarande vars adressuppgifter är sekretessbelagda i stället kan inleda processen vid en domstol som inte styrs av svarandens hemvist. För förvaltningsdomstol innebär förslagen att ett överklagande ska ske till en domstol som inte styrs av var klaganden är folkbokförd. 
  
 Förslagen innebär att processer som i dag är utspridda på olika domstolar i landet kommer att koncentreras till två domstolar, Stockholms tingsrätt och Förvaltningsrätten i Stockholm. Antalet processer vid dessa domstolar kommer att öka. Samtidigt kommer antalet processer vid övriga domstolar sammantaget att minska i motsvarande utsträckning. Antalet mål där svaranden eller parten har sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen torde dock vara begränsade. 
  
 För myndigheternas del kommer överklagandehänvisningarna att behöva ändras med en upplysning om vart beslut i dessa fall ska överklagas. Att ändra överklagandehänvisningarna kan innebära vissa ökade kostnader då systemförändringar kan bli nödvändiga. Vi bedömer dock att kostnadsökningarna borde vara begränsade och rymmas inom ramen för nuvarande anslag. 
  
 29 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2015:69 
  
 Samordning av arbetet med skydd för förföljda personer 
  
 Våra förslag om en sammanhållen ordning för hot- och riskbedöm- ningar och en föreskriftsrätt för Polismyndigheten kommer att medföra att hot- och riskbedömningarna blir bättre, tydligare och mer enhetliga. Arbetet med hot- och riskbedömningar bör också kunna bli effektivare med ändamålsenliga föreskrifter och god sam- verkan mellan myndigheterna. Våra förslag innebär också bättre för- utsättningar för att utveckla och förbättra skyddsinstituten. Kom- petensen hos myndigheterna och andra organisationer som ingår i samverkan kommer att öka. På sikt bedömer vi att det kan innebära effektivare arbetssätt och minskade kostnader. 
  
 Polismyndigheten kommer att få ökade kostnader med anled- ning av förslagen. Vi bedömer att de uppgår till cirka 1 miljon kronor och att kostnaden kan finansieras inom ramen för nuva- rande anslag. 
  
 Regeringen kommer årligen att få en samlad redovisning av arbetet inom samverkan. Det ger bättre förutsättningar för rege- ringen att styra, utveckla och effektivisera verksamheten med skydd åt personer. 
  
 Genomförande av våra förslag 
  
 Alla författningsändringar vi föreslår ska träda i kraft den 1 juli 2016. 
  
 30 
  
 1 Författningsförslag 
  
 1.1Förslag till 
  
 lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om folkbokföringslagslagen (1991:481) 
  
 dels att nuvarande 18 a och 18 b §§ ska betecknas 18 b och 18 c §§, 
  
 dels att  
 16–17 
  a, 23, 30, 38 och 40 §§ ska ha följande lydelse 
  
 dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 16 a, 17 b, 17 c och 18 a §§, och närmast före 16 § en ny rubrik av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 Skyddad folkbokföring 
  
 16 §1 
  
 En person som av särskilda 
  
 En person som av särskilda 
  
 skäl kan antas bli utsatt för 
  
 skäl kan antas bli utsatt för 
  
 brott, förföljelser eller allvarliga 
  
 brott, förföljelser eller allvarliga 
  
 trakasserier på annat sätt, får vid 
  
 trakasserier på annat sätt, får vid 
  
 flyttning medges att vara folk- 
  
 flyttning medges att vara folk- 
  
 bokförd på den gamla folkbok- 
  
 bokförd på den gamla folkbok- 
  
 föringsorten 
  
 (kvarskrivning). 
  
 föringsorten (skyddad folkbokfö- 
  
 Kvarskrivning 
  
 kan ske endast 
  
 ring). Skyddad folkbokföring kan 
  
 efter ansökan från den enskilde. 
  
 ske endast efter ansökan från 
  
 den enskilde. 
  
 1 Senaste lydelse 2011:489. 
  
 31 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning får medges en- dast om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom kontaktförbud eller på annat sätt. 
  
 Kvarskrivning får även avse den utsatte personens medflytt- ande familj. 
  
 Skyddad folkbokföring får medges endast om den skyddade folkbokföringen, med hänsyn till den förföljdes person och andra förhållanden, kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. 
  
 Skyddad folkbokföring får 
  
 även avse den utsatte personens medflyttande familj. 
  
 16 a § 
  
 Utan hinder av 16 § första stycket får skyddad folkbokföring 
  
 1.medges utan att personen flyttar om den skyddade folkbok- föringen ändå kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt, eller 
  
 2.ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten om det bedöms öka skyddseffekten. 
  
 17 §2 
  
 Kvarskrivning får medges för 
  
 Ett medgivande 
  
 om 
  
 skyddad 
  
 högst tre år i taget. 
  
 folkbokföring får 
  
 begränsas till 
  
 viss tid. 
  
 När det inte längre finns skäl 
  
 Om den som har medgetts 
  
 för kvarskrivning ska den upp- 
  
 skyddad folkbokföring 
  
 anmäler 
  
 höra. 
  
 hos Skatteverket att medgivandet 
  
 inte längre behövs eller om det 
  
 finns särskilda skäl för det, ska 
  
 Skatteverket besluta att medgi- 
  
 vandet om skyddad folkbokföring 
  
 ska upphöra att gälla. 
  
 Om ett barn har medgetts skyd- dad folkbokföring efter ansökan av socialnämnden enligt 30 § tredje 
  
 2 Senaste lydelse 2014:305. 
  
 32 
  
 Polismyndigheten och social- nämnden ska på Skatteverkets begäran lämna biträde vid utred- ning av frågor om skyddad folk- bokföring eller sekretessmarke- ring i folkbokföringen. 
  
 17 b § 
  
 Skatteverket ska begära biträ- de av Polismyndigheten vid ut- redning av frågor om skyddad folk- bokföring, om det inte är obehöv- ligt. 
  
 17 c § 
  
 Skatteverket ska bistå den som har medgetts skyddad folkbokfö- ring vid kontakter med andra myndigheter och i övrigt lämna det stöd som krävs för att den skyddade folkbokföringen ska kunna upprätthållas. 
  
 Skatteverket ska i lämplig ut- sträckning bistå andra myndighe- ter och organisationer i frågor som rör behandling av person- uppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring. 
  
 33 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 stycket upphör den skyddade folk- bokföringen att gälla när vården enligt lagen (1990:52) med sär- skilda bestämmelser om vård av unga upphör. 
  
 17 a §3 
  
 Polismyndigheten och social- nämnden ska på Skatteverkets begäran lämna biträde vid utred- ning av frågor om kvarskrivning eller sekretessmarkering i folk- bokföringen. 
  
 3 Senaste lydelse 2014:305. 
  
 En anmälan eller ansökan en- ligt denna lag ska göras skriftligt, om inte annat anges. 
  
 Om det finns särskilda skäl får Skatteverket begära att en anmälan, ansökan eller uppgift ska lämnas vid personlig instäl- lelse. 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 18 a § 
  
 För den som har haft ett med- givande att använda fingerade personuppgifter som har upphört enligt 9 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter får, efter ansökan från den enskilde, det fingerade personnumret fast- ställas som personnummer om det finns särskilda skäl. 
  
 23 §4 
  
 Anmälan enligt denna lag skall göras skriftligen, om inte annat anges. 
  
 Om det finns särskilda skäl får Skatteverket begära att an- mälan eller uppgift skall lämnas vid personlig inställelse. 
  
 30 §5 
  
 För barn under 18 år ska anmälan enligt 25, 26 första eller andra stycket eller 27 § göras av barnets vårdnadshavare. Barn som har fyllt 16 år har dock rätt att själv göra sådan anmälan. 
  
 För barn under 18 år får ansökan enligt 16 § göras av endast en vårdnadshavare, om syftet med ansökningen är att skydda mot den andre vårdnadshavaren. 
  
 För barn under 18 år får an- sökan enligt 16 § göras av social- nämnden, om barnet bereds vård med stöd av ett lagakraftvunnet beslut enligt 2 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och syftet med ansök- ningen är att skydda barnet 
  
 4Senaste lydelse 2003:657. 
  
 5Senaste lydelse 2010:1843. 
  
 34 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.mot båda vårdnadshavarna eller, om barnet har endast en vårdnadshavare, mot vårdnads- havaren, 
  
 2.mot den ena vårdnadshava- ren när den andre vårdnadshava- ren inte vill eller förmår skydda barnet, eller 
  
 3.mot en annan person än vårdnadshavaren eller vårdnads- havarna när vårdnadshavaren eller vårdnadshavarna inte vill eller förmår skydda barnet. 
  
 38 §6 
  
 Skatteverkets 
  
 beslut 
  
 enligt 
  
 Skatteverkets 
  
 beslut 
  
 enligt 
  
 denna lag överklagas, utom i de 
  
 denna lag överklagas, utom i de 
  
 fall som avses i andra och tredje 
  
 fall som avses i andra och tredje 
  
 styckena, hos den förvaltnings- 
  
 styckena, till den förvaltnings- 
  
 rätt inom vars domkrets den 
  
 rätt inom vars domkrets den 
  
 person, vars folkbokföring beslu- 
  
 person, vars folkbokföring beslu- 
  
 tet gäller, vid tidpunkten för be- 
  
 tet gäller, vid tidpunkten för be- 
  
 slutet var eller, om beslutet av- 
  
 slutet var eller, om beslutet av- 
  
 ser en ändrad folkbokföringsort, 
  
 ser en ändrad folkbokföringsort, 
  
 genom det överklagade beslutet 
  
 genom det överklagade beslutet 
  
 blivit folkbokförd. 
  
 blivit folkbokförd. 
  
 Beslut att inte folkbokföra 
  
 Beslut att inte folkbokföra 
  
 en person enligt en anmälan 
  
 en person enligt en anmälan 
  
 överklagas hos den förvaltnings- 
  
 överklagas till den förvaltnings- 
  
 rätt inom vars domkrets folk- 
  
 rätt inom vars domkrets folk- 
  
 bokföring skulle ha skett om 
  
 bokföring skulle ha skett om 
  
 anmälan hade godtagits. 
  
 anmälan hade godtagits. 
  
 Skatteverkets 
  
 övriga 
  
 beslut 
  
 Skatteverkets 
  
 övriga 
  
 beslut 
  
 enligt denna lag överklagas hos 
  
 enligt denna lag överklagas till 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 6 Senaste lydelse 2010:1843. 
  
 35 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 Om uppgift om var en person 
  
 är folkbokförd är sekretessbelagd i 
  
 Skatteverkets folkbokföringsverk- 
  
 samhet 
  
 överklagas 
  
 beslutet till 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Fjärde stycket gäller inte om 
  
 personen 
  
 har medgetts skyddad 
  
 folkbokföring enligt 16 § folkbok- 
  
 föringslagen (1991:481). 
  
 40 §7 
  
 Andra beslut av Skatteverket 
  
 Andra beslut av Skatteverket 
  
 än som anges i 39 § får överkla- 
  
 än som anges i 39 § får överkla- 
  
 gas av den person vars folkbok- 
  
 gas av den person vars folkbok- 
  
 föring beslutet gäller och av det 
  
 föring beslutet gäller och av det 
  
 allmänna ombudet hos Skatte- 
  
 allmänna ombudet hos Skatte- 
  
 verket. Om ett barn står under 
  
 verket. Om ett barn står under 
  
 vårdnad 
  
 av två vårdnadshavare, 
  
 vårdnad 
  
 av två vårdnadshavare, 
  
 får ett beslut om barnets folk- 
  
 får ett beslut om barnets folk- 
  
 bokföring även överklagas av en 
  
 bokföring även överklagas av en 
  
 av dem ensam. Ett beslut om en 
  
 av dem ensam. Om en social- 
  
 persons 
  
 bosättning får även 
  
 nämnd har ansökt om skyddad 
  
 överklagas av en kommun som 
  
 folkbokföring enligt 
  
 30 § tredje 
  
 berörs av beslutet. 
  
 stycket får beslutet överklagas av 
  
 nämnden. Ett beslut om en per- 
  
 sons bosättning får även över- 
  
 klagas av en kommun som be- 
  
 rörs av beslutet. 
  
 En enskilds överklagande av ett beslut om folkbokföring enligt  
 3–17, 
  20 och 21 §§ ska ha kommit in till Skatteverket inom tre veckor från den dag den klagande fick del av beslutet. Beslut i en annan fråga får överklagas av en enskild utan begränsning till viss tid. 
  
 7 Senaste lydelse 2013:380. 
  
 36 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 Det allmänna ombudets eller en kommuns överklagande ska ha kommit in till Skatteverket inom tre veckor från den dag beslutet meddelades. 
  
 Det allmänna ombudets, en socialnämnds eller en kommuns överklagande ska ha kommit in till Skatteverket inom tre veckor från den dag beslutet meddela- des. 
  
 1.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 2.Den som har medgetts kvarskrivning enligt 16 § i dess lydelse före den 1 juli 2016 ska från och med den 1 juli 2016 anses ha med- getts skyddad folkbokföring. 
  
 3.Vid prövning av överklagande av ett beslut om kvarskrivning enligt 16 eller 17 § i dess lydelse före den 1 juli 2016 ska domstolen tillämpa bestämmelserna i 16 och 17 §§ i dess tidigare lydelse. 
  
 37 
  
 En folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa, frihet eller frid kan få medgivande att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). Ett medgivan- de får begränsas till viss tid. 
  
 Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får läm- nas endast om användningen, med hänsyn till den förföljdes person och andra förhållanden, kan förväntas ge en tillräcklig skydds- effekt. 
  
 Medgivande att använda fin- gerade personuppgifter får inte lämnas om personen kan bere- das tillräckligt skydd av person- uppgifter genom skyddad folk- bokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.2Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter 
  
 dels att 1, 8 och 9 §§, ska ha följande lydelse 
  
 dels att det ska införas två nya paragrafer, 3 och 8 a §§, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 §8 
  
 En folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet kan få medgivande att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade person- uppgifter). Ett medgivande får begränsas till viss tid. 
  
 Medgivande att använda fin- gerade personuppgifter får inte lämnas om personen kan bere- das tillräckligt skydd genom kvarskrivning enligt 16 § folk- bokföringslagen (1991:481) eller på annat sätt. 
  
 8 Senaste lydelse 1997:988. 
  
 38 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 [En person får, utan hinder av tredje stycket, medges fingerade personuppgifter om det finns syn- nerliga skäl. Vid bedömningen av om det finns sådana skäl ska Po- lismyndigheten beakta om perso- nens möjligheter till ett självstän- digt liv under trygga förhållanden påtagligt förbättras med fingerade personuppgifter.]9 
  
 Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem till en person som avses i första stycket, om personerna varaktigt bor tillsammans. 
  
 3 § 
  
 I ärenden om fingerade per- sonuppgifter ska andra myndig- heter bistå Polismyndigheten med de åtgärder som behövs för att 
  
 1.skyddet ska ge avsedd effekt, 
  
 2.den enskilde ska kunna leva ett så normalt liv som möjligt, och 
  
 3.minska risken för att andra lider rättsförluster med anledning av att personen medgetts använd- ning av fingerade personuppgifter. 
  
 8 §10 
  
 Om den som har fått med- 
  
 Om den som har fått med- 
  
 givande att använda fingerade 
  
 givande att använda fingerade 
  
 personuppgifter skriftligen an- 
  
 personuppgifter skriftligen an- 
  
 mäler hos Polismyndigheten att 
  
 mäler hos Polismyndigheten att 
  
 medgivandet inte längre behövs 
  
 medgivandet inte längre behövs 
  
 eller om det finns synnerliga skäl 
  
 eller om det finns särskilda skäl 
  
 för det, ska Polismyndigheten 
  
 för det, ska Polismyndigheten 
  
 9Det fjärde stycket är inte en del av förslaget, utan visar en tänkbar författningsreglering, om det bedöms lämpligt att utvidga tillämpningen av fingerade personuppgifter, se avsnitt 7.6.2. 
  
 10Senaste lydelse 2014:672. 
  
 39 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 besluta att medgivandet att an- vända fingerade personuppgifter ska upphöra att gälla. 
  
 besluta att medgivandet att an- vända fingerade personuppgifter ska upphöra att gälla. 
  
 8 a § 
  
 Bestämmelser om att den som har haft fingerade personuppgifter kan förvärva det fingerade nam- net och få det fingerade person- numret fastställt finns i 14, 29 a och 35 a §§ namnlagen (1982:670) respektive 18 a § folkbokförings- lagen (1991:481). 
  
 9 §11 
  
 När ett medgivande att an- 
  
 När ett medgivande att an- 
  
 vända fingerade personuppgifter 
  
 vända fingerade personuppgifter 
  
 har upphört att gälla ska Polis- 
  
 har upphört att gälla ska Polis- 
  
 myndigheten underrätta Skatte- 
  
 myndigheten underrätta Skatte- 
  
 verket om detta. Verket ska 
  
 verket om detta. 
  
 skyndsamt se till att de fingera- 
  
 de uppgifterna inte längre an- 
  
 vänds 
  
 inom folkbokföringen. 
  
 Verket ska göra de ändringar i 
  
 folkbokföringsdatabasen enligt 
  
 lagen (2001:182) om behandling 
  
 av personuppgifter i Skattever- 
  
 kets 
  
 folkbokföringsverksamhet 
  
 som krävs. 
  
 Verket ska skyndsamt se till 
  
 att de fingerade uppgifterna inte 
  
 längre används inom folkbokfö- 
  
 ringen. Det gäller dock inte upp- 
  
 gift om namn om personen har för- 
  
 värvat 
  
 detta 
  
 enligt 14, 29 a 
  
 eller 
  
 35 a § namnlagen (1982:670) eller 
  
 uppgift 
  
 om 
  
 personnummer 
  
 om 
  
 11 Senaste lydelse 2014:672. 
  
 40 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 Sedan Polismyndigheten har underrättat Skatteverket om den enskildes anmälan enligt 8 § får han eller hon använda de fingerade uppgifterna fram till dess verket har registrerat ändringarna i folk- bokföringsdatabasen men inte för tid därefter. 
  
 personen har fått detta fastställt enligt 18 a § folkbokföringslagen (1991:481). Verket ska göra de ändringar i folkbokföringsdata- basen enligt lagen (2001:182) om behandling av personupp- gifter i Skatteverkets folkbok- föringsverksamhet som krävs. 
  
 Sedan Polismyndigheten har underrättat Skatteverket om att ett medgivande att använda fin- gerade personuppgifter har upp- hört får han eller hon använda de fingerade uppgifterna fram till dess verket har registrerat änd- ringarna i folkbokföringsdata- basen men inte för tid därefter. 
  
 1.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 2.För den som medgetts fingerade personuppgifter före den 1 juli 2016 gäller 8 § i dess tidigare lydelse fortfarande. 
  
 41 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.3Förslag till 
  
 lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) 
  
 dels att 11 kap. 8 §, 21 kap.  
 3–4 
  a och 8 §§, 22 kap. 2 §, 43 kap. 9 § och rubriken närmaste före 22 kap. 2 §, ska ha följande lydelse 
  
 dels att det ska införas två nya paragrafer, 21 kap. 3 a § och 22 kap. 2 a §, och närmast före 21 kap. 3 a § och 22 kap. 2 a § nya rubriker av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 11 kap. 
  
 8 § 
  
 De 
  
 sekretessbestämmelser 
  
 De 
  
 sekretessbestämmelser 
  
 som avses i  
 1–7 
  §§ ska, med un- 
  
 som avses i  
 1–7 
  §§ ska, med un- 
  
 dantag 
  
 från vad som anges i 
  
 dantag 
  
 från vad som anges i 
  
 7 kap. 3 §, inte tillämpas på en 
  
 7 kap. 3 §, inte tillämpas på en 
  
 uppgift när det finns en annan 
  
 uppgift när det finns en annan 
  
 primär sekretessbestämmelse än 
  
 primär sekretessbestämmelse än 
  
 21 kap. 
  
 1, 3, 5 och 7 §§ till 
  
 21 kap. 1, 3, 3 a, 5 och 7 §§ till 
  
 skydd för samma intresse som 
  
 skydd för samma intresse som 
  
 är tillämplig på uppgiften hos 
  
 är tillämplig på uppgiften hos 
  
 den mottagande myndigheten. 
  
 den mottagande myndigheten. 
  
 21 kap. 
  
 3 § 
  
 Sekretess gäller för uppgift om en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt, den enskildes telefon- nummer,  
 e-postadress 
  eller annan jämförbar uppgift som kan an- vändas för att komma i kontakt med denne samt för motsvarande uppgifter om den enskildes anhöriga, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. 
  
 42 
  
 SOU 2015:69 Författningsförslag 
  
 Sekretessen gäller inte för upp- 
  
 Sekretessen gäller inte för 
  
 gift om beteckning på fastighet el- 
  
 uppgift i aktiebolagsregistret el- 
  
 ler tomträtt. 
  
 Sekretessen gäller 
  
 ler handelsregistret eller, i den 
  
 inte heller för uppgift i aktiebo- 
  
 utsträckning regeringen medde- 
  
 lagsregistret 
  
 eller 
  
 handelsregi- 
  
 lar föreskrifter om det, i annat 
  
 stret eller, i den utsträckning re- 
  
 liknande register. 
  
 geringen meddelar 
  
 föreskrifter 
  
 om det, i annat liknande regis- 
  
 ter. 
  
 Sekretess gäller för uppgift om kopplingen mellan fingerade per- sonuppgifter som en enskild har medgivande att använda enligt lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter och den enskildes verkliga personuppgifter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. 
  
 För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år. 
  
 Skyddad folkbokföring 
  
 3 a § 
  
 Sekretess gäller för uppgift som avslöjar eller kan bidra till att av- slöja var en person med skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokfö- ringslagen (1991:481) bor stadig- varande eller tillfälligt, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. 
  
 Sekretessen gäller inte för upp- gift i aktiebolagsregistret eller han- delsregistret eller, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, i annat liknande register. 
  
 Sekretessen gäller inte heller för andra uppgifter i den utsträck- ning regeringen meddelar före- skrifter om det. 
  
 43 
  
 Författningsförslag SOU 2015:69 
  
 För uppgift i en allmän hand- 
  
 ling gäller sekretessen i högst 
  
 sjuttio år. 
  
 4 § 
  
 Sekretessen enligt 3 § första 
  
 Sekretessen enligt 3 § första 
  
 stycket hindrar inte att uppgift 
  
 stycket och 3 a § första stycket 
  
 om en enskild lämnas till förval- 
  
 hindrar inte att uppgift om en 
  
 taren i den enskildes konkurs. 
  
 enskild lämnas till förvaltaren i 
  
 den enskildes konkurs. 
  
 Om en myndighet med stöd av första stycket lämnar uppgift till en konkursförvaltare, får myndigheten vid utlämnandet göra ett förbehåll som inskränker konkursförvaltarens rätt att lämna upp- giften vidare eller utnyttja den. Ett sådant förbehåll får inte inne- bära ett förbud att utnyttja uppgiften om den behövs för att förval- taren ska kunna fullgöra sina skyldigheter med anledning av kon- 
  
 kursen. 
  
 4 a §12 
  
 Sekretessen enligt 3 § första 
  
 Sekretessen enligt 3 § första 
  
 stycket hindrar inte att uppgift 
  
 stycket och 3 a § 
  
 första 
  
 stycket 
  
 om en enskild lämnas mellan 
  
 hindrar inte att uppgift om en 
  
 Polismyndigheten 
  
 och 
  
 Säker- 
  
 enskild lämnas mellan Polis- 
  
 hetspolisen, om den mottagande 
  
 myndigheten och Säkerhetspoli- 
  
 myndigheten behöver uppgiften 
  
 sen, om den mottagande myn- 
  
 i sin brottsbekämpande verk- 
  
 digheten behöver uppgiften i sin 
  
 samhet. 
  
 brottsbekämpande verksamhet. 
  
 8 § 
  
 Den tystnadsplikt som följer 
  
 Den tystnadsplikt som följer 
  
 av 1, 3 och 5 §§ och den tyst- 
  
 av 1, 3, 3 a och 5 §§ och den 
  
 nadsplikt som följer av ett för- 
  
 tystnadsplikt som följer av ett 
  
 behåll som gjorts med stöd av 
  
 förbehåll som gjorts med stöd 
  
 4 § andra stycket inskränker rät- 
  
 av 4 § andra stycket inskränker 
  
 ten enligt 1 kap. 
  
 1 § 
  
 tryckfri- 
  
 rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfri- 
  
 hetsförordningen 
  
 och 
  
 1 kap. 1 
  
 hetsförordningen 
  
 och 
  
 1 kap. 1 
  
 och 2 §§ yttrandefrihetsgrund- 
  
 och 2 §§ yttrandefrihetsgrund- 
  
 12 Senaste lydelse 2014:633. 
  
 44 
  
 SOU 2015:69 Författningsförslag 
  
 lagen att meddela och offentlig- 
  
 lagen att meddela och offentlig- 
  
 göra uppgifter. 
  
 göra uppgifter. 
  
 22 kap. 
  
 Kvarskrivning och fingerade 
  
 Skyddad folkbokföring och 
  
 personuppgifter 
  
 fingerade personuppgifter 
  
 2 §13 
  
 Sekretess gäller i ärende om 
  
 Sekretess gäller i ärende om 
  
 kvarskrivning enligt folkbokfö- 
  
 skyddad 
  
 folkbokföring enligt 
  
 ringslagen (1991:481) och i ärende 
  
 folkbokföringslagen 
  
 (1991:481) 
  
 enligt lagen (1991:483) om fin- 
  
 och i ärende enligt lagen 
  
 gerade personuppgifter för upp- 
  
 (1991:483) om fingerade per- 
  
 gift om en enskilds personliga 
  
 sonuppgifter för uppgift om en 
  
 förhållanden, om det inte står 
  
 enskilds 
  
 personliga 
  
 förhållan- 
  
 klart att uppgiften kan röjas 
  
 den, om det inte står klart att 
  
 utan att den enskilde eller någon 
  
 uppgiften kan röjas utan att den 
  
 närstående till denne lider men. 
  
 enskilde eller någon närstående 
  
 till denne lider men. 
  
 För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år. 
  
 Underårigs vistelseort 
  
 2 a § 
  
 Sekretessen enligt 2 § för upp- gift om en underårigs vistelseort gäller också i förhållande till den underåriges föräldrar eller annan vårdnadshavare, om socialnämn- den ansökt om skyddad folk- bokföring för barnet enligt 30 § tredje stycket folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 13 Senaste lydelse 2014:304. 
  
 45 
  
 Får en domstol eller en an- nan myndighet del av en dom eller ett beslut, vari en domstol har meddelat ett förordnande enligt 8 §, blir den sekretess- bestämmelse som förordnandet avser tillämplig på uppgiften även hos den mottagande myndigheten. Detta gäller dock inte om en annan primär sekretessbestäm- melse än 21 kap. 1, 3, 3 a, 5 och 7 §§ till skydd för samma intresse ändå är tillämplig på uppgiften hos den mottagande myndigheten. 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 43 kap. 
  
 9 § 
  
 Får en domstol eller en an- nan myndighet del av en dom eller ett beslut, vari en domstol har meddelat ett förordnande enligt 8 §, blir den sekretess- bestämmelse som förordnandet avser tillämplig på uppgiften även hos den mottagande myndigheten. Detta gäller dock inte om en annan primär sekretessbestäm- melse än 21 kap. 1, 3, 5 och 7 §§ till skydd för samma intresse ändå är tillämplig på uppgiften hos den mottagande myndig- heten. 
  
 1.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 2.Bestämmelsen i 22 kap. 2 § i dess tidigare lydelse gäller fort- farande för personer som förekommer i ärenden om kvarskrivning enligt 16 eller 17 § i dess tidigare lydelse. 
  
 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering före denna tidpunkt. 
  
 46 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.4Förslag till 
  
 lag om ändring i namnlagen (1982:670) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om namnlagen (1982:670) dels att 14 och 37 §§ ska ha följande lydelse 
  
 dels att det ska införas två nya paragrafer, 29 a och 35 a §§, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 14 §14 
  
 Utan hinder av 12 eller 13 § kan, om det finns särskilda skäl, byte ske till ett efternamn som är bildat av faders eller moders för- namn med tillägg av ändelsen son eller dotter eller till ett efternamn som sökanden har burit tidigare utan att ha förlorat det enligt  
 16–19 
  §§. 
  
 Utan hinder av 12 eller 13 § kan också den som har haft ett medgivande att använda finge- rade personuppgifter, som har upphört enligt 9 § lagen (1991:483) om fingerade person- uppgifter, förvärva det fingerade efternamnet. 
  
 I övrigt kan byte till ett efternamn ske utan hinder av 12 eller 13 § endast om det finns synnerliga skäl. 
  
 29 a § 
  
 Den som har haft ett medgi- vande att använda fingerade per- sonuppgifter, som har upphört enligt 9 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter, kan ge- nom anmälan till Skatteverket förvärva det fingerade mellan- namnet. 
  
 14 Senaste lydelse 2003:652. 
  
 47 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 35 a § 
  
 Den som har haft ett medgi- 
  
 vande att använda fingerade per- 
  
 sonuppgifter, 
  
 som 
  
 har 
  
 upphört 
  
 enligt 9 § lagen (1991:483) om 
  
 fingerade 
  
 personuppgifter, 
  
 kan 
  
 genom anmälan till Skatteverket 
  
 förvärva det fingerade förnamnet. 
  
 37 §15 
  
 Beslut 
  
 av Skatteverket får 
  
 Beslut 
  
 av 
  
 Skatteverket 
  
 får 
  
 överklagas hos den förvaltnings- 
  
 överklagas till den förvaltnings- 
  
 rätt inom vars domkrets klagan- 
  
 rätt inom vars domkrets klagan- 
  
 den vid tidpunkten för beslutet 
  
 den vid tidpunkten för beslutet 
  
 var folkbokförd. 
  
 var folkbokförd. 
  
 Om uppgift om var klaganden 
  
 är folkbokförd är sekretessbelagd i 
  
 Skatteverkets 
  
 folkbokföringsverk- 
  
 samhet 
  
 överklagas 
  
 beslutet 
  
 till 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Andra stycket gäller inte om 
  
 personen 
  
 har 
  
 medgetts 
  
 skyddad 
  
 folkbokföring enligt 16 § folkbok- 
  
 föringslagen (1991:481). 
  
 Om behörig förvaltningsrätt 
  
 Om behörig förvaltningsrätt 
  
 enligt första stycket inte finns, 
  
 enligt första stycket inte finns, 
  
 överklagas 
  
 Skatteverkets beslut 
  
 överklagas 
  
 Skatteverkets beslut 
  
 hos Förvaltningsrätten i Stock- 
  
 till Förvaltningsrätten i Stock- 
  
 holm. 
  
 holm. 
  
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 15 Senaste lydelse 2010:10. 
  
 48 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.5Förslag till 
  
 lag om ändring i rättegångsbalken 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om rättegångsbalken att det ska införas en ny paragraf, 10 kap. 1 a §, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 10 kap. 
  
 1 a § 
  
 Talan ska väckas vid Stock- holms tingsrätt om uppgift om var svaranden är folkbokförd är sek- retessbelagd i Skatteverkets folk- bokföringsdatabas när talan väcks. 
  
 Första stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 49 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.6Förslag till 
  
 lag om ändring i äktenskapsbalken 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om äktenskapsbalken att 14 kap. 
  
 3 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 14 kap. 
  
 3 §16 
  
 Äktenskapsmål tas upp av 
  
 Äktenskapsmål 
  
 tas upp av 
  
 tingsrätten i den ort där en av 
  
 tingsrätten i den ort där en av 
  
 makarna har sitt hemvist. Har 
  
 makarna har sitt hemvist. Har 
  
 ingen av dem hemvist här i lan- 
  
 ingen av dem hemvist här i lan- 
  
 det, tas målet upp av Stock- 
  
 det tas målet upp av Stockholms 
  
 holms tingsrätt. 
  
 tingsrätt. 
  
 Om en av makarna har hem- 
  
 vist här i landet och om uppgift 
  
 om var den maken är folkbokförd 
  
 är sekretessbelagd i 
  
 Skatteverkets 
  
 folkbokföringsverksamhet, eller om 
  
 uppgift om var båda makarna är 
  
 folkbokförda 
  
 är sekretessbelagd i 
  
 Skatteverkets 
  
 folkbokföringsverk- 
  
 samhet, tas målet upp av Stock- 
  
 holms tingsrätt. 
  
 Om skyddad 
  
 folkbokföring 
  
 har medgetts enligt 16 § folkbok- 
  
 föringslagen (1991:481) tillämpas första stycket. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 16 Senaste lydelse 2009:253. 
  
 50 
  
 Om en annan lag än förvalt- ningslagen (1986:223) innehåller en bestämmelse som avviker från denna lag, gäller den bestäm- melsen. 
  
 Första stycket gäller inte vad som sägs i 7 a §. 
  
 7 a § 
  
 Följer av lag att en ansökan eller ett överklagande ska göras vid tingsrätten i den ort där part är folkbokförd ska, om uppgift om var parten är folkbokförd är sek- retessbelagd i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet, ansökan eller överklagandet göras vid Stockholms tingsrätt. 
  
 Första stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.7Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1996:242) om domstolsärenden 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:242) om dom- stolsärenden 
  
 dels att 2 § ska ha följande lydelse 
  
 dels att det ska införas en ny paragraf, 7 a § av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 § 
  
 Om en annan lag än förvalt- ningslagen (1986:223) innehåller en bestämmelse som avviker från denna lag, gäller den bestäm- melsen. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 51 
  
 Ett beslut som rör en person som är bosatt i Sverige över- klagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen hade sin hemortskommun när beslutet i saken fattades 
  
 Om uppgift om personens hem- ortskommun är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokföringsverk- samhet överklagas beslutet till För- valtningsrätten i Stockholm. 
  
 Andra stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Beslut i övriga fall överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets det första beslu- tet i saken fattades. 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.8Förslag till 
  
 lag om ändring i socialförsäkringsbalken 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken att 113 kap. 14 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 113 kap. 
  
 14 § 
  
 Ett beslut som rör en person som är bosatt i Sverige över- klagas hos den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen hade sin hemortskommun när beslutet i saken fattades 
  
 Beslut i övriga fall överklagas hos den förvaltningsrätt inom vars domkrets det första beslu- tet i saken fattades. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 52 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.9Förslag till 
  
 lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244) att 67 kap. 7 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 67 kap. 
  
 7 § 
  
 Ett beslut som gäller en fysisk person överklagas till den förvalt- ningsrätt inom vars domkrets personen hade sin hemortskommun det år då beslutet fattades. 
  
 Om uppgift om personens hem- ortskommun är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokföringsverk- samhet överklagas beslutet till Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Andra stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 53 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.10Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring att 49 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 49 §17 
  
 Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden om rätt till ersättning enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol, om inte annat följer av lagen (1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt. Behörig förvaltningsrätt är den inom vars dom- krets klaganden var folkbokförd vid tidpunkten för beslutet. Om han eller hon inte var folkbokförd i Sverige är behörig förvaltnings- rätt den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats. 
  
 Om uppgift om var klaganden 
  
 är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokföringsverk- samhet överklagas beslutet till Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Andra stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 17 Senaste lydelse 2013:96. 
  
 54 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.11Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:239) om arbets- löshetskassor att 95 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 95 §18 
  
 Beslut av en arbetslöshetskassa i ärenden enligt denna lag om rätt till medlemskap, medlemsavgifter och särskild uttaxering får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Behörig förvaltningsrätt är den inom vars domkrets klaganden var folkbokförd vid tid- punkten för beslutet. Om han eller hon inte var folkbokförd i Sverige är behörig förvaltningsrätt den inom vars domkrets det första beslutet i saken har fattats 
  
 Om uppgift om var klaganden 
  
 är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokföringsverk- samhet överklagas beslutet till För- valtningsrätten i Stockholm. 
  
 Andra stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Arbetslöshetskassans beslut enligt denna lag i andra fall än som avses i första stycket får inte överklagas. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 18 Senaste lydelse 2013:97. 
  
 55 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.12Förslag till 
  
 lag om ändring i körkortslagen (1998:488) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om körkortslagen (1998:488) att 8 kap. 3 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 8 kap. 
  
 3 §19 
  
 Beslut som avses i 1 § första 
  
 Beslut som avses i 1 § första 
  
 stycket 1 och 2 och andra 
  
 stycket 1 och 2 och andra 
  
 stycket samt beslut enligt före- 
  
 stycket samt beslut enligt före- 
  
 skrifter som har meddelats med 
  
 skrifter som har meddelats med 
  
 stöd av denna lag eller tillämplig 
  
 stöd av denna lag eller tillämplig 
  
 förordning och som inte rör intro- 
  
 förordning och som inte rör intro- 
  
 duktionsutbildning eller 
  
 risk- 
  
 duktionsutbildning 
  
 eller 
  
 risk- 
  
 utbildning överklagas hos den för- 
  
 utbildning överklagas till den för- 
  
 valtningsrätt inom vars domkrets 
  
 valtningsrätt inom vars dom- 
  
 klaganden är folkbokförd eller, 
  
 krets klaganden är folkbokförd 
  
 om denne inte är folkbokförd i 
  
 eller, om denne inte är folk- 
  
 Sverige, hos den förvaltningsrätt 
  
 bokförd i Sverige, till den för- 
  
 inom vars domkrets klaganden 
  
 valtningsrätt inom vars dom- 
  
 vistas. Övriga beslut överklagas 
  
 krets klaganden vistas. Övriga 
  
 hos den förvaltningsrätt 
  
 inom 
  
 beslut överklagas till den för- 
  
 vars domkrets beslutet med- 
  
 valtningsrätt inom vars dom- 
  
 delades. 
  
 krets beslutet meddelades. 
  
 Om uppgift om var klaganden 
  
 är folkbokförd är sekretessbelagd i 
  
 Skatteverkets folkbokföringsverk- 
  
 samhet 
  
 överklagas 
  
 beslutet 
  
 till 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Andra stycket gäller inte om 
  
 personen 
  
 har medgetts skyddad 
  
 folkbokföring enligt 16 § folkbok- 
  
 föringslagen (1991:481). 
  
 19 Senaste lydelse 2009:1353. 
  
 56 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 Transportstyrelsen får föra talan även till förmån för den enskilda parten. 
  
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 57 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.13Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:489) om försöks- verksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse att 10 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 10 §20 
  
 Transportstyrelsens 
  
 beslut 
  
 Transportstyrelsens 
  
 beslut 
  
 att vägra villkorlig 
  
 återkallelse 
  
 att vägra villkorlig 
  
 återkallelse 
  
 får överklagas hos allmän för- 
  
 får överklagas till allmän för- 
  
 valtningsdomstol. Ett beslut om 
  
 valtningsdomstol. Ett beslut om 
  
 att undanröja villkorlig åter- 
  
 att undanröja villkorlig åter- 
  
 kallelse får överklagas endast i 
  
 kallelse får överklagas endast i 
  
 samband med talan mot det 
  
 samband med talan mot det 
  
 beslut varigenom 
  
 frågan om 
  
 beslut 
  
 varigenom 
  
 frågan 
  
 om 
  
 körkortsingripande avgörs. 
  
 körkortsingripande avgörs. 
  
 Beslut om begränsningar för 
  
 Beslut om begränsningar för 
  
 förarbehörigheten får inte över- 
  
 förarbehörigheten får inte över- 
  
 klagas. 
  
 klagas. 
  
 Transportstyrelsens 
  
 beslut 
  
 Transportstyrelsens 
  
 beslut 
  
 enligt första stycket eller enligt 
  
 enligt första stycket eller enligt 
  
 föreskrifter som har meddelats 
  
 föreskrifter som har meddelats 
  
 med stöd av tillämplig förord- 
  
 med stöd av tillämplig förord- 
  
 ning, överklagas hos den förvalt- 
  
 ning, överklagas till den förvalt- 
  
 ningsrätt inom vars 
  
 domkrets 
  
 ningsrätt inom vars 
  
 domkrets 
  
 klaganden är folkbokförd 
  
 klaganden är folkbokförd. 
  
 Om uppgift om var klaganden 
  
 är folkbokförd är sekretessbelagd i 
  
 Skatteverkets folkbokföringsverk- 
  
 samhet 
  
 överklagas 
  
 beslutet 
  
 till 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 20 Senast lydelse 2009:1355. 
  
 58 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 Fjärde stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 59 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.14Förslag till 
  
 lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) att 6 kap. 10 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 6 kap. 
  
 10 §21 
  
 Centrala studiestödsnämndens beslut i ärenden om återbetal- ning av studielån som rör en person som är bosatt i Sverige över- klagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen hade sin hemortskommun när beslutet fattades. Beslut i övriga fall över- klagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets det första beslu- tet i ärendet fattades. 
  
 Om uppgift om personens hem- ortskommun är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokföringsverk- samhet överklagas beslutet till Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Andra stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Med hemortskommun avses den kommun där den fysiska pers- onen var folkbokförd den 1 november året före det år då beslutet fattades. För den som var bosatt eller stadigvarande vistades här i landet under någon del av det år då beslut fattades, men som inte var folkbokförd här den 1 november föregående år, avses med hem- ortskommun den kommun där den fysiska personen först var bosatt eller stadigvarande vistades. 
  
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Centrala studiestödsnämndens beslut skall dock gälla omedel- 
  
 bart, om nämnden inte bestämmer något annat. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 21 Senaste lydelse 2009:832. 
  
 60 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.15Förslag till 
  
 lag om ändring i vapenlagen (1996:67) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga 
  
 om vapenlagen (1996:67) att 
  
 10 kap. 1 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 10 kap. 
  
 1 §22 
  
 Polismyndighetens beslut enligt denna lag som gäller en fysisk person får överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets han eller hon var folkbokförd vid tidpunkten för beslutet. 
  
 Om uppgift om var personen 
  
 är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokföringsverk- samhet överklagas beslutet till Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Andra stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 I övriga fall överklagas beslut enligt denna lag till den förvalt- ningsrätt inom vars domkrets det första beslutet fattades. 
  
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 22 Senaste lydelse 2014:591. 
  
 61 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.16Förslag till 
  
 lag om ändring i yrkestrafiklagen (2012:210) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om yrkestrafiklagen (2012:210) att 6 kap. 4 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 6 kap. 
  
 4 § 
  
 I fråga om den behöriga myndighetens beslut enligt förordning (EG) nr 1071/2009, denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen, som får överklagas till allmän förvaltnings- domstol gäller följande. 
  
 Ett beslut som rör en fysisk person överklagas till den förvalt- ningsrätt inom vars domkrets personen är folkbokförd eller, om denne inte är folkbokförd i Sverige, till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen vistas. 
  
 Ett beslut som rör en juridisk person, varmed avses även offent- ligrättsliga juridiska personer som staten, en kommun, ett kom- munalförbund eller ett landsting, överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets företagets eller verksamhetens ledning finns. 
  
 Om uppgift om var en fysisk person är folkbokförd är sekretess- belagd i Skatteverkets folkbok- föringsverksamhet överklagas beslutet till Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Fjärde stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Beslut i andra fall än som sägs i andra och tredje styckena över- klagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets beslutet meddelades. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 62 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.17Förslag till 
  
 lag om ändring i taxitrafiklagen (2012:211) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om taxitrafiklagen (2012:211) att 6 kap. 3 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 6 kap. 
  
 3 § 
  
 I fråga om beslut enligt denna lag, eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen, som får överklagas till allmän förvaltningsdomstol gäller följande. 
  
 Ett beslut som rör en fysisk person överklagas till den förvalt- ningsrätt inom vars domkrets personen är folkbokförd eller, om denne inte är folkbokförd i Sverige, till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen vistas. 
  
 Ett beslut som rör en juridisk person, varmed avses även offent- ligrättsliga juridiska personer såsom staten, en kommun, ett kom- munalförbund eller ett landsting, överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets företagets eller verksamhetens ledning finns. 
  
 Om uppgift om var en fysisk person är folkbokförd är sekretess- belagd i Skatteverkets folkbok- föringsverksamhet överklagas beslutet till Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Fjärde stycket gäller inte om personen har medgetts skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Beslut i andra fall än som sägs i andra och tredje styckena över- klagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets beslutet med- delades. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 63 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.18Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1998:492) om biluthyrning 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:492) om biluthyr- ning att 22 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 22 §23 
  
 Transportstyrelsens beslut 
  
 Transportstyrelsens 
  
 beslut 
  
 enligt denna lag får överklagas 
  
 enligt denna lag får överklagas 
  
 hos allmän förvaltningsdomstol. 
  
 till allmän förvaltningsdomstol. 
  
 Ett beslut som rör en fysisk 
  
 Ett beslut som rör en fysisk 
  
 person överklagas hos den för- 
  
 person överklagas till den för- 
  
 valtningsrätt inom vars dom- 
  
 valtningsrätt inom vars dom- 
  
 krets 
  
 personen är folkbokförd 
  
 krets 
  
 personen är folkbokförd 
  
 eller, om denne inte är folk- 
  
 eller, om denne inte är folk- 
  
 bokförd i Sverige, hos den för- 
  
 bokförd i Sverige, till den för- 
  
 valtningsrätt inom vars domkrets 
  
 valtningsrätt inom vars domkrets 
  
 personen vistas. Ett beslut som 
  
 personen vistas. Ett beslut som 
  
 rör en juridisk person över- 
  
 rör en juridisk person över- 
  
 klagas 
  
 hos 
  
 den förvaltningsrätt 
  
 klagas 
  
 till 
  
 den förvaltningsrätt 
  
 inom 
  
 vars 
  
 domkrets företagets 
  
 inom 
  
 vars 
  
 domkrets företagets 
  
 ledning finns. Beslut i andra fall 
  
 ledning finns. Beslut i andra fall 
  
 överklagas hos den förvaltnings- 
  
 överklagas till den förvaltnings- 
  
 rätt inom vars domkrets beslu- 
  
 rätt inom vars domkrets beslu- 
  
 tet meddelades. 
  
 tet meddelades. 
  
 Om uppgift om var en fysisk 
  
 person är folkbokförd är sekretess- 
  
 belagd i Skatteverkets folkbokfö- 
  
 ringsverksamhet överklagas beslutet 
  
 till Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Tredje stycket gäller inte om 
  
 personen har medgetts 
  
 skyddad 
  
 folkbokföring enligt 16 § folkbok- 
  
 föringslagen (1991:481). 
  
 23 Senaste lydelse 2009:1359. 
  
 64 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 65 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.19Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (2014:1020) om redovisningscentraler för taxitrafik 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2014:1020) om redovis- ningscentraler för taxitrafik att 29 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 29 § 
  
 Tillståndsmyndighetens beslut i frågor om redovisningscentraler får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Detsamma gäller Skatteverkets beslut i fråga om föreläggande enligt 24 §. 
  
 Ett beslut som rör en fysisk person överklagas till den förvalt- ningsrätt inom vars domkrets personen är folkbokförd eller, om denne inte är folkbokförd i Sverige, till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen vistas. I andra fall överklagas sådant beslut till den förvaltningsrätt inom vars domkrets beslutet meddelades. 
  
 Om uppgift om var personen 
  
 är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokföringsverk- samhet överklagas beslutet till Förvaltningsrätten i Stockholm. 
  
 Tredje stycket gäller inte om personen även har medgetts skyd- dad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 Ett beslut som rör en juridisk person överklagas till den förvalt- ningsrätt inom vars domkrets företagets eller verksamhetens led- ning finns. I andra fall överklagas sådant beslut till den förvalt- ningsrätt inom vars domkrets beslutet meddelades. 
  
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 66 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.20Förslag till 
  
 lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 12 kap. 10 § ska ha följande lydelse 
  
 dels att det ska införas två nya paragrafer, 12 kap. 10 a och 10 b §§, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 
  
 12 kap. 
  
 10 §24 
  
 Av 10 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) fram- går att socialnämnden utan hinder av sekretess kan polisanmäla brott som hindrar nämndens verksamhet. Av 10 kap.  
 21–23 
  §§ samma lag följer att sekretess även i vissa andra fall inte hindrar att uppgifter som angår misstanke om brott lämnas till en åklagarmyndighet, Polismyndigheten, Säkerhetspolisen eller annan myndighet som har till uppgift att ingripa mot brottet. 
  
 Detsamma gäller enligt 10 kap. 19 § samma lag uppgifter som behövs för att förhindra ett förestående eller avbryta ett pågående brott som avses i den paragrafen. Av 10 kap. 18 a § samma lag fram- går att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en en- skild som inte har fyllt tjugoett år lämnas till Polismyndigheten el- ler Säkerhetspolisen i brottsförebyggande syfte under vissa angivna förutsättningar. 
  
 Från socialtjänsten ska utan hinder av sekretess lämnas 
  
 1. uppgifter om huruvida någon vistas i ett hem för vård eller boende eller i ett familjehem, om uppgifterna för särskilt fall begärs av en domstol, en åklagarmyndighet, Polismyndigheten, Säkerhets- polisen, Kronofogdemyndigheten eller Skatteverket, 
  
 2. uppgifter till Skatteverket som behövs i ett ärende om 
  
 skyddad 
  
 folkbokföring enligt 
  
 16 eller 
  
 17 § folkbokföringslagen 
  
 (1991:481), 
  
 24 Senaste lydelse 2014:761. 
  
 67 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 2. uppgifter om en studeran- de som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från högskoleutbildning eller polisprogrammet. 
  
 3. uppgifter om en studeran- de som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från högskoleutbildning eller polisprogrammet. 
  
 10 a § 
  
 Av 17 a § folkbokföringslagen (1991:481) framgår att social- nämnden på Skatteverkets begä- ran ska lämna biträde vid utred- ning av frågor om skyddad folk- bokföring eller sekretessmarkering i folkbokföringen. 
  
 10 b § 
  
 Av 3 och 5 §§ lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter framgår att socialnämnden 
  
 1.i ärenden om fingerade per- sonuppgifter ska bistå Polismyn- digheten med de åtgärder som behövs, och 
  
 2.på begäran ska lämna Polis- myndigheten upplysning om en person som förekommer i ärende enligt den lagen. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 68 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.21Förslag till 
  
 lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) att 3 och 3 b §§ ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 3 §25 
  
 Varje landsting ska 
  
 erbjuda 
  
 Varje 
  
 landsting ska erbjuda 
  
 en god hälso- och sjukvård åt 
  
 en god hälso- och sjukvård åt 
  
 dem som är bosatta inom lands- 
  
 dem som är bosatta inom lands- 
  
 tinget. Detsamma gäller dem som 
  
 tinget. Detsamma gäller dem som 
  
 är kvarskrivna enligt 16 § folk- 
  
 har skyddad folkbokföring enligt 
  
 bokföringslagen (1991:481) och 
  
 16 § 
  
 folkbokföringslagen 
  
 stadigvarande 
  
 vistas 
  
 inom 
  
 (1991:481) och stadigvarande 
  
 landstinget. Även i övrigt ska 
  
 vistas inom landstinget. Även i 
  
 landstinget verka för en god 
  
 övrigt ska landstinget verka för 
  
 hälsa hos hela 
  
 befolkningen. 
  
 en god hälsa hos hela befolk- 
  
 Vad som i denna lag sägs om 
  
 ningen. Vad som i denna lag 
  
 landsting gäller också kommu- 
  
 sägs om landsting gäller också 
  
 ner som inte ingår i ett lands- 
  
 kommuner som inte ingår i ett 
  
 ting, i den mån inte annat följer 
  
 landsting, i den mån inte annat 
  
 av 17 §. Vad här sagts utgör inte 
  
 följer av 
  
 17 §. Vad här sagts 
  
 hinder för annan att bedriva 
  
 utgör inte hinder för annan att 
  
 hälso- och sjukvård. 
  
 bedriva hälso- och sjukvård. 
  
 Landstingets ansvar omfattar dock inte sådan hälso- och sjuk- vård som en kommun inom landstinget har ansvar för enligt 18 § första och tredje styckena. 
  
 Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som landstinget ansvarar för enligt denna lag och ska där- vid ange de särskilda villkor som gäller för överlämnandet. En upp- gift som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. 
  
 25 Senaste lydelse 2014:572. 
  
 69 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 Landstinget får även träffa överenskommelse med kommun, Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen om att inom ramen för landstingets uppgifter enligt denna lag samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. Landstinget ska bidra till finansieringen av sådan verksamhet som bedrivs i sam- verkan. Enligt bestämmelser i lagen (2003:1210) om finansiell sam- ordning av rehabiliteringsinsatser får landstinget delta i finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. 
  
 Riksrevisionen får granska sådan verksamhet som bedrivits i sam- verkan med och delvis finansierats av Försäkringskassan eller Arbetsförmedlingen. Vid en sådan granskning har Riksrevisionen rätt att ta del av de uppgifter som behövs för att granska verksam- heten. 
  
 3 b §26 
  
 Landstinget ska erbjuda dem 
  
 Landstinget ska erbjuda dem 
  
 som är bosatta inom landstinget 
  
 som är bosatta inom landstinget 
  
 eller som är kvarskrivna enligt 
  
 eller som har skyddad folkbokfö- 
  
 16 § 
  
 folkbokföringslagen 
  
 ring enligt 16 § folkbokförings- 
  
 (1991:481) och stadigvarande 
  
 lagen (1991:481) och stadigva- 
  
 vistas där, 
  
 rande vistas där, 
  
 1.habilitering och rehabilitering, 
  
 2.hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning, och 
  
 3.tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. 
  
 Landstingets ansvar omfattar dock inte habilitering, rehabilite- ring och hjälpmedel som en kommun inom landstinget har ansvar för enligt 18 b §. Landstingets ansvar innebär inte någon inskränk- ning i de skyldigheter som arbetsgivare eller andra kan ha enligt annan lag. 
  
 Habilitering eller rehabilitering samt tillhandahållande av hjälp- medel ska planeras i samverkan med den enskilde. Av planen ska planerade och beslutade insatser framgå. 
  
 26 Senaste lydelse 2014:822. 
  
 70 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 Landstinget ska ge den enskilde möjlighet att välja hjälpmedel enligt vad som anges i 7 kap. 2 § patientlagen (2014:821). 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 71 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.22Förslag till 
  
 lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om tandvårdslagen (1985:125) att 5 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 5 §27 
  
 Varje landsting ska erbjuda 
  
 Varje landsting 
  
 ska erbjuda 
  
 en god tandvård åt dem som är 
  
 en god tandvård åt dem som är 
  
 bosatta inom landstinget. Det- 
  
 bosatta inom landstinget. Det- 
  
 samma gäller dem som är kvar- 
  
 samma gäller dem som har skyd- 
  
 skrivna enligt 
  
 16 § folkbokfö- 
  
 dad 
  
 folkbokföring 
  
 enligt 
  
 16 § 
  
 ringslagen (1991:481) och stadig- 
  
 folkbokföringslagen 
  
 (1991:481) 
  
 varande vistas 
  
 inom landstinget. 
  
 och 
  
 stadigvarande 
  
 vistas 
  
 inom 
  
 Även i övrigt ska landstinget 
  
 landstinget. Även i övrigt ska 
  
 verka för en god tandhälsa hos 
  
 landstinget verka för en god tand- 
  
 befolkningen. 
  
 Tandvård som 
  
 hälsa hos befolkningen. Tand- 
  
 landstinget självt bedriver be- 
  
 vård som landstinget självt be- 
  
 nämns i denna lag folktandvård. 
  
 driver benämns i denna lag folk- 
  
 tandvård. 
  
 Vad som i denna lag sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting. 
  
 Ett landsting får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som landstinget och dess folktandvård ansvarar för enligt denna lag. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 27 Senaste lydelse 2014:575. 
  
 72 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.23Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2013:514) om lands- tingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet att 2 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 § 
  
 Ett landsting har, om inget annat sägs i denna lag, kostnads- ansvar för ersättningar som har bestämts enligt 
  
 1.7, 8 eller 9 § lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet, eller 
  
 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghets- systemen. 
  
 Första stycket gäller endast ersättningar som har betalats ut till en patient som vid tiden för den vård ersättningen avser var 
  
 1.bosatt inom landstinget, 
  
 eller 
  
 2.kvarskriven enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistades i landstinget. 
  
 Första stycket gäller endast ersättningar som har betalats ut till en patient som vid tiden för den vård ersättningen avser 
  
 1.var bosatt inom lands- tinget, eller 
  
 2.hade skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistades i landstinget. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 73 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.24Förslag till 
  
 lag om ändring i skollagen (2010:800) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga 
  
 om skollagen (2010:800) att 
  
 29 kap. 6 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 29 kap. 
  
 6 § 
  
 Med en persons hemkommun avses i denna lag den kommun 
  
 som personen är folkbokförd i. 
  
 För den som är bosatt i lan- 
  
 För den som är bosatt i lan- 
  
 det utan att vara folkbokförd 
  
 det utan att vara folkbokförd 
  
 här avses med hemkommun den 
  
 här avses med hemkommun den 
  
 kommun som han eller hon sta- 
  
 kommun som han eller hon sta- 
  
 digvarande vistas i eller, om han 
  
 digvarande vistas i eller, om han 
  
 eller hon 
  
 saknar 
  
 stadigvarande 
  
 eller hon 
  
 saknar 
  
 stadigvarande 
  
 vistelseort, 
  
 den 
  
 kommun som 
  
 vistelseort, 
  
 den 
  
 kommun som 
  
 han eller hon för tillfället uppe- 
  
 han eller hon för tillfället uppe- 
  
 håller sig i. Detsamma gäller den 
  
 håller sig i. Detsamma gäller den 
  
 som är kvarskriven i en kommun 
  
 som har skyddad folkbokföring 
  
 enligt 16 § folkbokföringslagen 
  
 enligt 16 § 
  
 folkbokföringslagen 
  
 (1991:481). 
  
 (1991:481). 
  
 Med hemlandsting avses det landsting som hemkommunen hör till. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 74 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.25Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverk- samhet att det ska införas två nya paragrafer, 9 a och 12 b §§, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 9 a § 
  
 Hemkommunen enligt 29 kap. 
  
 6 § 
  
 skollagen 
  
 (2010:800) ska 
  
 snarast underrättas om ett skol- 
  
 pliktigt barn som efter flyttning 
  
 har medgetts skyddad folkbok- 
  
 föring enligt 16 § folkbokförings- 
  
 lagen (1991:481). 
  
 12 b § 
  
 Skatteverket ska lämna uppgif- 
  
 ter om en person som har skyddad 
  
 folkbokföring till en myndighet, om 
  
 myndigheten enligt lag eller förord- 
  
 ning får behandla uppgifterna och 
  
 Skatteverket får lämna ut upp- 
  
 gifterna enligt 
  
 lagen (2001:182) 
  
 om behandling av personuppgifter 
  
 i 
  
 Skatteverkets folkbokförings- 
  
 verksamhet och denna förord- 
  
 ning. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 75 
  
 Sekretess enligt 21 kap. 3 § första stycket och 3 a § första stycket offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400) gäller inte för uppgifter i följande register: 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.26Förslag till 
  
 förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretess- förordningen (2009:641) att 5 § och rubriken närmast före 5 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 Föreskrifter 
  
 med stöd 
  
 av 
  
 21 kap. 3 § 
  
 offentlighets- 
  
 och 
  
 sekretesslagen 
  
 Föreskrifter med stöd av 21 kap. 3 och 3 a §§ offent- lighets- och sekretesslagen 
  
 5 §28 
  
 Sekretess enligt 21 kap. 3 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller inte för uppgifter i följande register: 
  
 –bankregistret som förs av Bolagsverket, 
  
 –biträdesförbudsregistret som förs av Bolagsverket, 
  
 –diarium som avses i 6 § mönsterskyddsförordningen (1970:486), 
  
 –diarium som avses i 7 § patentkungörelsen (1967:838), 
  
 –diarium som avses i 1 kap. 1 § andra stycket varumärkesför- ordningen (2011:594), 
  
 – 
 EEIG-registret 
  som förs av Bolagsverket, 
  
 –europabolagsregistret som förs av Bolagsverket, 
  
 –europakooperativsregistret som förs av Bolagsverket, 
  
 –filialregistret som förs av Bolagsverket, 
  
 –föreningsregistret som förs av Bolagsverket, 
  
 –företagsinteckningsregistret som förs av Bolagsverket, 
  
 –försäkringsregistret som förs av Bolagsverket, 
  
 –försäkringsförmedlarregistret som förs av Bolagsverket, 
  
 –mönsterregistret som förs av Patent- och registreringsverket, 
  
 –näringsförbudsregistret som förs av Bolagsverket, 
  
 –patentregistret som förs av Patent- och registreringsverket, 
  
 28 Senaste lydelse 2011:673. 
  
 76 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 –registret över anknutna ombud enligt lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden som förs av Bolagsverket, 
  
 –registret över fysiska personers och dödsbons konkurser som förs av Bolagsverket, 
  
 –stiftelseregister som förs av länsstyrelserna, och 
  
 –varumärkesregistret som förs av Patent- och registrerings- verket. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 77 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.27Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (2014:1102) med instruktion för Polismyndigheten 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2014:1102) med instruktion för Polismyndigheten 
  
 dels att 55 § ska ha följande lydelse, 
  
 dels att det ska införas två nya paragrafer, 9 a och 25 a §§, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 9 a § 
  
 Polismyndigheten 
  
 ska 
  
 senast 
  
 den 31 mars varje år i en skrivelse 
  
 till regeringen redogöra för den 
  
 verksamhet som har bedrivits i 
  
 samordningen av arbetet med att 
  
 utvärdera och följa upp verksam- 
  
 heten med skydd för hotade och 
  
 förföljda personer. 
  
 25 a § 
  
 Polismyndigheten 
  
 ska i 
  
 fråga 
  
 om 
  
 myndighetens, Skatteverkets 
  
 och 
  
 Åklagarmyndighetens 
  
 skydd 
  
 för hotade och förföljda personer 
  
 ansvara för att samordna arbetet 
  
 med att utvärdera och följa upp 
  
 verksamheten, 
  
 ta fram riktlinjer 
  
 och metodstöd samt utveckla och 
  
 informera om hot- och riskbedöm- 
  
 ningar. Arbetet ska ske i samverkan 
  
 med Åklagarmyndigheten, Skatte- 
  
 verket och 
  
 Länsstyrelsen i 
  
 Östergötlands län. Andra stat- 
  
 liga 
  
 myndigheter, 
  
 kommuner 
  
 och organisationer får bjudas in 
  
 att delta i samverkan. 
  
 78 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 55 § 
  
 Polismyndigheten får meddela föreskrifter om sådan polisiär verksamhet som bedrivs vid Ekobrottsmyndigheten 
  
 Polismyndigheten får också meddela föreskrifter om hot- och riskbedömningar i ärenden om skydd för hotade och förföljda per- soner hos Polismyndigheten, Åklagarmyndigheten och Skatte- verket. Föreskrifterna ska beslutas i samråd med de berörda myn- digheterna. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 79 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.28Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (2007:780) med instruktion för Skatteverket 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:780) med instruktion för Skatteverket att 5 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 5 §29 
  
 Skatteverket ska samverka med Kronofogdemyndigheten avse- ende gemensamt utnyttjande av administrativt och tekniskt stöd inom Skatteverket. Förordning (2011:1549). 
  
 Skatteverket ska samverka med Polismyndigheten, Åklagar- myndigheten och Länsstyrelsen i Östergötlands län i frågor om skydd för hotade och förföljda personer enligt 25 a § förord- ningen (2014:1102) med instruk- tion för Polismyndigheten. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 29 Senaste lydelse 2011:1549. 
  
 80 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 1.29Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (2007:971) med instruktion för Åklagarmyndigheten 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:971) med instruktion för Åklagarmyndigheten att det ska införas en ny paragraf, 2 §, och närmast före 2 § en ny rubrik, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 Samverkan 
  
 2 § 
  
 Åklagarmyndigheten ska sam- verka med Polismyndigheten, Skatteverket och Länsstyrelsen i Östergötlands län i frågor om skydd för hotade och förföljda personer enligt 25 a § förordnin- gen (2014:1102) med instruktion för Polismyndigheten. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 81 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 1.30Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion att 6 § ska följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 6 §30 
  
 Vissa länsstyrelser har särskilda uppgifter. 
  
 1.Länsstyrelserna i Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län har uppgifter i fråga om rennäring m.m. 
  
 2.Länsstyrelserna i Dalarnas, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län har uppgifter i fråga om fjällförvaltningen i länen. 
  
 3.Länsstyrelserna i Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län är förvaltande och attesterande myndighet för vissa program inom målet europeiskt territoriellt samarbete inom EU:s struktur- fonder enligt rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utveck- lingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 och enligt förordningen (2007:14) om förvaltning av EU:s strukturfonder. 
  
 4.Länsstyrelserna i Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län är ansvariga för kontroller enligt artikel 16 i Europaparlamen- tets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999 och enligt förordningen om förvalt- ning av EU:s strukturfonder. 
  
 5.Länsstyrelserna i Västerbottens och Norrbottens län har upp- gifter i fråga om Barentssamarbetet. 
  
 6.Länsstyrelsen i Norrbottens län har uppgifter i fråga om valen till Sametingen enligt sametingslagen (1992:1433). 
  
 7.Länsstyrelsen i Örebro län prövar frågor om tillstånd att an- ordna kampsportsmatch och utövar tillsyn enligt lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher. 
  
 30 Senaste lydelse 2013:981. 
  
 82 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningsförslag 
  
 8.Länsstyrelserna i Stockholms, Västra Götalands och Skåne län är ansvariga för viss tillsyn enligt förordningen (2009:92) om åtgär- der mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 
  
 9.Länsstyrelserna i Stockholms, Västra Götalands, Skåne och Norrbottens län prövar frågor om auktorisation och godkännande samt utövar tillsyn enligt lagen (2010:1933) om auktorisation av delgivningsföretag. 
  
 10.Länsstyrelsen i Norrbottens län ska vara medlem i en sådan ideell förening som avses i 2 § Laponiaförordningen (2011:840). 
  
 11.Länsstyrelserna i Norrbottens, Västernorrlands och Västra Götalands län ska göra de utredningar om det allmänna fiske- intresset som begärs av andra myndigheter i ansökningsmål enligt 22 kap. miljöbalken. 
  
 12.Länsstyrelsen i Stockholms län är centralmyndighet för internationella delgivningsfrågor samt mottagande organ för vissa ansökningar om bistånd med delgivning i Sverige på utländsk begäran. 
  
 13.Länsstyrelsen i Östergöt- lands län ska inom ramen för sitt uppdrag att motverka hedersrela- terat våld och förtryck samverka med Polismyndigheten, Åklagar- myndigheten och Skatteverket i frågor om skydd för hotade och förföljda personer enligt 25 a § förordningen (2014:1102) med instruktion för Polismyndigheten. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2016. 
  
 83 
  
 2Uppdraget och utredningsarbetet 
  
 2.1Uppdraget 
  
 Vi har i uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. Direktiven finns i bilaga 1. Följande punkter ingår i vårt uppdrag: 
  
 lämna förslag på hur personer som lever under hot eller förföl- jelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsregistret 
  
 lämna förslag på hur det kan skapas en mer sammanhållen ord- ning för hot- och riskbedömningar samt för olika skyddsåtgär- der 
  
 lämna förslag på hur reglerna om fingerade personuppgifter kan förändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större omfattning än i dag 
  
 ta ställning till om undantaget från sekretesskydd för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt bör slopas eller för- ändras på annat sätt 
  
 ta ställning till om det bör införas särskilda forumregler, dels i allmän domstol med undantag för familjemål, dels i allmän förvaltningsdomstol för situationer när en part har skyddade personuppgifter 
  
 ta ställning till om det finns ett behov av förändring av sekre- tessreglerna för att förstärka skyddet för hotade eller förföljda personers adressuppgifter som angetts i en förundersökning 
  
 85 
  
 Uppdraget och utredningsarbetet 
  
 SOU 2015:69 
  
 ta ställning till om någon annan än en vårdnadshavare i vissa fall ska kunna ansöka om skyddsåtgärder för ett barn 
  
 ta ställning till om det finns behov av och i övrigt kan anses lämpligt att Skatteverket, när ett barn medges kvarskrivning, lämnar underrättelse till socialnämnden i den kommun där barnet är bosatt. 
  
 Utöver vad som framgår av kommittéförordningens bestämmelser om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar har vi haft i uppdrag att göra följande: 
  
 en noggrann konsekvensanalys av förslagen om ändringar i regler om fingerade personuppgifter 
  
 analysera konsekvenserna för de som har ett berättigat intresse att komma i kontakt med fastighets- och tomträttshavare, om vi föreslår att undantaget i 21 kap. 3 § andra stycket OSL slopas 
  
 redovisa vilka konsekvenser de lämnade förslagen får för barn 
  
 i övrigt bedöma de kostnader och konsekvenser som förslagen kan komma att medföra 
  
 föreslå hur eventuella kostnadsökningar för det allmänna ska finansieras. 
  
 2.2Utredningsarbetet 
  
 Arbetet har bedrivits i nära samråd med den sakkunnige och exper- terna. Vi har haft åtta sammanträden, varav sju endagarssamman- träden och ett tvådagarssammanträde. 
  
 Vi har samrått med Kronofogdemyndigheten, Lantmäteriet, utredningen som ska utvärdera 2006 års vårdnadsreform (dir. 2014:84) och utredningen om tvångsvård för barn och unga (dir. 2012:79). 
  
 Vi har besökt eller på annat sätt haft möten med Försäkrings- kassan, Polismyndigheten, Skatteverket och en kvinnojour inom Riksorganisationen för kvinnojourer och tjejjourer i Sverige (Roks). 
  
 86 
  
 SOU 2015:69 
  
 Uppdraget och utredningsarbetet 
  
 Vi har hämtat in uppgifter från andra myndigheter och privata organ som Förvaltningsrätten i Göteborg, Förvaltningsrätten i Malmö, Förvaltningsrätten i Stockholm, Göteborgs tingsrätt, Malmö tingsrätt, Stockholms tingsrätt, Länsstyrelsen i Östergöt- land, Riksorganisationen för kvinnojourer och tjejjourer i Sverige (Roks), Stockholms stad, UC AB och Åklagarmyndigheten. 
  
 87 
  
 Del A 
  
 Bakgrund 
  
 3Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 3.1Flera typer av åtgärder 
  
 Flera myndigheter medverkar till att skydda personer som riskerar hot eller förföljelse. I detta kapitel beskriver vi kortfattat de åtgär- der som finns. 
  
 Åtgärderna kan antingen syfta till att minska hotet, det vill säga riktas mot den hotande eller förföljande personen, eller syfta till att minska den enskildes sårbarhet, det vill säga riktas mot den hotade eller förföljda personen. Utöver de åtgärder som riktar sig mot den hotande eller förföljande personen och som vi redovisar nedan finns straffrättsliga bestämmelser. 
  
 Åtgärderna som rikta riktar sig mot den hotade eller förföljda personen kan syfta till att stödja den enskilde att ändra sin livs- föring så att risken för att utsättas för brott minskar. Åtgärderna kan också innebära skyddade personuppgifter eller andra åtgärder av fysiskt, administrativt eller tekniskt slag. 
  
 Skyddade personuppgifter finns av tre slag: sekretessmarkering och kvarskrivning som prövas av Skatteverket samt fingerade personuppgifter som prövas av Polismyndigheten. 
  
 91 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 SOU 2015:69 
  
 3.2Polismyndigheten 
  
 3.2.1Polismyndighetens ansvar 
  
 Att skydda hotade personer är i första hand en fråga för Polismyn- digheten.1 Bestämmelser om Polismyndighetens ansvar finns i bland annat polislagen.2 
  
 Polismyndighetens arbete syftar till att upprätthålla allmän ord- ning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Detta är ett led i samhällets verksamhet för att främja rättvisa och trygghet. Till Polismyndighetens uppgifter hör att förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten samt att lämna allmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp, när sådant bistånd lämpligen kan ges av Polismyndigheten. Av detta följer att Polismyndigheten ska ge den enskilde skydd och annan hjälp om inte andra myndigheter och samhällsorgan har i uppdrag att vidta åtgärder. Polismyndigheten får också bedriva person- säkerhetsarbete enligt förordningen om särskilt personsäkerhets- arbete. 
  
 3.2.2Åtgärder som riktar sig mot den hotande eller förföljande personen 
  
 Polismyndigheten kan övervaka den hotande eller förföljande per- sonen. Detta kan göras mer eller mindre kontinuerligt men vanli- gast är att det görs vid särskilt kritiska tidpunkter, exempelvis i samband med att den hotande eller förföljande personen friges från ett fängelsestraff eller framför nya hot mot den hotade eller för- följda personen. 
  
 I samband med att den hotande eller förföljande personen del- ges ett beslut om kontaktförbud, som vi beskriver närmare nedan, genomför Polismyndigheten ofta ett så kallat klargörandesamtal. Avsikten med detta är att den som har belagts med ett kontakt- 
  
 1Prop. 2005/06:138 Personsäkerhet s. 15. 
  
 21 §, 2 § 1 och 4 samt 2 a § polislagen (1984:387), förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. samt allmänna råd till 2 § Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (RPSFS 2013:7) om polismyndigheternas lokala personsäkerhetsverksamhet. 
  
 92 
  
 SOU 2015:69 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 förbud ska förstå innebörden av förbudet och vara medveten om att en överträdelse av det är ett brott.3 
  
 3.2.3Åtgärder som riktar sig mot den hotade eller förföljda personen 
  
 Polismyndigheten bedriver brottsoffer- och personsäkerhetsarbete som handlar om att stödja och skydda hotade personer och deras anhöriga. Den som utsätts för hot ska känna sig trygg och få pro- fessionell hjälp som innefattar skyddsåtgärder med hög kvalitet. Alla skyddsåtgärder utgår från en strukturerad hot- och riskbe- dömning och anpassas efter individens behov, miljö och situation. Skyddsarbetet innebär en avvägning mellan att ge personer tillräck- ligt skydd och att göra det möjligt för dem att leva ett så normalt liv som möjligt.4 Polismyndigheten ansvarar även för fingerade personuppgifter. 
  
 Brottsoffer- och personsäkerhetsarbete 
  
 Polismyndighetens brottsoffer- och personsäkerhetsarbete ger i första hand information, stöd och skydd till den hotade eller för- följda personen. Det saknas dock närmare regler om vilka åtgärder som kan vidtas inom detta arbete. 
  
 Skyddet till hotade och förföljda personer kan ges på olika sätt. Med undantag för medgivande av fingerade personuppgifter är det framför allt olika typer av fysiska åtgärder och säkerhetshöjande samtal. Polismyndigheten kan exempelvis tillhandahålla en mobil larmtelefon med inbyggd  
 GPS-funktion 
  och inspelningsutrustning som spelar in samtliga ingående och utgående samtal. Polismyndig- heten kan också tillhandahålla ett portabelt akustiskt larm som avger ett ljud när det aktiveras. 
  
 Polismyndigheten kan även genomföra rondering. Det innebär att poliser ägnar en adress särskild tillsyn. Polismyndigheten kan därutöver erbjuda personskydd. Det innebär att personen åtföljs av 
  
 3Inspektion av polismyndigheternas hantering av det lokala personsäkerhetsarbetet, inspek- tionsrapport 2012:8, Rikspolisstyrelsen november 2012, s. 14. 
  
 4Riktlinjer för polisiära riskanalyser vid våld på individnivå s. 9. 
  
 93 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 SOU 2015:69 
  
 en person, livvakt, exempelvis i samband med transporter till och från en rättegång. Den hotade eller förföljda personen kan vidare byta till ett hemligt telefonnummer och få en anonym  
 e-postadress 
  för att själv minska sin exponering i sociala medier. 
  
 I vissa fall tvingas den hotade eller förföljda personen att flytta till en hemlig adress eller till ett skalskyddat boende eftersom en rimlig säkerhetsnivå inte kan upprätthållas i den gamla bostaden. I vissa fall handlar det om en permanent flytt inom landet eller till ett annat land. När det gäller skyddat boende finns en skillnad mellan skyddat boende och hemligt boende. Ett skyddat boende innebär att det finns ett skalskydd, exempelvis förstärkta dörrar och fönster och larm. I ett hemligt boende utgörs skyddet av att den hotande eller förföljande personen inte vet var den hotade eller förföljda personen befinner sig. 
  
 Polismyndigheten genomför vidare olika typer av samtal med hotade eller förföljda personer i syfte att stärka skyddet. Ett säker- hetssamtal ger den hotade eller förföljda personen en bild av sin situation, vad denne själv kan göra och vilket stöd som hen kan förvänta sig i övrigt och då särskilt från Polismyndighetens sida. Motiverande samtal ska motivera personer att komma till positiva beslut eller förändra livsstilen. Det kan exempelvis handla om att motivera en person att vittna i en rättegång. När det inte längre finns någon hotbild eller den har minskat kan skyddsåtgärderna avvecklas och i samband med det hålls ett avslutningssamtal. Det samtalet rör varför ärendet avslutats, hur hotbilden ser ut och vad som har gjorts i ärendet.5 Det är också möjligt att få en kontaktper- son hos Polismyndigheten.6 
  
 Förordningen om det särskilda personsäkerhetsarbetet 
  
 Det finns ett litet antal personer som har ett särskilt stort skydds- behov. Dessa personer kan få skydd med stöd av förordningen om särskilt personsäkerhetsarbete.7 
  
 5Inspektion av polismyndigheternas hantering av det lokala personsäkerhetsarbetet, inspek- tionsrapport 2012:8, Rikspolisstyrelsen november 2012, s. 11 och 12. 
  
 6 
 https://polisen.se/Om-polisen/Sa-arbetar-Polisen/Skydd-for-hotade/ 
  
 7Förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. 
  
 94 
  
 SOU 2015:69 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 Skyddet med stöd av förordningen syftar till att enskilda ska våga lämna upplysningar så att ett brott kan utredas och den skyl- dige dömas samt till att poliser och andra yrkeskategorier ska kunna utföra sitt arbete utan att utsättas för repressalier i form av hot och våld. De åtgärder som kan vara aktuella är, i likhet med vad som ovan anges för brottsoffer- och personsäkerhetsarbetet, exem- pelvis flyttning till ett skyddat boende, installerande av larm och hantering av praktiska situationer, exempelvis hjälp med olika myndighetskontakter. Polismyndigheten ska också samarbeta med andra myndigheter och samhällsorgan som berörs. 
  
 Bestämmelserna gäller för bevispersoner (misstänkta, tilltalade, målsägande, vittnen och andra som medverkar eller har medverkat i en förundersökning eller rättegång) i vissa typer av mål, personer som lämnar eller har lämnat information som rör viss brottslighet, anställda inom rättsväsendet samt närstående till dessa grupper. Om det finns särskilda skäl kan även andra personer omfattas av bestämmelserna, exempelvis journalister, politiker och andra som är utsatta för allvarliga hot som hot om hedersrelaterade brott och andra hot från närstående. 
  
 För att kunna omfattas av förordningen om det särskilda per- sonsäkerhetsarbetet ska det finnas en påtaglig risk för att allvarlig brottslighet riktas mot personens liv, hälsa, frihet eller frid. Person- säkerhetsutredningen, som föreslog bestämmelserna, anförde att det särskilda personsäkerhetsarbetet var tänkt att användas endast som en sista utväg när alla andra åtgärder bedömdes vara otillräck- liga. Risken för brottsligt angrepp borde vara kvalificerad. Den skulle vara konkret och ligga nära till hands.8 
  
 För att en person ska kunna omfattas av bestämmelserna krävs dessutom att denne bedöms kunna följa de villkor som hen kan bli skyldig att följa. Dessutom krävs att andra säkerhetsåtgärder be- döms vara otillräckliga. 
  
 För de åtgärder som kan ges med stöd av förordningen om sär- skilt personsäkerhetsarbete finns inte någon tidsfrist. I stället finns bestämmelser som innebär att om förutsättningarna för att bedriva särskilt personsäkerhetsarbete för en enskild inte längre finns, ska personsäkerhetsarbetet upphöra. 
  
 8 Prop. 2005/06:138 Personsäkerhet s. 13 och 14 samt SOU 2004:1 Ett nationellt program om personsäkerhet s. 132. 
  
 95 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 SOU 2015:69 
  
 Det saknas bestämmelser om ansökan när det gäller det sär- skilda personsäkerhetsarbetet och frågan kan därför tas upp på ini- tiativ av Polismyndigheten. Beslut i ärenden enligt förordningen om det särskilda personsäkerhetsarbetet får inte överklagas. 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 Fingerade personuppgifter är den starkaste och mest ingripande formen av skyddade personuppgifter och regleras i en särskild lag.9 
  
 Fingerade personuppgifter innebär att en person får använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga. För att kunna omfattas av åtgärden krävs att personen riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet och att personen inte kan ges tillräckligt skydd genom kvarskriv- ning eller på annat sätt. Polismyndigheten prövar efter ansökan från den enskilde om det finns förutsättningar att medge fingerade personuppgifter. Kopplingen mellan den verkliga och fingerade identiteten finns endast hos Polismyndigheten. 
  
 Vi beskriver fingerade personuppgifter utförligare i kapitel 7. 
  
 3.3Åklagarmyndigheten 
  
 3.3.1Åklagarmyndighetens ansvar 
  
 Åklagarmyndigheten ansvarar för åklagarverksamheten i landet.10 Åklagarens huvudsakliga uppgifter är att leda förundersökningar, att besluta i åtalsfrågor och att föra talan om ansvar för brott vid domstol. Förundersökningsarbetet syftar främst till att utreda vem som skäligen kan misstänkas för ett brott och om det finns tillräck- liga skäl för åtal mot den personen. När en förundersökning avslu- tats ska åklagaren besluta om åtal ska väckas. Åklagaren för också det allmännas talan inför domstol. En åklagare har även andra särskilda uppgifter exempelvis när det gäller kontaktförbud.11 
  
 9Lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 101 § förordningen (2007:971) med instruktion för Åklagarmyndigheten. 
  
 11Prop. 2014/15:63 Åklagardatalag s.  
 22–25. 
  
 96 
  
 SOU 2015:69 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 3.3.2Åtgärder som riktar sig mot den hotande eller förföljande personen 
  
 Kontaktförbud 
  
 Kontaktförbud regleras i en särskild lag.12 Kontaktförbud innebär att en person förbjuds att besöka eller på annat sätt ta kontakt med en person eller att följa efter denna person. Under vissa förutsätt- ningar kan även kontaktförbud avseende gemensam bostad beslu- tas. Det finns också utvidgat kontaktförbud som innebär ett för- bud att uppehålla sig i närheten av en annan persons bostad eller arbetsplats eller annat ställe där den personen brukar vistas. Den som har överträtt ett utvidgat kontaktförbud kan få särskilt utvid- gat kontaktförbud som innebär ett förbud att uppehålla sig inom ett ännu större område. Särskilt utvidgat kontaktförbud ska som huvudregel förenas med elektronisk övervakning. 
  
 Kontaktförbud får meddelas om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att en person kommer att begå brott mot, förfölja eller på annat sätt allvarligt trakassera en annan person. Vid bedömningen av om det finns en sådan risk ska det särskilt beaktas om personen har begått brott mot någons liv, hälsa, frihet eller frid. För att meddela kontaktförbud avseende gemen- sam bostad, utvidgat kontaktförbud eller särskilt utvidgat kontakt- förbud ska ytterligare förutsättningar vara uppfyllda. Ett kontakt- förbud får meddelas endast om skälen för ett sådant förbud upp- väger det intrång eller men i övrigt som förbudet innebär för den som förbudet ska gälla mot. Ett kontaktförbud omfattar inte kontakter som med hänsyn till särskilda omständigheter är uppen- bart befogade. Av praxis följer att risken för brott ska vara klar och konkret.13 
  
 Kontaktförbud är endast i undantagsfall aktuellt i en situation där parterna inte har eller har haft en nära relation.14 Åklagarmyn- dighetens uppfattning är att det kan finnas ett visst utrymme för att meddela kontaktförbud även när det inte funnits någon nära relation mellan parterna. Så kan vara fallet om det finns risk för att den hotande eller förföljande personen begår brott mot, förföljer 
  
 12Lagen (1988:688) om kontaktförbud. 
  
 13NJA 2007 s. 272. 
  
 14JO diarienummer  
 6651-2008. 
  
 97 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 SOU 2015:69 
  
 eller på annat sätt allvarligt trakasserar en person som avvisat oväl- komna närmanden eller om personen varit särskilt utsatt, exempel- vis en före detta arbetsgivare, en före detta lärare, en politiker eller en annan offentlig person. 
  
 Frågor om kontaktförbud tas upp på begäran av den som förbu- det avser att skydda eller när det annars finns anledning till det. För utredning av frågor om kontaktförbud får åklagaren anlita biträde av Polismyndigheten. Kontaktförbud ska meddelas för viss tid som varierar mellan två månader och ett år beroende på typ av kon- taktförbud. Kontaktförbuden kan förlängas. Beslut om kontakt- förbud är i de flesta fall generella och anger inte någon geografisk begränsning för beslutet. Normalt anges personens namn i beslu- tet, men om personen har bytt namn enligt namnlagen anges det tidigare namnet eller personnumret.15 Beslut om kontaktförbud kan överklagas till tingsrätt. Om det på grund av ändrade förhål- landen finns skäl till det, får åklagaren häva eller ändra ett beslut om kontaktförbud som har meddelats av åklagaren eller domstolen. 
  
 Den som bryter mot ett kontaktförbud döms för överträdelse av kontaktförbud till böter eller fängelse i högst ett år. 
  
 3.4Skatteverket 
  
 3.4.1Skatteverkets ansvar 
  
 Skatteverket ansvarar 
  
 bland annat för frågor om folkbokföring. 
  
 I det ansvaret ingår 
  
 att pröva rätten till kvarskrivning.16 
  
 Skatteverket har därutöver inte i författning eller regleringsbrev något särskilt uttryckt ansvar för att skydda hotade eller förföljda personer. 
  
 15Kontaktförbud – en handbok, Åklagarmyndigheten, Utvecklingscentrum Göteborg, september 2011, uppdaterad juni 2014, s. 22, 32, 35, 36 och 97. 
  
 1616 och 34 §§ folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 98 
  
 SOU 2015:69 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 3.4.2Åtgärder som riktar sig mot den hotade eller förföljda personen 
  
 Sekretessmarkering 
  
 Sekretessmarkering är den minst ingripande formen av skyddade personuppgifter. 
  
 Det finns inga särskilda bestämmelser om sekretessmarkering i folkbokföringsverksamheten. Den form av skyddade personupp- gifter som kallas för sekretessmarkering grundar sig i stället på de bestämmelser om sekretessmarkering som gäller för alla myndighe- ter och som syftar till att påminna om behovet av en noggrann sek- retessprövning om någon begär ut personuppgifterna, se kapitel 5. Skatteverket har tagit fram särskilda rutiner för handläggning av ärenden om sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. Syftet med Skatteverkets rutiner är att förhindra att en hotande eller förföljande person med hjälp av personuppgifter lokaliserar en person och utsätter denne för brott, förföljelse eller trakasserier. 
  
 Skyddet består i att Skatteverket registrerar en sekretessmarke- ring som aviseras tillsammans med personuppgifterna till alla myn- digheter som får grundläggande personuppgifter från Skatteverkets folkbokföringsverksamhet. Skatteverkets avsikt med sekretessmar- keringen är att den ska omfatta alla personuppgifter, även uppgifter i de mottagande myndigheternas  
 it-system 
  som kan ge ledning om var en person eller någon närstående till denne kan befinna sig. 
  
 En sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen grundar sig på bestämmelsen som innebär att i verksamhet som rör folkbokföring och annan liknande registrering av befolkningen gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs.17 
  
 För att Skatteverket ska registrera en sekretessmarkering krävs att den person ansökan avser eller dennes närstående är utsatt för ett aktuellt och konkret hot i det enskilda fallet. 
  
 Vi beskriver Skatteverkets praxis med sekretessmarkering utför- ligare i kapitel 9. 
  
 17 22 kap. 1 § första stycket 1 OSL. 
  
 99 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning 
  
 Kvarskrivning är en form av skyddade personuppgifter som har mer ingripande konsekvenser än sekretessmarkering, men mindre ingripande konsekvenser än fingerade personuppgifter. Bestäm- melser om kvarskrivning finns i folkbokföringslagen.18 
  
 En person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, får vid flytt- ning medges att vara folkbokförd på den gamla folkbokförings- orten (kvarskrivning). För kvarskrivning krävs att behovet av skydd inte kan tillgodoses genom kontaktförbud eller på annat sätt, exempelvis genom sekretessmarkering. Åtgärden beslutas av Skatteverket och innebär att adressen tas bort ur folkbokförings- databasen och att personen registreras som ”på församlingen skriven”. Skatteverkets adress anges som en särskild postadress. 
  
 Bostadsadressen förvaras i ett manuellt register som endast särskilda handläggare vid Skatteverket har tillgång till. Kvarskriv- ning skyddar endast uppgift om adress och kombineras därför som regel med en sekretessmarkering, se ovan. 
  
 Vi beskriver kvarskrivning utförligare i kapitel 8. 
  
 3.5Socialnämnderna 
  
 3.5.1Socialnämndernas ansvar 
  
 Socialnämndernas ansvar för hotade och förföljda personer beskrivs i socialtjänstlagen.19 Socialstyrelsen har dessutom utfärdat föreskrifter och allmänna råd och tagit fram en handbok.20 Varje kommun svarar för socialtjänsten inom sitt område, och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Detta innebär ingen inskränkning i det ansvar som vilar på andra huvudmän. Avsikten med bestämmelsen om kommunens yttersta ansvar är inte att kommunen ska träda i en annan huvud- 
  
 1816 och 17 §§ folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 191 kap. 1 §, 2 kap. 1 § och 5 kap. 11 § socialtjänstlagen (2001:453). 
  
 20Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 2009:22) om socialnämndens arbete med våldsutsat- ta kvinnor samt barn som bevittnat våld, Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 2013:1) om ekonomiskt bistånd, Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer samt Våld Handbok om socialnämndens ansvar för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld, Socialstyrelsen juni 2011, s.  
 85–101. 
  
 100 
  
 SOU 2015:69 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 mans ställe. Det är för att understryka detta som det anges i bestämmelsen att det yttersta ansvaret inte innebär någon inskränkning av det ansvar som andra huvudmän har.21 
  
 Till socialnämndens uppgifter hör att verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. Social- nämnden ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsat- ta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Socialnämnden ansva- rar för att ett barn, som utsatts för brott, och dennes närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. Socialnämnden ska också särskilt beakta att ett barn som har bevittnat våld eller andra över- grepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvarar för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. 
  
 Av Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd samt handbok framgår bland annat följande. I ärenden som rör våldsutsatta personer bör socialnämnden utreda bland annat behovet av stöd och hjälp akut, våldets karaktär och omfattning, våldets konse- kvenser för den våldsutsatte, hur den våldsutsatte hanterar sin situation, hur den våldsutsattes nätverk ser ut, om den våldsutsatte behöver stöd i sitt föräldraskap och behovet av stöd och hjälp på kort och lång sikt. Utredningen ska ligga till grund för bedöm- ningen av vilka insatser som ska erbjudas. Socialnämnden ska också bedöma risken för ytterligare våld. 
  
 Socialnämnden ska erbjuda våldsutsatta personer insatser akut och på kort och lång sikt med utgångspunkt i behovet av skydd, stöd och hjälp. 
  
 3.5.2Åtgärder som riktar sig mot den hotande eller förföljande personen 
  
 Om ett barn utsatts för våld eller bevittnat våld bör socialnämnden med utgångspunkt i barnets behov kunna erbjuda insatser till vålds- utövande föräldrar och andra våldsutövande vuxna som bor tillsam- mans med barn. Insatserna bör syfta till att våldet upphör och att våldsutövaren får en ökad förståelse för hur våld påverkar barn. Insatserna kan också syfta till att våldsutövarna förändrar sitt bete- 
  
 21 Prop. 1979/80:1 om socialtjänsten s. 524. 
  
 101 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 SOU 2015:69 
  
 ende och upphör med att utöva våld. Insatserna bör genomföras med beaktande av behovet av trygghet och säkerhet hos våldsut- satta och barn som bevittnat våld. 
  
 3.5.3Åtgärder som riktar sig mot den hotade eller förföljda personen 
  
 Tillfälligt boende 
  
 Socialnämnden ska vid behov erbjuda våldsutsatta personer stöd och hjälp i form av lämpligt, tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd med utgångspunkt i utredningen och riskbedömningen. Om den våldsutsatta behöver stöd och hjälp i ett skyddat boende bör boendet ha tillräcklig bemanning och tillräck- liga skyddsanordningar för att kunna erbjuda skydd mot hot, våld och andra övergrepp. Det boende som erbjuds den våldsutsatta bör vara lämpligt för eventuellt medföljande barn oavsett ålder och kön. Om det skyddade boendet tar emot barn bör det i boendet finnas personal med kunskaper om barns behov. 
  
 Råd och stöd 
  
 Socialnämnden bör kunna erbjuda våldsutsatta personer stöd och hjälp i form av bland annat information och råd, stödsamtal, hjälp i att ordna stadigvarande boende, stöd i föräldraskap samt hjälp vid kontakt med hälso- och sjukvården och andra myndigheter, exem- pelvis Polismyndigheten och Skatteverket, Försäkringskassan, Arbetsförmedlingen och Kronofogdemyndigheten. Hjälpen i kontakter med andra myndigheter kan handla om hur man gör en polisanmälan, möjligheten till målsägandebiträde, möjligheten till besöksförbud, rätten till skadestånd, familjerättens arbete, hur man får skyddade personuppgifter och vilka konsekvenser olika typer av skyddade personuppgifter kan innebära. 
  
 Socialnämnden bör också kunna erbjuda förmedling av kontakt med frivilligorganisationer och andra aktörer. Förmedling av kon- takt med frivilligorganisationer med flera kan avse kvinno- och brottsofferjourer, trossamfund, intresseorganisationer eller advokat samt information om vad dessa kan erbjuda. 
  
 102 
  
 SOU 2015:69 
  
 Skydd för hotade och förföljda personer i dag 
  
 En kontaktperson kan vid behov utses för hjälp i personliga angelägenheter. 
  
 Ekonomiskt bistånd 
  
 Ekonomiskt bistånd kan lämnas med stöd av bestämmelserna i socialtjänstlagen.22 När det gäller personer som är våldsutsatta bör socialnämnden ha beredskap för att kunna handlägga ett ärende om ekonomiskt bistånd som är akut. Våld eller andra övergrepp av eller mot närstående kan beaktas i bedömningen av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd. 
  
 Det kan också vara aktuellt med bistånd till olika skyddsåtgärder som extra lås, titthål i ytterdörr och liknande. Det kan även vara nödvändigt att bevilja mobiltelefon för alla medlemmar i hushållet. 
  
 Stöd och hjälp till barn 
  
 Om ett barn som är våldsutsatt eller som har bevittnat våld är i behov av stöd och hjälp med anledning av våldet, akut eller på kort eller lång sikt, bör socialnämnden bland annat kunna erbjuda barnet råd och stöd, stöd- och behandlingsinsatser samt förmedling av kontakt med frivilligorganisationer och andra aktörer. 
  
 22 Socialtjänstlagen (2001:453). 
  
 103 
  
 4Uppgifter i samhället om personer med skyddade personuppgifter 
  
 4.1Skydd av den personliga integriteten 
  
 Det är en grundläggande rättighet att skyddas från att få den per- sonliga integriteten kränkt genom att uppgifter om personen registreras med hjälp av automatisk databehandling. Bestämmelser finns i personuppgiftslagen. 
  
 Personuppgifter är all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. 1 Det kan exempel- vis vara upplysningar om namn, personnummer, födelsedatum, nationalitet, utbildning, familj, anställningsförhållanden, bostads- förhållanden, banktillgodohavanden, fastighets- och bilinnehav samt ekonomiska förhållanden i övrigt. För att skydda människor mot integritetskränkningar innehåller personuppgiftslagen krav på lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för en säker behandling av personuppgifter.2 
  
 Bestämmelserna i personuppgiftslagen tillämpas inte om det strider mot tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrund- lagen eller inskränker en myndighets skyldighet att lämna ut allmänna handlingar.3 Bestämmelserna gäller inte heller om någon annan lag eller förordning reglerar en myndighets behandling av personuppgifter. 
  
 13 § personuppgiftslagen (1998:204). 
  
 231 § personuppgiftslagen (1998:204). 
  
 37 och 8 §§ personuppgiftslagen (1998:204). 
  
 105 
  
 Uppgifter i samhället om personer med skyddade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 4.2Uppgifter i folkbokföringen sprids till myndigheter och privata organisationer 
  
 4.2.1Folkbokföringsuppgifter är viktiga i samhället 
  
 Folkbokföring innebär fastställande av en persons bosättning och registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållan- den.4 Skatteverket ansvarar för folkbokföringen och registrerar uppgifter om bland annat namn, personnummer, adress, fastighet, lägenhet, församling och kommun där en person är folkbokförd, födelsehemort och födelseort samt medborgarskap och civilstånd.5 De flesta uppgifter kommer till Skatteverket från andra myndig- heter. Den enskilde måste dock själv anmäla bland annat flytt inom, till och från Sverige och ändring av postadress.6 
  
 Målet för folkbokföringen är att uppgifterna ska spegla befolk- ningens verkliga bosättning, identitet och familjerättsliga förhål- landen så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder.7 
  
 Uppgifter från folkbokföringen har stor betydelse för både myndigheter och privata företag och andra organisationer. När det gäller myndigheters verksamheter ligger folkbokföringen till grund för ett stort antal rättigheter och skyldigheter som kan vara avhängiga av såväl att en person är folkbokförd som var en person är folkbokförd. Exempelvis avgör folkbokföringsuppgifterna vilken kommun och vilket landsting som ansvarar för en persons tillgång till utbildning samt hälso- och sjukvård. De är också en förutsätt- ning för att få ekonomiska förmåner från bland annat socialförsäk- ringssystemet. Inom många privata verksamheter används uppgif- terna exempelvis som underlag vid kreditupplysningar, kredit- och avbetalningsköp, registrering av medlemskap, prenumerationer samt uthyrning. 
  
 41 § folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 534 § folkbokföringslagen (1991:481) och 2 kap. 3 § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet. 
  
 625 och 26 §§ folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 7Skatteverkets regleringsbrev för 2015, diarienummer Fi2013/2986 och Fi2014/4482 (del- vis). 
  
 106 
  
 SOU 2015:69 
  
 Uppgifter i samhället om personer med skyddade personuppgifter 
  
 4.2.2Utlämnande av uppgifter från folkbokföringen till myndigheter 
  
 Uppgifter från folkbokföringen sprids elektroniskt enligt särskilda bestämmelser genom Navet (Skatteverkets system för spridning av folkbokföringsuppgifter) till främst myndigheter och genom SPAR till främst övriga delar av samhället.8 
  
 Navet uppdateras kontinuerligt under dagen allteftersom ärenden registreras i folkbokföringsdatabasen. Myndigheterna kan få del av information på olika sätt. Skatteverket kan dagligen eller veckovis skicka filer med information ur folkbokföringsdatabasen till myndigheterna. Det finns också en möjlighet för myndigheten att via en webbtjänst gå in och se information direkt i Navet. 
  
 Det är respektive myndighet själv som avgör, med hänsyn till verksamhetens behov, om den vill ha uppgifter om sekretessmarke- rade personer och hur den väljer att hantera dessa uppgifter i sina register. I Navet finns en möjlighet att beställa färre uppgifter för sekretessmarkerade personer eller att helt avstå från dem. 
  
 När Skatteverket aviserar folkbokföringsuppgifter för personer med sekretessmarkering till myndigheterna omfattas även själva sekretessmarkeringen. När sekretessmarkeringen tas bort aviseras detta. Sekretessmarkeringen överförs automatiskt till de flesta myndigheter, kommuner, landsting och SPAR, se nedan. 
  
 Vid kvarskrivning aviseras en flyttning där personen blivit ”på församlingen skriven” tillsammans med en särskild postadress till Skatteverket. Någon annan särskild markering som visar att perso- nen är kvarskriven aviseras inte.9 I princip alla med kvarskrivning har dock även en sekretessmarkering. 
  
 8Lagen (2001:182) och förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet samt lagen (1998:527) och förordningen (1998:1234) om det statliga personadressregistret. 
  
 9Navet Avisering av folkbokföringsuppgifter Allmän beskrivning, Skatteverket 3 juni 2014 s.  
 4–9, 
  21, 22 och 25 och http://www.skatteverket.se/privat/folkbokforing/skyddadepersonuppgifter.4.18e1b10334eb e8bc80001711.html 
  
 107 
  
 Uppgifter i samhället om personer med skyddade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 4.2.3Utlämnande av uppgifter från folkbokföringen till andra än myndigheter 
  
 Skatteverket har ett särskilt system – SPAR – för distribution av folkbokföringsuppgifter till främst privata organisationer. SPAR uppdateras varje morgon med uppgifter från folkbokföringen. SPAR erbjuder liknande tjänster som Navet. Det finns också en möjlighet att komplettera ett eget kundregister med uppgift om personnummer.10 
  
 När en person får en sekretessmarkering gallras alla uppgifter om personen i SPAR utom personnummer, sekretessmarkeringen och från vilken dag sekretessmarkeringen gäller. Några uppgifter om personer med sekretessmarkering kan därefter inte aviseras. 
  
 4.3Personuppgifter sprids mellan andra myndigheter och organisationer 
  
 Uppgifter om personer lämnas också mellan andra myndigheter, mellan privata organisationer samt mellan myndigheter och privata organisationer. 
  
 Behandlingen av personuppgifter hos myndigheter regleras ofta i särskilda författningar. Ett exempel är bestämmelserna i socialför- säkringsbalken som bland annat reglerar möjligheterna för Statens tjänstepensionsverk och CSN att ta del av uppgifter elektroniskt från Försäkringskassan.11 Ett annat exempel är Kronofogde- myndighetens och Tullverkets möjligheter att elektroniskt få del av uppgifter i beskattningsdatasen.12 Myndigheter får också i vissa fall lämna uppgifter elektroniskt till privata organ, exempelvis till arbetslöshetskassorna och läroanstalter.13 Utlämnandena kan innehålla information om personer med skyddade personuppgifter. 
  
 10 
 http://www.statenspersonadressregister.se/SPAR-tjanster/Tjanster-i-SPAR.html 
  
 11114 kap. 20 och 21 §§ socialförsäkringsbalken (2010:110). 
  
 122 kap. 8 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i Skatteverkets beskattningsverk- samhet. 
  
 13114 kap. 21 § socialförsäkringsbalken (2010:110) och 12 § studiestödsdataförordningen (2009:321). 
  
 108 
  
 5Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 5.1Offentlighetsprincipen 
  
 Offentlighetsprincipen innebär att allmänheten och massmedierna har insyn i statens, kommunernas och landstingens verksamhet. Offentlighetsprincipen kommer till uttryck på olika sätt, exempel- vis genom handlingsoffentlighet, yttrandefrihet och meddelarfrihet för offentliga funktionärer samt genom domstolsoffentlighet och offentlighet vid beslutande församlingars sammanträden. 
  
 En allmän handling som får lämnas ut ska på begäran, genast eller så snart det är möjligt, tillhandahållas den som önskar ta del av den så att handlingen kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt upp- fattas.1 Begäran att få ta del av en allmän handling prövas av den myndighet som förvarar handlingen, om inte annat är särskilt före- skrivet. En myndighet får inte efterforska vem det är som begär att få ta del av en allmän handling i större utsträckning än som behövs för att myndigheten ska kunna pröva om det finns något hinder mot att handlingen lämnas ut.2 
  
 En myndighet ska på begäran av en enskild även lämna ut en upp- gift ur en allmän handling som förvaras hos myndigheten, om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behö- riga gång.3 Denna rättighet är emellertid inte en del av offent- lighetsprincipen. 
  
 Rätten att ta del av allmänna handlingar får begränsas endast om det är påkallat med hänsyn till vissa specifika intressen, bland annat intresset att förebygga eller beivra brott och skyddet för enskilds 
  
 12 kap. 12 § första stycket tryckfrihetsordningen (1949:105). 
  
 22 kap. 14 § tryckfrihetsförordningen (1949:105). 
  
 36 kap. 4 § OSL. 
  
 109 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess SOU 2015:69 
  
 personliga eller ekonomiska intressen.4 Bestämmelser med begränsningar finns främst i OSL.5 
  
 Ett av de historiskt sett äldsta uttrycken för den svenska offent- lighetsprincipen är att allmänheten ska ha insyn i de förhandlingar som hålls i domstol. Denna möjlighet till insyn är av central bety- delse för rättssäkerheten och för allmänhetens förtroende för rätt- skipningen. En förhandling vid domstol ska därför vara offentlig.6 Förhandlingsoffentligheten får begränsas endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begräns- ningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen som är en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning.7 
  
 5.2Sekretess 
  
 5.2.1Definitioner av termer i OSL 
  
 I OSL finns definitioner av några centrala termer som används i lagen och som vi använder även i denna utredning.8 
  
 Sekretess innebär ett förbud att röja en uppgift, vare sig det sker muntligen, genom utlämnande av en allmän handling eller på något annat sätt. Om OSL anger ett förbud mot att röja en uppgift får uppgiften inte heller i övrigt utnyttjas utanför den verksamhet där den är sekretessreglerad. Bestämmelsen innebär således att även ett olovligt utnyttjande utan att ett röjande äger rum är förbjudet.9 
  
 En sekretessreglerad uppgift är en uppgift för vilken det finns en bestämmelse om sekretess. 
  
 En sekretessbelagd uppgift är en uppgift för vilken sekretess gäller i ett enskilt fall. 
  
 42 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen (1949:105). 
  
 5Jämför 1 kap. 1 § OSL. 
  
 62 kap. 11 § andra stycket regeringsformen (1974:152). 
  
 72 kap. 20 § första stycket 4 och 2 kap. 21 § regeringsformen (1974:152). 
  
 83 kap. 1 § OSL. 
  
 97 kap. 1 § OSL och prop. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag s. 317. 
  
 110 
  
 SOU 2015:69 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 En sekretessbrytande bestämmelse är en bestämmelse som innebär att en sekretessbelagd uppgift får lämnas ut under vissa förutsätt- ningar. 
  
 En primär sekretessbestämmelse är en bestämmelse om sekretess som en myndighet ska tillämpa på grund av att bestämmelsen riktar sig direkt till myndigheten eller omfattar en viss verksamhetstyp eller en viss ärendetyp som hanteras hos myndigheten eller omfat- tar vissa uppgifter som finns hos myndigheten. 
  
 En bestämmelse om överföring av sekretess är en bestämmelse som innebär att en primär sekretessbestämmelse som är tillämplig på en uppgift hos en myndighet, ska tillämpas på uppgiften även av en myndighet som uppgiften lämnas till eller som har elektronisk tillgång till uppgiften hos den förstnämnda myndigheten. 
  
 En sekundär sekretessbestämmelse är en bestämmelse om sekre- tess som en myndighet ska tillämpa på grund av en bestämmelse om överföring av sekretess. 
  
 5.2.2Sekretessens föremål, räckvidd och styrka 
  
 En sekretessbestämmelse brukar bestå av tre huvudsakliga förut- sättningar för att bestämmelsen ska tillämpas. Det är förutsätt- ningar som anger sekretessens föremål, räckvidd och styrka.10 
  
 Sekretessens föremål och räckvidd 
  
 Sekretessens föremål består av de uppgifter som kan hemlighållas med stöd av bestämmelsen och anges i lagen genom ordet ”uppgift” tillsammans med en mer eller mindre långtgående precisering av uppgiftens art, exempelvis uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden. Vad som avses med ”personliga förhål- landen” beskriver vi i avsnitt 5.2.3. 
  
 En sekretessbestämmelses räckvidd bestäms normalt genom att det i bestämmelsen preciseras att sekretessen för de angivna uppgif- terna bara gäller i en viss typ av verksamhet eller i en viss typ av ärende eller hos en viss myndighet. En kombination av dessa förut- 
  
 10 Prop. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag s. 284, 285, 348 och 349 samt prop. 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. Del A s.  
 79–81. 
  
 111 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 SOU 2015:69 
  
 sättningar kan också förekomma. Några få sekretessbestämmelser gäller utan att räckvidden är begränsad. Uppgiften kan då hemlig- hållas oavsett i vilket ärende, i vilken verksamhet eller hos vilken myndighet den förekommer. 
  
 Sekretessens styrka 
  
 Utgångspunkten för OSL:s utformning har varit att sekretessen inte ska vara mer omfattande än som motiveras av de intressen som sekretessen avser att skydda. De flesta sekretessbestämmelserna är därför utformade på så sätt att någon form av villkor ska vara upp- fyllt för att uppgiften ska vara sekretessbelagd. Detta villkor är normalt knutet till en skadeprövning. Denna prövning ska göras med hänsyn till den risk för skada som ett utlämnade av uppgiften kan medföra i det enskilda fallet. Detta åstadkoms lagtekniskt med att sekretessbestämmelserna innehåller rekvisit som anger sekretes- sens styrka, så kallade skaderekvisit. Skaderekvisiten är antingen raka eller omvända. Om en sekretessbestämmelse saknar skade- rekvisit är sekretessen absolut, det vill säga någon skadeprövning ska inte göras. Sekretessbedömningen görs i dessa fall enbart med hänsyn till uppgiftens art. 
  
 Rakt skaderekvisit 
  
 Vid rakt skaderekvisit är utgångspunkten att uppgifterna är offent- liga och att sekretess endast gäller om det kan antas att en viss skada uppstår om uppgiften lämnas ut. Skadeprövningen görs i dessa fall med utgångspunkt i själva uppgiften. Avgörande är om uppgiften är av den arten att ett utlämnande typiskt sett kan vara ägnat att medföra skada för det intresse som ska skyddas genom bestämmelsen. Om uppgiften är sådan att den genomsnittligt sett måste betraktas som harmlös är den offentlig. Om uppgiften i stället typiskt sett måste betraktas som känslig är den normalt sett sekretessbelagd. 
  
 Konstruktionen med skaderekvisit innebär att frågan om vem som begär ut en uppgift eller ändamålet med en begäran kan få betydelse i vissa fall när sekretessfrågan ska avgöras. Om det exem- pelvis framgår att den som begär att få ut en uppgift som typiskt sett 
  
 112 
  
 SOU 2015:69 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 bedöms som harmlös kan använda denna för att utsätta personen för trakasserier ska uppgiften i just den situationen anses vara sekretess- belagd. Avsikten är emellertid inte att tjänstemännen normalt ska försöka ta reda på om det finns omständigheter av detta slag. En sådan åtgärd bör bara förekomma om det finns anledning till det, exempelvis om en tjänsteman har fått veta att man från visst håll samlar in uppgifter av det aktuella slaget i illegitimt syfte. 
  
 När det gäller uppgifter som typiskt sett bedöms vara känsliga kan omvänt upplysningar om sökandens identitet och om hens avsikt med uppgifterna medföra att det inte längre finns någon anledning att anta att den i sekretessbestämmelsen angivna skadan ska uppkomma. 
  
 En del bestämmelser innehåller ett skaderekvisit som skulle kunna sägas vara kvalificerat i den meningen att det krävs särskilt mycket för att sekretess ska gälla. Då talar man om ett kvalificerat rakt skaderekvisit. 
  
 Omvänt skaderekvisit 
  
 Det omvända skaderekvisitet uppställer sekretess som huvudregel, det vill säga sekretess gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde drabbas av någon skada. Ett omvänt skaderekvisit innebär att tillämparen har ett förhållandevis begränsat utrymme för sin bedömning. I praktiken innebär detta att tilläm- paren många gånger inte kan lämna ut en uppgift som omfattas av en sådan sekretessregel utan att ha kännedom om mottagarens identitet och dennes avsikter med uppgiften. 
  
 5.2.3Skada och men 
  
 Den skada som anges i ett skaderekvisit kan vara av olika slag. När det gäller sekretess till skydd för uppgifter om enskilda används i regel begreppen ”skada” eller ”men”. Vid sekretess till skydd för enskilda avses med begreppet ”skada” enbart ekonomisk skada som vållas av röjandet av uppgift om ekonomiskt förhållande. Med begreppet ”men”, som har getts en mycket vid innebörd, avses olägenhet av  
 icke-ekonomisk 
  eller ekonomisk art som vållas av röjandet av uppgifter om personliga förhållanden. I första hand 
  
 113 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 SOU 2015:69 
  
 åsyftas att någon blir utsatt för andras missaktning om hens per- sonliga förhållanden blir kända. Begreppet ”personliga förhål- landen” i OSL har en vidsträckt innebörd. Det innefattar exempel- vis uppgifter om en persons hälsotillstånd, ekonomiska förhållan- den och adressuppgifter. Redan den omständigheten att vissa per- soner känner till en för någon enskild ömtålig uppgift kan i många fall anses tillräckligt för att medföra men. Utgångspunkten för en bedömning av om men föreligger är den berörda personens egen upplevelse. Bedömningen måste dock i viss utsträckning kunna korrigeras på grundval av gängse värderingar i samhället. Enbart det faktum att en person anser att det i största allmänhet är obehagligt att andra vet var hen bor kan exempelvis inte anses innebära men i sekretesslagens mening. 
  
 För att en enskild ska lida skada eller men krävs att uppgifterna är hänförliga till en viss individ. Det innebär att man i allmänhet bör kunna lämna ut avidentifierade uppgifter utan risk för skada eller men.11 
  
 När sekretessen gäller även för närstående får avgöras från fall till fall vem som är närstående. Utgångspunkten är dock att famil- jemedlemmar, syskon och föräldrar omfattas.12 
  
 5.2.4Hos vem och mot vilka sekretessen gäller 
  
 Sekretess gäller hos myndigheter 
  
 Förbud att röja eller utnyttja en uppgift gäller i princip endast för myndigheter. Förbudet gäller också för personer som för det all- männas räkning deltagit i en myndighets verksamhet och fått kän- nedom om uppgiften13, för riksdagen och beslutande kommunala församlingar, för bolag med mera där kommuner och landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande och för vissa andra organ som särskilt pekas ut i OSL.14 Förbudet gäller alltså i princip inte för privata företag och andra organisationer. 
  
 11Prop. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag s. 349 och 350 samt prop. 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. Del A s. 83 och 84. 
  
 12RÅ 2009 ref. 17. 
  
 13Vilken anknytning personerna ska ha till det allmänna för att omfattas av förbudet framgår av 2 kap. 1 § andra stycket OSL. 
  
 142 kap.  
 1–5 
  §§ OSL och bilagan till OSL. 
  
 114 
  
 SOU 2015:69 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 Otillåtet röjande av en sekretessbelagd uppgift är straffsank- tionerat som brott mot tystnadsplikt.15 
  
 Sekretess gäller mot myndigheter och enskilda 
  
 En sekretessbelagd uppgift får som huvudregel inte röjas vare sig för enskilda eller för andra myndigheter. Uppgiften får inte heller röjas mellan olika verksamhetsgrenar inom en myndighet när de är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra eller till utländska myndigheter och mellanfolkliga organisationer.16 
  
 Sekretess i förhållande till den enskilde själv och till vårdnadshavare 
  
 Sekretess till skydd för en enskild gäller inte i förhållande till den enskilde själv, om inte annat anges i OSL. Sekretess till skydd för en enskild gäller, om denne är underårig, även i förhållande till vårdnadshavarna. Sekretessen gäller dock inte i förhållande till vårdnadshavarna, i den utsträckning de har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör den underåriges personliga angelägen- heter. För uppgifter om en underårig gäller dock sekretess i förhål- lande till vårdnadshavarna för uppgifter som faller utanför vård- nadshavarnas rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör den underåriges personliga angelägenheter. Sekretessen gäller också om det kan antas att den underårige lider betydande men om uppgiften röjs för vårdnadshavarna eller om det anges i OSL.17 
  
 Betydande men kan vara att den underårige kan skadas allvarligt psykiskt, fysiskt eller på annat sätt om en uppgift lämnas ut. I praktiken innebär det att det i det enskilda fallet ska finnas speciella skäl som tyder på att en uppgift om den underårige kan komma att missbrukas av vårdnadshavaren i något avsevärt avseende.18 Ett exempel på när det anges i OSL att sekretess gäller 
  
 1520 kap. 3 § brottsbalken (1962:700). 
  
 168 kap.  
 1–3 
  §§ OSL. 
  
 1712 kap. 1 och 3 §§ OSL. 
  
 18Prop. 1988/89:67 om sekretessfrågor inom undervisningsväsendet m.m. s. 38. 
  
 115 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 SOU 2015:69 
  
 gentemot vårdnadshavare är att sekretess kan gälla för underårigs vistelseort om denne omhändertagits eller vårdas enligt LVU.19 
  
 Vårdnadshavarens förfogande över sekretess till skydd för den underårige är dock beroende av barnets ålder och mognad. Ett barn som har fyllt femton år anses normalt själv kunna disponera över sekretess till skydd för sina uppgifter i många fall. Ett exempel är när det äldre barnet själv har lämnat uppgifter till exempelvis läkare eller socialsekreterare. Den underårige måste i dessa fall efterge sekretessen för att vårdnadshavaren ska kunna ta del av uppgif- terna.20 
  
 5.2.5När flera sekretessbestämmelser är tillämpliga 
  
 Sekretess följer inte med när en uppgift lämnas till en annan myndighet 
  
 Det är en grundläggande princip att sekretess inte automatiskt föl- jer med en uppgift när den lämnas till en annan myndighet. Det beror bland annat på att behovet av och styrkan i en sekretess inte kan bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset. Detta måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndig- heternas verksamhet.21 Får en myndighet en sekretessreglerad upp- gift från en annan myndighet, gäller därför sekretess för uppgiften hos den mottagande myndigheten endast om sekretess följer av en primär sekretessbestämmelse som är tillämplig hos den mottagande myndigheten eller av en bestämmelse om överföring av sekretess. Motsvarande gäller om en myndighet har elektronisk tillgång till en sekretessreglerad uppgift hos en annan myndighet.22 
  
 1926 kap. 1 och 2 §§ OSL. 
  
 Blanchard, Föräldraansvar i välfärdsrätten. Om vårdnad, vårdnadstvister och barnskydd, 2013, s. 85. 
  
 21Prop. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag s. 285 och 315. 
  
 227 kap. 2 § OSL. 
  
 116 
  
 SOU 2015:69 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 Den sekretessregel som innebär sekretess ska tillämpas 
  
 Om flera sekretessbestämmelser är tillämpliga på en och samma uppgift hos en myndighet och en prövning i ett enskilt fall resulterar i att uppgiften anses vara offentlig enligt en eller flera bestämmelser samtidigt som den är sekretessbelagd enligt en eller flera andra bestämmelser, ska de senare bestämmelserna ha företräde, om inte annat anges i OSL.23 Av detta följer att det vid konkurrens mellan flera sekretessbestämmelser är den eller de sekretessbestämmelser enligt vilken uppgiften är sekretessbelagd som har företräde, om inte annat anges i lagen. Det spelar ingen roll om det är konkurrens mellan primära sekretessbestämmelser, mellan sekundära sekretess- bestämmelser eller mellan primära och sekundära sekretessbestäm- melser. I samtliga fall är huvudregeln att det är den eller de sekretess- bestämmelser enligt vilken uppgiften är sekretessbelagd som har företräde. Det är resultatet av sekretessprövningen som är avgö- rande och inte skaderekvisitens konstruktion. Undantag från huvudregeln finns i några få bestämmelser. Vid en sekretesspröv- ning behöver en myndighet inte välja att åberopa en sekretess- bestämmelse, utan kan åberopa flera sekretessbestämmelser om upp- giften skulle visa sig vara sekretessbelagd enligt flera av bestämmel- serna. Detta är logiskt särskilt om bestämmelserna skyddar olika intressen.24 
  
 I vissa fall överförs sekretessen 
  
 Det finns ett antal bestämmelser som innebär att om en myndighet får en sekretessreglerad uppgift från en annan myndighet, blir sek- retessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos den mottagan- de myndigheten. Det gäller bland annat för myndigheter som får uppgifter från en mängd andra myndigheter i samband med tillsyn, revision, disciplinansvar och forskningsverksamhet samt för arkiv- myndigheter.25 
  
 Detsamma gäller även vid direktåtkomst. Om en myndighet hos en annan myndighet har elektronisk tillgång till en upptagning för 
  
 237 kap. 3 § OSL. 
  
 24Prop. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag s.  
 318–320, 
  327, 328 och 367. 
  
 2511 kap.  
 1–3 
  §§ OSL och prop. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag s. 328. 
  
 117 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 SOU 2015:69 
  
 automatiserad behandling och en uppgift i denna upptagning är sekretessreglerad, blir sekretessbestämmelsen tillämplig även hos den mottagande myndigheten. Detta gäller dock inte för en uppgift som ingår i ett beslut hos den mottagande myndigheten.26 
  
 Vid överföring av sekretess enligt dessa bestämmelser gäller inte principen ovan att den eller de sekretessbestämmelser enligt vilken uppgiften är sekretessbelagd har företräde. Om det finns en primär sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse som är tillämp- lig på uppgiften hos den mottagande myndigheten ska den tilläm- pas i stället. Det gäller även om den primära sekretessbestämmelsen ger uppgiften ett svagare skydd. Undantag görs dock för vissa pri- mära sekretessbestämmelser, bland annat sekretessen för adress, telefon med mera för förföljda personer,27 i dessa fall tillämpas huvudprincipen att den eller de sekretessbestämmelser enligt vilken uppgiften är sekretessbelagd har företräde.28 Skälet till detta är att tanken med bland annat sekretessen för adress, telefon med mera för förföljda personer är att de ska komplettera sekretessregle- ringen och inte försämra det sekretesskydd som redan finns för uppgifterna.29 
  
 En primär sekretessbestämmelse kan normalt tillämpas på upp- gifter som myndigheten får från både andra myndigheter och enskilda. En sekundär sekretessbestämmelse kan däremot bara till- lämpas på uppgifter som myndigheten får från den utlämnande myndigheten. Den mottagande myndigheten kan således inte till- lämpa en sekundär sekretessbestämmelse på uppgifter som den får direkt från enskilda.30 
  
 5.2.6När sekretessbelagda uppgifter kan lämnas ut 
  
 Till enskild eller myndighet – partsinsyn 
  
 Det finns ett antal bestämmelser som innebär att sekretessen inte hindrar att en uppgift lämnas till en enskild eller till en myndighet. Det gäller bland annat om den enskilde som sekretessen ska skydda 
  
 2611 kap. 4 § OSL. 
  
 2721 kap. 3 § OSL. 
  
 2811 kap. 8 § OSL och prop. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag s. 328. 
  
 29Prop. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag s. 328. 
  
 30Prop. 2008/09:150 Offentlighets- och sekretesslag s. 301 och 302. 
  
 118 
  
 SOU 2015:69 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 samtycker till det.31 Det gäller också om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet.32 
  
 En enskild eller en myndighet som är part i ett mål eller ärende hos en domstol eller en myndighet kan enligt allmänna rättsgrund- satser eller särskilda bestämmelser ha rätt till partsinsyn. I dessa fall gäller som huvudregel att den enskilde eller myndigheten får ta del av handlingar eller annat material i målet eller ärendet. Materialet får dock inte lämnas ut till parten i den utsträckning det av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekretess- belagd uppgift i materialet inte röjs. I sådana fall ska myndigheten på annat sätt lämna parten upplysning om vad materialet innehåller i den utsträckning det behövs för att parten ska kunna ta till vara sin rätt och det kan ske utan allvarlig skada för det intresse som sekretessen ska skydda. Sekretess hindrar dock aldrig att en part i ett mål eller ärende tar del av en dom eller ett beslut i målet eller ärendet. Inte heller innebär sekretess någon begränsning i en parts rätt att få del av alla omständigheter som läggs till grund för ett avgörande i ett mål eller ärende.33 Om en myndighet lämnar en sekretessbelagd uppgift till en enskild part får myndigheten göra ett förbehåll som inskränker mottagarens rätt att lämna uppgiften vidare eller utnyttja uppgiften för syften som inte har med målet eller ärendet att göra.34 
  
 Till myndighet 
  
 Det finns också bestämmelser som innebär att sekretessen inte hindrar att en uppgift lämnas till en myndighet. Det gäller bland annat om uppgiften behövs där för omprövning av beslut eller åtgärd av den myndighet hos vilken uppgiften förekommer.35 Sek- retess hindrar i ett antal utpekade fall och under vissa förutsätt- ningar inte att en uppgift om misstanke om brott och liknande uppgifter lämnas till en åklagarmyndighet, Polismyndigheten, Säkerhetspolisen eller någon annan myndighet som har till uppgift 
  
 3110 kap. 1 § OSL. 
  
 3210 kap. 2 § OSL. 
  
 3310 kap. 3 § OSL. 
  
 3410 kap. 4 § OSL. 
  
 3510 kap. 16 § OSL. 
  
 119 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 SOU 2015:69 
  
 att ingripa mot brottet.36 Sekretess hindrar inte att en uppgift läm- nas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning.37 
  
 Utöver dessa bestämmelser finns en generalklausul som innebär att en sekretessbelagd uppgift får lämnas till en myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Denna gene- ralklausul gäller emellertid inte vid sekretess enligt vissa särskilt utpekade bestämmelser, bland annat bestämmelser om sekretess i socialtjänsten. Den gäller inte heller om utlämnandet strider mot lag eller förordning eller föreskrift som har meddelats med stöd av personuppgiftslagen.38 
  
 Generalklausulen hindrar inte att utbyte av uppgifter mellan myndigheter eller mellan en myndighets olika verksamhetsgrenar sker rutinmässigt även utan särskild författningsreglering. Bestäm- melsen bygger emellertid på att rutinmässigt uppgiftsutbyte i regel ska vara författningsreglerat. När rutinmässigt uppgiftslämnande inte är författningsreglerat men ändå kan anses tillräckligt moti- verat måste den intresseavvägning, som ska göras enligt general- klausulen, ske på förhand och den behöver inte avse prövning av individuella fall. Bedömningen kan då göras på ett sätt som liknar den som ska göras vid massuttag.39 
  
 Uttalandena om massuttag anger att situationen vid massuttag i viss mån är en annan än vid andra utlämnanden eftersom den berörde tjänstemannen av naturliga skäl inte kan bilda sig en upp- fattning om den särskilda skaderisk som kan vara förbunden med en enskild uppgift. Å andra sidan har tjänstemannen alltid känne- dom om beställarens identitet och oftast också om dennes avsikt med uppgifterna. Dessa kunskaper i förening med en bedömning av den skaderisk som typiskt sett är förbunden med uppgifter av det slag som avses med beställningen bör i de allra flesta fall ge fullt tillräckligt underlag för bedömningen av om sekretessregleringen ska anses hindra ett utlämnande eller inte. De uttalanden som 
  
 3610 kap. 18  
 a–24 
  §§ OSL. 
  
 3710 kap. 28 § OSL. 
  
 3810 kap. 27 § OSL. 
  
 39Prop. 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. Del A s. 326 och 327. 
  
 120 
  
 SOU 2015:69 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 gjorts om skadebedömningen vid utlämnandet av en särskild upp- gift har i stort sett sin giltighet också i fråga om massuttag.40 
  
 I samband med att ärende om överlämnande av uppgift till en annan myndighet prövas måste hänsyn tas till om uppgiften blir sekretesskyddad hos den mottagande myndigheten. Skulle det inte vara så, bör den myndighet som har uppgiften ta hänsyn till detta. Detta gäller särskilt uppgifter som är hemliga med hänsyn till enskilds intressen. Risken för att skada ska uppkomma, om uppgif- ten lämnas ut till den andra myndigheten, kan då vara så stor att den inte bör lämnas ut.41 
  
 Till enskild 
  
 Det finns bestämmelser som innebär att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en enskild. En myndighet kan komma fram till att den risk för skada, men eller annan olägenhet som hindrar att en uppgift lämnas till en enskild kan undanröjas genom ett förbe- håll. Myndigheten ska då när den lämnar ut uppgifter till den enskilde göra ett förbehåll som inskränker dennes rätt att lämna uppgiften vidare eller utnyttja.42 
  
 5.2.7Sekretessmarkering 
  
 Grundläggande bestämmelser om sekretessmarkering finns i tryck- frihetsförordningen som anger att en anteckning om hinder mot att lämna ut en allmän handling bara får göras på en handling som omfattas av en sekretessbestämmelse. Sekretessbestämmelsen ska anges i anteckningen.43 
  
 Närmare bestämmelser finns i OSL. Om det kan antas att en uppgift i en allmän handling inte får lämnas ut på grund av en bestämmelse om sekretess, får myndigheten markera detta genom att en särskild anteckning (sekretessmarkering) görs på handlingen eller, om handlingen är elektronisk, införs i handlingen eller i det datasystem där den elektroniska handlingen hanteras. Anteck- 
  
 40Prop. 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. Del A s. 81 och 82. 
  
 41Prop. 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. Del A s. 77 och  
 89–91. 
  
 4210 kap. 14 § första stycket OSL. 
  
 432 kap. 16 § tryckfrihetsförordningen (1949:105). 
  
 121 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 SOU 2015:69 
  
 ningen ska ange tillämplig sekretessbestämmelse, datum då anteck- ningen gjordes och den myndighet som har gjort anteckningen.44 Det finns ingen skyldighet att göra en sekretessmarkering. 
  
 En sekretessmarkering innebär inte något bindande avgörande av sekretessfrågan.45 En handling med en sekretessmarkering kan mycket väl vara offentlig, medan en handling utan en sekretess- markering kan vara hemlig.46 En sekretessmarkering tjänar alltså bara som en påminnelse om behovet av en noggrann sekretess- prövning om någon begär ut handlingen. Något hinder mot att komplettera de uppgifter som ska anges i sekretessmarkeringen finns inte. Det kan ibland vara lämpligt att anteckna vilken befattnings- havare som har sekretessmarkererat handlingen. Om de uppgifter som kan antas omfattas av sekretess bara förekommer i lätt avgräns- bara avsnitt i handlingen kan det vara lämpligt att precisera detta i anteckningen. Inget hindrar heller att en sekretessmarkering förses med en precisering av vilka uppgifter som bedöms omfattas av sek- retess, exempelvis uppgift om en målsägandes identitet.47 
  
 För hotade och förföljda personer har det utvecklats en särskild ordning för sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen som beslutas av Skatteverket, se kapitel 9. 
  
 5.2.8Sekretess i domstolar 
  
 Primära och sekundära sekretessbestämmelser som gäller i domstol 
  
 Om en sekretessbestämmelse gäller för en uppgift i en viss typ av ärende eller i en viss typ av verksamhet och ett beslut av en myn- dighet i ett sådant ärende eller i en sådan verksamhet överklagas hos en förvaltningsdomstol, ska sekretessbestämmelsen tillämpas som om den vore en primär sekretessbestämmelse även hos förvalt- ningsdomstolen vid handläggning av målet.48 Bestämmelsen gäller enbart i mål som inletts genom överklagande och endast i förvalt- 
  
 445 kap. 5 § första stycket OSL. 
  
 45JO 1993/94 s. 509. 
  
 46RÅ82 Ab215. 
  
 47Prop. 1977/78:38 om ändring i lagen (1973:249) om inskränkningar i rätten att utbe- komma allmänna handlingar, m.m. s. 40. 
  
 4843 kap. 1 § OSL. 
  
 122 
  
 SOU 2015:69 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 ningsdomstol, inte i allmän domstol. Det finns utöver denna be- stämmelse även andra bestämmelser som innebär att vissa specifika primära sekretessbestämmelser blir tillämpliga hos domstolar. 
  
 Får en domstol i sin rättskipande eller rättsvårdande verksamhet från en domstol eller en annan myndighet en sekretessreglerad uppgift, blir sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos den mottagande domstolen. Denna sekretessbestämmelse ska dock inte tillämpas om det finns en annan primär sekretessbestäm- melse som är tillämplig på uppgiften hos myndigheten. Detta inne- bär att en primär sekretessbestämmelse alltid går före en överförd sekretess enligt denna bestämmelse, oberoende av om den innebär svagare eller starkare sekretess. Denna princip gäller dock inte för vissa primära sekretessbestämmelser, bland annat bestämmelsen om sekretess för adress och telefonnummer med mera.49 Om både bestämmelsen om sekretess för adress och telefonnummer med mera och en bestämmelse om överförd sekretess gäller tillämpas huvudregeln som innebär att den bestämmelse som innebär sekre- tess ska tillämpas.50 Dessa bestämmelser om överföring av sekretess gäller för både allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar och innebär att sekretessbestämmelsen blir tillämplig som en sekundär sekretessbestämmelse hos domstolen. Hos förvaltningsdomsto- larna har bestämmelsen främst betydelse för uppgifter som dom- stolen får från andra myndigheter än den myndighet vars beslut har överklagats till domstolen. 
  
 Vissa specifika bestämmelser om sekretess tillämpas dock, med undantag från vad som anges ovan, inte hos en domstol i deras rätt- skipande eller rättsvårdande verksamhet.51 
  
 Sekretess under och efter domstolsförhandling 
  
 En sekretessbestämmelse som gäller för en uppgift i ett mål eller ett ärende i en domstols rättskipande eller rättsvårdande verksam- het upphör, med vissa begränsade undantag, att vara tillämplig i målet eller ärendet, om uppgiften läggs fram vid en offentlig för- 
  
 4921 kap. 3 § OSL. 
  
 5043 kap. 2 § OSL och Stewart med flera, Offentlighets- och sekretesslagen En kom- mentar, version den 1 juli 2014, kommentaren till 43 kap. 2 § OSL. 
  
 5143 kap. 3 § OSL. 
  
 123 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 SOU 2015:69 
  
 handling i samma mål eller ärende.52 Denna bestämmelse gäller hos både allmän domstol och förvaltningsdomstol. 
  
 Möjligheterna att hålla en förhandling inom stängda dörrar på grund av sekretess är större hos en förvaltningsdomstol än hos en allmän domstol. För allmän domstol gäller att om det kan antas att det vid en förhandling kommer att läggas fram en uppgift, för vil- Reed gäller sekretess hos domstolen, får domstolen, om det bedöms vara av synnerlig vikt att uppgiften inte röjs, besluta att förhand- lingen i den del som rör uppgiften ska hållas inom stängda dörrar.53 För att en förhandling i en förvaltningsdomstol ska få hållas inom stängda dörrar är det tillräckligt att det vid förhandlingen kan antas läggas fram uppgifter för vilka sekretess gäller hos domstolen.54 Något krav på att det bedöms vara av synnerlig vikt att uppgifter hålls hemliga finns alltså inte. 
  
 Om en uppgift läggs fram vid en förhandling inom stängda dör- rar, är sekretessbestämmelsen tillämplig även under domstolens fortsatta handläggning av målet eller ärendet, om domstolen inte beslutar annat. Sedan domstolen har skilt målet eller ärendet från sig fortsätter dock sekretessbestämmelsen att vara tillämplig endast i den utsträckning domstolen i domen eller beslutet har beslutat om det.55 
  
 Sekretess för uppgifter i domar och beslut 
  
 Även när det gäller domar och beslut ger OSL uttryck för den vikt som lagstiftaren har fäst vid att domstolens verksamhet ska vara tillgänglig för allmänhetens insyn. Insynsintresset anses av rätts- säkerhetsskäl särskilt stort när det gäller utgången i ett mål eller ärende. 
  
 En sekretessbestämmelse som gäller för en uppgift i ett mål eller ett ärende i en domstols rättskipande eller rättsvårdande verksam- het upphör att vara tillämplig i målet eller ärendet, om uppgiften tas in i en dom eller ett annat beslut i samma mål eller ärende.56 Detta brukar kallas för offentlighetsdopet och gäller både allmän 
  
 5243 kap. 5 § första stycket OSL. 
  
 535 kap. 1 § andra stycket RB. 
  
 5416 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). 
  
 5543 kap. 5 § andra stycket OSL. 
  
 5643 kap. 8 § första stycket OSL. 
  
 124 
  
 SOU 2015:69 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 domstol och förvaltningsdomstol. Detta gäller dock inte om dom- stolen i domen eller beslutet har beslutat att sekretessbestämmel- sen ska vara tillämplig även i fortsättningen.57 
  
 Denna prövning är fristående i förhållande till den prövning domstolen gör när den överväger om hela eller delar av en förhand- ling ska hållas inom stängda dörrar. 
  
 Förordnande om att en sekretessbestämmelse ska fortsätta att vara tillämplig får som huvudregel inte omfatta domslutet eller motsvarande del av ett annat beslut, såvida inte rikets säkerhet eller annat intresse av synnerlig vikt oundgängligen påkallar det. Rör målet eller ärendet någons civila rättigheter och skyldigheter eller anklagelse mot någon för brott, gäller dessutom att förordnande som omfattar domslut eller motsvarande del av ett annat beslut får meddelas endast om riket befinner sig i krig eller krigsfara eller om det råder andra utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig.58 I förarbetena har det förutsatts att domstolarna ska vara restriktiva med att utnyttja möjligheten att besluta om fortsatt sekretess för uppgifter i domar och beslut.59 
  
 Möjligheterna för domstolarna att sekretesskydda en parts per- sonuppgifter i domar och beslut är inte helt klara. En fråga är om den enskildes identitet anses vara en del av (dom)slutet. Praxis när det gäller hanteringen av personuppgifter i domar och beslut skiljer sig åt. En parts identitet är inte detsamma som partens namn eller adress. Det kan vara fullt tillräckligt och många gånger lämpligt att i vissa fall ange endast partens personnummer som identitets- uppgift i domen. Det kan exempelvis gälla om personen har skyd- dade personuppgifter. Något särskilt sekretessförordnande krävs då inte för att skydda namn- eller adressuppgiften i domen eller beslutet.60 
  
 När uppgifter i en domstols dom eller beslut omfattas av sekre- tess använder sig domstolarna ofta av en så kallad sekretessbilaga. Domen eller beslutet innehåller då alla uppgifter som är offentliga, medan bilagan innehåller de uppgifter som domstolen bedömer kan vara sekretessbelagda. 
  
 5743 kap. 8 § andra stycket OSL. 
  
 5843 kap. 8 § tredje stycket OSL och Ds 2014:33 Offentlighet och sekretess för uppgifter i domstolsavgöranden s. 26 och 27. 
  
 59Prop. 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. Del A s. 102 och 309. 
  
 60Sigurd Arellano m.fl. Sekretess m.m. hos allmän förvaltningsdomstol, andra upplagan, s. 48. 
  
 125 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 SOU 2015:69 
  
 5.2.9Allmänt om insynsintresset 
  
 När det finns ett sekretessbehov som inte täcks av befintliga sek- retessbestämmelser ska det prövas om nya sekretessbestämmelser bör införas. I sådana fall ska en avvägning mellan insynsintresset och sekretessintresset göras för att se vad som väger tyngst. All- mänintresset av insyn kan variera beroende på vilken verksamhet det är. En avvägning mellan sekretessintresset respektive insyns- intresset för en och samma uppgift kan därför falla ut olika hos oli- ka myndigheter respektive i olika verksamheter hos en och samma myndighet.61 
  
 Det finns uttalanden om insynsintresset som gäller domsto- larnas verksamhet där insynsintresset är särskilt starkt. Det fästs sedan gammalt stort avseende vid att domstolarnas rättskipande verksamhet i så hög grad som möjligt ska vara föremål för offentlig insyn. Offentligheten bidrar till att stärka enskildas rättssäkerhet och allmänhetens förtroende för rättskipningen. Utgångspunkten måste därför vara att domstolsförfarandet i största möjliga ut- sträckning ska präglas av offentlighet och insyn. Ett sådant synsätt kommer även till uttryck i regeringsformen där det slås fast att domstolsförhandlingar som huvudregel ska vara offentliga.62 Sverige har även en folkrättslig förpliktelse att säkerställa ett offentligt domstolsförfarande.63 
  
 Samtidigt måste det beaktas att en långtgående offentlighet i dessa sammanhang kan medföra skador på andra beaktansvärda intressen. Det kan röra sig om både enskilda och allmänna intres- sen. När det gäller enskilda intressen måste offentligheten i dom- stol vägas mot exempelvis rätten till skydd för privat- och familje- liv.64 En långt driven offentlighet kan medföra en risk för att dom- stolarna av integritetsskäl låter bli att i sina avgöranden närmare gå in på vissa uppgifter som är av betydelse i målet. En sådan utveck- ling kan vara till skada för de rättssökande, som har ett starkt intresse av att domstolarna lämnar helt klarläggande motiveringar till sina avgöranden.65 
  
 61Prop. 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. Del A s.  
 74–76. 
  
 622 kap. 11 § andra stycket regeringsformen (1974:152). 
  
 63Artikel 6.1 Europakonventionen. 
  
 64Artikel 8 Europakonventionen. 
  
 65Prop. 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m.m. Del A s. 102 och 103. 
  
 126 
  
 SOU 2015:69 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 En annan utgångspunkt bör vara den grundläggande principen i ett rättssamhälle att enskilda ska vara tillförsäkrade ett skydd mot hemliga frihetsberövanden och mot att deras rörelsefrihet på annat sätt begränsas utan offentlig insyn. Hemliga beslut om sådana in- grepp i enskildas rörelsefrihet bör som huvudregel inte förekomma. Denna princip gäller oavsett om beslutet om ingrepp är av admini- strativ eller straffprocessuell karaktär.66 
  
 Insynsintresset är stort när det gäller det allmännas förvaltning i allmänhet för att allmänheten ska kunna bedöma om skattemedlen används på ett lagenligt och ansvarsfullt sätt. Detta insynsintresse avser emellertid inte alltid primärt uppgifter om de enskilda perso- ner som är parter eller av annan anledning nämns i ärendena. 
  
 5.3Andra utredningsförslag 
  
 5.3.1Offentlighet och sekretess för uppgifter i domstolsavgöranden 
  
 En utredning från Justitiedepartementet har föreslagit vissa änd- ringar i bestämmelserna om offentlighet och sekretess för domsto- lens domar och beslut.67 Förslagen bereds för närvarande inom departementet. 
  
 Utredningen har föreslagit en precisering av offentlighetsdopet för uppgifter som tas in i en dom eller ett annat beslut. Förslaget innebär att, utöver domar och slutliga beslut, ska även vissa icke slutliga beslut omfattas. Det rör sig om sådana beslut som innebär att en tvångs- eller säkerhetsåtgärd riktas mot någon enskild eller att domstolen bestämmer vad som tills vidare ska gälla för frågan i målet eller ärendet. 
  
 Utredningen har vidare föreslagit att med undantag från offent- lighetsdopet ska en domstol besluta om fortsatt sekretess för en uppgift om den bedömer att intresset av sekretess för uppgiften väger väsentligt tyngre än intresset av offentlighet. Vid bedömnin- gen ska särskild vikt läggas vid intresset av offentlighet för uppgift om domstolens överväganden vid sin prövning, om resultatet av prövningen och om identiteten på någon som en anklagelse för 
  
 66Ds 2014:33 Offentlighet och sekretess för uppgifter i domstolsavgöranden s. 41 och 42. 
  
 67Ds 2014:33 Offentlighet och sekretess för uppgifter i domstolsavgöranden s.  
 40–53 
  och 62. 
  
 127 
  
 Allmänt om offentlighet och sekretess 
  
 SOU 2015:69 
  
 brott har riktats mot eller vars rörelsefrihet inskränks genom avgö- randet. 
  
 Utredningen har slutligen föreslagit att den gällande särregle- ringen för uppgift i domslut eller motsvarande del av annat beslut tas bort. Förslaget innebär enligt utredningen att det för domsto- larna inte ska råda någon tvekan om att det i vissa situationer är möjligt att besluta om fortsatt sekretess för identitetsuppgifter. Ett exempel då det bör vara möjligt att besluta om fortsatt sekretess är när det gäller målsägandens identitet i vissa mål om sexualbrott. 
  
 Utredningen har dock bedömt att i mål och ärenden som gäller anklagelse mot någon för brott måste insynsintresset anses vara mycket stort. Uppgift om vem staten anklagar för brott bör som huvudregel vara offentlig. En stor restriktivitet måste därför iakttas när det gäller beslut om fortsatt sekretess i sådana fall. Samma restriktivitet bör iakttas i mål och ärenden som gäller frihets- berövanden eller andra inskränkningar i rörelsefriheten. Beslut som innebär att någon frihetsberövas eller tvingas utstå andra inskränk- ningar i rörelsefriheten bör av rättssäkerhetsskäl vara offentliga om inte tunga skäl talar för motsatsen.68 
  
 Med hänsyn till det stora insynsintresset för uppgift om identi- teten på någon som en anklagelse för brott har riktats mot eller vars rörelsefrihet inskränks, har utredningen föreslagit att det ska framgå av OSL att domstolen vid sin bedömning ska lägga särskild vikt vid intresset av offentlighet för en sådan uppgift. Att särskild vikt ska läggas vid intresset av offentlighet för en viss uppgift inne- bär inte att beslut om fortsatt sekretess aldrig får fattas. Domstolen kan exempelvis vid sin avvägning göra bedömningen att identitets- uppgifter för någon som lever under allvarligt hot bör hemlighållas. 
  
 Utredningen har vidare bedömt att hos förvaltningsdomstolarna bör intresset av att skydda sådana uppgifter som kan röja identite- ten på en enskild som är hotad eller förföljd, exempelvis i ett migrationsmål, normalt anses väga väsentligt tyngre än intresset av offentlighet. 
  
 68 Prop. 2003/04:93 Några frågor om sekretess, m.m. s. 69. 
  
 128 
  
 6 Bestämmelser som rör barn 
  
 6.1Barns vårdnadshavare 
  
 Var och en har enligt internationella regler rätt till skydd för sitt familjeliv. En myndighet får inte ingripa i denna rättighet annat än med stöd av lag och om det är nödvändigt med hänsyn till bland annat skydd för hälsa eller moral eller för andra personers fri- och rättigheter. Det finns en stor självständighet för varje land att bestämma i frågor om vårdnad. Europadomstolen utövar dock striktare kontroll när konventionsstaterna begränsar vårdnaden, exempelvis genom umgängesrestriktioner och andra åtgärder som medför att relationen mellan barn och föräldrar inskränks. 
  
 Eftersom både barn och föräldrar har rätt till privat- och familje- liv enligt Europakonventionen kan intressena hamna i konflikt med varandra. I dessa fall ska det göras en rimlig avvägning mellan bar- nets och föräldrarnas intressen. Europadomstolen ställer krav på att vad som är bäst för barnet utreds noggrant. Myndigheternas beslut måste vara underbyggda med behövlig information och föräldern måste ges möjlighet att ta tillvara sina intressen i beslutsprocessen.1 
  
 Ett barn står enligt svenska regler fram till arton års ålder under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem. En vårdnadshavare har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets person- liga angelägenheter och ska se till att barnets behov av omvårdnad, trygghet och en god fostran uppfylls.2 
  
 Utgångspunkten är att båda föräldrarna ska vara vårdnadshavare för barnet. Gemensam vårdnad innebär att föräldrarna tillsammans utövar rättigheter, skyldigheter och ansvar i förhållande till barnet. Det gäller även en vårdnadshavare som inte bor tillsammans med 
  
 1Artikel 8 Europakonventionen och Europadomstolens dom i Johnson mot Sverige, ansökan nummer 3684/07, den 5 april 2012, punkterna  
 48–53 
  och  
 75–77. 
  
 26 kap. 1, 2 och 11 §§ föräldrabalken (1949:381). 
  
 129 
  
 Bestämmelser som rör barn 
  
 SOU 2015:69 
  
 barnet. Om den ene vårdnadshavaren på grund av frånvaro, sjuk- dom eller annan orsak inte kan ta del i beslut om vårdnaden, får emellertid den andre bestämmanderätt i beslut som inte utan olägenhet kan skjutas upp. Den andre vårdnadshavaren får dock inte ensam fatta beslut av ingripande betydelse för barnets framtid, om inte barnets bästa uppenbarligen kräver det.3 Det är få beslut som en vårdnadshavare formellt kan fatta ensam vid gemensam vårdnad. Föräldrarna är gemensamt vårdnadshavare för cirka 90 procent av alla barn.4 
  
 Det finns en mängd undantag som medger att vårdnaden kan utövas av endast en av föräldrarna. Om en förälder vid utövandet av vårdnaden om ett barn gör sig skyldig till missbruk eller försum- melse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling ska vårdna- den ändras. Även mindre allvarliga skäl kan ligga bakom enskild vårdnad, nämligen om föräldrarna saknar förmåga att samarbeta i frågor som rör barnet eller om båda föräldrarna motsätter sig gemensam vårdnad. Föräldrar kan också komma överens om att någon av dem ensam ska ha vårdnaden. 
  
 Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet när det gäller vårdnad ska det fästas avseende särskilt vid risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa samt barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna. Om en förälder utsätter barnet eller någon annan i familjen för våld, trakasserier eller andra kränkningar, är det i de allra flesta fall bäst för barnet att den föräldern inte får del i vårdnaden. Detsamma gäller om en förälder har dödat eller försökt döda den andra föräl- dern eller om barnet har utsatts för sexuella övergrepp. Om det finns en risk för exempelvis övergrepp talar det alltså emot gemen- sam vårdnad. Inte bara övergrepp direkt riktade mot barnet utan även övergrepp mot exempelvis den andra föräldern eller syskon i familjen kan leda till att barnet far illa.5 
  
 36 kap. 13 § föräldrabalken (1949:381). 
  
 Cole, Föräldraansvar i välfärdsrätten. Om vårdnad, vårdnadstvister och barn- skydd, 2013, s.  
 95–96. 
  
 56 kap. 2 a och 5 §§ föräldrabalken (1949:381) samt Thomas och Johnson, Föräldrabalken, 1 januari 2012, kommentaren till 6 kap. 2 a och 5 §§. 
  
 130 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bestämmelser som rör barn 
  
 Som regel är vårdnadshavaren även förmyndare för barnet och förvaltar barnets tillgångar.6 Föräldrar i egenskap av vårdnadshavare och förmyndare är som regel barnets ställföreträdare och företräder barnet i juridiska processer. Även en förälder som inte är vårdnadshavare har rätt att föra talan i frågor om vårdnad, boende och umgänge.7 Möjligheten att utse en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare behandlar vi i avsnitt 6.5. 
  
 6.2Barns umgänge med föräldrar 
  
 Av internationella regler följer att föräldrar och barn har en ömse- sidig rätt till umgänge med varandra. En myndighetsåtgärd som hindrar eller inskränker utövandet av denna rättighet innebär ett ingrepp i rätten till familjeliv och måste därför uppfylla kraven i Europakonventionen. Rätten är möjlig att inskränka om det står i rimlig proportion till det syfte som ska tillgodoses genom inskränk- ningen. Föräldrar kan inte kräva ett umgänge om det kan skada barnets hälsa eller utveckling. Det innebär att barnets bästa har företräde före föräldrarnas rätt till familjeliv.8 
  
 Enligt svenska regler har barn rätt till umgänge med den förälder som barnet inte bor tillsammans med, men inte någon skyldighet att umgås. Föräldern har däremot inte någon motsvarande rätt till umgänge.9 
  
 Utgångspunkten för reglerna om umgänge är att det är viktigt att barnet har kontakt med båda föräldrarna, även om dessa inte bor tillsammans. Det innebär dock inte att det alltid är bäst för barnet att umgås med den förälder som det inte bor tillsammans med. Ibland kan det vara bäst för barnet om något umgänge inte alls äger rum eller om umgänge kommer till stånd först när barnet nått en mogen ålder. Ett barn måste ha en absolut rätt att inte själv bli utsatt för våld, övergrepp eller annan kränkande behandling. Det är också väl belagt att det innebär en risk för barnets psykiska hälsa att tvingas se eller höra våld i hemmet. Barn känner ofta skuld 
  
 69 kap. och 12 kap. 1 § föräldrabalken (1949:381). 
  
 76 kap. 2 a och 15 §§ föräldrabalken (1949:381) samt NJA 2003 s. 372. 
  
 8Europadomstolens dom i Lin mot Sverige, ansökan nummer 35141/06, den 15 mars 2012, punkterna  
 57–69 
  och Europadomstolens dom i Elsholz mot Tyskland, ansökan nummer Cooke, den 13 juli 2000, punkterna  
 50–53. 
  
 96 kap. 2 a och 15 §§ föräldrabalken (1949:381) samt NJA 2003 s. 372. 
  
 131 
  
 Bestämmelser som rör barn 
  
 SOU 2015:69 
  
 för våldet och för att inte kunna ingripa till skydd för den som är direkt utsatt. Barn kan också uppleva stark oro för att drabbas av likartade övergrepp. Även lindrigare våld kan uppfattas som allvar- ligt. I sådana fall kan umgänget vara direkt skadligt för barnet. Frågan om umgänge ska avgöras efter en individuell prövning med utgångspunkt i vad som är bäst för barnet. Om det finns en risk att barnet kommer att fara illa, bör detta väga tungt i den helhets- bedömning av samtliga omständigheter som ska göras. Prövningen kan mynna ut i att något umgänge inte alls bör äga rum. I andra fall kan bedömningen innebära att ett umgänge visserligen är bäst för barnet men att det bör ske i särskilda former, exempelvis i närvaro av en kontaktperson. Det måste dock bli beroende av en individuell prövning, där det avgörande är vad som är bäst för barnet. 
  
 Barnet kan behöva umgängesstöd vid hämtning och lämning, om det behövs för att det ska slippa uppleva konfliktfyllda konfronta- tioner mellan föräldrarna. Barnet kan också behöva umgängesstöd om det av någon anledning känner en oro över umgänget. Ett exempel när ett barn kan ha behov av umgängesstöd kan vara att det finns anledning att anta att umgängesförälderns omsorgs- förmåga brister. Stor hänsyn måste tas till barnets vilja.10 
  
 6.3Barns rättigheter och bestämmanderätt 
  
 Barnkonventionen behandlar bland annat barns rätt till skydd mot att utsättas för vissa brott samt rätt till hälso- och sjukvård, social trygghet och utbildning. Konventionen innehåller fyra grundläg- gande och vägledande principer som alltid ska beaktas i frågor som rör barn: alla barn har samma rättigheter och lika värde, barnets bästa ska beaktas vid alla beslut, alla barn har rätt till liv och utveckling och alla barn har rätt att säga sin mening och få den respekterad. Barnets bästa ska komma i främsta rummet för föräldrarna.11 
  
 Vårdnadshavaren ska enligt svenska regler i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets syn- 
  
 106 kap. 2 a, 15 och 15 c §§ föräldrabalken (1949:381) samt Thomas och Johnson, Föräldrabalken, 1 januari 2012, kommentaren till 6 kap. 2 a, 15 och 15 c §§. 
  
 11Artikel 2, 3, 6, 12 och 18 Barnkonventionen. 
  
 132 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bestämmelser som rör barn 
  
 punkter och önskemål.12 Den fråga det gäller kan i vissa fall vara av den art att det ter sig naturligt att barnet får bestämma själv utan att vårdnadshavaren lägger sig i saken. Det gäller framför allt i enkla och vardagliga frågor.13 I takt med att barnet blir äldre får barnet fler självständiga rättigheter och ett utökat ansvar. Bestämmande- rätten kan vara knuten till att barnet uppnår en viss ålder eller till att barnet uppnått en viss mognad och erfarenhet. 
  
 Barn har vissa begränsade möjligheter att föra sin egen talan inför myndigheter och domstolar. Barn över femton år kan föra sin talan i mål enligt LVU, se avsnitt 6.4. Vid femton års ålder kan barn även själva ansöka om en insats enligt socialtjänstlagen och öppna insatser kan inte längre beslutas mot barnets vilja. Det finns också en möjlighet för socialnämnden att besluta om öppna insatser utan vårdnadshavarens samtycke. Skälet till det är bland annat att en tidsenlig syn på barn som kompetenta individer motiverar att barn som är femton år eller äldre ska ha större bestämmanderätt när det gäller bistånd, oberoende av vårdnadshavarens samtycke.14 
  
 I alla beslut som rör vårdnad och umgänge ska barnets bästa vara avgörande. Detta innebär att det inte finns några andra intressen som kan gå före barnets bästa, exempelvis rättvisa mellan föräld- rarna eller en förälders behov av kontakt med barnet. I alla frågor som rör vårdnad och umgänge måste man försöka förstå barnet och ta reda på hur barnet uppfattar sin situation och eventuella föränd- ringar. Det handlar också om att analysera vilka följder olika beslutsalternativ kan få för barnet. I detta ingår att lyssna på barnet och respektera det som en individ med egna uppfattningar. Visser- ligen är det som är bra för föräldrarna också oftast bra för barnet. För att tillvaron ska fungera för barnet på bästa sätt måste den också fungera någorlunda för föräldrarna, annars kan det uppstå slitningar som går ut över barnet på ett skadligt sätt. Därmed är det inte sagt att barnets åsikter alltid måste följas. Det är i sista hand den vuxne som utifrån sina kunskaper och erfarenheter måste fatta beslutet och ta ansvar för det. Stor betydelse måste tillmätas att det vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska fästas avseende 
  
 126 kap. 11 § föräldrabalken (1949:381). 
  
 13Prop. 1981/82:168 om vårdnad och umgänge m.m. s. 24 och 25. 
  
 143 kap. 6 a § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) samt prop. 2012/13:10 Stärkt stöd och skydd för barn och unga s. 106. 
  
 133 
  
 Bestämmelser som rör barn 
  
 SOU 2015:69 
  
 särskilt vid barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna.15 
  
 6.4Vård av barn enligt LVU 
  
 Förutsättningar för vård enligt LVU 
  
 Socialnämnden har ett särskilt ansvar för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden och för att före- bygga att de far illa. Socialnämnden är skyldig att agera när en vård- nadshavare inte klarar att tillgodose viktiga behov hos barnet. I första hand ska insatser utformas i samråd med vårdnadshavarna, men om den vård som behövs inte kan komma till stånd med deras samtycke ska nämnden överväga vård enligt LVU.16 
  
 Ett barn kan tvångsvis skiljas från en vårdnadshavare och place- ras utanför hemmet antingen på grund av omständigheter hänför- liga till vårdnadshavaren, de så kallade miljöfallen, eller till barnet självt, de så kallade beteendefallen.17 För vård enligt LVU i miljö- fallen krävs det att det finns en påtaglig risk att barnets hälsa eller utveckling skadas på grund av fysisk eller psykisk misshandel, otill- börligt utnyttjande, brister i omsorgen eller något annat förhål- lande i hemmet. I beteendefallen krävs att barnet utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom missbruk av beroendeframkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende. Ett barn kan vårdas enligt LVU endast om den vård som behövs inte kan ges på frivillig väg. 
  
 Beslut om vård enligt LVU meddelas av förvaltningsrätten efter ansökan från socialnämnden. Om det är sannolikt att barnet kom- mer att behöva vård enligt LVU, och rättens beslut om vård inte kan avvaktas, får socialnämnden i vissa fall fatta beslut om ett omedelbart omhändertagande. Det får ske med hänsyn till risken för barnets hälsa eller utveckling eller till att den fortsatta utred- ningen allvarligt kan försvåras eller vidare åtgärder hindras.18 
  
 156 kap. 2 a § föräldrabalken (1949:381) samt Thomas och Johnson, Föräldra- balken, 1 januari 2012, kommentaren till 6 kap. 2 a §. 
  
 165 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) och 5 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937). 
  
 17 
 1–3 
  §§ LVU. 
  
 18 
 4–8 
  §§ LVU. 
  
 134 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bestämmelser som rör barn 
  
 Ansvaret för att barnets intressen tillgodoses 
  
 Ett beslut om vård enligt LVU innebär inte att vårdnadshavarna fråntas vårdnaden. Socialnämnden bestämmer dock under vård- tiden över barnets personliga förhållanden, i den utsträckning som behövs för att genomföra vården. Detta innefattar bestämmande- rätten bland annat över var barnet ska bo. Nämnden har under vårdtiden dessutom samma ansvar som vårdnadshavaren för att barnets grundläggande rättigheter enligt föräldrabalken tillgodo- ses.19 Vårdnadshavarna har fortfarande rätt till information om barnet. Socialnämnden har vidare ett ansvar för att barnets behov av umgänge med föräldrar och vårdnadshavare så långt som möjligt tillgodoses. 
  
 I ärenden om vård enligt LVU kan barn över femton år själva föra sin talan.20 Barn under femton år rätt till en ställföreträdare som beslutas av den förvaltningsrätt som handlägger målet. Ställ- företrädaren kan samtycka till utredningsåtgärder och överklaga. När en ställföreträdare har utsetts kan vårdnadshavaren inte längre agera för barnets räkning i rättsprocessen.21 
  
 Hemlighållande av barnets vistelseort 
  
 Sekretess gäller för uppgift om vistelseort för underårig som vårdas enligt LVU i förhållande till vårdnadshavarna om det är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med omhändertagandet eller vården och det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att barnet eller någon närstående till denne lider men.22 Om det är nödvändigt med hän- syn till ändamålet med vården får socialnämnden besluta att barnets vistelseort inte ska röjas för förälder eller vårdnadshavare. Bestäm- melsen ska tillämpas restriktivt och bör användas endast i undan- tagsfall. Socialnämnden ska minst en gång var tredje månad överväga om ett hemlighållande av barnets vistelseort fortfarande behövs. Beslutet om hemlighållande kan överklagas av vårdnads- havaren.23 
  
 1911 § LVU och 6 kap. 1 § föräldrabalken. 
  
 201, 36 och 39 §§ LVU. 
  
 21HFD 2011 ref. 78. 
  
 2226 kap. 2 § OSL. 
  
 2314 § och 41 § 3 LVU och prop. 1989/90:28 Vård i vissa fall av barn och ungdomar s. 74. 
  
 135 
  
 Bestämmelser som rör barn 
  
 SOU 2015:69 
  
 Socialstyrelsen har i allmänna råd identifierat vissa situationer då det kan bli aktuellt att besluta om hemlig vistelseort. Det kan vara situationer där barnet riskerar att utsättas för misshandel, psykiskt skadlig behandling eller annan allvarlig fara. Det kan även gälla situationer där det kan befaras att föräldrarna för barnet utomlands eller på annat sätt under längre tid undanhåller socialnämnden barnet. Barnet kan ha varit utsatt för ett svårt övergrepp och kan uppleva stor otrygghet enbart av det förhållandet att föräldrarna vet var det finns. Det primära vid den bedömningen är hur barnet upplever situationen och hur dessa upplevelser kan hindra ända- målet med vården. 
  
 Socialnämnden ska på annat sätt informera vårdnadshavare om placeringen av barnet utan att avslöja vistelseorten. Så mycket information som möjligt bör lämnas, exempelvis uppgifter om vilken typ av placering som beslutats för barnet, familjehem eller hem för vård och boende, om den är i tätort eller på landet samt familjesammansättningen i ett familjehem.24 
  
 6.5Särskilt förordnad vårdnadshavare och andra ställföreträdare 
  
 Särskilt förordnad vårdnadshavare 
  
 Vårdnaden om ett barn kan överföras från föräldrarna till en särskilt förordnad vårdnadshavare i vissa fall, så kallad vårdnads- överflyttning. Det kan exempelvis ske om föräldrarna dör eller om de gör sig skyldiga till missbruk, försummelse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling.25 
  
 Det är inte nödvändigt att ett beslut om vård enligt LVU har meddelats innan vårdnadsöverflyttning kan bli aktuell, även om det bör höra till undantagsfallen att det blir aktuellt att flytta vårdna- den utan vård enligt LVU. Särskilt förordnad vårdnadshavare kan vara aktuellt om det när vård enligt LVU övervägs står klart att det medför en bestående fara för barnets hälsa eller utveckling om föräldern står kvar som vårdnadshavare. Detta gäller även när 
  
 24Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 1997:15) om tillämpningen av LVU s. 76 och 77. 
  
 256 kap. 7 och 9 §§ föräldrabalken (1949:381). 
  
 136 
  
 SOU 2015:69 Bestämmelser som rör barn 
  
 barnet redan har vårdats utom hemmet och barnet, trots långvariga och omfattande insatser från socialnämndens sida, inte kan åter- vända till sina föräldrar. 26 
  
 Frågan om särskilt förordnad vårdnadshavare prövas av tings- rätten. Det kan ske på talan av socialnämnden eller tas upp av dom- stolen i samband med exempelvis äktenskapsskillnad. Social- nämnden är skyldig att ansöka om särskilt förordnad vårdnads- havare om nämnden vid en utredning om att ett barn far illa kom- mer fram till att någon åtgärd behöver vidtas när det gäller vårdna- den.27 I praktiken är det endast i ett fåtal fall som särskild vårdnads- havare utses, bland annat eftersom det är svårt hitta lämpliga personer att överföra vårdnaden till.28 
  
 Andra ställföreträdare 
  
 I några situationer är det möjligt att utse en utomstående ställföre- trädare som har rätt att agera för barnets räkning utan samtycke av vårdnadshavaren. Det finns särskilda bestämmelser om ställföre- trädare i ärenden om vård enligt LVU av barn, se avsnitt 6.4. 
  
 En god man ska beslutas för ett barn när det inte kan företrädas av vårdnadshavaren eller förmyndaren eller barnets intresse strider mot vårdnadshavarens eller förmyndarens eller en sådan ställföre- trädares makes eller sambos intressen.29 Om en förundersökning inleds där en vårdnadshavare är misstänkt för brott mot barnet som kan ge fängelse ska en särskild företrädare som regel utses. Det gäller även om en vårdnadshavare skyddar den misstänkte gärnings- mannen, exempelvis om den misstänkte är vårdnadshavarens sambo. Om barnet har två vårdnadshavare och endast en av dem misstänks för brott ska en särskild företrädare inte utses när vård- nadshavarna inte är gifta eller samboende. Den vårdnadshavare som inte är misstänkt för brott beslutas i sådana fall att ensam vara ställ- företrädare för barnet under förundersökningen och rättegången. Särskild företrädare ska dock även i dessa fall beslutas om det med hänsyn till vårdnadshavaranas förhållande till varandra eller till 
  
 26Prop. 1981/82:168 om vårdnad och umgänge m.m. s. 68 och SoU 1979/80:44 s. 99. 
  
 276 kap.  
 7–10 
  §§ föräldrabalken (1949:381) och 5 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937). 
  
 28Socialstyrelsen Vårdnadsöverflyttning i samband med våld i familjen, 2013, s.  
 16–20. 
  
 2911 kap. 2 § föräldrabalken (1949:381). 
  
 137 
  
 Bestämmelser som rör barn 
  
 SOU 2015:69 
  
 någon annan särskild omständighet får antas vara till barnets bästa. Den särskilde företrädaren ska ta tillvara barnets rätt under för- undersökningen och rättegången. Ansökan om särskild företrädare görs av åklagare och beslutas av tingsrätten.30 
  
 6.6Barns skolplikt och rätt till skolgång 
  
 Bestämmelser om skolplikt och barns rätt till skolgång finns i rege- ringsformen och skollagen.31 Barn som är bosatta i Sverige har skolplikt. Alla barn som omfattas av skolplikten har en motsvarande rätt till kostnadsfri, grundläggande utbildning i allmän skola. Skol- plikten fullgörs i grundskolan, grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Det finns också en möjlighet att fullgöra sin skolplikt vid exempelvis internationella skolor, inom kriminalvården eller vid sjukhus. 
  
 Den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn ska se till att barnet fullgör sin skolplikt. Hemkommunen ska se till att skol- pliktiga barn som inte går i dess grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Kommunen ska se till att eleverna i dess grundskola och grundsärskola fullgör sin skol- gång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för same- skolan ska se till att elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång. 
  
 Huvudmän för de skolformer som är aktuella för barn med skol- plikt kan vara kommuner, staten eller enskilda. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter. Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med de bestämmelser som gäller för utbildningen. 
  
 30 
 1–4 
  §§ lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn. 
  
 312 kap. 18 § första stycket regeringsformen (1974:152) samt 7 kap. 2,  
 4–8 
  och  
 20–22 
  §§ skollagen (2010:800). 
  
 138 
  
 Del B 
  
 Överväganden och förslag 
  
 7 Fingerade personuppgifter 
  
 7.1Fingerade personuppgifter i praktiken 
  
 Personer som har fingerade personuppgifter använder en fingerad identitet i stället för den verkliga identiteten. Kopplingen mellan den verkliga och den fingerade identiteten är normalt sett sekre- tessbelagd. Det är detta som ger ett skydd för personen, men sam- tidigt innebär det också problem. Borgenärer och myndigheter med flera som har ett legitimt intresse av att komma i kontakt med en person som använder fingerade personuppgifter kan få problem. 
  
 Ett tillstånd att använda fingerade personuppgifter är för den enskilde och hens närmaste en mycket ingripande åtgärd både på det personliga planet och i kontakter med myndigheter och andra. De negativa konsekvenserna är större än vid kvarskrivning och svåra att överblicka för den som berörs. Det dagliga livet kompli- ceras eftersom den berörde med familj inte bara måste ändra namn. För att användningen av fingerade personuppgifter ska bli en effektiv åtgärd måste den enskilde också byta bostad och arbete samt allmänt ändra sin livsföring.1 Personen måste också bryta sina kontakter med tidigare vänner och arbetskamrater. En användning av fingerade personuppgifter innebär alltså stora uppoffringar och ingrepp i privatliv och arbetsliv. 
  
 Vi redovisar nedan de problem som förts fram tidigare och till denna utredning och vår bild av hur det fungerar i dag. 
  
 1 Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s.  
 53–56. 
  
 141 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 Möjligt att fullgöra förpliktelser och att medverka i rättsliga förfaranden 
  
 Det har sedan bestämmelserna infördes framförts att det självfallet inte är meningen att användningen av fingerade personuppgifter ska vara en väg att undkomma en betalningsskyldighet. Det finns inte heller någon laglig möjlighet för den som har fått fingerade personuppgifter att undandra sig förpliktelser. Innan ett beslut om fingerade personuppgifter fattas bör den berörda personens eko- nomiska förhållanden – skulder och andra förpliktelser – och hur de ska regleras klarläggas. Förpliktelser kan uppfyllas under den ur- sprungliga identiteten även om fingerade personuppgifter används. 
  
 En person med fingerade personuppgifter kan bli skyldig att inställa sig personligen exempelvis inför allmän domstol. Personen har inte rätt att vägra medverka i ett rättsligt förfarande med hän- visning till att hen har fått fingerade personuppgifter.2 
  
 Polismyndigheten har rutiner för att personer med fingerade personuppgifter ska kunna delta på ett säkert sätt via video utan att vistelseort eller ny identitet avslöjas. Det förekommer därför att personer med fingerade personuppgifter är part i domstol i sin gamla identitet. Tredje mans intressen kan då tillgodoses. 
  
 Familjerättsliga konsekvenser 
  
 Vill personen med skyddade personuppgifter ingå äktenskap upp- står särskilda svårigheter. Hindersprövning kan knappast rättsenligt göras enbart utifrån de fingerade uppgifterna. 
  
 Ett identitetsbyte som avser ett barn eller en person som har barn innebär i praktiken att relationen till den förälder som barnet inte bor tillsammans med måste utplånas i folkbokföringen för att inte den nya identiteten för den förälder som barnet bor tillsam- mans med ska röjas. Ett identitetsbyte kan på detta sätt medföra allvarliga inskränkningar i tredje mans möjligheter att exempelvis umgås med sitt barn. En annan effekt kan bli att ett barn som till- kommit efter insemination inte kan få kännedom om sin biologiske far. 
  
 2 Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 119 och prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s.  
 53–56. 
  
 142 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 Om en person med fingerade personuppgifter avlider kan arvs- berättigade släktingar få svårt att bevaka sin rätt eftersom folk- bokföringen normalt inte utvisar de rätta släktskapsförhållandena för en sådan person och detta kan vara okänt för den som utreder boet.3 Polismyndigheten har rutiner för att säkerställa att personer med fingerade personuppgifter kan få del av ett eventuellt arv. 
  
 Problem med polisiära frågor, beskattning, betalningsföreläggande och verkställighet 
  
 Frånvaron av uppgifter i registren om en persons tidigare farlighet kan innebära en ökad risk för våld mot enskilda tulltjänstemän vid kontroller. Det kan också bli allvarliga konsekvenser i tillstånds- ärenden, i påföljdsfrågor, vid beslut om anhållande och häktning samt i spanings- och i utredningssammanhang. 
  
 Fingerade personuppgifter får konsekvenser för beskattningen och för kronofogdemyndigheternas handläggning av mål om betal- ningsföreläggande och verkställighet. Kronofogdemyndigheten kan exempelvis inte upptäcka att den har att göra med en person som även kan ha skulder i annat namn.4 
  
 Tillsyn, forskning och statistik 
  
 Datainspektionen kan inte i alla fall fullgöra sina förpliktelser när det gäller tillsyn över personregister. Riksarkivet har förutsett mycket allvarliga konsekvenser för sådan forskning som följer individer eller grupper över längre tid. Statistiska centralbyrån har påpekat att longitudinella studier blir omöjliga, men att effekten på statisti- kens kvalitet blir ringa om antalet berörda personer är litet.5 
  
 3SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s.  
 93–96 
  och 99 samt prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s.  
 53–56. 
  
 4SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s.  
 94–96 
  och 99 och prop. 1997/98:9 Skydd för för- följda personer, samordningsnummer, m.m. s.  
 53–56. 
  
 5SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s.  
 94–96 
  och 99. 
  
 143 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 Svårt att styrka olika förhållanden 
  
 En persons födelsetid och ålder har betydelse i flera sammanhang för att en korrekt bedömning ska kunna göras. Det gäller exempel- vis Polismyndighetens befattning med unga personer, framställning av röstlängd, vissa arbetsrättsliga eller avtalsbaserade bestämmelser och behörighetskontroll exempelvis till utbildning vid högskola. Det finns myndigheter som är skyldiga att enligt internationell överenskommelse lämna uppgifter om en persons födelsetid. 
  
 Fingerade personuppgifter innebär svårigheter att styrka förhål- landen som registrerats på den verkliga identiteten. Det blir svårt för arbetsgivare och utbildningsanordnare att kontrollera tidigare utbildning och tjänstgöring samt betyg, intyg och referenser. Det blir också svårt för arbetsgivare, Försäkringskassan och Statens tjänstepensionsverk att beräkna pensioner, semesterdagar och ersättningar av olika slag, exempelvis vid sjukdom. Det kan vidare uppstå svårigheter och risker när det gäller sjukvården, exempelvis när äldre relevant journalinformation inte kan finnas. I en del fall resulterar fingerade personuppgifter i att personen i praktiken är förhindrad att ingå vissa typer av avtal. 
  
 Viss yrkesutövning kan kräva legitimation, auktorisation eller tillstånd. En person som exempelvis har en läkarlegitimation i sin verkliga identitet kan inte utan vidare använda den efter det att hen har fått fingerade personuppgifter. 
  
 Det kan också försvåra en säker, effektiv och rationell hand- läggning av utlännings- och medborgarskapsärenden. I ärende om svenskt medborgarskap är det sannolikt nödvändigt att den beslu- tande myndigheten har tillgång till även de verkliga uppgifterna. En utlänning som vistas i Sverige kan behöva uppehållstillstånd. 
  
 Transportstyrelsen har tidigare pekat på att fingerade person- uppgifter medför svårigheter vid utfärdande och innehav av kör- kort samt för verkets hantering av bil- och felparkeringsregister. Verket fick tidigare manuella underrättelser från Rikspolisstyrelsen om fingerade personuppgifter som berörde verkets ansvarsområden och hade därigenom, bland annat i sina register, fört över uppgifter från den verkliga identiteten till den fingerade. Den ordningen hade enligt verket ändå medfört komplikationer vid exempelvis förar- 
  
 144 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 prov och lett till att personer med fingerade personuppgifter hade nödgats avslöja sitt verkliga personnummer.6 
  
 Polismyndigheten har under senare utvecklat sitt arbete och samarbetar numera under säkra former med flera myndigheter och de problem som tidigare lyfts har därmed minskat. Samarbeten inom detta område handlar om att underlätta för den enskilde att ta tillvara sin rätt, exempelvis genom att myndigheters information om personen i den verkliga identiteten under säkra former aviden- tifieras och förs över på den fingerade identiteten. Det förekommer också att Polismyndigheten skriver intyg som förklarar andra hand- lingar och intyg, de avslöjar dock aldrig kopplingen mellan identi- teterna. 
  
 Polismyndigheten har i dag dessutom samarbeten som syftar till att stärka skyddet för den enskilde, exempelvis genom att den andra myndigheten vidtar åtgärder för att förhindra att information kopplad till den nya identiteten lämnas ut till andra personer. 
  
 7.2Bestämmelser och rutiner om fingerade personuppgifter 
  
 Bestämmelser om fingerade personuppgifter finns i en särskild lag.7 
  
 7.2.1Fingerade personuppgifters innebörd 
  
 Syfte och innebörd 
  
 En folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet kan få medgivande att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem om personerna varaktigt bor tillsammans.8 Syftet med fingerade per- sonuppgifter kan sägas vara att hindra att en förföljare, med hjälp av allmänna handlingar hos en myndighet, får kännedom om var 
  
 6SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s.  
 93–96 
  och 99 samt prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s.  
 53–56. 
  
 7Lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 81 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 145 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 den person som behöver skyddas bor eller vistas.9 Om ett medgi- vande att använda fingerade personuppgifter har lämnats, ska Polis- myndigheten skyndsamt se till att den person som har fått med- givandet registreras inom folkbokföringen med de fingerade upp- gifter som myndigheten efter samråd med den enskilde bestämmer. De fingerade personuppgifterna ska bestämmas och registreras på ett sådant sätt att det inte av dessa framgår vem det är som använ- der uppgifterna.10 
  
 Beroende på förhållandena i det enskilda fallet kan det vara ak- tuellt att byta ut vilken som helst av uppgifterna i folkbokföringen, inte enbart namn och personnummer.11 Om ett barn eller en person som har barn får fingerade personuppgifter innebär det i praktiken att relationen till den förälder som barnet inte bor tillsammans med måste utplånas i folkbokföringen för att inte den nya identiteten för den förälder som barnet bor tillsammans med ska röjas. Mot- svarande gäller för en gift person i förhållande till maken.12 Den verkliga identiteten avregistreras och sekretessmarkeras.13 
  
 För att ett byte av personuppgifter ska bli en effektiv skydds- åtgärd får uppgifterna om personens tidigare identitet inte lämnas ut till mer än en mycket begränsad krets. Endast Polismyndigheten har därför information som gör det möjligt att koppla ihop uppgif- terna från den tidigare identiteten med den nya. De gamla uppgif- terna finns bara i manuell form hos Polismyndigheten.14 
  
 Ett medgivande innebär att personen har rätt att i alla avseenden använda de fingerade uppgifterna i stället för de verkliga. När det exempelvis i olika författningar talas om registrering eller annan hantering av personuppgifter är det de fingerade uppgifterna som ska komma till användning för den som har fått medgivande.15 
  
 Fingerade personuppgifter medför inte någon rättslig föränd- ring av personens namn eller andra förhållanden. Rättsligt är hen alltså samma person som tidigare. Personen har enligt förarbetena sannolikt inte någon skyldighet att använda de fingerade uppgif- terna utan kan i vissa sammanhang också använda sitt verkliga 
  
 9Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 52. 
  
 101 och 6 §§ lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 11Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 118 och 119. 
  
 12SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s. 93. 
  
 13Enligt uppgift från Polismyndigheten och Skatteverket. 
  
 14Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 119. 
  
 15Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 144. 
  
 146 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 namn och personnummer. Det har inte någon privaträttslig bety- delse om personen ingår avtal eller andra rättshandlingar med användande av verkliga eller fingerade uppgifter. Hela tiden är det samma rättssubjekt som kan göras ansvarigt. Motsvarande gäller för offentligrättsliga förpliktelser.16 
  
 Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får begränsas till viss tid, men kan också ges tills vidare.17 Fingerade personuppgifter ges i regel tills vidare. 
  
 När det hot som lett till beslutet om fingerade personuppgifter inte längre finns ska personen återta sin rätta identitet. Om den som har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter skriftligen anmäler hos Polismyndigheten att medgivandet inte längre behövs eller om det finns synnerliga skäl för det, ska Polis- myndigheten besluta att medgivandet att använda fingerade per- sonuppgifter ska upphöra att gälla. Bedömningen att medgivandet att använda fingerade personuppgifter blivit obehövligt bygger i normala fall på ett gemensamt ställningstagande av den enskilde och Polismyndigheten. Synnerliga skäl för ett upphörande mot den enskildes vilja kan anses finnas om skyddsbehovet upphört och det finns en risk att den enskilde missbrukar systemet och exempelvis använder både verkliga och fingerade uppgifter på ett otillbörligt sätt. 
  
 När ett medgivande ges för obestämd tid är det vidare väsentligt att Polismyndigheten håller kontakten med den enskilde. Polis- myndigheten bör också regelbundet kontrollera att den som har ett medgivande inte återgått till att använda den verkliga identiteten, exempelvis genom att åter folkbokföra sig i den identiteten. Även i sådana fall kan det finnas skäl för Polismyndigheten att få medgi- vandet upphävt. 
  
 När ett medgivande att använda fingerade personuppgifter har upphört att gälla ska Polismyndigheten underrätta Skatteverket om detta. Verket ska skyndsamt se till att de fingerade uppgifterna inte längre används inom folkbokföringen. Verket ska göra de ändringar i folkbokföringsdatabasen som krävs. Den avregistrerade identite- ten folkbokförs och uppgifter i den fingerade identiteten förs in på den riktiga identiteten. På så sätt minimerades olägenheterna av 
  
 16Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 53, 60 och 61. 
  
 171 § första stycket lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 147 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 personuppgiftsbytet för myndigheter och exempelvis borgenärer. Sedan Polismyndigheten har underrättat Skatteverket om den en- skildes anmälan att medgivandet inte längre behövs får hen använda de fingerade uppgifterna fram till dess verket har registrerat änd- ringarna i folkbokföringsdatabasen men inte för tid därefter.18 
  
 Krav för att få fingerade personuppgifter 
  
 För att kunna få fingerade personuppgifter ska personen riskera allvarlig brottslighet mot personens liv, hälsa eller frihet. När det gäller brottslighetens art avses i första hand brott som är direkt livshotande eller som syftar till svår kroppsskada eller grov frihets- kränkning och som regleras i 3, 4 och 6 kap. brottsbalken.19 Av praxis framgår att bortförande av barn är en sådan brottslighet som innebär att barnet, tillsammans med förälder, kan få fingerade per- sonuppgifter.20 Högsta domstolen har slagit fast att bestämmelsen måste anses innebära att risken finns vid en objektiv bedömning. Det är alltså inte tillräckligt att den berörda personen själv anser sig utsatt för en sådan risk.21 
  
 Om en person tidigare har dömts för ett allvarligt brott, exem- pelvis svår misshandel, mot den som begär fingerade personupp- gifter är det en omständighet som enligt regeringen måste tillmätas stor betydelse vid riskbedömningen. Den tidigare brottsligheten behöver inte nödvändigtvis vara riktad mot personens liv, hälsa eller frihet. Det krävs också att det fanns risk för ytterligare för- följelser i form av sådana brott som anges i lagen. 
  
 Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor föreslog att det skulle införas en bestämmelse om att fingerade personuppgifter fick medges endast om åtgärden med hänsyn till personens förhål- landen eller andra omständigheter kunde antas utgöra en effektiv skyddsåtgärd.22 Enligt regeringen borde ingen skyddsåtgärd tillgri- pas om den inte kunde antas få effekt. Regeringen bedömde dock att någon särskild reglering av detta inte kunde anses nödvändig.23 
  
 188 och 9 §§ lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 19Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 118 och 143. 
  
 20NJA 1994 s. 497 II. 
  
 21NJA 1994 s. 497 I. 
  
 22SOU 1996:68 Några folkbokföringsfrågor s. 149. 
  
 23Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 58. 
  
 148 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 Personen måste vara folkbokförd för att kunna få fingerade per- sonuppgifter. 
  
 Medgivande att använda fingerade personuppgifter får inte läm- nas om personen kan beredas tillräckligt skydd genom kvarskriv- ning eller på annat sätt. I förarbetena när lagen tillkom anförde regeringen att det först skulle övervägas om kvarskrivning, besöks- förbud eller andra åtgärder var tillräckliga för att skydda personen. Detta innebar inte något krav på att sådana skyddsåtgärder verk- ligen skulle ha prövats, utan bedömningen fick göras utifrån de förväntade effekter som åtgärderna kunde ha.24 Skälet till att andra skyddsåtgärder ska prövas i första hand är att användningen av fingerade personuppgifter är förknippad med stora svårigheter på olika plan, inte minst det personliga. Med hänsyn till problemen är det angeläget att det i varje ärende om fingerade personuppgifter noga prövas om inte den förföljde kan beredas ett fullgott skydd genom exempelvis kvarskrivning.25 
  
 Exempel på situationer när kvarskrivning kan vara otillräckligt 
  
 Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor diskuterade genom några exempel på situationer, om kvarskrivning kunde vara en till- räcklig åtgärd eller inte.26 Utredningens exempel redovisas nedan. Vi har inte funnit några andra situationer än de som utredningen diskuterade som kan ha betydelse för bedömningen. 
  
 Yrkesfallet 
  
 En förföljd person kan ha ett ovanligt yrke eller en sysselsättning som bara kan utövas hos ett fåtal olika arbetsgivare. Personen kan exempelvis vara militär, åklagare, pilot, meteorolog eller specialist- läkare. Den förföljde kan ha en så speciell anställning eller vara så ensam i sin yrkesutövning att fingerade personuppgifter inte hjäl- per. Den förföljde blir i det fallet antagligen tvungen att byta yrke för att inte riskera förföljelse. Om sådana genomgripande föränd- 
  
 24Prop. 1990/91:153 Folkbokföringslag s. 144. 
  
 25Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 58 och 59. 
  
 26SOU 1996:68 Några folkbokföringsfrågor s.  
 142–148. 
  
 149 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 ringar måste vidtas ansåg utredningen att det är tillräckligt med kvarskrivning i kombination med en namnändring. Fingerade personuppgifter inom ramen för yrkesfallet har sannolikt störst förutsättningar att bli lyckosamt om den förföljde tillhör en ganska stor yrkesgrupp. 
  
 Spridningsfallet 
  
 Det kan vara ofrånkomligt att en kvarskriven person måste avslöja sin eller sin familjs rätta adress exempelvis för en lokal skol- eller sjukvårdsmyndighet. Omständigheterna kan vara så speciella att en förföljare kan räkna ut att uppgifterna bör finnas hos en skolmyn- dighet med mindre vanlig inriktning eller hos en viss slags myndig- het i en bestämd del av landet. Effekten av en kvarskrivning kan i sådana lägen bli begränsad. Detta talade enligt utredningen för fingerade personuppgifter. 
  
 Om det exempelvis är en vuxen person med fyra barn i skol- åldern som har fått fingerade personuppgifter finns en risk att för- följaren både genom folkbokföringen och kommunala befolknings- registret kan spåra den vuxna personen trots de fingerade person- uppgifterna. Förföljaren måste dock veta hur hen ska gå till väga och vara beredd att lägga ned mycket tid och kraft för att lyckas lokalisera den som har fått fingerade personuppgifter. 
  
 Fingerade personuppgifter kan också komma att ha begränsad effekt om det omfattar exempelvis ett barn som är hänvisat till viss typ av skola, särskild sjukvård eller av annat skäl går att urskilja bland andra barn. 
  
 Insiderfallet 
  
 En viss förföljare kan ha bättre förutsättningar än andra att få reda på var en kvarskriven person uppehåller sig. Det kan bero på att hen har kontakter med någon som är anställd hos Skatteverket och därför har särskilda möjligheter att komma över uppgiften om den kvarskrivnes verkliga adress eller annan uppgift som kan avslöja denne. Fingerade personuppgifter kan då bli aktuellt. Problemet med en person som har möjlighet att obehörigen förmedla uppgif- 
  
 150 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 ter som var användbara för förföljelse kan dock aktualiseras även vid fingerade personuppgifter. 
  
 I samband med lagändringar 1998 anförde regeringen att kvar- skrivning kan vara otillräcklig som skyddsåtgärd om det exempelvis finns sådana omständigheter i ärendet att den som hotar har möj- lighet att, trots vidtagna åtgärder inom folkbokföringen, spåra en person med hjälp av dennes folkbokföringsuppgifter. Ett exempel på en sådan situation är att en förföljare kan ha möjlighet att genom hot mot eller bestickning av någon som är anställd hos Skatteverket få fram uppgifter om personen.27 
  
 Spårningsfallet 
  
 Fingerade personuppgifter utesluter inte att personen under vissa förhållanden kan spåras av en förföljare. Risken måste dock enligt utredningen anses vara större vid kvarskrivning. Det beror i första hand på att den kvarskrivne i princip använder samma namn och personnummer som tidigare även om hen ofta bör ha utnyttjat möjligheten till namnbyte. Det kan göra att kvarskrivning framstår som en otillräcklig åtgärd. Vid bedömningen av spårningsfallet ska särskild vikt också läggas vid förföljarens person. Utöver hens inställning till den som behöver skyddas måste också beaktas hens förmåga och möjlighet att spåra en person som är kvarskriven. 
  
 7.2.2Prövning av ärenden om fingerade personuppgifter 
  
 Det är Polismyndigheten som prövar ärenden om fingerade personuppgifter.28 Ansökan om medgivande görs av den som vill använda fingerade personuppgifter. 
  
 En person som ansöker om eller har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter för egen del, får ansöka om medgivande även för ett barn som personen är vårdnadshavare för och varaktigt bor tillsammans med, om syftet är att ge skydd mot den andre vårdnadshavaren.29 Normalt företräds ett barn för vilket 
  
 27Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 58 och 59. 
  
 282 § första stycket lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 292 § andra stycket och 4 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 151 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 båda föräldrarna är vårdnadshavare av dem gemensamt. En sådan ordning när det gäller att få ett medgivande för ett barn att använda fingerade personuppgifter skulle kunna omöjliggöra ett skydd enligt lagen. Särskilt gäller detta när det är den andre vårdnads- havaren som är den hotande.30 
  
 Utredningen i ärendena är omfattande och kvalificerad. Av polisutredningen i ett ärende om fingerade personuppgifter ska det framgå bland annat om sökanden riskerar förföljelse. Det är en fråga som självfallet berör både den som begär fingerade person- uppgifter och den utpekade förföljaren. Bådas förhållanden måste alltså klarläggas. Vidare måste det klargöras om inte den förföljde kan skyddas genom kvarskrivning eller på annat mindre ingripande sätt. En utförlig och allsidig polisundersökning är av största bety- delse när det gäller fingerade personuppgifter.31 
  
 Polismyndighetens beslut får överklagas till Stockholms tings- rätt. Ett beslut om registrering av fingerade personuppgifter inom folkbokföringen får dock inte överklagas.32 
  
 En myndighet ska på begäran lämna Polismyndigheten upplys- ning om en person som förekommer i ett ärende om fingerade per- sonuppgifter. Denna skyldighet gäller dock inte för Säkerhets- polisen.33 Skälet till att det finns en sådan skyldighet är att sekre- tessen hos olika myndigheter ibland försvårade Rikspolisstyrelsens utredning i ärenden om fingerande personuppgifter. Som exempel nämns att man inte kunde få tillgång till uppgifter om en utpekad förföljare som hade varit intagen för rättspsykiatrisk vård.34 
  
 7.2.3Övriga bestämmelser och rutiner 
  
 Polismyndigheten ska bistå den som har fått medgivande att använda fingerade personuppgifter vid kontakter med andra myn- digheter och i övrigt lämna den hjälp som krävs, om den enskildes hjälpbehov inte kan tillgodoses på annat sätt.35 Det uppmärk- sammades att den som hade fått fingerade personuppgifter kunde 
  
 30Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 119, 144 och 145. 
  
 31Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 65 och 66. 
  
 3210 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 335 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 34Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 65 och 66. 
  
 357 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 152 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 få betydande problem och ofta behövde hjälp med att ta tillvara sin rätt. Det gällde exempelvis vid reglering av skulder, mellanhavan- den med myndigheter samt vid kontakter med banker och försäk- ringsbolag. Hjälpåtgärderna krävde ofta juridisk kompetens och goda kunskaper om hur samhället fungerar. Regeringen ansåg att en särskild kontaktmyndighet borde utses för att hjälpa den enskilde. 
  
 Polismyndigheten kan inte ensam avhjälpa alla olägenheter som kan uppkomma efter ett medgivande att använda fingerade person- uppgifter. Även olika ”fackmyndigheter” måste i olika samman- hang hjälpa till. När det exempelvis gäller socialförsäkrings- förmåner för den som har fått fingerade personuppgifter är Försäkringskassans medverkan nödvändig.36 
  
 7.3Statistik 
  
 I dag har ungefär 160 personer fingerade personuppgifter.37 Utvecklingen under de senaste åren har varit enligt följande: 
  
 Tabell 7.1 Antal personer med fingerade personuppgifter 
  
 Totalt antal personer som sökt och totalt antal personer som fått fingerade personuppgifter ett visst år 
  
 2008 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 2012 
  
 2013 
  
 2014 
  
 Totalt antal personer som 
  
 sökt fingerade personupp- 
  
 gifter ett visst år 
  
 48 
  
 80 
  
 55 
  
 54 
  
 67 
  
 41 
  
 48 
  
 Totalt antal personer som 
  
 fått fingerade personupp- 
  
 gifter ett visst år 
  
 12 
  
 29 
  
 12 
  
 8 
  
 20 
  
 11 
  
 8 
  
 - varav kvinnor 
  
 6 
  
 11 
  
 6 
  
 1 
  
 7 
  
 3 
  
 7 
  
 - varav män 
  
 2 
  
 5 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 3 
  
 1 
  
 - varav barn 
  
 4 
  
 13 
  
 2 
  
 3 
  
 9 
  
 5 
  
 0 
  
 36Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s.  
 53–56 
  och  
 66–69. 
  
 37Enligt Polismyndigheten. 
  
 153 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 7.4Sekretessbestämmelser 
  
 Sekretess i ärenden om fingerade personuppgifter 
  
 Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Får en myndighet en uppgift som är sekretess- reglerad från en myndighet som handlägger ärenden om fingerade personuppgifter, blir bestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos den mottagande myndigheten.38 
  
 Av förarbetena framgår att avsikten med fingerade person- uppgifter är att bereda en person skydd mot förföljare. Det ligger därför i sakens natur att sekretess bör gälla för alla personanknutna uppgifter i ett ärende som avser fingerade personuppgifter. När ett beslut om fingerade personuppgifter upphävts finns inte längre samma behov av sekretess. Det kan emellertid i underlaget för beslutet finnas känsliga uppgifter om enskildas personliga förhål- landen som bör omfattas av sekretess även efter det att de fingerade personuppgifter inte längre används.39 
  
 Sekretess för uppgift om kopplingen mellan den fingerade och den verkliga identiteten 
  
 Sekretess gäller också för uppgift om kopplingen mellan fingerade personuppgifter som en enskild har medgivande att använda och den enskildes verkliga personuppgifter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men.40 
  
 I förarbetena hänvisas först till den tidigare nämnda bestäm- melsen. Om en myndighet fick uppgifter om kopplingen mellan en persons fingerade och verkliga identitet direkt från den enskilde kunde myndigheten inte tillämpa den bestämmelsen utan enbart skydda uppgifterna om det fanns en primär sekretessbestämmelse 
  
 3822 kap. 2 § OSL. 
  
 39Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 123. 
  
 4021 kap. 3 § tredje stycket OSL. 
  
 154 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 till skydd för enskildas personliga förhållanden som var tillämplig hos myndigheten. Så var emellertid inte alltid fallet. 
  
 Regeringen ansåg att skyddet för uppgifter om kopplingen mellan en persons fingerade och verkliga identitet i princip borde kunna hanteras genom Polismyndighetens medverkan i kommuni- kationen mellan andra myndigheter och den enskilde. Det kunde dock inte uteslutas att den enskilde i någon situation själv kunde komma att lämna sådana uppgifter till en myndighet där uppgif- terna inte kunde skyddas. Med hänsyn till den allvarliga hotbilden i de fall en enskild har fått fingerade personuppgifter var det inte acceptabelt att det inte fanns ett heltäckande sekretesskydd för sådana uppgifter. Regeringen ansåg därför att en primär sekretess- bestämmelse, som var tillämplig hos alla myndigheter, borde infö- ras för uppgift om kopplingen mellan en enskilds verkliga och fingerade identitet. 
  
 Sekretessbestämmelsen omfattar bara uppgifter som avslöjar kopplingen mellan en persons fingerade och verkliga identitet och inte alla uppgifter om enskildas personliga förhållanden som finns i ett ärende om fingerade personuppgifter.41 
  
 7.5Andra utredningsförslag 
  
 Stalkningsutredningen 
  
 Stalkningsutredningen har föreslagit att den omständigheten att kvarskrivning eller annat skydd är tillräckligt inte ska vara ett absolut hinder mot att ge en person fingerade personuppgifter. I stället ska övervägas om ett tillräckligt skydd kan beredas genom kvarskrivning eller på annat sätt. I denna bedömning ska beaktas den tid personen kan förväntas behöva skydd. Om det redan vid beslutstillfället kan förutses att hotet mot brottsoffret kan finnas kvar under lång tid ska detta enligt Stalkningsutredningens förslag särskilt beaktas. Kvarskrivning kan som längst medges i tre år och en hotbild som kan förväntas finnas kvar under längre än så ska således betraktas som att den finns kvar under lång tid. 
  
 41 Prop. 2005/06:161 Sekretessfrågor – Skyddade adresser, m.m. s. 62 och 63. 
  
 155 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 Stalkningsutredningen har vidare föreslagit att fingerade person- uppgifter även ska få medges om detta med hänsyn till den hotade personens personliga förhållanden i övrigt framstår som lämpligare än någon annan åtgärd. Vid prövningen av detta kriterium ska beaktas bland annat de omständigheter som kan ha betydelse för brottsoffrets förutsättningar att så snabbt som möjligt återhämta sig från de brott som hen utsatts för och etablera sig på den nya orten. Sådana behov och personliga förhållanden som bör tala för att ge fingerade personuppgifter kan vara att brottet har drabbat brottsoffret särskilt allvarligt, att brottet har skett i en nära relation eller att brottsoffret har barn. Om brottsoffret exempelvis saknar förutsättningar att snabbt få ett arbete på den ort till vilken hen flyttar, på grund av hälsoskäl, bristande dokumentation om arbets- livserfarenhet eller utbildning talar det mot att brottsoffret med enkelhet kommer att finna ett socialt sammanhang, vilket kan tala för att fingerade personuppgifter ska medges. Förutsättningarna på den ort som brottsoffret till flyttar bör också beaktas.42 
  
 Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer 
  
 I Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer har utredaren konstaterat att Stalkningsutredningens bedömning att det är möjligt att ge fingerade personuppgifter i större utsträckning har fått stöd av remissinstanserna och att det därför får anses finnas ett behov av att göra en förändring i denna riktning. Utredaren har dock anfört att förslaget har vissa brister som innebär att det inte bör genomföras i den form som utred- ningen har föreslagit. 
  
 Det är enligt utredaren svårt att närmare slå fast vilka omstän- digheter som bör anses tala för respektive emot att fingerade personuppgifter väljs som skyddsåtgärd. Stalkningsutredningens författningsförslag ger ingen ledning för att avgöra vilka personliga förhållanden som är relevanta eller när fingerade personuppgifter bör anses vara lämpligare än andra åtgärder. Även om lämplighets- kriteriet kan förtydligas, exempelvis för att främja den berörda 
  
 42 SOU 2008:81 Stalkning – ett allvarligt brott s. 247, 248, 344 och 345. 
  
 156 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 personens livssituation, eller främja möjligheterna till ett självstän- digt liv under trygga förhållanden, är det svårt att ställa upp objek- tiva utgångspunkter för en sådan prövning och konkreta exempel på när fingerade personuppgifter bör anses vara lämpligare än andra åtgärder. Enligt Stalkningsutredningen ska prövningen bland annat innebära att omständigheter som kan ha betydelse för brottsoffrets förutsättningar att så snabbt som möjligt återhämta sig från brott och etablera sig på den nya orten beaktas. Det handlar alltså om vad som kan anses vara lämpligast för att främja den berörda personens livssituation, vari skyddsaspekten endast är en komponent. 
  
 Både kvarskrivning och fingerade personuppgifter påverkar den enskildes livssituation på ett ingripande sätt. Det är dock enligt utredaren svårt att slå fast vilken åtgärd som är mer eller mindre ingripande eller vad som är lämpligast i det enskilda fallet. Objek- tiva utgångspunkter för en sådan prövning, som i sin tur bygger på vissa antaganden om åtgärdernas relativa för- och nackdelar, är problematiska att ställa upp. 
  
 Utredningens exempel att brottet drabbat brottsoffret särskilt hårt eller att brottet skett i en nära relation avser objektivt konsta- terbara omständigheter. Att beakta dessa förhållanden som skäl för fingerade personuppgifter bygger rimligen på antagandet att den åtgärden upplevs som ett säkrare skydd och därmed att brotts- offrets återhämtning främjas. Men om en allmän utgångspunkt vore att det är lättare att etablera ett nytt liv som känns säkert med fingerade personuppgifter än med kvarskrivning skulle den lämplig- hetsprövningen leda till en avsevärd ökning av fingerade person- uppgifter. 
  
 En annan lösning för att vidga utrymmet för fingerade person- uppgifter bör därför enligt utredaren övervägas. En möjlighet som bör övervägas är att utforma bestämmelserna med inriktning på att närmare ange villkoren för när fingerade personuppgifter får med- ges, i stället för att som nu ha en fakultativ bestämmelse med ett villkor som måste vara uppfyllt (risk för allvarlig brottslighet) och en omständighet som hindrar åtgärden (tillräckligt skydd genom andra åtgärder). Utöver kravet om risk för allvarlig brottslighet kan därmed alternativa grunder för att medge fingerade personupp- gifter föreskrivas. 
  
 Vidare bör enligt utredaren bestämmelsen återspegla de villkor som redan gäller om att åtgärden måste bedömas kunna fungera i 
  
 157 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 praktiken och att den i övrigt var lämplig, exempelvis med hänsyn till personens ekonomiska förhållanden. 
  
 Enligt utredaren framstår det som rimligt att skyddsbehovets längd beaktas. Enligt utredaren ingick emellertid en sådan bedöm- ning sannolikt i den bedömning som redan görs vid prövningen av fingerade personuppgifter. I annat fall bör prövningen ingå i den lämplighetsbedömning som Stalkningsutredningen har föreslagit. Frågan om skyddsbehovets utsträckning i tiden kan lämpligen be- aktas inom ramen för de två alternativen utan att det anges särskilt. 
  
 Svårigheten enligt utredaren är inte att utforma en bestämmelse av detta slag utan i stället att finna en lämplig avvägning i frågan om de personrelaterade skäl som bör kunna leda till fingerade person- uppgifter trots att andra åtgärder uppfyller skyddsbehovet. Detta kräver en närmare studie av bland annat vilka förhållanden som medför att fingerade personuppgifter fungerar bra i praktiken.43 
  
 Utredaren framför vidare att när skyddet är riktat mot en föräl- der påverkas eller till och med hindras barnets möjligheter till umgänge med den föräldern. Frågan om förhållandet mellan skyd- dade personuppgifter samt vårdnad om och umgänge med barn är enligt utredaren av mer grundläggande natur och dess betydelse i förhållande till den föreslagna lämplighetsprövningen kan ifråga- sättas. I rättspraxis finns det exempel på att umgänge med barn har vägrats med hänvisning bland annat till risken för att bostadsorten avslöjas. Det finns dock andra avgöranden där skyddsåtgärden inte ansetts påverka umgängesfrågan. Umgängesfrågan kan därmed inte ha någon utslagsgivande betydelse för valet mellan skyddsåtgär- derna och därmed för den föreslagna lämplighetsprövningen. En viktig fråga som bör få ett svar är därför hur förhållandet bör vara mellan skyddsåtgärderna respektive rätt till vårdnad och umgänge. Detta kräver i sin tur en närmare utredning av möjligheterna att kombinera skyddsåtgärderna med vårdnads- och umgängesrätt. Om de inte kan förenas krävs ett ställningstagande om vad som bör ges företräde.44 
  
 43Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s.  
 105–107, 
  134 och 135. 
  
 44Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 39, 108, 109 och 
  
 158 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 7.6Överväganden och förslag 
  
 7.6.1Förhållanden som medför att fingerade personuppgifter fungerar bra i praktiken 
  
 Bedömning: Förhållanden som medför att fingerade person- uppgifter fungerar bra i praktiken är 
  
 Polismyndighetens stöd till personer med fingerade person- uppgifter, 
  
 Polismyndighetens samarbete med andra myndigheter om personer med fingerade personuppgifter, och 
  
 Polismyndighetens kunskaper om kriminalitet, hotbilder och liknande. 
  
 Polismyndighetens arbetssätt 
  
 Vi har varit i kontakt med Polismyndigheten och fått allmän infor- mation om deras arbete med fingerade personuppgifter. Vi har där- emot inte varit kontakt med personer som har fingerade person- uppgifter. 
  
 Handläggarna på Polismyndigheten stödjer personerna när de ska bygga upp sitt nya liv med fingerade personuppgifter. De möter alla som ansöker om fingerade personuppgifter, minst en gång personligen och oftast flera gånger via exempelvis telefon. Polis- myndigheten eller socialförvaltningen ordnar bostad under den tid som prövningen av ärendet pågår. 
  
 För en person som får fingerade personuppgifter går de igenom hela livssituationen för att kunna bedöma vilka åtgärder som behö- ver vidtas och ge stöd i att genomföra dem. Det görs både för att åtgärden ska fungera och för att det ska vara möjligt att leva ett så normalt liv som möjligt. Under den första perioden efter det att personen fått fingerade personuppgifter är kontakterna mellan Polismyndigheten och personen intensiva för att reda ut olika praktiska situationer. 
  
 Polismyndigheten hjälper också till med att ta fram en legend för personerna, det vill säga en påhittad historia om deras bakgrund. 
  
 159 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 Efter den första intensiva perioden när personen har fått fingerade personuppgifter förekommer det också kontakter mellan personen och Polismyndigheten, exempelvis om personen avser att flytta till en annan ort och vill ha hjälp med bedömningen om det utifrån hotsituationen är en lämplig ort att flytta till. 
  
 Personer med fingerade personuppgifter kan dygnet runt via telefon få stöd av Polismyndigheten. Polismyndigheten tar också emot post som ställs till den verkliga identiteten. 
  
 Förhållanden som medför att fingerade personuppgifter fungerar bra i praktiken 
  
 Personer som riskerar att bli utsatta för allvarlig brottslighet mot liv, hälsa eller frihet är utsatta för en svår psykisk press. Om per- sonen medges fingerade personuppgifter innebär det inte något enkelt liv. Personerna måste bryta med det gamla livet när det gäller arbete, bostad, släkt, vänner och fritid och bygga upp ett helt nytt liv på en annan ort. 
  
 Polismyndigheten erbjuder, som framgår ovan, ett omfattande stöd till personer med fingerade personuppgifter, exempelvis i form av personliga möten, bostad under den tid prövningen pågår, hjälp med att reda ut praktiska situationer, ta fram en påhittad historia om sin bakgrund och jourtelefon dygnet runt. Polismyndigheten samarbetar också under säkra former med flera myndigheter för att stärka den enskildes skydd, underlätta för hen att ta tillvara sin rätt och underlätta för andra att ta tillvara sin rätt i förhållande till personen med skyddade personuppgifter. 
  
 I den situation som personerna befinner sig bedömer vi att det stöd som Polismyndigheten ger till personerna och det samarbete myndigheten har med andra myndigheter är av avgörande betydelse för att åtgärden ska fungera och innebära ett så bra liv för perso- nerna som möjligt. Såvitt vi kan bedöma har Polismyndigheten sär- skilt goda förutsättningar att bidra till ett sådant skydd eftersom de har goda kunskaper om kriminalitet, hotbilder och liknande. Vi bedömer att det är dessa omständigheter som får åtgärden att fungera väl i praktiken. 
  
 En annan omständighet som vi bedömer bidrar till att fingerade personuppgifter fungerar väl är Polismyndighetens bedömning av om personerna har förutsättningar att klara ett liv med fingerade 
  
 160 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 personuppgifter. Personer som har sådana förutsättningar klarar att leva med åtgärden tack vare Polismyndighetens stöd. Det finns emellertid personer som inte har dessa förutsättningar. För att få fingerade personuppgifter måste man flytta, bryta helt med sitt tidigare liv och börja leva som en annan person. Det är svårt för alla, men särskilt svårt för personer som inte har en god självbild och ett gott självförtroende samt för personer som missbrukar eller har en psykisk ohälsa. Det gäller i vart fall om personen inte har annat stöd, exempelvis inom psykiatrin, ett socialkontor eller med en kontaktperson. Andra exempel är offentliga personer eller personer som av andra anledningar vill fortsätta att leva ett utåt- agerande liv. Om Polismyndigheten bedömer att fingerade person- uppgifterna inte skulle ge någon effekt ens med stöd, kan de inte få fingerade personuppgifter. 
  
 Enligt Polismyndigheten förekommer det i princip aldrig att en person med fingerade personuppgifter agerar på ett sätt som för- stör skyddet för hen. Det gäller även barn. Det förekommer inte heller att de använder sin verkliga identitet i brottsligt syfte. Det har dock förekommit att personer med fingerade personuppgifter har begått brott i den nya identiteten. Alla får inte arbete i sin nya identitet, men många får det. Hot mot vittnen minskar ofta efter det att fingerade personuppgifter har registrerats. 
  
 7.6.2Fingerade personuppgifter bör inte medges i större utsträckning än i dag 
  
 Bedömning: Det saknas skäl att utvidga möjligheterna att få fingerade personuppgifter eftersom fingerade personuppgifter ska bygga på en restriktiv prövning och de problem som finns med kvarskrivning kan lösas genom att förbättra kvarskriv- ningsinstitutet. 
  
 Kvarskrivning och fingerade personuppgifter – likheter och skillnader 
  
 Vi har i uppdrag att lämna förslag på hur reglerna om fingerade per- sonuppgifter kan förändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större omfattning än i dag. Kvarskrivning och fingerade per- 
  
 161 
  
 verkliga.47 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 sonuppgifter påverkar den enskildes livssituation på ett ingripande sätt. Vi redovisar inledningsvis vår bild av likheter och skillnader. 
  
 Kvarskrivning och fingerade personuppgifter syftar till att skyd- da mot att andra personer får information om personens bosätt- ning och med hjälp av denna kan söka upp personen och utsätta denne för brott eller – när det gäller kvarskrivning – även förföljel- ser eller allvarliga trakasserier.45 En förutsättning för att en hotad eller förföljd person ska kunna skyddas är att personen helt ändrar sin livsföring. Fingerade personuppgifter eller kvarskrivning kan endast vara ett komplement. 
  
 Kvarskrivning innebär att en person vid flyttning får medges att vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten. Den rätta adressen finns endast i manuell form hos Skatteverket. Uppgifter om personens verkliga bostadsort och adress aviseras inte till några myndigheter. Uppgifterna kan således inte lämnas ut vare sig av misstag eller efter prövning, under förutsättning att den inte regi- streras i andra register. En kvarskriven person får som regel även en sekretessmarkering som skyddar andra uppgifter som kan ge led- ning om var personen uppehåller sig.46 
  
 Fingerade personuppgifter innebär att personen får använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga. Den verkliga identiteten avregistreras i folkbokföringen och endast ett fåtal har kännedom om kopplingen mellan identiteterna. Personen har rätt att i alla avseenden använda de fingerade uppgifterna i stället för de 
  
 Den verkliga identiteten sekretessmarkeras i folkbok- föringsdatabasen.48 
  
 Effekterna av kvarskrivning och fingerade personuppgifter liknar varandra. En kvarskriven person kan välja att byta namn enligt bestämmelserna i namnlagen. Andra väljer att använda en egen, falsk identitet. Inte bara personer med fingerade personuppgifter utan även kvarskrivna bryter ofta banden med släkt och vänner. Det förekommer att även kvarskrivna använder Dominguez bakgrunds- historier och lär sina barn att inte berätta om vem de är. 
  
 45Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag s. 116 och prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 41 och 52. 
  
 46SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag s. 101 och prop. 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 11. 
  
 47Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 118, 119 och 144 samt prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 53. 
  
 48Enligt uppgift från Polismyndigheten och Skatteverket. 
  
 162 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 Fingerade personuppgifter är emellertid en betydligt mer ingri- pande åtgärd än kvarskrivning. Den stora skillnaden är att en person med fingerade personuppgifter byter personnummer och andra personuppgifter och därmed får en helt ny identitet. 
  
 Den nya identiteten innebär emellertid också en möjlighet att leva ett vanligt liv i den nya identiteten, i den bemärkelsen att det är möjligt att vara öppen med sina personuppgifter och sluta avtal, skaffa bibliotekskort och vara med i föreningar och liknande utan att riskera att bli hittad med hjälp av personuppgifterna. Det kan inte en person med kvarskrivning som fortfarande använder sitt verkliga personnummer. Däremot kan en person med kvarskriv- ning fortfarande använda gamla betyg och intyg. Det kan inte en person med fingerade personuppgifter, dels eftersom dokumenten redovisar de verkliga personuppgifterna, dels eftersom en använd- ning av dem skulle innebära att kopplingen mellan den gamla och den nya identiteten avslöjas. 
  
 I praktiken innebär det att det som är känsligt för en person med fingerade personuppgifter är utseendet. Blir personen igen- känd och den nya identiteten avslöjas genom igenkännandet till- sammans med andra uppgifter om personen, exempelvis adress, måste personen byta identitet på nytt. För en person med kvar- skrivning är även personuppgifterna känsliga. Så fort identiteten registreras i ett nytt register ges ytterligare möjligheter till sprid- ning av uppgifterna och det skapas en ledtråd som kan göra det möjligt att hitta personen. En person med kvarskrivning måste därför vara försiktig med att använda sina personuppgifter för att inte hittas. 
  
 Fingerade personuppgifter behöver inte utvidgas 
  
 Fingerade personuppgifter är en mycket ingripande åtgärd som även påverkar tredje man, exempelvis en person som har en ford- ran. Utgångspunkten bör därför vara att prövningen av rätten till fingerade personuppgifter ska vara restriktiv. 
  
 Vi har haft kontakt med flera myndigheter och organisationer. Det är inte någon av dem som har framfört något behov av att fler personer ska få fingerade personuppgifter. Exempelvis kan nämnas att det är förhållandevis många personer som kontaktar Polis- 
  
 163 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 myndigheten för att få fingerade personuppgifter, men som inte får det. Det förekommer i princip inte några överklaganden av Polis- myndighetens beslut, vilket talar för att personerna inte varit miss- nöjda med myndighetens bedömning. Polismyndigheten hjälper dessa personer att få exempelvis kvarskrivning eller en sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen och dessa åtgärder har visat sig vara tillräckliga. 
  
 Frågan är om det ändå finns ett behov av att utöka möjlig- heterna att få fingerade personuppgifter och vilka förutsättningarna i så fall ska vara. 
  
 Det är tre grundläggande krav som måste vara uppfyllda för att en person ska kunna få fingerade personuppgifter. Personen ska riskera att bli utsatt för allvarlig brottslighet, kvarskrivning eller annan åtgärd ska inte ge ett tillräckligt skydd och fingerade person- uppgifter ska kunna förväntas ge den tänkta skyddseffekten. Det saknas skäl att ändra kriteriet att personen ska riskera att bli utsatt för allvarlig brottslighet. 
  
 Vid bedömningen av om kvarskrivning kan ge ett tillräckligt skydd står de hotande personernas kapacitet i fokus, exempelvis deras kunskap om hur samhället fungerar och kontakter inom myndighetssfären. Har de en tillräckligt hög kapacitet att hitta per- sonen, talar det för fingerade personuppgifter. Andra omständig- heter som vägs in är om det är en eller flera personer som utgör hotet, om de hotande personerna är kända till sin identitet och deras förmåga att verkställa hotet. 
  
 Vid bedömningen av om åtgärden kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt står den hotade personens kapacitet i fokus, det vill säga förmågan att leva efter Polismyndighetens anvisningar. Om personen inte klarar det riskerar den fingerade identiteten att avslöjas och bli utan värde. 
  
 Dessa två prövningar kan innebära att kvarskrivning bedöms ge ett otillräckligt skydd, men att den hotade personen inte har kapa- citet att leva med fingerade personuppgifter. Vi bedömer att det för den situationen är uteslutet att samhället ska lägga tid och resurser på en avancerad åtgärd som ändå inte har förutsättningar att fun- gera. En avslöjad fingerad identitet har inte något värde och andra skyddsåtgärder bör väljas. Vi bedömer att denna situation inte omfattas av vårt uppdrag att utöka möjligheterna att få fingerade personuppgifter. 
  
 164 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 De två prövningarna kan också innebära att kvarskrivning ger ett tillräckligt skydd, samtidigt som den hotade personen har den kapacitet som krävs för att kunna få fingerade personuppgifter. Vi bedömer att det är denna situation som omfattas av vårt uppdrag. 
  
 Utgångspunkten för de tidigare utredningarnas förslag, se avsnitt 7.5, är att det är för svårt att leva med kvarskrivning och enklare att leva med fingerade personuppgifter. Stalkningsutred- ningen ger följande exempel på när fingerade personuppgifter gör det enklare att finna ett socialt sammanhang. Om ett brottsoffer på grund av hälsoskäl, bristande arbetslivserfarenhet eller utbildning saknar förutsättningar att snabbt få ett arbete på den ort som hen flyttar till, så talar det emot att brottsoffret med enkelhet kommer att kunna finna ett socialt sammanhang. Vi bedömer emellertid att det inte nödvändigtvis skulle vara enklare för den som har fingerade personuppgifter att i denna situation finna ett socialt sammanhang. En person med fingerade personuppgifter kan exempelvis inte använda sina betyg som utfärdats i den riktiga identiteten för att få ett arbete. 
  
 Fingerade personuppgifter är i dag ett skyddsinstitut. Stalk- ningsutredningens förslag bygger på att fingerade personuppgifter i sig även kan underlätta rehabiliteringen efter brott. Fingerade personuppgifter innehåller i dag inte några sådana inslag. Visser- ligen ger Polismyndigheten stöd åt personer med fingerade person- uppgifter. Syftet med stödet är emellertid att få åtgärden att fungera. För att underlätta rehabilitering efter brott bistår samhället med andra åtgärder, exempelvis via socialtjänsten samt hälso- och sjukvården. 
  
 Om fingerade personuppgifter även ska bli ett institut för att främja personens livssituation och därigenom underlätta rehabili- tering efter brott väcker det frågan om institutet bör förändras helt när det gäller innehåll och beredning. Det är inte i första hand en polisiär fråga att bedöma vad som krävs för att underlätta rehabili- tering efter brott eller vad som krävs för att ge personen möjlig- heter till ett självständigt liv. De myndigheter som ansvarar för frågor om rehabilitering av brottsoffer behöver då bidra i bered- ningen av ärenden om fingerade personuppgifter i stor omfattning. Det komplicerar beredningen och förlänger utredningstiden. 
  
 Vi är tveksamma till att ge ett skyddsinstitut även ett bredare syfte och anser att åtgärder som behövs för att främja en persons 
  
 165 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 livssituation bör lösas för sig. Om fingerade personuppgifter ska få ett annat syfte än att vara ett skyddsinstitut behövs grundligare överväganden som bör utredas i särskild ordning. 
  
 Det finns vidare flera risker med att medge fingerade person- uppgifter i större utsträckning än i dag. Förtroendet för fingerade personuppgifter kan minska om kraven för att få åtgärden sänks och skyddsinstitutet med en lämplighetsbedömning blir otydligare. I beredningen av ärendet bör myndigheter med kunskaper om vad som behövs för att underlätta rehabilitering efter brott bidra. Det innebär en ökad risk för att kopplingen mellan den ursprungliga och den fingerade identiteten kommer att finnas hos fler myndig- heter än hos Polismyndigheten. En annan risk är att betydligt fler personer kommer att omfattas av institutet med de svårigheter det medför för tredje man. I vart fall bedömer vi att antalet ansöknin- gar kommer att öka. Det förekommer att personer åberopar falska dokument som stöd för sin ansökan om fingerade personuppgifter. Vi bedömer att också risken för det kan öka. 
  
 Förslagen från Stalkningsutredningen och Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer utgår från bedömningen att situationen för kvarskrivna behöver förbättras. Vi delar den bedömningen och föreslår därför en rad åtgärder, se kapitel 8. Vi bedömer att dessa åtgärder är tillräckliga och att det saknas skäl att utvidga fingerade personuppgifter så att fler kan få åtgärden. 
  
 Om en utvidgning med utgångspunkt i Stalkningsutredningens förslag bedöms vara nödvändig för att ge en hotad person förut- sättningar att så snabbt som möjligt återhämta sig från brottet anser vi att en utvidgning kan genomföras på följande sätt. Det kan införas en möjlighet att medge fingerade personuppgifter, även om kvarskrivning är en tillräcklig skyddsåtgärd, om det finns synner- liga skäl. Vid bedömningen av om det finns sådana skäl ska Polis- myndigheten beakta om personens möjligheter till ett självständigt liv under trygga förhållanden påtagligt förbättras med fingerade personuppgifter. 
  
 För att bestämmelsen ska vara aktuell att tillämpa bör personen redan ha utsatts för allvarlig brottslighet och ha ett behov av åtgär- der för att underlätta sin rehabilitering. En person som riskerar allvarlig brottslighet, men ännu inte utsatts för den, kan inte anses ha ett tillräckligt stort behov av rehabilitering. Vid prövningen ska 
  
 166 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 effekten av brottet och möjligheterna att återhämta sig från brottet beaktas. I bedömningen ska även ingå att pröva om brottet har drabbat brottsoffret särskilt allvarligt, om brottet har skett i en nära relation eller om brottsoffret har barn. Det bör också ingå en prövning av möjligheterna för brottsoffret att etablera sig på den nya orten. Vi bedömer att det inte finns några skäl att ändra i reglerna om kvarskrivning med anledning av denna utvidgning av fingerade personuppgifter, om den genomförs. 
  
 7.6.3Fingerade personuppgifter medges endast om det ger en tillräcklig skyddseffekt 
  
 Förslag: Kravet som finns i praxis att ett medgivande att använ- da fingerade personuppgifter endast får lämnas om använd- ningen, med hänsyn till den förföljdes person och andra förhål- landen, kan antas få en tillräcklig skyddseffekt, ska uttryckligen framgå av lagen om fingerade personuppgifter. 
  
 En person kan få fingerade personuppgifter endast om åtgärden ger ett effektivt skydd. Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor föreslog att detta krav borde framgå av lagtexten.49 Enligt rege- ringen borde ingen skyddsåtgärd tillgripas om den inte kunde antas få effekt. Regeringen bedömde dock att någon särskild reglering av detta inte kunde anses nödvändig.50 I Ds 2013:47 Skydd av person- uppgifter för hotade och förföljda personer bedömer utredaren att bestämmelsen bör återspegla villkoret att åtgärden måste bedömas kunna fungera i praktiken.51 
  
 Vi bedömer i likhet med utredaren att det är ett viktigt krav att åtgärden ska förväntas fungera och ge effekt för att den ska med- ges. I annat fall riskerar den enskilde att invaggas i en falsk säker- het, samtidigt som samhället lägger resurser på en åtgärd som inte har förutsättningar att fungera. Som framgår ovan bedömer vi att det saknas skäl att utvidga möjligheterna att få fingerade person- uppgifter. Om en sådan utvidgning ändå görs bedömer vi att det 
  
 49SOU 1996:68 Några folkbokföringsfrågor s.  
 148–149. 
  
 50Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 58. 
  
 51Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 135. 
  
 167 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 inte är lämpligt att göra undantag från kravet på att fingerade personuppgifter ska ge ett effektivt skydd. För att dels tydliggöra kravet, dels tydliggöra att något undantag från detta krav inte får göras föreslår vi att det ska införas ett uttryckligt krav på att åtgär- den ska förväntas ge effekt för att kunna medges. Som framgår ovan innebär det inte någon ändring i sak utan enbart en kodi- fiering av den praxis som finns. 
  
 7.6.4Fingerade personuppgifter ska även fortsättningsvis ges endast till folkbokförda personer 
  
 Bedömning: Det saknas skäl att göra det möjligt för personer som inte är folkbokförda att få fingerade personuppgifter. 
  
 Endast folkbokförda personer kan få fingerade personuppgifter. Regeringen bedömde vid lagens tillkomst att det saknades behov av att låta icke folkbokförda personer få fingerade personuppgifter eftersom det för dem inte fanns någon registrering och spridning av personuppgifter som motsvarade folkbokföringen. 
  
 Registreringen och spridningen av uppgifter om personer som inte är folkbokförda är mer omfattande i dag än när lagen om finge- rade personuppgifter kom till. Det finns därför skäl att överväga om avgränsningen till folkbokförda personer bör ändras. 
  
 En person som inte är eller har varit folkbokförd får efter begä- ran från en myndighet eller vissa enskilda utbildningsanordnare till- delas ett samordningsnummer som ser ut som ett personnummer med den skillnaden att siffrorna för dag ska adderas med 60. Syftet med numret är att undvika personförväxling och att göra det möj- ligt att utbyta information om personen med andra myndigheter och organisationer. Samordningsnummer får som huvudregel till- delas en person endast om det inte råder osäkerhet om hens iden- titet. Det finns dock omfattande undantag från denna huvudregel.52 
  
 I en begäran om tilldelning av samordningsnummer eller person- nummer ska bland annat uppgift om namn och adress i Sverige anges. 
  
 52 18 a § folkbokföringslagen (1991:481) samt 5 och 5 a §§ folkbokföringsförordningen (1991:749). 
  
 168 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 Uppgifter om personer med tilldelade samordningsnummer och personnummer sprids till både myndigheter och privata organ genom Skatteverkets aviseringar av personuppgifter. Privata organ får dock del av uppgifter om personer med samordningsnummer endast under förutsättning att det inte råder någon osäkerhet om personens identitet.53 
  
 Det har inte framförts till oss att det finns några problem med att icke folkbokförda personer inte kan få fingerade person- uppgifter. Adressen är inte nödvändig och det finns inget som hindrar att personerna är registrerade utan adress eller att uppgiften sekretessmarkeras. Skatteverket betraktar uppgiften om adress som frivillig och tar bort den ur registret om den enskilde vill det. Vi ser därför redan av dessa skäl inget behov av att utöka personkretsen för fingerade personuppgifter till icke folkbokförda personer. Fingerade personuppgifter är dessutom en kvalificerad åtgärd där stora delar av personuppgifterna byts mot fingerade person- uppgifter. Det är en åtgärd som främst lämpar sig för personer som har den starka anknytning till landet som folkbokföring och regi- strering av stora mängder personuppgifter innebär. 
  
 7.6.5Fingerade personuppgifter ska kunna kombineras med andra skyddsformer 
  
 Förslag: Andra åtgärder för hotade och förföljda personer ska inte vara ett hinder mot att medge fingerade personuppgifter. Det ska dock inte gälla om åtgärderna syftar till att skydda personuppgifter. 
  
 De olika åtgärder som kan ges en hotad eller förföljd person bör kunna kombineras friare än i dag för att personerna ska få ett skydd som är anpassat efter vars och ens specifika situation. Den praxis som innebär att fingerade personuppgifter kan kombineras med olika delar inom brottsoffer- och personsäkerhetsarbetet bör framgå av bestämmelserna. Andra typer av åtgärder ska därför vara ett hinder mot att medge fingerade personuppgifter endast om 
  
 53 2 kap. 8 § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbok- föringsverksamhet samt 4 § lagen (1998:527) om det statliga personadressregistret. 
  
 169 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 åtgärderna är författningsreglerade och syftar till att skydda personuppgifter, se också avsnitt 8.6.1 och 8.6.5. 
  
 7.6.6Upphörande av fingerade personuppgifter 
  
 Förslag: Om det finns särskilda skäl ska Polismyndigheten besluta att ett medgivande att använda fingerade person- uppgifter ska upphöra att gälla. 
  
 Fingerade personuppgifter får ges tills vidare och i praktiken får alla det. Det är få personer som lämnar åtgärden när de har fått finge- rade personuppgifter. 
  
 Vi anser att utgångspunkten måste vara att personerna ska läm- na skyddsinstitutet när skyddsbehovet har upphört. Det är viktigt för att minska de negativa följderna för tredje man, exempelvis en person med en fordran, och för att upprätthålla förtroendet i sam- hället för fingerade personuppgifter. 
  
 Om den enskilde inte anmält att medgivandet inte behövs krävs i dag synnerliga skäl för att Polismyndigheten ska få besluta att medgivandet ska upphöra att gälla. Av förarbetena, se avsnitt 7.2.1, framgår att utgångspunkten bör vara att den enskilde och Polis- myndigheten är överens om att fingerade personuppgifter inte behövs. De undantagssituationer som bestämmelsen om synnerliga skäl täcker avser situationer när det finns en risk att personen miss- brukar systemet och använder både verkliga och fingerade uppgifter på ett otillbörligt sätt. 
  
 Vi bedömer att det bör bli något enklare för Polismyndigheten att upphäva ett beslut om fingerade personuppgifter. Ett sådant behov har också framförts till oss. Utöver de missbrukssituationer som omfattas av bestämmelsen i dag, bör det vara möjligt att upp- häva beslutet om det är uppenbart att det inte längre finns något skäl för åtgärden eftersom hotet upphört eller minskat i så stor utsträckning att det inte längre finns något skäl för fingerade personuppgifter. Det är dock angeläget att Polismyndigheten har en dialog med personen och bereder ärendet omsorgsfullt för att inte skapa problem för denne. 
  
 170 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 7.6.7Rättsligt förvärv av namn och personnummer när de fingerade personuppgifterna upphör 
  
 Förslag: Den som har haft ett medgivande att använda fingerade personuppgifter som har upphört ska genom anmälan till Skatteverket kunna förvärva det fingerade förnamnet och mellannamnet. Utan hinder av vissa bestämmelser i namnlagen ska den som har haft ett medgivande att använda fingerade personuppgifter som har upphört, kunna förvärva det fingerade efternamnet efter ansökan om tillstånd till bytet hos Patent- och registreringsverket. 
  
 För den som har haft ett medgivande att använda fingerade personuppgifter som har upphört får, efter ansökan från den enskilde, det fingerade personnumret fastställas som person- nummer, om det finns särskilda skäl. 
  
 En möjlighet att förvärva den fingerade identiteten bör övervägas 
  
 När ett medgivande att använda fingerade personuppgifter har upphört ska personen återgå till att använda sin tidigare, riktiga identitet. Det är i dag ovanligt att personer med fingerade person- uppgifter lämnar skyddsinstitutet. Ett skäl är att det kan innebära betydande svårigheter och en ny omställning för personen att gå tillbaka till den gamla identiteten när hen etablerat sig och blivit känd under sin nya identitet på arbetet eller i skolan och i den nya bekantskapskretsen. 
  
 Personer kan leva med fingerade personuppgifter under många år. Barn som får fingerade personuppgifter kan leva med de finge- rade personuppgifterna under betydligt längre tid än de levt med de verkliga personuppgifterna. Det är inte självklart att det är lämpligt att återgå till den tidigare identiteten när skyddsbehovet upphört. Som framgår av avsnitt 7.6.6 föreslår vi att det ska bli något enklare för Polismyndigheten att besluta att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ska upphöra. Vi bör därför överväga om det finns skäl att göra det möjligt att förvärva den fingerade identi- teten när medgivandet att använda fingerade personuppgifter har upphört. 
  
 171 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 En möjlighet att förvärva det fingerade namnet 
  
 När personer får fingerade personuppgifter gör Polismyndigheten en bedömning av om det fingerade namnet är förenligt med de grundläggande bestämmelserna i namnlagen. Det finns inga hinder mot att låta personerna förvärva det fingerade namnet i stället för att återgå till det verkliga namnet när medgivandet att använda fingerade personuppgifter har upphört. 
  
 Det är möjligt redan i dag att förvärva fingerade namn. Vi före- slår ändringar i namnlagen för att göra det möjligt i större utsträck- ning. Förslagen innebär en möjlighet att förvärva förnamn, mellan- namn och efternamn. Förvärven av förnamn och mellannamn görs kostnadsfritt efter anmälan till Skatteverket. 
  
 Det är möjligt att byta efternamn till ett nybildat efternamn eller till ett efternamn som inte kan förvärvas på någon av de van- liga grunderna. Det finns hinder mot att förvärva vissa efternamn, men det är möjligt att göra undantag från dessa hinder om det finns synnerliga skäl. För att underlätta för personer med fingerade personuppgifter att förvärva sitt fingerade efternamn föreslår vi att undantag från dessa bestämmelser ska få göras utan någon pröv- ning av om det finns synnerliga skäl. Tillstånd att förvärva efter- namnet prövas av Patent- och registreringsverket mot en avgift. 
  
 Vi har inte analyserat våra förslag i förhållande till Namnlags- kommitténs förslag till ny lag om personnamn.54 I beredningen av kommitténs förslag bör övervägas att göra ändringen av efternamn kostnadsfri för hotade och förföljda personer. 
  
 En möjlighet att byta till det fingerade personnumret om det finns särskilda skäl 
  
 Uppgifter om personer med fingerade personuppgifter finns regi- strerade i anslutning till båda personnumren. Det kan exempelvis vara journalföring inom hälso- och sjukvården, genomgångna utbildningar, arbetslivserfarenhet, vigsel, äktenskapsskillnad, barna- födsel, studieskulder och pensionspoäng. En möjlighet att byta till det fingerade personnumret skulle innebära att personen via personnumret knyts till den nyaste och i normalfallet mest rele- 
  
 54 SOU 2013:35 En ny lag om personnamn. 
  
 172 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 vanta informationen om personen. Personen behöver då inte heller förklara varför hen har ett annat personnummer än tidigare i kontakter med exempelvis myndigheter. Om personen återgår till det ursprungliga personnumret, innebär det att ny information som registrerats på personen i anslutning till det fingerade person- numret finns på ”fel” personnummer, exempelvis kan betyg och andra intyg som utfärdats för personen med dess fingerade person- nummer inte användas. I stället behöver nya handlingar utfärdas eller en handling som visar att personen har bytt personnummer användas. Å andra sidan kan gamla betyg och handlingar användas utan problem. 
  
 Information om personerna kan finnas i databaser eller i annan form, exempelvis i pappershandlingar. Om personerna får byta till det fingerade personnumret kommer det att finnas en koppling mellan det gamla och det nya personnumret i alla databaser som får folkbokföringsinformation från Skatteverket. Någon koppling kommer däremot inte att finnas till handlingar i annan form. Vi kan därför inte utesluta att personerna skulle kunna lida rättsförluster om de byter till det fingerade personnumret. Det gäller särskilt eftersom personerna när åtgärden upphört inte längre får något stöd av Polismyndigheten i att sköta sina angelägenheter. Det finns ytterligare några skäl som talar emot att låta personerna byta till det fingerade personnumret. Information om en person visas i folk- bokföringsdatabasen även i anslutning till dennes föräldrar, främst för att klargöra vilka som är arvsberättigade. Det finns brister i Skatteverkets folkbokföringsdatabas som innebär att även om en person byter personnummer visas i dessa situationer det gamla personnumret. Skatteverket har dock rutiner för att personerna inte ska behöva lida någon rättsförlust. Det fingerade person- numret utvisar dessutom sannolikt inte personens rätta födelsetid. Det finns dock inte något som hindrar att den korrekta födelse- tiden registreras i anslutning till ett personnummer och aviseras till användare av folkbokföringsinformation. 
  
 Vi föreslår, mot bakgrund av den osäkerhet som gäller konse- kvenserna för den enskilde och tredje man, inte någon generell möjlighet för personer som har haft fingerade personuppgifter att byta till det fingerade personnumret. Detta gäller särskilt så länge det fortfarande kan finnas uppgifter som inte är lagrade elektro- niskt utan endast på papper. Det kan dock finnas situationer när 
  
 173 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 det är lämpligare att personerna får byta till det fingerade person- numret. Det gäller främst om personerna är eller har barn och det skulle underlätta för dem i deras kontakter med skola, sjukvård och liknande om de fick byta till det fingerade personnumret. Uppgif- ter om barn har registrerats under kortare tid och i större utsträck- ning digitalt. Olägenheterna för dem att byta till det fingerade personnumret blir därför mindre. Även barnets föräldrar bör kunna byta till det fingerade personnumret i syfte att underlätta för bar- net. Vi föreslår därför en möjlighet att byta till det fingerade personnumret om det finns särskilda skäl. Det är viktigt att Skatte- verket informerar dem som får byta personnummer med stöd av undantagsbestämmelsen om riskerna med att byta till det fingerade personnumret så att de vet hur de ska agera för att minimera dem. Polismyndigheten ska vid behov hjälpa personerna i deras kontak- ter med Skatteverket i samband med bytet.55 
  
 Gammal och ny identitet kopplas samman 
  
 När ett medgivande att använda fingerade personuppgifter har upphört finns det inte längre någon anledning att hemlighålla kopplingen mellan den gamla och den nya identiteten. När Skatte- verket aviserar folkbokföringsinformation om personen bör det därför framgå att personen tidigare hade ett annat personnummer. Det är därefter upp till respektive mottagare av informationen att avgöra vilka åtgärder som behöver vidtas inom den egna organisa- tionen. Det kan exempelvis bli aktuellt att flytta över information från den tidigare fingerade identiteten till den nu gällande. Detta ger förutsättningar för andra att nå personen och göra sin rätt gällande, oberoende av om denne känt personen i den ursprungliga eller den fingerade identiteten. 
  
 Skatteverket får information om ett eventuellt byte av efter- namn från Patent- och registreringsverket. Skatteverkets skyldighet att se till att de fingerade personuppgifter inte längre används inom folkbokföringen ska inte gälla namnet och personnumret om personen behållit dessa. Däremot ska Skatteverket se till att övriga fingerade personuppgifter inte längre används. 
  
 55 7 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. 
  
 174 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 7.6.8Andra myndigheter ska bistå Polismyndigheten 
  
 Förslag: I ärenden om fingerade personuppgifter ska andra myndigheter bistå Polismyndigheten med de åtgärder som behövs för att 
  
 1.skyddet ska ge avsedd effekt, 
  
 2.den enskilde ska kunna leva ett så normalt liv som möjligt, och 
  
 3.minska risken för att andra lider rättsförluster med anledning av att personen medgetts användning av fingerade person- uppgifter. 
  
 Bedömning: Polismyndigheten bör utveckla sitt arbete och samarbete med andra myndigheter och samhällsorgan för att minska risken för att andra lider rättsförluster med anledning av att en person medgetts användning av fingerade personupp- gifter. 
  
 Polismyndigheten har framfört att andra myndigheter bör vara skyldiga att bistå Polismyndigheten i ärenden om fingerade person- uppgifter. 
  
 Regeringen har anfört att det är en angelägen uppgift för sam- hället att öka tryggheten för och ge skydd till de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott. Den som är utsatt för eller riskerar att bli utsatt för personförföljelse ska kunna räkna med att samhället ställer effektiva skyddsåtgärder till förfogande.56 För att denna angelägna uppgift ska kunna fullgöras är det av avgö- rande betydelse att flera aktörer i samhället bidrar för att åtgärden ska få den tänkta effekten. 
  
 För att underlätta Polismyndighetens arbete med att få finge- rade personuppgifter att fungera i praktiken föreslår vi därför en bestämmelse om andra myndigheters skyldighet att bistå Polis- myndigheten i arbetet i den utsträckning som behövs. Bestämmelsen bör precisera i vilket syfte bistånd ska ges. Vi bedömer att det finns 
  
 56 Prop. 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 7. 
  
 175 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 tre skäl: skyddet ska ge avsedd effekt, den enskilde kunna leva ett så normalt liv som möjligt och risken för att andra lider rätts- förluster med anledning av att personen medgetts användning av fingerade personuppgifter ska minskas. 
  
 Polismyndigheten har utvecklat sitt samarbete med andra myndigheter under de senaste åren. Syftet med samarbetet har främst varit att se till att åtgärden ger avsedd effekt och att den enskilde ska kunna leva ett så normalt liv som möjligt. Vi bedömer att Polismyndigheten i framtiden behöver utveckla sitt samarbete för att minska risken för att andra lider rättsförluster med anled- ning av att en person medgetts användning av fingerade person- uppgifter. Det gäller särskilt om fler personer ska kunna få finge- rade personuppgifter, se avsnitt 7.6.2. 
  
 7.6.9Kombination av fingerade personuppgifter och vårdnads- och umgängesrätt 
  
 Bedömning: Fingerade personuppgifter kan i princip inte kombineras med vårdnads- och umgängesrätt utan att riskera att åtgärden blir verkningslös. Fingerade personuppgifter ska i princip ha företräde framför vårdnads- och umgängesrätt. Det finns större möjligheter att förena fingerade personuppgifter med umgängesrätt när det är föräldern som riskerar den allvar- liga brottsligheten, än när barnet riskerar den allvarliga brotts- ligheten. Det ska alltid göras en individuell bedömning. 
  
 Förslag: Behovet av eventuella ändringar i föräldrabalken ska utredas särskilt. 
  
 Vi har i uppdrag att analysera hur fingerade personuppgifter kan kombineras med vårdnads- och umgängesrätt och, om det inte är möjligt, vad som bör ges företräde. Bestämmelser om vårdnad och umgänge beskriver vi i kapitel 6. 
  
 176 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 Fingerade personuppgifter kombineras inte med vårdnads- och umgängesrätt i dag 
  
 Det är i dag möjligt för en av vårdnadshavarna att ansöka om finge- rade personuppgifter för ett barn som personen varaktigt bor till- sammans med, om syftet är att ge skydd mot den andre vårdnads- havaren, se avsnitt 7.2.2. I och med att syftet med fingerade person- uppgifter i dessa fall är att ge skydd mot den andre vårdnadshavaren innebär bestämmelsen i praktiken att den andre vårdnadshavaren inte kan utöva vårdnad över eller umgås med barnet. 
  
 Polismyndighetens praxis innebär dock att myndigheten inte ger fingerade personuppgifter om föräldrarna har gemensam vård- nad. Den förälder som ensam ansöker om fingerade personupp- gifter måste därför få enskild vårdnad först, i vart fall interimistiskt det vill säga tillfälligt tills frågan prövats slutligt. Skälet till denna praxis är att det enligt Polismyndighetens mening inte är möjligt att ha fingerade personuppgifter och gemensam vårdnad med den som utgör hotet. Även umgängesfrågorna bör vara utklarade innan Polismyndigheten beslutar om fingerade personuppgifter. I prak- tiken har barn med fingerade personuppgifter inte något umgänge med den andre föräldern. 
  
 Det finns exempel i rättspraxis på att umgänge med barn har vägrats med hänvisning bland annat till risken för att bostadsorten avslöjas. Det finns dock andra avgöranden där skyddsåtgärden inte ansetts påverka umgängesfrågan.57 Skälet till det har enligt Polis- myndigheten varit att det saknats en ny hotbild. 
  
 Fingerade personuppgifter kan i princip inte kombineras med vårdnads- och umgängesrätt 
  
 Prövningen av om fingerade personuppgifter kan förväntas få en tillräcklig skyddseffekt tar sikte på den hotade personens kapacitet att bidra till att åtgärden får effekt. I denna del av prövningen måste hänsyn även tas till barnens kapacitet. Frågan om en kombination av fingerade personuppgifter och vårdnads- och umgängesrätt är möjlig aktualiseras inom denna prövning. 
  
 57 Ds 2013:47 Skydd avpersonuppgifter för hotade och förföljda personer s. 108. 
  
 177 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter är en kvalificerad åtgärd som ska användas mot kvalificerade förföljare och vid risk för allvarliga brott. För att fingerade personuppgifter ska ge ett skydd måste den hotade personen och den medföljande familjen bryta helt med sitt tidigare liv och inte ha någon kontakt med familj, släkt och vänner. I stället måste de bygga upp en ny tillvaro genom att flytta, ordna nytt arbete, skola och bostad samt hitta en ny bekantskapskrets. 
  
 Om umgänge kombineras med fingerade personuppgifter krävs att barnet för den hotande föräldern inte avslöjar sitt eller familje- medlemmarnas nya namn eller ger andra ledtrådar, exempelvis om förskolepersonalens namn, hur det ser ut utanför skolan, vilket väder det är hemma eller vilken idrottsförening barnet är med i. Det ställer också höga krav på säkerhet vid transport av barnet så att barnet inte förföljs vid resan tillbaks till hemmet efter umgänget. Kraven på barnet är mycket höga och innebär en stor press att vara försiktigt. Det är svårt, om inte omöjligt, för alla barn, men kanske särskilt för små barn och barn med intellektuella funktionsnedsättningar. Samtidigt innebär det att umgängets kva- litet blir låg för båda parter i och med att man inte kan samtala om vardagliga ting som annars är helt naturliga och ett viktigt inslag i umgänget mellan barn och föräldrar. Denna typ av försiktighet är emellertid kärnan i skyddet och därför nödvändig. Om den finge- rade identiteten avslöjas har personerna inte något skydd för sina personuppgifter. De måste då ytterligare en gång få en ny identitet och bygga upp en helt ny tillvaro. 
  
 När det gäller vårdnad i kombination med fingerade person- uppgifter ska den förälder som har barnet hos sig och som har nytt namn, nytt arbete, ny skola för barnen, ny bekantskapskrets och befinner sig på ny ort hemlighålla allt det nya för den andre föräl- dern och samtidigt samarbeta med denne om förhållanden som rör barnet, exempelvis barnets skolgång. 
  
 Stalkningsutredningen har framfört att fingerade personuppgif- ter inte bör medges den som har gemensamma barn med gärnings- mannen om denne har umgängesrätt med barnen eller om det finns några andra svårupplösliga band mellan brottsoffret och gärnings- mannen. I sådana fall kan andra former av skyddade personuppgif- ter vara mer lämpliga. Fingerade personuppgifter ska bara medges om den sökande är beredd att i framtiden inte ha mer än ytterst 
  
 178 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 begränsad kontakt med familj och vänner, eftersom det är en förut- sättning för att åtgärden ska ha någon effekt.58 
  
 Att den individuella hot- och riskbedömningen skulle mynna ut i att det är möjligt för barnen att umgås med den förälder som utgör hotet eller att föräldern kan utöva vårdnad förefaller osanno- likt. Det är snarare så att om den individuella hot- och riskbedöm- ningen mynnar ut i att det är möjligt utan att riskera säkerheten, innebär det att det inte är aktuellt med fingerade personuppgifter. Då bör mindre avancerade skyddsåtgärder vara tillräckliga. Vi bedö- mer alltså att fingerade personuppgifter i princip inte kan kombine- ras med vårdnads- och umgängesrätt. Det ska dock alltid göras en individuell bedömning. 
  
 Fingerade personuppgifter bör i princip ha företräde framför vårdnads- och umgängesrätt 
  
 Om behovet av fingerade personuppgifter har företräde innebär det i princip att gemensam vårdnad och umgänge är utesluten. Om i stället gemensam vårdnad och umgänge ges företräde är i princip fingerade personuppgifter uteslutet. Den fråga som behöver belysas är alltså om behovet av ett tillräckligt skydd mot att utsättas för all- varlig brottslighet eller om vårdnad för och umgänge med den som utsätter andra för allvarlig brottslighet har företräde. 
  
 Det finns i dagens lagstiftning många undantag från grundregeln om gemensam vårdnad. Övergrepp mot barnet eller mot den andra föräldern talar exempelvis emot gemensam vårdnad, se avsnitt 6.1. Vi bedömer att risken för den typ av brottslighet som är en förut- sättning för fingerade personuppgifter är av så allvarligt slag att skyddsbehovet i princip alltid väger tyngre än den hotande föräl- derns vårdnadsansvar. Utgångspunkten bör därför vara att om det finns en risk att en förälder som är vårdnadshavare utsätter den andre vårdnadshavaren eller barn för den typ av brottslighet som krävs för fingerade personuppgifter, så bör skyddsbehovet ha före- träde och den hotande föräldern fråntas vårdnaden. Vid bedöm- ningen av vad som ska ges företräde ska en individuell prövning göras i varje fall och barnets bästa vara avgörande. 
  
 58 SOU 2008:81 Stalkning – ett allvarligt brott s. 234, 248 och 345. 
  
 179 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 En inskränkning i rätten till umgänge kan göras om det är nöd- vändigt och proportionerligt. Om det är barnet som riskerar den typ av allvarlig brottslighet som är en förutsättning för fingerade personuppgifter från föräldern anser vi att det typiskt sett är både nödvändigt och proportionerligt att fingerade personuppgifter ges företräde framför barnets umgänge med den hotande föräldern. Även om det är den ena föräldern som riskerar att utsättas för denna typ av allvarlig brottslighet från den andre föräldern, bedö- mer vi att det normalt inte är barnets bästa att umgås med den hotande föräldern. Vi kan emellertid inte utesluta att det i något enstaka fall kan visa sig vara barnets bästa att umgås med den föräldern. Som vi nämnt ovan är utgångspunkten att alla band med det tidigare livet ska brytas när man får fingerade personuppgifter. Om det är barnets bästa att umgås med den hotande föräldern är det därför sannolikt inte meningsfullt att ge den hotade föräldern och barnet fingerade personuppgifter. Det finns visserligen en möjlighet att låta en person som utses av socialnämnden medverka vid umgänget, umgängesstöd. Det är dock svårt och pressande för ett barn att umgås med den andre föräldern utan att ge några som helst ledtrådar om namn eller vistelseort. Risken finns också att barnet förföljs vid transport från umgänget. Vi bedömer därför att ett umgängesstöd typiskt sett inte är tillräckligt för att möjliggöra ett umgänge mellan barnet och den hotande föräldern. 
  
 Det kan också förekomma att det finns ytterligare en förälder inblandad. Exempelvis kan en kvinna ha ett barn tillsammans med en man där relationen har upphört, men barnet har ett fungerande umgänge med pappan. Kvinnan inleder därefter en ny relation och i denna andra relation uppstår ett hot mot kvinnan som aktualiserar frågan om fingerade personuppgifter. Med tanke på den hotbild som krävs för att få fingerade personuppgifter är risken stor att den hotande mannen försöker hitta kvinnan via pappan och barnet. Inte heller i denna situation är det därför typiskt sett möjligt att kombi- nera fingerade personuppgifter med vårdnads- och umgängesrätt. Eftersom det inte är pappan som hotar kvinnan bör hans möjlig- heter till vårdnad och barnets rätt till umgänge gå före kvinnans rätt till fingerade personuppgifter. Skyddet måste i denna situation lösas på något annat sätt än genom fingerade personuppgifter. 
  
 Vi har inte analyserat om dessa ställningstaganden innebär att bestämmelserna i föräldrabalken bör ändras. Vi föreslår i stället att 
  
 180 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 den frågan utreds särskilt. En möjlighet är att ge uppdraget till Utredningen om en utvärdering av 2006 års vårdnadsreform,59 som ska avsluta sitt arbete den 28 oktober 2016. 
  
 7.6.10Annan än vårdnadshavare bör inte få ansöka om fingerade personuppgifter för barn 
  
 Bedömning: Någon annan än barnets vårdnadshavare bör inte få rätt att ansöka om fingerade personuppgifter för barnet. 
  
 Det finns situationer där barn är i behov av att kunna skydda sina personuppgifter gentemot båda sina vårdnadshavare. Det kan exempelvis vara om vårdnadshavarna hotar att göra illa eller till och med döda barnet. Även om barnet vårdas utanför hemmet kan det finnas skäl att undanhålla vårdnadshavarna kännedom om var bar- net befinner sig. Som framgår av tidigare beskrivningar finns det skyddsåtgärder. Barnet kan få en sekretessmarkering i folkbok- föringsdatabasen eller kontaktförbud utfärdat efter ansökan av exempelvis socialtjänsten. Det finns däremot inte någon som är behöriga att ansöka om kvarskrivning eller fingerade personupp- gifter. Socialnämnden kan, om barnet ges vård med stöd av LVU, besluta att hemlighålla vistelseorten. 
  
 Om vistelseorten behöver hemlighållas en längre tid bör social- nämnden i stället överväga att ansöka om särskilt förordnad vård- nadshavare, det vill säga vårdnadsöverflyttning. Om vårdnads- överflyttning beslutas av tingsrätten kan den särskilt förordnade vårdnadshavaren ansöka om skyddsåtgärder för barnets person- uppgifter. I praktiken använder dock socialnämnden sällan möjlig- heten att ansöka om vårdnadsöverflyttning. I situationer där det finns en risk för att båda vårdnadshavarna hotar eller förföljer ett barn och hotbilden bedöms som långvarig, bör vårdnadsöver- flyttningar kunna användas i större utsträckning. 
  
 Det pågår redan två utredningar som närmare ska se över bestämmelserna om särskilt förordnade vårdnadshavare.60 Vi anser 
  
 59Dir. 2014:84 En utvärdering av 2006 års vårdnadsreform. 
  
 60Dir. 2014:84 En utvärdering av 2006 års vårdnadsreform och dir. 2012:79 Översyn av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, m.m. 
  
 181 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 att det faller inom dessa utredningars uppdrag att föreslå eventuella förändringar som behövs av bestämmelserna om särskilt förord- nade vårdnadshavare och att vi därför inte närmare bör utveckla denna fråga. 
  
 Frågan är om de åtgärder vi beskriver ovan är tillräckliga. Flera myndigheter och ideella organisationer som möter utsatta barn vittnar om att de åtgärder som finns i dag inte ger ett tillfredsstäl- lande skydd. Länsstyrelsen i Östergötland, som har ett särskilt ansvar för frågor om hedersrelaterat förtyck och våld, har pekat på att socialnämnden sällan använder de möjligheter som finns att exempelvis ansöka om vård och hemlighålla vistelseorten enligt LVU eller vårdnadsöverflyttning. Skatteverkets bedömning är att antalet barn som behöver skyddade personuppgifter, men där vård- nadshavarna inte vill ansöka om det, har ökat och att frågan är så allvarlig att den bör utredas skyndsamt. Möjligheten att ge någon annan än vårdnadshavaren möjlighet att ansöka om skydd för barns personuppgifter har föreslagits som en möjlig lösning i både Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer och av remissinstanserna.61 I Ds 2013:47 anför utredaren att i praktiken förutsätter kvarskrivning eller fingerade person- uppgifter att barnet vistas någon annanstans än hos vårdnads- havaren eller vårdnadshavarna. Det kan dock finnas situationer där skyddsåtgärder bör kunna vidtas utan att detta kräver förordnande av en särskild vårdnadshavare eller tvångsvård. Utredaren jämför med de bedömningar som ligger till grund för lagen om särskild företrädare för barn och bestämmelserna i föräldrabalken som ger socialnämnden en möjlighet att på begäran av en vårdnadshavare besluta om behandling av barnet mot den andre vårdnadshavarens vilja.62 
  
 En grundläggande förutsättning för att vårdnadshavarna ska kunna uppfylla sina skyldigheter och utöva sin bestämmanderätt över barnet är att de vet var barnet vistas. Som regel gäller därför inte sekretess för ett barns personliga förhållanden gentemot vård- nadshavarna. Att ändra och hemlighålla ett barns personuppgifter 
  
 61Exempelvis remissvar över Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer från Länsstyrelsen i Östergötlands län, Skatteverket, Kvinnors Nätverk, Rädda Barnen, Stiftelsen Allmänna Barnhuset och Sveriges Kvinno- och Tjejjourers riksförbund. 
  
 62Lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn och 6 kap. 13 a § föräldrabalken (1949:381). 
  
 182 
  
 SOU 2015:69 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 för vårdnadshavarna är ett betydande ingrepp i vårdnadsansvaret och en inskränkning i rätten till familjeliv. Det är möjligt om åtgärden är proportionerlig och nödvändig för att tillgodose ett legitimt intresse. Annars innebär det en kränkning av Europakon- ventionen.63 
  
 Utgångspunkten måste dock vara att barn ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Vid en avvägning mellan föräldrarnas och barnets intresse är det barnets bästa som ska vara en styrande princip enligt föräldrabalken, Barnkonventionen och Europakonventionen. I situationer när båda vårdnadshavarna är ett hot mot barnet anser vi att det är viktigt att samhället kan ge barnet ett adekvat skydd även om detta innebär att föräldraintresset får ge vika till viss del. 
  
 Fingerade personuppgifter innebär att barnet byter identitet. För att upprätthålla skyddet krävs att barnet helt skär av kontakten med sitt tidigare liv och ändrar sin livsföring. Det ställer oerhört stora krav på ett barn som redan kan förutsättas vara under stark press. I och för sig kan tryggheten av att inte kunna bli hittad inne- bära en stor lättnad för barnet. Vi anser dock att det finns starka skäl att ifrågasätta om ett barn, som tvingats lämna sin familj, för- mår att leva på ett sätt som innebär att skyddsåtgärden får effekt. 
  
 Barnets intresse måste vidare vägas mot vårdnadshavarnas in- tresse. De bestämmelser som utredaren i Ds 2013:47 Skydd av per- sonuppgifter för hotade och förföljda personer hänvisar till innebär att endast en begränsad del av vårdnadshavarens beslutanderätt överförs till någon annan och då endast under en begränsad tid. Utredaren bedömer även att en rätt för någon annan än en vård- nadshavare att ansöka om fingerade personuppgifter skulle vara en mindre genomgripande åtgärd än tvångsvård. För vem det skulle vara mindre ingripande framgår dock inte. Vi bedömer dock att ett beslut om fingerade personuppgifter är en oerhört ingripande åt- gärd för både barnet och vårdnadshavarna. Även när barnet vårdas enligt LVU har vårdnadshavarna kvar sitt legala vårdnadsansvar. Om barnet medges fingerade personuppgifter skulle det omintet- göra vårdnadshavarnas möjligheter att över huvud taget utöva nå- got av sitt vårdnadsansvar. Inte ens socialnämnden bör ha vetskap om var barnet med fingerade personuppgifter befinner sig, utan 
  
 63 Artikel 8 i Europakonventionen. 
  
 183 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 kopplingen mellan den verkliga och fiktiva identiteten bör endast finnas hos Polismyndigheten. Ett sådant ingrepp är i princip att jämställa med en vårdnadsöverflyttning. Vi anser att det inte är lämpligt att en så ingripande åtgärd beslutas utan en domstolspröv- ning av om förutsättningarna för en flyttning av vårdnaden är uppfyllda. Till skillnad från Polismyndigheten, som beslutar om medgivande om fingerade personuppgifter, är domstolen bunden av regleringen om bland annat barnets bästa i föräldrabalken och av processuella regler som säkerställer föräldrarnas rätt att komma till tals. Polismyndigheten har inte, och bör inte ha, nödvändig kom- petens för att kunna ta ställning till en åtgärd som är så nära för- knippad med frågan om vårdnad. 
  
 Om hotbilden mot barnet är så allvarlig att fingerade person- uppgifter bedöms vara en nödvändig skyddsåtgärd, bör social- nämnden i stället initiera en prövning av vårdnadsöverflyttning. Det bör i detta sammanhang också nämnas att om ett barn saknar legala vårdnadshavare är socialnämnden skyldig att ansöka om sär- skild förordnad vårdnadshavare. Om ett barn skulle få fingerade personuppgifter skulle den nya identiteten innebära att barnet inte kan ha kvar sina ursprungliga vårdnadshavare i folkbokföringsdata- basen, vilket innebär att särskilda vårdnadshavare måste förordnas. 
  
 7.6.11Tillsynen över verksamheten med fingerade personuppgifter 
  
 Bedömning: Den tillsyn över Polismyndighetens arbete med fingerade personuppgifter som finns och som är under bered- ning är tillräcklig. 
  
 Fingerade personuppgifter innebär risker för tredje man. Det är bland annat därför viktigt att det finns en fungerande tillsyn över verksamheten för att bidra till rättssäkerheten. Frågan om en sär- skild tillsynsmyndighet över polisens verksamheter har nyligen utretts.64 En generell tillsyn utövas av JO, Justitiekanslern och Datainspektionen. Vi bedömer att detta är tillräckligt. 
  
 64 SOU 2015:57 Tillsyn över polisen och Kriminalvården. 
  
 184 
  
 8Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 8.1Kvarskrivning i praktiken 
  
 Kvarskrivning innebär bland annat att personens bostadsadress inte registreras i folkbokföringsdatabasen. Kvarskrivningen i sig ger däremot inte något skydd för uppgiften om den enskildes bostads- adress. För det krävs sekretessbestämmelser. Det finns också andra personuppgifter som registreras och som kan avslöja eller bidra till att avslöja var en person bor stadigvarande eller tillfälligt, exempel- vis uppgift om att en person är anställd vid en myndighet eller studerande på en skola. Även uppgifter om anhöriga kan bidra till att lokalisera en person. 
  
 Svårigheterna att leva med kvarskrivning har diskuterats i olika sammanhang genom åren. Personer som har kvarskrivning gömmer sig aktivt på den nya bostadsorten för att åtgärden ska ge effekt. Detta medför svårigheter för dem att leva ett normalt liv och de kan exempelvis inte lämna några ledtrådar om var de befinner sig. Personerna kan inte registreras eller agera på ett sådant sätt att de kan knytas till den nya bostadsorten. Ofta avstår de från att ta del av rättigheter och service och söker exempelvis inte bostadsbidrag, trots att de skulle ha rätt till det. 
  
 Många rättigheter och annan service förutsätter att personen är folkbokförd där hen bor. Då kvarskrivning innebär att personen är folkbokförd i en församling där personen inte bor kan hen få svårt att ta del av sina rättigheter. För att underlätta för den enskilde finns därför för många situationer särskilda regler som innebär att kvarskrivna har samma rättigheter som de som är folkbokförda i kommunen. Det förekommer dock fortfarande problem, exempel- vis att kvarskrivna får svårt att utöva sin rösträtt i allmänna val eller 
  
 185 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 att ställa sig i bostadskö i en kommun där personen inte är folk- bokförd. 
  
 Det brister i kunskaper och rutiner hos den kvarskrivne och i samhället övrigt. Osäkerheten är också stor hos de kvarskrivna om och hur myndigheter hanterar skyddade personuppgifter.1 Rutiner som används kan ibland öka säkerhetsriskerna och det förekommer att de vanliga rutinerna tillämpas som inte är lämpliga för den som är kvarskriven. Det förekommer också att uppgifter om personerna lämnas ut efter bristfälliga sekretessprövningar. 
  
 När personer med kvarskrivning ansöker om förlängning av åtgärden kan det förorsaka stress hos dem eftersom de måste visa sitt skyddsbehov på nytt. Om det inte har inträffat något hot eller våld under tiden är det svårt att veta om åtgärden har fungerat eller om hotet har upphört. 
  
 Personer med kvarskrivning upplever också att det är ett stort fokus på dem och de efterlyser ett större fokus på den som hotar eller förföljer, exempelvis genom att besluta om fler kontaktförbud. 
  
 8.2Bestämmelser och rutiner om kvarskrivning 
  
 Bestämmelserna om kvarskrivning infördes 1991 i samband med att Skatteverket tog över ansvaret för folkbokföringen.2 Bestämmel- serna finns i folkbokföringslagen.3 
  
 8.2.1Kvarskrivningens innebörd 
  
 Syfte och innebörd 
  
 En person får vid flyttning medges att vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten (kvarskrivning)4 och folkbokförs då enbart i församling och inte på någon fastighet. Syftet är att ge ett effektivt skydd mot att uppgifter i folkbokföringen används för att söka upp en person med avsikt att utsätta hen för brott, förföljelser 
  
 1Remissammanställning avseende Stalkningsutredningens betänkande (SOU 2008:81) Stalk- ning – ett allvarligt brott, diarienummer Ju2008/8198/KRIM. 
  
 2Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. och SOU 1990:50 Ny folkbokföringslag. 
  
 3 
 16–17 
  a §§ folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 416 § första stycket första meningen folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 186 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 eller allvarliga trakasserier. Uppgift om den faktiska bostadsorten finns endast i manuell form hos Skatteverket och aviseras således inte till några myndigheter.5 
  
 Det finns enligt regeringen skäl som talar för att mer eller mindre regelmässigt kombinera kvarskrivning med en sekretessmarkering. Även andra uppgifter än adressen kan användas för att spåra per- sonen, exempelvis uppgift om nytt namn eller familjeförhållanden. Kombinationen med en sekretessmarkering stärker skyddet för den enskilde.6 
  
 Kvarskrivning får medges för högst tre år i sänder. När det inte längre finns skäl för kvarskrivning ska den upphöra.7 
  
 Krav för att få kvarskrivning 
  
 En person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, får vid flytt- ning medges kvarskrivning. Kvarskrivning får medges endast om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom kontakt- förbud eller på annat sätt. Kvarskrivning får även avse den utsatte personens medflyttande familj.8 Åtgärden kan endast ges till folk- bokförda personer. 
  
 Effekterna av kvarskrivningen kan gå förlorade om den enskilde inte är beredd att själv vidta nödvändiga åtgärder. Åtgärderna kan exempelvis bestå i att den kvarskrivne byter bekantskapskrets och fritidsintressen för att undvika att bli uppspårad av förföljaren.9 Kvarskrivning bör inte tillgripas om åtgärden inte kan antas få effekt. Någon särskild reglering av detta har dock inte ansetts nödvändig.10 
  
 Kvarskrivning kan medges både när hotet kommer från en känd person och när det kommer från oidentifierade personer. Ofta aktualiseras kvarskrivning när en person har dömts för någon form av brott. Om det har klarlagts att förföljelser eller trakasserier som 
  
 5Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 41. 
  
 6Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 47 och 48. 
  
 717 § andra och tredje stycket folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 816 § första stycket första meningen samt 16 § andra och tredje stycket folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 9SOU 1996:68 Några folkbokföringsfrågor s. 114 och 115. 
  
 10Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 47 och 48. 
  
 187 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 inte är brott har ägt rum får risken för ytterligare angrepp prövas på motsvarande sätt som om det gällt risk för fortsatt brottslighet. Något krav på att trakasserier ska ha ägt rum har inte uppställts. Det måste emellertid ha förekommit något som gör att en person 
  
 ”av särskilda skäl kan antas bli utsatt för” brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier av något slag.11 
  
 Särskilt om kravet att personen inte ska kunna få tillräckligt skydd genom kontaktförbud eller på annat sätt 
  
 Kvarskrivning får endast medges om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom kontaktförbud eller på annat sätt.12 
  
 Både kvarskrivning och kontaktförbud syftar till att skydda per- soner som riskerar förföljelse. Med hänsyn till de likheter som finns bland annat när det gäller förutsättningarna för åtgärdernas användning, kan båda åtgärderna övervägas då en person utsätts för förföljelse. Kontaktförbudet riktar sig direkt mot en utpekad för- följare. För den som ska skyddas genom förbudet har åtgärden alltså inte några negativa effekter. Innan den mer ingripande åtgär- den kvarskrivning beslutas ska det därför övervägas om kontakt- förbud, eventuellt i kombination med andra åtgärder, är en tillräck- lig åtgärd. Detta innebär dock inte något krav på att frågan om kontaktförbud ska ha prövats innan kvarskrivning medges. 
  
 Bedömningen av om kontaktförbud kan anses tillräckligt kräver i de flesta fall en ingående prövning i kvarskrivningsärendet. Kontaktförbud kan meddelas endast om förföljaren är känd. Av detta följer att ett kontaktförbud kan vara uteslutet därför att för- följaren i kvarskrivningsärendet inte går att identifiera. I vissa fall går det att förutse att förföljaren säkerligen inte kommer att efter- komma ett kontaktförbud. Det kan bero på att personen styrs av ett mycket starkt hämndbegär eller av något annat skäl är särskilt fixerad till den som behöver skydd. 
  
 Bedöms kontaktförbud vara en otillräcklig åtgärd innebär det dock inte automatiskt att kvarskrivning ska medges. Skatteverket 
  
 11Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 116 och prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 45 och 46. 
  
 1216 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 188 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 bör alltid först utreda om skyddsbehovet i stället kan tillgodoses genom en sekretessmarkering. 
  
 I förarbetena anförs att en sekretessmarkering i folkbokförings- databasen är den första skyddsåtgärd som bör tillgripas när man kan befara att folkbokföringsuppgifter kan komma till användning för personförföljelse. Folkbokföringssekretessen kan sägas vara det första steget på den trappa av skyddsåtgärder med anknytning till folkbokföringen som fortsätter med kvarskrivning och slutar med fingerade personuppgifter. I nästan alla fall av befarad förföljelse bör en sekretessmarkering medföra ett fullgott skydd. Det innebär att mer ingripande åtgärder som kvarskrivning och fingerade per- sonuppgifter inte behöver tillgripas. I praktiken kommer kvarskriv- ning att medges endast vid ganska avancerade fall av förföljelse. 
  
 Det som kan föranleda att sekretessen bedöms vara ett otillräck- ligt skydd mot förföljelse kan vara speciella omständigheter i det enskilda fallet. Exempelvis kan sedvanlig sekretess vara otillräcklig om förföljaren är beredd att med olika medel försöka få ut en adress- uppgift hos myndigheter som har tillgång till uppgiften. Hens möjligheter och förmåga att ta del av uppgifter trots en sek- retessmarkering måste då beaktas. Visar det sig att en förföljare på något verksamt sätt har försökt att ta reda på en adressuppgift som behöver skyddas kan det tala för kvarskrivning.13 
  
 8.2.2Prövning av ärenden om kvarskrivning 
  
 Det är Skatteverket som prövar ärenden om kvarskrivning.14 Kvar- skrivning kan ske endast efter ansökan från den enskilde. För barn under 18 år får ansökan göras av endast en vårdnadshavare, om syftet är att skydda mot den andre vårdnadshavaren.15 
  
 Polismyndighetens bedömning av den hotsituation som en enskild åberopar kan många gånger vara av värde för Skatteverket. Skatteverket bör därför genomgående hämta in Polismyndighetens yttrande innan kvarskrivning beslutas.16 Även uppgifter från social- 
  
 13Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 36, 45 och  
 47–49. 
  
 141 § tredje stycket och 34 § folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 1516 § första stycket och 30 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 16Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 47 och 48. 
  
 189 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 nämnderna är ofta av betydelse. Skatteverket har därför rätt att anlita biträde av Polismyndigheten och socialnämnden för utred- ning av frågor om kvarskrivning.17 Möjligheten att anlita biträde ska också leda till ett ökat samarbete och samverkan mellan myndig- heterna och därmed också skapa förutsättningar för ett bättre och mer gediget beslutsunderlag. Det finns dock inget som hindrar att Skatteverket även frågar andra myndigheter om bistånd när det finns ett behov av det. 
  
 Skatteverkets beslut får överklagas till förvaltningsrätten. Om ett barn står under vårdnad av två vårdnadshavare får ett beslut om barnets folkbokföring även överklagas av en av dem ensam.18 
  
 8.2.3Övriga rutiner 
  
 Skatteverket vidaresänder post till kvarskrivna personer. I folkbok- föringsdatabasen registreras en neutral boxadress som går till Skat- teverket. Skatteverket vidaresänder därefter posten till personens bostadsadress.19 
  
 8.3Statistik 
  
 I slutet av  
 1990-talet 
  hade ungefär 150 personer kvarskrivning.20 Utvecklingen under de senaste åren har varit enligt följande: 
  
 Tabell 8.1 Antal personer med kvarskrivning 
  
 Årsvis och per november 2014 
  
 2010 
  
 2011 
  
 2012 
  
 2013 
  
 2014 
  
 Kvarskrivning och sekre- 
  
 tessmarkering 
  
 1 728 
  
 1 848 
  
 2 074 
  
 2 013 
  
 2 010 
  
 Endast kvarskrivning 
  
 0 
  
 4 
  
 6 
  
 1 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 1 728 
  
 1 852 
  
 2 080 
  
 2 014 
  
 2 012 
  
 1717 a § folkbokföringslagen (1991:481) och prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag, m.m. s. 116 och 117. 
  
 1838, 40 och 41 §§ folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 19Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 20Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 41. 
  
 190 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 8.4Sekretessbestämmelser 
  
 Sedan den 1 juli 2014 gäller sekretess i ärenden om kvarskrivning för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående till denne lider men.21 Tidigare gällde folkbokföringssekre- tessen, det vill säga en svagare sekretess med ett kvalificerat rakt skaderekvisit, se avsnitt 9.1.1. 
  
 Skälet till den starkare sekretessen är att sekretessen hos olika myndigheter ibland försvårar en utredning i ett ärende om kvar- skrivning. För att styrka behovet av kvarskrivning kan Skatteverket behöva hämta in uppgifter från exempelvis socialnämnden eller hälso- och sjukvården. Dessa myndigheter lämnar dock ofta inte ut uppgifter om dessa endast omfattas av sekretess med ett rakt skade- rekvisit hos Skatteverket. Det ansågs inte tillfredsställande att upp- gifter som skulle kunna styrka den enskildes behov av kvarskriv- ning inte kunde tillföras ärendet på grund av bestämmelser om sekretess. En starkare sekretess för uppgifter i ärenden om kvar- skrivning skulle således underlätta för bland annat socialnämnden och hälso- och sjukvården att lämna ut känsliga uppgifter till Skatteverket. Även den enskildes skydd skulle stärkas. 
  
 Ett beslut om kvarskrivning kombineras i de flesta fall med en sekretessmarkering till skydd för uppgifter som kan ge ledning om var personen uppehåller sig. Vid en begäran om utlämnande av en sådan uppgift är det väsentligt att det finns ett tillräckligt underlag för att bedöma om det finns något hinder mot ett utlämnande. Den beslutande myndigheten kan därför behöva få tillgång till hela eller delar av det underlag som Skatteverket har i ärendet. Om pröv- ningsmyndigheten får del av detta underlag är det nödvändigt att uppgiften kan skyddas också där. Sekretessen överförs därför till andra myndigheter som får tillgång till uppgifterna och den förstärkta sekretessen gäller också där.22 
  
 Vi beskriver andra sekretessbestämmelser som även gäller för personer med kvarskrivning i avsnitt 9.1.4 och 9.2.1. 
  
 2122 kap. 2 § OSL. 
  
 22Prop. 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s.  
 16–20, 
  26 och 27. 
  
 191 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 8.5Andra utredningsförslag 
  
 8.5.1Skyddad folkbokföring 
  
 Personsäkerhetsutredningen föreslog att ett nytt skyddsinstitut skulle införas – skyddad folkbokföring.23 Personer som utsatts för hot och förföljelse skulle av Skatteverket kunna medges att bli folkbokförda i särskild ordning med ett högre sekretesskydd än i vanlig folkbokföring. Skyddad folkbokföring skulle delvis ersätta sekretessmarkering och kvarskrivning. 
  
 Bakgrunden till förslaget är att det finns vissa problem med sekretessmarkering. Förfarandet är inte lagreglerat, vilket bland annat innebär att ett avslag på en begäran om sekretessmarkering inte kan överklagas. Sekretesskyddet inom folkbokföringen ansågs inte heller vara tillräckligt starkt. Det efterlystes också en längre giltighetstid för åtgärden och mer samarbete mellan Skatteverket och Polismyndigheten när det gäller riskbedömningarna. 
  
 Utredningen föreslog vidare att förutsättningarna för att få skyddad folkbokföring skulle vara desamma som vid kvarskrivning. Även den utsatte personens medflyttande familj skulle kunna omfattas. Vid flyttning skulle skyddad folkbokföring få ske på den gamla folkbokföringsorten och medges endast efter ansökan från den enskilde och för högst tre år i taget. När det inte längre fanns skäl för skyddad folkbokföring skulle den upphöra. För utredning av frågor om skyddad folkbokföring skulle Skatteverket få anlita biträde av Polismyndigheten. Ett avslagsbeslut skulle kunna över- klagas av den enskilde. Den särskilda folkbokföringen kunde enligt utredningen ske genom att personerna registrerades på ett särskilt sätt i folkbokföringsdatabasen. 
  
 Utredningen föreslog en ny bestämmelse i sekretesslagen som innebar att en starkare sekretess med ett omvänt skaderekvisit skulle gälla i dessa ärenden. Det innebar en presumtion för sekre- tess och att ett utlämnande skulle medges endast om det stod klart att uppgiften kunde röjas utan att skada uppkom. Sekretessen skulle inte vara begränsad enbart till själva ärendet om skyddad folkbokföring. Om en uppgift i ett sådant ärende hade lämnats till en annan myndighet, skulle sekretessen gälla också där, exempelvis 
  
 23 SOU 2002:71 Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer s.  
 102–104, 
  116 och 118. 
  
 192 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 för de myndigheter som hade direktåtkomst till uppgifter i folk- bokföringsdatabasen. 
  
 Personsäkerhetsutredningen bedömde att reglerna om kvar- skrivning skulle finnas kvar. Visserligen gav skyddad folkbokföring ett högre sekretesskydd än vad reglerna om kvarskrivning kunde erbjuda men, om adressuppgifterna faktiskt lämnades ut, var det den rätta, aktuella adressen som lämnades. Detta innebar att det kunde finnas ett intresse hos personer som hade flyttat att kunna kombinera ett beslut om skyddad folkbokföring med kvarskriv- ning. 
  
 Det nya institutet var tänkt att ge många av dem som hade en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen ett bättre skydd. Eftersom skyddad folkbokföring till skillnad från kvarskrivning inte förutsatte att den enskilde hade flyttat blev tillämpnings- området för det nya institutet dock större än för kvarskrivning. 
  
 8.5.2Uppgift om skyddsbehov i folkbokföringsdatabasen 
  
 Även Folkbokföringsutredningen föreslog att ett nytt skydds- institut skulle införas – uppgift om skyddsbehov.24 Personer som utsatts för hot och förföljelse skulle efter prövning av Skatteverket kunna få uppgift om skyddsbehov registrerad i folkbokföringsdata- basen. Ett högre sekretesskydd skulle gälla för personuppgifterna. 
  
 Bakgrunden till förslagen var att Folkbokföringsutredningen bedömde att det fanns ett behov av att reglera Skatteverkets pröv- ning av en enskilds behov av skydd mot våld, hot eller annan förföljelse eftersom personuppgifterna kunde nås av många tjänste- män som självständigt skulle bedöma sekretessfrågan. De var då beroende av information. 
  
 Utredningen föreslog att det skulle införas en skyldighet för Skatteverket att i folkbokföringsdatabasen efter ansökan registrera en uppgift om att en enskild eller någon närstående till denne kun- de komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men och därför hade ett skyddsbehov. Kriterierna för att få en upp- gift om skyddsbehov införd i folkbokföringsdatabasen skulle vara desamma som de som enligt dåvarande praxis gällde för att få en 
  
 24 SOU 2009:75 Folkbokföringen s.  
 409–429 
  och  
 543–546. 
  
 193 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen, det vill säga att det skulle finnas ett konkret och aktuellt hot. Behovet av uppgiften om skyddsbehov skulle omprövas senast inom tre år från registreringen. Att registrera en uppgift om skyddsbehov kunde bygga på Skatte- verkets registrering av personuppgifter och vara fristående från bestämmelserna i OSL. En uppgift om skyddsbehov skulle ge ett tydligt besked om att det fanns en hotsituation. En sådan uppgift skulle kunna kombineras med en sekretessmarkering i folkbok- föringsdatabasen. Införandet av uppgiften medförde dock ingen förändring när det gällde sekretessmarkeringen. Bestämmelserna om registrering av uppgift om skyddsbehov skulle tas in i lagen om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokförings- verksamhet.25 Något formellt krav på att personen flyttade i sam- band med att en uppgift om skyddsbehov fördes in uppställdes inte. Det var dock sannolikt i de allra flesta fallen nödvändigt att den enskilde flyttade, för att uppgiften om skyddsbehov skulle kunna få avsedd verkan. Skatteverket skulle i sin utredning om skyddsbehov hämta in yttrande från Polismyndigheten eller från annan som kunde antas ha uppgifter att lämna. Den enskilde skulle kunna överklaga ett beslut att inte föra in en uppgift om skydds- behov eller att ta bort en sådan uppgift. 
  
 Sekretess skulle gälla för uppgift om enskilds personliga förhål- landen med ett omvänt skaderekvisit. Det innebar en presumtion för sekretess och att ett utlämnande skulle ske endast om det stod klart att uppgiften kunde röjas utan att skada uppkom. Sekretessen skulle också gälla hos andra myndigheter som fick tillgång till upp- gifterna. För att inte riskera att uppgifter lämnades ut i en situation då utlämnandet innebar risk för personförföljelse och, omvänt, att utlämnande vägrades när det inte fanns stöd för det, var det väsent- ligt att den myndighet som skulle pröva ett utlämnande kunde få tillgång till det underlag som Skatteverket haft för sitt beslut. Om prövningsmyndigheten fick del av detta underlag var det nödvän- digt att uppgifterna kunde skyddas också där. 
  
 25 Lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverk- samhet. 
  
 194 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 8.5.3Uppgift om kvarskrivning i folkbokföringsdatabasen 
  
 Skatteverket har i en promemoria26 som lämnats till Finans- departementet föreslagit bland annat att uppgift om kvarskrivning ska registreras i folkbokföringsdatabasen. Skatteverket anför i promemorian att en särskild markering i folkbokföringsdatabasen om att en person är kvarskriven har efterfrågats av flera myndig- heter. En sådan markering skulle underlätta hanteringen av post till personer med kvarskrivning och medföra att mottagaren snabbare kan få sin post. Den föreslagna registreringen avser enbart att uppmärksamma att personen är kvarskriven. Registreringen ska inte omfatta skälen för beslutet eller den adress där personen är bosatt. Uppgiften om kvarskrivning ska inte ingå i de uppgifter som normalt kan lämnas ut till enskilda. Den ska inte heller ingå i de uppgifter som lämnas till SPAR. Uppgiften får ses som integritetskänslig och den föreslås därför inte få användas som ett sökbegrepp i folkbokföringsdatabasen. 
  
 8.5.4Underrättelse till socialnämnden om barn med kvarskrivning 
  
 I Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer föreslog utredaren att socialnämnden i den kommun där barnet är bosatt snarast ska underrättas när ett barn har kvarskri- vits. Syftet med förslaget är att socialnämnden där den berörda personen bor ska få kännedom om att kvarskrivning har beviljats för att därefter vid behov kunna bistå den enskilde och hans eller hennes närstående.27 Utredaren hänvisade till ett liknande förslag från Folkbokföringsutredningen som anförde att dessa barn i många fall lever under pressande förhållanden och kan ha varit med om traumatiska händelser. Det ansågs därför viktigt att social- nämnden har kännedom om barnets förhållanden, för att kunna utreda om några åtgärder ska vidtas.28 
  
 Regeringen har anfört att socialtjänsten genom socialtjänstlagen har det yttersta ansvaret för att se till att barn får det stöd, den 
  
 26Diarienummer Fi2012/4241. 
  
 27Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 99 och 103. 
  
 28SOU 2009:75 Folkbokföringen s. 427. 
  
 195 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 hjälp och det skydd som de är i behov av. I många fall där ett barn har beviljats kvarskrivning har socialnämnden redan kännedom om barnet och dess förhållanden. Ett beslut om kvarskrivning behöver inte innebära att det finns ett konkret behov av hjälp och stöd från socialnämnden. En skyldighet för Skatteverket att underrätta social- nämnden skulle dock kunna säkerställa att inga barn förbises. Mot detta måste emellertid ställas att den föreslagna skyldigheten när det gäller barn som beviljats kvarskrivning skulle innebära att vissa av de uppgifter som annars endast är kända för Skatteverket om den enskildes faktiska vistelseort ska lämnas till socialtjänsten där. Enligt regeringen måste hanteringen av sådana uppgifter vara begränsad till vad som är absolut nödvändigt för att minimera riskerna för att uppgifterna kommer ut. Även med ett förhållande- vis starkt sekretesskydd innebär varje ytterligare led i hanteringen av en uppgift en risk för att den kan lämnas ut av misstag. När det gäller uppgifter om den faktiska vistelseorten vid kvarskrivning skulle konsekvenserna kunna bli betydande om de blev offentliga, även om själva adressen fortfarande hölls hemlig. För att genom- föra utredarens förslag måste det därför krävas att det finns ett reellt behov. Regeringen ansåg att det i viss mån skulle bidra till att ytterligare uppmärksamma barn som är i behov av insatser. Å andra sidan framgår varken av promemorian eller av remissvaren att socialtjänsten i dag i någon beaktansvärd utsträckning saknar upp- gifter om barn med kvarskrivning i kommunen som också har behov av insatser. Regeringen var därför inte beredd att föreslå en sådan underrättelseskyldighet när det gäller kvarskrivning. 
  
 8.6Överväganden och förslag 
  
 8.6.1Ett nytt skyddsinstitut – skyddad folkbokföring 
  
 Förslag: Kvarskrivning ska ersättas med skyddad folkbokföring. 
  
 Bedömning: Skyddad folkbokföring bör förstärkas på olika sätt för att bli ett bättre skydd än kvarskrivning. 
  
 196 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 Personsäkerhetsutredningens och Folkbokföringsutredningens förslag bör inte genomföras 
  
 Personsäkerhetsutredningen och Folkbokföringsutredningen har föreslagit skyddad folkbokföring respektive registrering av uppgift om skyddsbehov för att förbättra skyddet för hotade och förföljda personer, se avsnitt 8.5. Förslagen har inte genomförts. Båda förslagen innebär att Skatteverket efter ansökan från den enskilde ska pröva om en person har ett skyddsbehov. Besluten ska kunna överklagas. Utredningarna föreslog att respektive skyddsform skulle knytas till en ny bestämmelse om sekretess med ett omvänt skaderekvisit. Sekretessbestämmelserna skulle enligt sin ordalydelse gälla för respektive typ av ärende. Personsäkerhetsutredningen anförde dock att sekretessen skulle gälla även utanför ärendena. En skillnad mellan förslagen är den lagtekniska utformningen. Person- säkerhetsutredningen föreslog en reglering i folkbokföringslagen, medan Folkbokföringsutredningen föreslog en reglering i lagen om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverk- samhet. Vi bedömer dock att de båda förslagen är i princip iden- tiska till sin innebörd. 
  
 Ett nytt starkare skydd måste enligt vår mening ha en konkret och påtaglig innebörd för att få effekt. En jämförelse kan göras med de två författningsreglerade skyddsinstitut som finns – finge- rade personuppgifter och kvarskrivning. Fingerade personuppgifter innebär ett medgivande att använda fingerade personuppgifter i stället för de verkliga. Kvarskrivning innebär ett medgivande att efter flyttning vara fortsatt folkbokförd på den tidigare orten. För båda skyddsinstituten finns särskilda sekretessbestämmelser. De båda utredningarnas förslag skulle endast innebära en registrering i folkbokföringsdatabasen av en uppgift om skyddad folkbokföring respektive skyddsbehov med ett starkare sekretesskydd kopplat till registreringen. 
  
 Ett beslut om registrering av uppgifter kan ha rättsverkningar. Det gäller för Skatteverkets beslut om registrering av vigsel, födelse och dödsfall i landet. Exempelvis gäller särskilda regler för fader- skap när vigda personer får barn och dödsfall utlöser arvsrätt. De registreringar som Personsäkerhetsutredningen och Folkbok- föringsutredningen har föreslagit har inte några sådana effekter. Den enda rättsliga följden av de föreslagna registreringarna är att en 
  
 197 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 särskild sekretessbestämmelse skulle gälla. De föreslagna registre- ringarna skulle få begränsade effekter. 
  
 Det är enligt vår mening inte lämpligt att införa en registrering som inte har någon annan följd än att den innebär att en bestäm- melse med ett starkare sekretesskydd blir tillämplig. I våra direktiv anges att Roberson förslag inte bör genomföras. Vi bedömer att inte heller Personsäkerhetsutredningens förslag bör genomföras eftersom det har en likartad innebörd. Det finns dock skäl att bygga vidare på framför allt Personsäkerhetsutredningens överväganden om ett starkare skydd än kvarskrivning. 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 Frågan om ett förstärkt skydd för uppgifter inom folkbokföringen har, som tidigare redovisats, utretts vid flera tillfällen. Samtliga utredningar och remissinstanser har varit eniga om behovet, men de föreslagna lösningarna har av olika skäl inte genomförts. 
  
 Vi delar den bedömning som gjorts av olika utredningar att kvarskrivningsinstitutet har vissa brister och att det behövs ett starkare skydd än i dag. Det gäller bland annat möjligheten att kunna få åtgärden utan att först behöva flytta, den osäkerhet det innebär att besluten är tidsbegränsade, behovet av en stark sekre- tess som gäller i alla verksamheter och behovet av information om att en person har medgetts en sådan åtgärd. Vi är dock tveksamma till om det bör införas ett helt nytt institut. Det tar tid för ett helt nytt skyddsinstitut att få genomslag i samhället eftersom hela sam- hället berörs av det. En utgångspunkt för våra förslag är därför att bygga vidare på dagens regler om kvarskrivning. Samtidigt bedömer vi att de ändringar vi föreslår är så stora att det skyddsinstitut vi föreslår bör få ett annat namn än kvarskrivning för att tydligt signalera att det är ett delvis nytt och bättre skydd. 
  
 Det finns också andra skäl för att byta namn. Kvarskrivning som term uttrycker vad Skatteverket gör och syftar på att personen är fortsatt folkbokförd där hen var bosatt innan personen flyttade och beslutet om kvarskrivning fattades, det vill säga personen är ”kvar” i folkbokföringen. Benämningen på ett förstärkt skyddsinstitut bör i stället uttrycka syftet med institutet och vad det innebär för personen som får åtgärden. Syftet är att ge ett effektivt skydd mot 
  
 198 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 att uppgifter i främst folkbokföringsverksamheten används för att söka upp en person med avsikt att utsätta hen för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier. Vi föreslår därför att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring, som är det begrepp som också Personsäkerhetsutredningen föreslog. 
  
 Utgångspunkten för ett förbättrat och starkare skyddsinstitut är att det ska ge ett effektivt skydd inom i alla verksamheter. Ett star- kare skyddsinstitut behövs för att skydda uppgifter som avslöjar eller kan bidra till att avslöja var en person med skyddad folkbok- föring bor stadigvarande eller tillfälligt eftersom sådana uppgifter kan användas för att utsätta personen för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt. 
  
 Kraven för att få skyddad folkbokföring bör inte vara alltför höga. Förutsättningen för att få kvarskrivning är att det av särskilda skäl kan antas att personen blir utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier. Det krävs alltså inte att personerna riskerar att utsättas för brott, utan det räcker med förföljelser eller allvarliga trakasserier. Inte heller krävs någon högre grad av sannolikhet för att kunna omfattas av åtgärden eller att personen redan utsatts för brott med mera. Vi bedömer att det krav som finns i dag är lämp- ligt avvägt och att samma krav därför bör gälla för att få skyddad folkbokföring. Det ska alltså även för skyddad folkbokföring vara tillräckligt att det kan antas att en person utsätts för brott, förföl- jelser eller allvarliga trakasserier. Den praxis som har utvecklats när det gäller kvarskrivning innebär dock att personen redan ska ha utsatts för brott eller förföljelse för att få kvarskrivning. Något sådant krav uppställs dock inte i lagen och skyddad folkbokföring ska medges även för den som inte redan har utsatts för brott. 
  
 8.6.2Folkbokföring ska få ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten 
  
 Förslag: Skyddad folkbokföring får ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten om det bedöms öka skyddseffekten. 
  
 Kvarskrivning innebär att en person efter flyttning behåller sin tidi- gare folkbokföringsort. 
  
 199 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 För att få skyddad folkbokföring ska, liksom för kvarskrivning, krävas att personen kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier. Personen behöver således inte ännu ha drab- bats av detta för att få skyddad folkbokföring. Det kan exempelvis gälla en person som ska börja ett nytt arbete inom rättsväsendet som innebär risker för hot eller våld eller en person som bevittnat ett brott där gärningsmannen ännu inte känner till det. Det kan diskuteras om det i dessa situationer är lämpligt att personerna blir fortsatt folkbokförda på den gamla folkbokföringsorten, även om folkbokföringen endast avser församling (kommun från och med den 1 januari 2016) och inte fastighet. Folkbokföringsorten ger i den situationen en ledtråd till förföljaren om var information om personen kan finnas och var förföljaren bör inleda sitt sökande. 
  
 En annan situation när lämpligheten i att folkbokföras på den gamla folkbokföringsorten kan diskuteras är om föräldrar och barn som tidigare inte har bott tillsammans i samband med ett beslut om skyddad folkbokföring flyttar till samma bostad. Om de folkbokförs i olika kommuner kan det innebära svårigheter att exempelvis få del av socialförsäkringsförmåner från Försäkringskassan. 
  
 Skyddad folkbokföring bör kunna tillämpas mer flexibelt än kvarskrivning och ge en möjlighet att folkbokföra en person på en annan ort än den gamla folkbokföringsorten. Det bör gälla om Skatteverket bedömer att det ger ett starkare skydd än folkbok- föring på den tidigare folkbokföringsorten. 
  
 Om personen ska folkbokföras på en annan ort än den tidigare folkbokföringsorten bör det vara en ort som personen inte har någon anknytning till. En ort där personen tidigare har bott eller har ett fritidsboende bör exempelvis inte väljas. Vilken folkbok- föringsort som är lämplig bör Skatteverket besluta efter samråd med den person som ska skyddas. Vi bedömer att det ofta kan vara lämpligt att folkbokföra personen i någon av de större städerna. 
  
 En stor grupp av dem som kommer att få skyddad folkbok- föring är redan utsatta för brott, förföljelser eller allvarliga trakas- serier av någon som vet var de bor. I den situationen är det lämpligt att personen behåller sin tidigare folkbokföringsort, eftersom skyddet knappast kan stärkas av att välja en annan folkbokförings- ort. 
  
 200 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 8.6.3Skyddad folkbokföring ska i undantagsfall kunna medges utan att personen flyttar 
  
 Förslag: Skyddad folkbokföring får medges utan att personen flyttar om den skyddade folkbokföringen ändå kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. 
  
 Den som kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier behöver inte vara känd för den hotande eller förföljan- de personen. Exemplen i avsnitt 8.6.2 är tillämpliga även här, alltså personer som ska börja ett nytt arbete inom rättsväsendet som innebär risker för hot eller våld och personer som bevittnat ett brott där gärningsmannen ännu inte känner till det. I dessa situa- tioner kan nödvändigheten i en flytt diskuteras. Det allmänna ska inte ställa mer ingripande krav än nödvändigt på enskilda. Kan ett fullgott och effektivt skydd ges utan att personen flyttar bör någon flytt därför inte krävas. 
  
 Om personen ska kunna bo kvar ställer det emellertid stora krav på åtgärder i övrigt. Skyddad folkbokföring ska kunna ges i olika situationer. Det innebär att det även kommer att bli aktuellt vid kvalificerade hot där den hotande eller förföljande personen kan ha en god kapacitet att få ut och koppla samman information för att hitta den hotade eller förföljda personen. Den riktiga adressen får därför inte finnas registrerad på ett sådant sätt att den förföljda personens bosättning kan avslöjas och får exempelvis inte finnas tillgänglig på internet. Detsamma gäller andra uppgifter som kan ge ledtrådar om bosättningen, exempelvis medlemskap i lokala före- ningar. Skatteverket aviserar i dag adressuppgifter till en mängd myndigheter och privata organ som kan ha ett mycket stort antal register inom respektive organisation. Alla har egna rutiner för att uppdatera sina register. Det finns ingen garanti för att en bostads- adress till en person som får skyddad folkbokföring raderas snabbt eller över huvud taget i dessa register. Risken för att uppgiften om adress finns kvar i ett antal register är stor. 
  
 Det är dock som nämns ovan viktigt att det inte ställs högre krav än nödvändigt på den enskilde. Det bör därför vara möjligt att frångå kravet på flyttning för att beviljas skyddad folkbokföring. Möjligheten måste dock användas med mycket stor försiktighet och det kommer sannolikt att bli aktuellt endast i mycket få fall. 
  
 201 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 Det är som vi nämnt ovan samma personer som kan folkbokföras på en annan ort än den tidigare folkbokföringsorten, som kommer att omfattas av denna undantagsbestämmelse. Utöver de krav som ställs för folkbokföring på annan ort måste det ställas ytterligare krav för att omfattas av detta undantag om skyddet ska ge effekt. Denna undantagsbestämmelse kan exempelvis gälla för personer som har bott mycket kort tid på adressen och uppgiften om adress inte har hunnit få spridning samt för personer som redan tidigare har hanterat sina personuppgifter med mycket stor försiktighet. 
  
 8.6.4Skyddad folkbokföring ska kunna ges tills vidare 
  
 Förslag: Skyddad folkbokföring ska kunna ges för obestämd tid i stället för som i dag när kvarskrivning beslutas för högst tre år i taget. Ett medgivande om skyddad folkbokföring ska få begränsas till viss tid. 
  
 Kvarskrivning kan ges för högst tre år i taget. Enligt Skatteverkets handläggningsrutiner ska den enskilde vid varje ansökan om för- längning redogöra för aktuella omständigheter. Så länge hotbilden är oförändrad kan det finnas skäl att förlänga den skyddade folk- bokföringen.29 Det är vanligt att personer med kvarskrivning inte har utsatts för brott, förföljelser eller trakasserier under tiden med kvarskrivning. Det kan antingen bero på att åtgärden har fungerat eller att den inte längre behövs eftersom hotet har upphört. Om den enskilde vid en ansökan om förlängning inte lyckas visa ett fort- satt skyddsbehov finns det en risk att kvarskrivningen inte förlängs, trots att personen faktiskt har ett skyddsbehov. Det kan få allvar- liga konsekvenser för den enskildes säkerhet och trygghet. 
  
 När bestämmelserna om fingerade personuppgifter infördes kunde åtgärden ges under högst fem år, med möjlighet till förläng- ning. Senare ändrades bestämmelserna och fingerade personupp- gifter får nu ges tills vidare, med en möjlighet att begränsa åtgärden till viss tid. Regeringen anförde flera skäl för ändringen bland annat att åtgärden ofta behövdes under lång tid och att tryggheten för 
  
 29 Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 202 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 den enskilde skulle öka om den gavs för obestämd tid. Vid en avvägning av olika intressen ansåg regeringen att det var angeläget att i största möjliga utsträckning ta tillvara den förföljdes intressen och att underlätta tillvaron för denne. 
  
 Skyddad folkbokföring ska kunna ges vid kvalificerade hot- situationer som kan pågå under lång tid. Regeringens skäl för att ändra reglerna om fingerade personuppgifter talar därför med samma styrka för att även skyddad folkbokföring ska kunna ges för obestämd tid. För detta talar också utgångspunkten för vår utred- ning, nämligen att det är en angelägen uppgift för samhället att öka tryggheten och ge skydd till de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott. Vi har övervägt att i stället förlänga den tid som skyddad folkbokföring kan ges från tre till fem år. Det skulle innebära en förbättring men svårigheterna att på nytt styrka hotet kvarstår dock. Vi föreslår därför att skyddad folkbokföring ska kunna ges tills vidare, med en möjlighet att begränsa åtgärden till viss tid. Huvudregeln bör dock vara att åtgärden ges tills vidare. Om skyddad folkbokföring medges för viss tid bör medgivandet normalt inte ges för kortare tid än fem år för att ge personerna bättre förutsättningar att etablera sig i sitt nya liv. I vilka situa- tioner som det kan vara lämpligt att ge skyddad folkbokföring under en begränsad tid är en fråga som får utvecklas i praxis. 
  
 8.6.5En sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen ska inte vara något hinder mot skyddad folkbokföring 
  
 Förslag: En sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen ska inte vara något hinder mot att medge skyddad folkbokföring. 
  
 Enligt nu gällande bestämmelser får kvarskrivning medges endast om den enskildes behov inte kan tillgodoses genom kontaktförbud eller på annat sätt. Med annat sätt avses bland annat sekretessmar- kering i folkbokföringsdatabasen. Sekretessmarkering sägs ofta vara det första steget på den trappa av skyddsåtgärder med anknyt- ning till folkbokföringen som fortsätter med kvarskrivning och slutar med fingerade personuppgifter.30 
  
 30 Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 36 och 48. 
  
 203 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 En sekretessmarkering är en administrativ åtgärd. Den har inga rättsverkningar och ett beslut i frågan kan inte överklagas. Trots det finns det rutiner för sekretessmarkeringen som påminner om dem som tillämpas i ärenden om kvarskrivning som innebär rätts- verkningar och där besluten kan överklagas. Sedan 2014 finns det bestämmelser i lag och förordning om sekretessmarkering i folk- bokföringsdatabasen, nämligen om andra myndigheters skyldighet att bistå i Skatteverkets ärenden om sekretessmarkering och om Skatteverkets skyldighet att informera socialnämnderna om barn som har en sekretessmarkering.31 Vi bedömer att den långtgående formaliseringen av sekretessmarkeringen i folkbokföringsdatabasen ger sken av att den är ett eget skyddsinstitut med rättsverkningar, vilket den enligt vår mening inte är och inte heller kan bli. 
  
 Vi bedömer att trygghet och skydd för de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott i första hand bör ges genom formaliserade skyddsinstut, det vill säga skyddad folkbokföring och fingerade personuppgifter. Den som uppfyller kriterierna för skyddad folkbokföring ska få det, utan en prövning av om en sekre- tessmarkering i folkbokföringsdatabasen hade varit tillräckligt. 
  
 Däremot finns det naturligtvis inte något hinder mot att regi- strera en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen om det kan antas att en uppgift inte får lämnas ut med stöd av folkbokförings- sekretessen. Det kan bli aktuellt om en person inte vill ha skyddad folkbokföring eller om skyddad folkbokföring inte kan förväntas fungera och ge effekt på grund av brister i personens möjligheter att ändra sin livsföring, se avsnitt 8.6.7. 
  
 8.6.6Skyddad folkbokföring ska kunna kombineras med kontaktförbud och andra skyddsformer 
  
 Förslag: Skyddad folkbokföring ska kunna kombineras med kontaktförbud och andra skyddsformer. 
  
 Enligt nu gällande bestämmelser får kvarskrivning medges endast om den enskildes behov inte kan tillgodoses genom kontaktförbud 
  
 31 17 a § folkbokföringslagen (1991:481) och 7 § förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet. 
  
 204 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 eller på annat sätt. Vi föreslår att den omständigheten att en sekre- tessmarkering i folkbokföringsdatabasen skulle ge ett tillräckligt skydd inte ska vara något hinder mot att få skyddad folkbokföring, se avsnitt 8.6.5. 
  
 Som framgår av kapitel 3 finns det olika typer av åtgärder utöver skydd av personuppgifter som syftar till att ge skydd. Några åtgär- der riktar sig mot den hotande och förföljande personen medan andra riktar sig mot den hotade och förföljda personen. Inom respektive grupp av åtgärder finns det olika skyddsformer som samtal och fysiska åtgärder. Ett skydd som har stor betydelse för en hotad och förföljd person är kontaktförbud som beslutas av åklagare. I våra kontakter med kvinnoorganisationer har det fram- kommit att ett kontaktförbud stärker kvinnornas trygghet. Kon- taktförbudet visar att rättsväsendet tror på den som är hotad och förföljd. Det innebär också att de upprättar en relation med rättsväsendet och det blir enklare för dem att vid behov kontakta Polismyndigheten. 
  
 De olika åtgärder som kan ges för att skydda en hotad eller för- följd person bör kunna kombineras så att personen får ett skydd som är utformat efter hens behov. 
  
 Vi föreslår därför att kontaktförbud och skyddad folkbokföring ska kunna kombineras. Kontaktförbudet visar att samhället ställer krav på den hotande och förföljande personen och inte enbart på den hotade och förföljda personen. Det bör inte heller finnas något hinder mot att först ge en person skyddad folkbokföring och där- efter komplettera med ett kontaktförbud. Det är viktigt att beslu- ten om kontaktförbud utformas så att de inte avslöjar eller bidrar till att avslöja var personen med skyddad folkbokföring bor var- aktigt eller tillfälligt. Bland annat bör prövningen av kontaktför- budet därför göras på den ort där den som hotar eller förföljer bor eller mera varaktigt uppehåller sig.32 Innan ett beslut om skyddad folkbokföring fattas är det också viktigt att kontrollera om det finns ett beslut om kontaktförbud och hur det är utformat. Om beslutet om kontaktförbud exempelvis är utformat så att det omfattar en viss plats kan det behöva ändras. 
  
 Skyddad folkbokföring bör också kunna kompletteras med larm och andra åtgärder om det bedöms lämpligt. 
  
 32 8 § lagen (1988:688) om kontaktförbud. 
  
 205 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 8.6.7Personen ska få ett effektivt skydd av den skyddade folkbokföringen 
  
 Förslag: Det ska uttryckligen anges i folkbokföringslagen att det finns ett krav som innebär att skyddad folkbokföring får medges endast om den skyddade folkbokföringen, med hänsyn till den förföljdes person och andra förhållanden, kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. 
  
 Regeringen har i ett tidigare lagstiftningsärende anfört att ingen skyddsåtgärd bör tillgripas om den inte kan antas få effekt, men att någon särskild reglering av detta inte var nödvändig.33 I Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer bedö- mer utredaren att bestämmelserna om fingerade personuppgifter bör återspegla villkoret att åtgärden måste bedömas kunna fungera i praktiken.34 I avsnitt 7.6.3 föreslår vi att en sådan bestämmelse införs när det gäller fingerade personuppgifter. 
  
 Kravet att en skyddsåtgärd inte ska vidtas om den inte får effekt gäller redan i dag för att medges kvarskrivning. De som behöver ett skydd är emellertid inte alltid medvetna om att det förutsätts stora förändringar i den egna livsföringen för att åtgärden ska fungera. 
  
 Det är ett viktigt krav att åtgärden ska förväntas fungera och ge effekt för att den ska medges. I annat fall riskerar personen att invaggas i en falsk säkerhet, samtidigt som samhället lägger resurser på en åtgärd som inte har förutsättningar att fungera. Det riskerar också att undergräva förtroendet för skyddsformen hos myndig- heterna och allmänheten. För att tydliggöra kravet föreslår vi att det ska införas ett uttryckligt krav att den skyddade folkbok- föringen ska förväntas ge effekt för att kunna medges. Det innebär en reglering av den praxis som gäller för kvarskrivning och således ingen ändring i sak. 
  
 33Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 48. 
  
 34Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 135. 
  
 206 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 8.6.8Ansökan om skyddad folkbokföring ska vara skriftlig 
  
 Förslag: En ansökan om skyddad folkbokföring ska göras skriftligt. 
  
 Om det finns särskilda skäl får Skatteverket begära att en ansökan lämnas vid personlig inställelse. 
  
 Skyddad folkbokföring ska, liksom kvarskrivning, medges efter ansökan. Folkbokföringslagen föreskriver att en anmälan enligt lagen ska göras skriftligt. Det finns däremot inte några bestäm- melser om hur ansökningar ska göras. I Skatteverkets egna rutiner anges att en ansökan om kvarskrivning ska vara skriftlig.35 Det är rimligt att en ansökan om skyddad folkbokföring är skriftlig och det bör förtydligas i folkbokföringslagen. 
  
 Skatteverket får, om det finns särskilda skäl, begära att en anmä- lan eller uppgift ska lämnas vid personlig inställelse. Bestämmelsen bör även omfatta en ansökan och vi föreslår därför det. 
  
 8.6.9Socialnämnden ska få ansöka om skyddad folkbokföring för barn i vissa fall 
  
 Förslag: För barn under arton år får en ansökan om skyddad folkbokföring göras av socialnämnden, om barnet bereds vård med stöd av ett lagakraftvunnet beslut enligt 2 § LVU och syftet med ansökningen är att skydda barnet 
  
 1.mot båda vårdnadshavarna eller, om barnet har endast en vårdnadshavare, mot vårdnadshavaren, 
  
 2.mot den ena vårdnadshavaren när den andre vårdnadshavaren inte vill eller förmår skydda barnet, eller 
  
 3.mot en annan person än vårdnadshavaren eller vårdnads- havarna när vårdnadshavaren eller vårdnadshavarna inte vill eller förmår skydda barnet. 
  
 35 Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 207 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 Om ett barn har medgetts skyddad folkbokföring efter ansökan av socialnämnden upphör den skyddade folkbokföringen att gälla när vården enligt LVU upphör. 
  
 Om en socialnämnd har ansökt om skyddad folkbokföring för ett barn får beslutet överklagas av nämnden. 
  
 Sekretessen i ärenden om skyddad folkbokföring för uppgift om en underårigs vistelseort gäller också i förhållande till den underåriges föräldrar eller annan vårdnadshavare, om social- nämnden ansökt om skyddad folkbokföring för barnet. 
  
 Socialnämnden bör få möjlighet att ansöka om skyddad folkbokföring för barn 
  
 Vi har i avsnitt 7.6.10 redogjort för att ett barn kan behöva skydd mot sina vårdnadshavare. Det är i dag möjligt för en vårdnads- havare att ansöka om kvarskrivning om syftet är att skydda barnet mot den andre vårdnadshavaren. Det finns däremot ingen som är behörig att ansöka om dessa åtgärder om barnet behöver skyddas från båda vårdnadshavarna. I avsnitt 7.6.10 bedömer vi att det inte finns förutsättningar att medge någon annan än vårdnadshavarna rätt att ansöka om fingerade personuppgifter. Frågan här är om det finns förutsättningar att ge någon annan än en vårdnadshavare rätt att ansöka om skyddad folkbokföring. 
  
 En ansökan om skyddad folkbokföring av någon annan än vård- nadshavarna är, i likhet med en ansökan om fingerade personupp- gifter, ett stort ingrepp i vårdnadsansvaret. Om en möjlighet för någon annan att ansöka om skyddad folkbokföring ska införas måste den i fråga om art, styrka, räckvidd och varaktighet stå i rimlig proportion till vad som kan vinnas med den möjligheten. Det betyder att skälen måste väga upp det intrång eller men i övrigt som det innebär för vårdnadshavaren. 
  
 Ansökan om skyddad folkbokföring av någon annan än vård- nadshavarna kan vara aktuell i tre olika situationer: 
  
 1.Båda vårdnadshavarna, eller vårdnadshavaren om barnet bara har en, är ett hot mot barnet. 
  
 2.Den ena vårdnadshavaren är ett hot mot barnet och den andra vill eller förmår inte att skydda barnet. 
  
 208 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 3.Någon annan är ett hot mot barnet och ingen av vårdnads- havarna vill eller förmår att skydda barnet. 
  
 Skyddad folkbokföring skulle innebära att vårdnadshavarna inte har kännedom om var barnet vistas. I dag finns redan en möjlighet för socialnämnden att hemlighålla var ett barn vistas för vårdnads- havarna. Det gäller om ett barn vårdas med stöd av LVU. Social- nämnden kan också ansöka om en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare för barnet. 
  
 Även om dessa åtgärder normalt är tillräckliga kan det inte ute- slutas att det kan förekomma situationer då ytterligare skydds- åtgärder behövs. I avsnitt 8.6.1 har vi bedömt att det i vissa fall av hot finns ett behov av ett starkare skydd för att tillgodose den förföljdes behov av att kunna leva under trygga förhållanden. För ett barn kan det vara aktuellt om vårdnadshavarna eller den som utgör hotet har särskilda möjligheter att få reda på var barnet vistas. Ett barn som vistas i ett familjehem ska normalt vara folkbokförd där. Barnet kan i och för sig ha en sekretessmarkering i folkbok- föringsdatabasen, men det är som vi tidigare konstaterat inte alltid tillräckligt. Vi föreslår vidare i avsnitt 8.6.15 att den som får skyddad folkbokföring ska få ett starkare sekretesskydd för att uppgifter inte ska spridas i större utsträckning än som behövs. De skäl som anförs för skyddad folkbokföring och starkare sekretess gäller även för den som är under arton år. 
  
 Det finns därför skäl som talar för att införa en möjlighet för någon annan än vårdnadshavarna att ansöka om skyddad folkbok- föring. Mot bakgrund av hur ingripande det är för vårdnadshavarna och barnet bör en sådan ansökan bara kunna göras under vissa för- hållanden. 
  
 Socialnämnden har ett särskilt ansvar för att barn skyddas från att fara illa och har stor kompetens i dessa frågor. Det är vidare socialnämnden som kan ansöka om vård med stöd av LVU. När ett barn vårdas med stöd av LVU bestämmer socialnämnden hur vår- den av barnet ska ordnas och var hen ska vistas under vårdtiden. Skyddad folkbokföring förutsätter som huvudregel att personen flyttar och har därmed nära anknytning till socialnämndens ansvar för barnet. Nämnden har under vårdtiden samma ansvar som 
  
 209 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 vårdnadshavaren för att barnets grundläggande rättigheter enligt föräldrabalken tillgodoses.36 Vi bedömer att det kan anses ingå i denna befogenhet för socialnämnden att ansöka om skyddad folk- bokföring för barnet. Vi anser därmed också att socialnämnden är en lämplig myndighet att ges befogenhet att ansöka om skyddad folkbokföring för barn utan vårdnadshavarnas samtycke. 
  
 Domstolsprövningen i ärendet om LVU är tillräcklig 
  
 Att låta socialnämnden ansöka om skyddad folkbokföring för barn utan vårdnadshavarnas samtycke är, som redan nämnts, en mycket ingripande åtgärd. Vi anser inte att det är lämpligt att en så ingri- pande åtgärd beslutas utan domstolsprövning. De situationer då ett barn behöver skyddad folkbokföring utan vårdnadshavarnas sam- tycke bör vara samma situationer då vård med stöd av LVU är nöd- vändig. Möjligheten att ansöka om skyddad folkbokföring för barns räkning föreslår vi därför ska knytas till ett beslut om LVU. Innan ett beslut om LVU fattas utreds riskerna för barnet noggrant och genomgår en rättslig prövning. Vi anser därför att ett laga- kraftvunnet beslut om LVU ska vara en grundläggande förutsätt- ning för att socialnämnden ska få rätt att ansöka om skyddad folk- bokföring. Samma omständigheter som prövas i ärenden om LVU kommer att vara aktuella i ärenden om skyddad folkbokföring. Den domstolsprövning som görs i ärendet om LVU bedömer vi därför är tillräcklig för att en ansökan om skyddad folkbokföring ska kunna göras av socialnämnden. Till detta kommer att vårdnads- havarna är parter i ärendet och även kan överklaga beslutet. Däremot anser vi inte att det bör införas en möjlighet att i andra fall utan vårdnadshavarnas samtycke kunna ansöka om skyddad folkbokföring för ett barn. 
  
 En annan fråga är om det bör vara möjligt att ansöka om skyd- dad folkbokföring vid en tidigare tidpunkt. Det är dock enligt vår mening inte lämpligt att redan vid beslutet om ett omedelbart omhändertagande av barnet ge möjlighet för någon annan att ansöka om skyddad folkbokföring för barnet. Ett sådant beslut är ofta av akut karaktär och grundas på att det är sannolikt att barnet behöver 
  
 36 11 § LVU och 6 kap. 1 § föräldrabalken. 
  
 210 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 vård enligt LVU. Underlaget för att bedöma barnets situation och riskfaktorer är i regel mycket knapphändigt. Vi anser att ett beslut om omedelbart omhändertagande inte kan utgöra tillräcklig grund för att motivera ytterligare ingrepp i vårdnadsansvaret genom att socialnämnden kan ansöka om skyddad folkbokföring. Även om en sådan ordning skulle ha ett legitimt intresse – att säkerställa barnets skydd – framstår det inte som proportionerligt i förhållande till ingreppet i vårdnadshavarens intresse. Socialnämnden bör i stället utnyttja den möjlighet som redan finns att hemlighålla barnets vistelseort för föräldrar och vårdnadshavare under utredningstiden. Det är för övrigt viktigt att socialnämnden fattar ett sådant beslut i ett tidigt skede för att undvika att barnet, om barnet får skyddad folkbokföring, ska tvingas flytta från exempelvis det familjehem där barnet placerats. Innan ett beslut om vård enligt LVU har vunnit laga kraft är det vidare ovanligt att barnet folkbokförs i familjehemmet. 
  
 Socialnämndens möjlighet att ansöka om skyddad folkbokföring grundar sig alltså på de befogenheter som nämnden har enligt LVU. När vården enligt den lagen upphör bör därför även den skyddade folkbokföringen upphöra. 
  
 Socialnämnden bör också få en möjlighet att överklaga ett beslut om skyddad folkbokföring. Vårdnadshavarna har tillsammans och var för sig redan enligt gällande bestämmelser en möjlighet att överklaga ett beslut om kvarskrivning. Detsamma kommer att gälla för skyddad folkbokföring. 
  
 Barnets inställning och förmåga ska utredas 
  
 Barn är inte bara skyddsbehövande utan aktiva och kompetenta subjekt. Det finns därför en rätt för barn som fyllt femton år att få öppna insatser inom socialtjänsten utan vårdnadshavarnas sam- tycke.37 
  
 Detta synsätt gäller också vid prövning av skyddad folkbokföring för barn. I dessa situationer där barnets och vårdnadshavarnas intres- sen uppenbart står i strid med varandra bör barn i förhållande till 
  
 37 Prop. 2012/13:10 Stärkt stöd och skydd för barn och unga s. 106. 
  
 211 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 sin ålder och mognad få ett inflytande i frågan om skyddad folk- bokföring är en lämplig skyddsåtgärd. 
  
 För att få skyddad folkbokföring krävs det att åtgärden kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt, se avsnitt 8.6.7. Ett beslut om vård med stöd av LVU innebär ofta att barnet måste flytta och byta skola. För att uppnå skyddseffekten av den skyddade folkbok- föringen krävs en livsföring som innebär ytterligare påfrestningar för barnet. För att skyddad folkbokföring ska ge effekt krävs inte bara att barnet flyttar utan även att barnet avbryter kontakterna i sitt tidigare liv, exempelvis med syskon, släktingar och vänner. Ju äldre barnet är, desto svårare får dessa konsekvenser antas vara för barnet att leva med. I prövningen av om skyddad folkbokföring kan ge en tillräcklig skyddseffekt ska barnets inställning till skyd- dad folkbokföring och dess förmåga att leva med åtgärden bedö- mas. Barnets inställning till åtgärden och förutsättningar att leva med den måste därför utredas av socialnämnden i dialog med bar- net innan ansökan görs. 
  
 Vi har övervägt att begränsa socialnämndens möjlighet att ansöka om skyddad folkbokföring till de situationer där barn över femton år samtyckt till ansökan. Eftersom en effektbedömning ska göras finns det emellertid ingen anledning att dessutom kräva att barnet har samtyckt till ansökan. Resultatet skulle bli detsamma. Det finns fördelar med att luta sig mot effektbedömningen i stället för ett formellt samtycke. Barnet behöver då inte uttryckligen ta ställning mot vårdnadshavarna i frågan om skyddad folkbokföring. Det kan också finnas barn som inte förmår att bedöma sitt eget bästa eller barn som är satta under press av vårdnadshavarna och därmed inte lämnar ett ärligt besked i frågan. 
  
 Sekretessen i förhållande till vårdnadshavarna behöver förstärkas 
  
 Den som är part i ett mål eller ärende har ofta partsinsyn, det vill säga en rätt att ta del av informationen i målet eller ärendet. Om sekretess råder hindrar inte den en part från att ta del av handlingar eller annat material i målet eller ärendet. Partsinsynen väger alltså tyngre än sekretessen. Endast om det är av synnerlig vikt att en sekretessbelagd uppgift inte röjs får partsinsynen ge vika. Vi beskri- ver partsinsynen närmare i avsnitt 5.2.6. Om vårdnadshavarna över- 
  
 212 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 klagar ett beslut om skyddad folkbokföring för barnet till domstol blir de parter i domstolen. 
  
 Sekretess som ska skydda ett barn gäller som huvudregel även i förhållande till vårdnadshavarna, se avsnitt 5.2.4. Det finns emeller- tid många undantag från denna bestämmelse som innebär att vård- nadshavarna har rätt att ta del av information om barnet. 
  
 För att den skyddade folkbokföringen ska skydda barnet från vårdnadshavarna måste barnets vistelseort hållas hemlig för dem. Vi föreslår därför att sekretessen i ärenden om skyddad folkbokföring för uppgift om en underårigs vistelseort också ska gälla i förhål- lande till barnets vårdnadshavare, om socialnämnden ansökt om skyddad folkbokföring för barnet. 
  
 Det är möjligt att förordna att sekretess ska gälla i förhållande till vårdnadshavare. Den bestämmelse vi föreslår är en sådan bestämmelse. För att partsinsynen ska vika krävs, som nämns ovan, att det vid en individuell prövning bedöms vara av synnerlig vikt att en sekretessbelagd uppgift inte röjs. Den bestämmelse vi föreslår innebär att det typiskt sett bör anses finnas sådana synnerliga skäl. 
  
 8.6.10Personer med skyddad folkbokföringen ska få stöd av Skatteverket 
  
 Förslag: Skatteverket ska bistå den som har medgetts skyddad folkbokföring vid kontakter med andra myndigheter och i övrigt lämna det stöd som krävs för att den skyddade folkbokföringen ska kunna upprätthållas. 
  
 Behovet av ytterligare stöd 
  
 Det är en angelägen uppgift för samhället att öka tryggheten för och ge skydd till de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott.38 Vi bedömer att samhället bör stödja dessa personer i större utsträckning än vad som sker i dag. Ett sådant stöd kan bidra till ökad trygghet. Stödet kan även underlätta och effektivisera 
  
 38 Prop. 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 6. 
  
 213 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 ansökningsprocessen, bland annat genom att säkerställa att relevant information för prövningen tas fram. 
  
 Vi har undersökt vilka faktorer som medför att fingerade person- uppgifter fungerar bra i praktiken för den hotade personen och de familjemedlemmar som omfattas av åtgärden. Vår bedömning är att Polismyndighetens stöd till personer med fingerade personupp- gifter och dess samarbete med andra myndigheter är sådana faktorer, se avsnitt 7.6.1. I olika undersökningar har personer med skyddade personuppgifter berättat om sina upplevelser av att ansöka om och leva med skyddade personuppgifter.39 Av undersökningarna fram- går en önskan om ett bättre stöd, både vid ansökan och under den tid som personerna har skyddade personuppgifter. 
  
 Det finns många likheter mellan fingerade personuppgifter och kvarskrivning och därmed även skyddad folkbokföring, se avsnitt 7.6.2. Åtgärderna förutsätter bland annat att personen i stor utsträckning ändrar sin livsföring för att åtgärden ska ge den tänkta effekten. För att en åtgärd ska ge effekt krävs goda kunskaper om hur samhället fungerar. Kunskapsbehovet avser både offentliga och privata organisationer, bland annat hur information överförs mellan och används inom olika organisationer. Det krävs också goda kun- skaper om hur förföljare går till väga när de genom eftersökning av personuppgifter försöker hitta en annan person. I stor utsträckning måste den enskilde i dag på egen hand se till att åtgärden ger effekt. De problem som finns för personer som har kvarskrivning bedö- mer vi bland annat beror på den enskildes svårigheter att medverka till sådana åtgärder, vilket till stor del sannolikt beror på kunskaps- brister. 
  
 Ett utökat stöd för den enskilde innebär en ytterligare kostnad för staten som vi återkommer till i kapitel 13. Vi bedömer dock att den kostnaden är rimlig i förhållande till den nytta som vi bedömer att stödet kommer att innebära. 
  
 39 Exempelvis Barnombudsmannens rapport ”Oskyddad”, 2012 och G(l)ömda – en studie om kvinnor och barn med skyddade personuppgifter, Robertson med flera, Juridiska institutionen vid Umeå universitet, 17/2007. 
  
 214 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 Skatteverket bör ansvara för att ge stöd vid skyddad folkbokföring 
  
 När det gäller frågan om vilken myndighet som bör ha huvudansvar för stödet till den som har skyddad folkbokföring är det framför allt Skatteverket, Polismyndigheten och socialnämnderna som kan vara aktuella. 
  
 De flesta av landets 290 kommuner är små och har sannolikt få ärenden av detta slag och därmed inte den kompetens som behövs. Det är inte rimligt eller ekonomiskt försvarbart att alla kommuner ska bygga upp denna typ av kompetens. Polismyndigheten har i många fall kontakt med den som behöver skydd i den brottsutred- ning som pågår med anledning av behovet av skydd. Det är dock inte alltid som en anmälan om brott görs och Polismyndigheten blir då inte inblandad. Det är därför mindre lämpligt att ge Polis- myndigheten uppdraget. 
  
 Skatteverket kommer att handlägga ärenden om skyddad folk- bokföring. Skatteverket är därmed den myndighet som har bäst förutsättningar att ge personer som har skyddad folkbokföring det stöd som de behöver. För att få skyddad folkbokföring måste åtgärden, i likhet med vad som gäller för kvarskrivning, kunna för- väntas ge en tillräcklig skyddseffekt, se avsnitt 8.6.7. Redan i dag har Skatteverket kunskaper om hur dessa personer måste agera för att en kvarskrivning ska ge effekt. Skatteverket har också kunskaper om effekterna av kvarskrivning och om hur de negativa konsekven- serna kan minimeras. Det är även viktigt att så få myndigheter som möjligt har kunskap om bosättning och andra förhållanden som kan avslöja eller bidra till att avslöja var de som har skyddad folk- bokföring bor stadigvarande eller tillfälligt. Vi föreslår därför att Skatteverket ska ansvara för att ge stöd åt personer med skyddad folkbokföring. Det blir då samma myndighet som ansvarar för att administrera åtgärden som ansvarar för att ge stöd till dem som omfattas av den. Samma ordning gäller för fingerade person- uppgifter. 
  
 215 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 Stödets utformning och innehåll 
  
 Polismyndighetens erfarenheter av att ge stöd till personer med fingerade personuppgifter visar att stödet främst behövs under det första året efter beslutet om åtgärden. 
  
 Syftet med Skatteverkets stöd ska vara att personer med skyd- dad folkbokföring ska kunna agera på ett sätt som innebär att personuppgifterna skyddas och att skyddseffekten uppnås. Skatte- verket ska däremot inte agera ombud och inte heller vara närva- rande när personerna ingår avtal eller liknande eller på annat sätt ge mer handfast stöd i frågor hos andra myndigheter eller privata orga- nisationer. Avsikten är inte heller att Skatteverket ska få en kurativ roll. 
  
 Personer med skyddad folkbokföring behöver få kunskap i praktiska frågor om hur de ska agera och hantera de egna person- uppgifterna för att den skyddade folkbokföringen ska ge effekt. Skatteverket bör ansvara för att vägleda personerna vid deras kontakter med andra myndigheter och organisationer, exempelvis vilka kontakter som bör tas och vad som är viktigt i dessa kontak- ter. Stödet ska kunna ges på både Skatteverkets och den enskildes initiativ. I ansvaret bör också ingå att Skatteverket har kontakt med personerna under den tid de har skyddad folkbokföring för att bland annat diskutera behovet av fortsatt skydd. Det kan vara lämpligt med åtminstone en kontakt om året men i det enskilda ärendet kan tätare kontakter vara aktuella. Kontakterna ger förut- sättningar för en flexibel bedömning av frågan om den skyddade folkbokföringen kan upphöra där inte enbart skyddsbehovet utan även den enskildes trygghet vägs in. Om Skatteverket har beslutat om skyddad folkbokföring under en begränsad tid ska verket infor- mera den enskilde om detta. På samma sätt som i dag bör Skatte- verket informera den enskilde om att skyddsperioden är på väg att löpa ut. 
  
 Det bör ingå i Skatteverkets uppgift att klargöra för den enskilde att myndigheten kan, under vissa omständigheter, lämna ut uppgifter om denne till exempelvis Kronofogden när det handlar om utmätning av egendom. 
  
 Det är tillräckligt att Skatteverkets stöd till personer med skyd- dad folkbokföring ges under kontorstid. En viss del av stödet kan säkerligen standardiseras, men stöd måste också kunna ges till varje 
  
 216 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 person utifrån dennes behov. Ett möjligt arbetssätt är att ha särskilda stöd- eller kontaktpersoner. Personerna som ska arbeta med detta bör bland annat ha goda kunskaper om hur samhällets behandling av personuppgifter fungerar. Polismyndigheten, som har erfarenhet av att ge stöd åt personer med fingerade person- uppgifter, bör kunna ge stöd åt Skatteverket i arbetet med att ta fram rutiner. 
  
 Av serviceskyldigheten enligt förvaltningslagen följer att andra myndigheter, som Försäkringskassan, inom ramen för sin expert- kompetens ska stödja den enskilde.40 Även socialnämnderna ska fortsätta att ge det stöd de ger i dag i form av exempelvis bostad och annat bistånd. Polismyndigheten kan också behöva ge stöd åt dessa personer, exempelvis om det finns ett behov av fysiskt skydd. 
  
 Vi bedömer däremot att det stöd som Skatteverket bör ge går utöver den serviceskyldighet som gäller enligt förvaltningslagen. Vi föreslår därför att en särskild bestämmelse om Skatteverkets skyl- dighet att ge stöd införs. 
  
 8.6.11Biträde av Polismyndigheten och uppgifter från socialnämnden 
  
 Förslag: Skatteverket ska begära biträde av Polismyndigheten vid utredning av frågor om skyddad folkbokföring, om det inte är obehövligt. 
  
 Från socialtjänsten ska utan hinder av sekretess lämnas upp- gifter till Skatteverket som behövs i ett ärende om skyddad folk- bokföring. 
  
 Biträde av Polismyndigheten 
  
 Vi föreslår att skyddad folkbokföring ska kunna ges tills vidare. I dag får kvarskrivning ges under högst tre år i taget. För att för- troendet för skyddad folkbokföring ska upprätthållas hos dem som behandlar uppgifter om personer med skyddad folkbokföring, exempelvis myndigheter, är det viktigt att de som har skyddad 
  
 40 4 § förvaltningslagen (1986:223). 
  
 217 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 folkbokföring verkligen har ett behov av åtgärden. En del i att upp- rätthålla förtroendet är att Skatteverket ger stöd åt personer som har skyddad folkbokföring så att dessa agerar på ett sätt som inne- bär att den skyddade folkbokföringen blir en effektiv åtgärd, se avsnitt 8.6.10. 
  
 För att förtroendet ska upprätthållas krävs också en gedigen utredning av ärendena. Det är viktigt att Polismyndighetens kom- petens i och erfarenhet av denna typ av prövningar kommer till användning i ärenden om skyddad folkbokföring. Polismyndig- heten är redan i dag skyldig att på Skatteverkets begäran lämna biträde vid utredning av frågor om skyddad folkbokföring. Det finns däremot inte någon skyldighet för Skatteverket att begära sådant biträde. Eftersom vi föreslår att skyddad folkbokföring ska kunna ges tills vidare, se avsnitt 8.6.4, bedömer vi att det finns skäl att tydliggöra betydelsen av Polismyndighetens medverkan i utred- ningen av ärendena. 
  
 Det är väsentligt att Polismyndigheten bidrar i bedömningen av hur allvarligt brott den enskilde riskerar att utsättas för samt den hotandes vilja och förmåga att genomföra brottet. Vid behov bör Polismyndigheten också bidra i bedömningen av den enskildes vilja och förmåga att ändra sitt liv så att åtgärden kan få avsedd effekt. Det kan också finnas anledning för Skatteverket att hämta in generell information som inte rör enskilda personer, exempelvis information om hur gärningsmän brukar gå till väga i samband med hot och förföljelser. Det väsentliga är den information och den utredning som Polismyndigheten kan bidra med. I vilken form informationen och utredningen ska lämnas måste myndigheterna komma överens om. Det finns inga krav på att det måste vara ett formellt uppställt yttrande. I princip bör uppgifter från Polis- myndigheten hämtas in i alla ärenden. Samtidigt är det viktigt att Polismyndigheten inte belastas i ärenden där myndigheten inte har något att tillföra. Vi föreslår att det införs en bestämmelse som innebär att Skatteverket ska begära biträde av Polismyndigheten om det inte är obehövligt. Ett exempel på att det kan vara obehövligt är om det klart framgår i ärendet att Polismyndigheten inte har någon kunskap att bidra med. Sådan information kan exempelvis komma från socialnämnden. 
  
 218 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 Uppgifter från socialnämnden 
  
 Skatteverket har i dag en möjlighet att begära biträde av socialnämn- derna i ärenden om kvarskrivning. Skatteverket får dock inte alltid ut uppgifter om var de personer som har ansökt om kvarskrivning finns. Skatteverket behöver framför allt informationen för att kunna bedöma om den skyddade folkbokföringen kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. Uppgifterna är inte av det slaget att de ska registreras i folkbokföringsdatabasen. De kommer därför endast att finnas i ärendet. Det finns bestämmelser om sekretess i ärenden om kvarskrivning som är lika stark som den som gäller inom socialtjänsten.41 Bestämmelserna kommer med våra förslag att gälla för skyddad folkbokföring. Vi bedömer att det är rimligt och lämpligt att socialnämnden lämnar de uppgifter till Skatteverket som verket behöver vid prövningen av ärenden om skyddad folkbokföring. Det är inte möjligt för socialnämnden att lämna uppgifterna med stöd av generalklausulen, eftersom den inte är till- lämplig när uppgifter är sekretessbelagda med stöd av bestämmelser om sekretess i socialtjänsten, se avsnitt 5.2.6. Vi föreslår därför en uppgiftsskyldighet som innebär att socialtjänsten utan hinder av sekretess ska lämna uppgifter till Skatteverket som behövs i ett ärende om skyddad folkbokföring. 
  
 8.6.12Skatteverket ska ge stöd till myndigheter och andra som behandlar uppgifter om personer med skyddad folkbokföring 
  
 Förslag: Skatteverket ska i lämplig utsträckning bistå andra myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbok- föring. 
  
 Personuppgifter som rör personer med skyddad folkbokföring behandlas i hela samhället, exempelvis hos statliga myndigheter, kommuner, landsting, banker, försäkringsbolag, fastighetsbolag och andra privata organisationer. För att åtgärden ska fungera och 
  
 41 22 kap. 2 § OSL och 26 kap. 1 § OSL. 
  
 219 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 ge effekt måste personuppgifterna behandlas på ett säkert sätt inom hela samhället. Inte bara den enskilde utan även dessa aktörer kan ha bristfälliga kunskaper och rutiner för behandlingen av dessa personers personuppgifter. 
  
 Det finns flera bestämmelser om myndigheters skyldighet att bistå enskilda och andra myndigheter.42 Varje myndighet ska lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Hjälpen ska lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Varje myndighet ska också lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verksamheten. Statliga förvaltningsmyndig- heter ska vidare verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. 
  
 Skatteverket ger ett visst stöd redan i dag. Verket har bland annat i samverkan med några andra myndigheter tagit fram en väg- ledning för hantering av sekretessmarkerade personuppgifter i offentlig förvaltning som finns på verkets hemsida. Vi bedömer dock att organisationer som behandlar personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring kan behöva ett mer omfattande stöd än det som ges i dag. Det är en angelägen uppgift för samhället att öka tryggheten för och ge skydd till de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott.43 Vi föreslår därför att Skatteverket får ett uttryckligt uppdrag att i lämplig utsträck- ning bistå andra myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad folkbokföring. Stödet ska syfta till att öka säkerheten för perso- nerna. Detta kan bestå i att Skatteverket förklarar hur man förhind- rar att obehöriga får del av information om dessa personer. Stöd kan ges muntligt eller skriftligt till den myndighet som har behov av det. En tänkbar ordning är att myndigheter uppmanas att kon- takta Skatteverket vid frågor om åtgärden i stället för att uppmana personen med skyddad folkbokföring att visa upp sitt beslut om åtgärden. Det är också möjligt för Skatteverket att samla företrä- 
  
 424 och 6 §§ förvaltningslagen (1986:223) samt 6 § myndighetsförordningen (2007:515). 
  
 43Prop. 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 6. 
  
 220 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 dare för myndigheter och andra organisationer för att tillsammans diskutera lösningar på gemensamma problem. Vi bedömer att  
 it-frågor 
  kommer att vara vanligt förekommande. Varje myndighet och annan organisation ansvarar dock för sin egen personuppgifts- behandling. Skatteverket ska därför exempelvis inte bistå med stöd i enskilda sekretessbedömningar. Stödet kommer sannolikt att ha störst betydelse för myndigheter och organisationer som mer sällan kommer i kontakt med personer med skyddad folkbokföring, exempelvis mindre kommuner. 
  
 8.6.13Skatteverket ska underrätta inflyttningskommunen om skolpliktiga barn med skyddad folkbokföring 
  
 Förslag: Skatteverket ska snarast underrätta hemkommunen enligt 29 kap. 6 § skollagen om ett skolpliktigt barn som efter flyttning har medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Skatteverkets skyldighet att underrätta socialnämnden om barn med sekretessmarkering ska utvärderas. 
  
 Bedömning: Det saknas skäl att införa en skyldighet för Skatteverket att informera socialnämnden om barn med skyd- dad folkbokföring. 
  
 Skatteverket ska inte informera socialnämnden om barn med skyddad folkbokföring 
  
 Socialnämnden i den kommun där barnet är folkbokfört ska snarast underrättas när en sekretessmarkering i fråga om ett barn har förts in i folkbokföringsdatabasen, se avsnitt 9.1.2.44 Frågan är om mot- svarande skyldighet bör införas vid skyddad folkbokföring. 
  
 Det finns både fördelar och nackdelar med att införa en skyldig- het för Skatteverket att informera socialnämnden om barn med skyddad folkbokföring, se avsnitt 8.5.4. Vi föreslår att Skatteverket ska få i uppdrag att ge stöd åt personer med skyddad folkbokföring 
  
 44 7 § första stycket 4 och andra stycket förordningen (2001:589) om behandling av person- uppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet. 
  
 221 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 för att åtgärden ska få effekt. I de kontakterna kan Skatteverket informera om socialnämndens arbete och hjälpa till med kontakter med socialnämnden när det finns ett behov av det. Det är inte hel- ler i alla fall som den enskilde behöver ha kontakt med socialnämn- den i den nya kommunen. Det kan också skapa en oro hos de perso- ner som har skyddad folkbokföring om uppgifter om dem sprids till myndigheter som inte behöver uppgifterna. Dessutom finns en möjlighet för Skatteverket, om verket får kännedom om eller miss- tänker att ett barn far illa, att anmäla detta till socialnämnden.45 Vi bedömer därför att det inte bör införas någon skyldighet för Skatteverket att informera socialnämnden om barn med skyddad folkbokföring. De sistnämnda skälen talar också emot den under- rättelseskyldighet som finns när det gäller barn med en sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen. Socialnämndernas behov bör kunna tillgodoses genom informationen i kommunens befolk- ningsregister som innehåller alla personer som är folkbokförda i kommunen och uppgift om eventuell sekretessmarkering. Vi före- slår därför att Skatteverkets skyldighet att underrätta social- nämnden om barn med sekretessmarkering utvärderas. 
  
 Skatteverket ska informera inflyttningskommunen om skolpliktiga barn med skyddad folkbokföring 
  
 En annan fråga är om det finns ett behov av att underrätta en kom- mun om att ett skolpliktigt barn med skyddad folkbokföring har flyttat till kommunen. Det har förekommit att barn inte har gått i skolan på grund av vårdnadshavarnas rädsla för att bli upptäckta. Möjligheten att delta i skolundervisningen är en rättighet som bör tillkomma alla barn. Det allmänna har också en skyldighet att bevaka att skolpliktiga barn fullgör sin skolplikt och att barnen får motsvarande rätt till utbildning, se avsnitt 6.6. Det är viktigt att kommunerna har förutsättningar att fullgöra denna skyldighet även för barn med skyddad folkbokföring. I dag är det möjligt att ordna ett barns skolgång på ett sådant sätt att skyddet inte äventyras. Vi föreslår därför att Skatteverket ska underrätta barnets hemkom- mun om skolpliktiga barn som har skyddad folkbokföring. Det är 
  
 45 14 kap. 1 c § socialtjänstlagen (2001:453). 
  
 222 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 den kommun som ansvarar för att barnet fullgör sin skolplikt, det vill säga den kommun som barnet flyttar till. Skyldigheten avser både barn som är skolpliktiga när beslutet om skyddad folkbok- föring fattas och barn som blir skolpliktiga under den tid som beslutet om skyddad folkbokföring gäller. Underrättelseskyldig- heten bör fullgöras till den nämnd som ansvarar för barnets skolgång. Kommunerna organiserar sin verksamhet på olika sätt och det kan finnas flera nämnder som kan vara aktuella. Skattever- ket behöver därför kunskap om hur kommunerna är organiserade. 
  
 Skatteverket kommer att behöva ta fram rutiner för underrättel- serna för att förhindra att uppgiften om att barnet har flyttat till kommunen sprids till fler personer än nödvändigt. Sådana rutiner kan lämpligen tas fram i samråd med exempelvis Sveriges Kommuner och Landsting. Det finns inget som hindrar att informationen lämnas muntligt, om Skatteverket bedömer att det är lämpligt. Det är vidare möjligt för kommunerna att utse särskilda kontaktpersoner. Om barnet får skyddad folkbokföring utan att flytta behöver kom- munen inte underrättas. Vi bedömer att det saknas skäl att införa en underrättelseskyldighet till huvudmännen för specialskolan respektive sameskolan när de ansvarar för barnets skolgång. 
  
 8.6.14Upphörande av skyddad folkbokföring 
  
 Förslag: Om den som har medgetts skyddad folkbokföring an- mäler hos Skatteverket att medgivandet inte längre behövs eller om det finns särskilda skäl för det, ska Skatteverket besluta att medgivandet om skyddad folkbokföring ska upphöra att gälla. 
  
 I avsnitt 8.6.4 föreslår vi att skyddad folkbokföring, liksom finge- rade personuppgifter, ska kunna ges tills vidare. Det innebär att även bestämmelsen om upphörande av skyddad folkbokföring bör ses över. Det är lämpligt att skyddad folkbokföring kan upphöra på samma grunder som fingerade personuppgifter. Om den enskilde anmäler att den skyddade folkbokföringen inte längre behövs ska den upphöra. I avsnitt 7.6.6 föreslår vi att fingerade personupp- gifter även ska upphöra om det finns särskilda skäl. Motsvarande bestämmelse bör gälla för skyddad folkbokföring. 
  
 223 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 Regeringen har när det gäller fingerade personuppgifter anfört att när ett medgivande ges för obestämd tid är det väsentligt att Polismyndigheten håller kontakten med den enskilde. Även när det gäller skyddad folkbokföring är det väsentligt att Skatteverket som beslutande myndighet har en regelbunden kontakt med den enskilde, se också avsnitt 8.6.10. Att en anmälan ska göras skriftligt framgår av andra bestämmelser i folkbokföringslagen.46 
  
 8.6.15Stark sekretess för personer med skyddad folkbokföring 
  
 Förslag: Sekretess ska gälla för uppgift som avslöjar eller kan bidra till att avslöja var en person med skyddad folkbokföring bor stadigvarande eller tillfälligt, om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretessen gäller inte för uppgift i aktie- bolagsregistret eller handelsregistret eller, i den utsträckning rege- ringen meddelar föreskrifter om det, i annat liknande register. Sekretessen gäller inte heller för andra uppgifter i den utsträck- ning regeringen meddelar föreskrifter om det. 
  
 För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år. Den tystnadsplikt som följer av sekretessen ska inskränka meddelarfriheten. 
  
 Sekretessen hindrar inte att uppgift om en enskild lämnas till förvaltaren i den enskildes konkurs. Sekretessen hindrar inte heller att uppgift om en enskild lämnas mellan Polismyndig- heten och Säkerhetspolisen, om den mottagande myndigheten behöver uppgiften i sin brottsbekämpande verksamhet. 
  
 När sekretess överförs till verksamheter om bland annat till- syn och revision samt disciplinansvar och det råder konkurrens mellan flera sekretessbestämmelser ska sekretessbestämmelsen vi föreslår inte undantas från tillämpningen. Detsamma ska gälla om en domstol eller en myndighet får del av en dom eller ett be- slut vari en domstol har förordnat att en sekretessbestämmelse ska vara tillämplig trots att den tagits in i domen eller beslutet. 
  
 46 23 § folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 224 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 Behov av ett starkt sekretesskydd för uppgifter som kan avslöja bosättning 
  
 Det är som vi tidigare nämnt en angelägen uppgift för samhället att öka tryggheten samt ge skydd åt de personer som lever i rädsla på grund av att de riskerar att utsättas för brott. Regeringens målsätt- ning är att alla människor ska kunna leva i trygghet och säkerhet.47 
  
 Den hotande eller förföljande personen är ofta förhållandevis kvalificerad och med god kapacitet att eftersöka den hotade eller förföljda personen. Om en person med skyddad folkbokföring hit- tas av den hotande personen riskerar hen i många fall att utsättas för allvarlig brottslighet. Det befarade menet är således ofta av all- varlig karaktär och intresset av att skydda uppgifter som kan avslöja eller bidra till att avslöja var personen bor stadigvarande eller tillfäl- ligt är starkt. 
  
 Det har i olika sammanhang påtalats att kvarskrivning inte ger ett tillräckligt skydd. Exempelvis skriver Landstinget i Öster- götland i sitt remissvar över Stalkningsutredningens förslag att per- soner med kvarskrivning upplever en stor osäkerhet om och hur myndigheter hanterar skyddade personuppgifter exempelvis vid kvarskrivning.48 
  
 För att den skyddade folkbokföringen ska få effekt och innebära den säkerhet och trygghet som den syftar till måste det finnas sek- retessbestämmelser som hindrar att personen hittas via uppgifter i allmänna register som, ensamma eller i kombination med andra uppgifter, avslöjar eller kan bidra till att avslöja var personen bor stadigvarande eller tillfälligt. 
  
 Uppgiften om den skyddade personens verkliga bostadsadress omfattas av stark sekretess i Skatteverkets ärenden om skyddad folkbokföring. Om en uppgift i ett ärende om skyddad folkbok- föring lämnas till en annan myndighet gäller sekretessen även där. Motsvarande skydd för uppgifter om exempelvis en persons adress gäller dock inte alltid om personen med skyddad folkbokföring själv lämnar uppgiften till en myndighet. Uppgiften kan då komma att omfattas av ett svagare sekretesskydd. Det är dessutom inte enbart uppgiften om adress som är känslig. Skyddet för en person 
  
 47Prop. 2013/14:178 Förstärkt skydd för hotade och förföljda personer s. 6. 
  
 48Diarienummer Ju2008/8198/KRIM. 
  
 225 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 med skyddad folkbokföring kan typiskt sett inte heller upprätthållas om hens bosättning kan knytas till ett begränsat geografiskt område som en kommun, ett landsting eller ett län. Lagstiftaren har haft fokus på att åstadkomma ett tillräckligt sekretesskydd för uppgifter i mer heltäckande befolkningsregister som folkbok- föringsregistret, se avsnitt 9.1.1. Skälet till det är att lagstiftaren bedömt att det är i sådana register som den som hotas och förföljs kommer att eftersökas. Den tekniska utvecklingen har emellertid inneburit att det blivit betydligt enklare att snabbt få information från flera mindre register. Det finns exempel på att personer har eftersökt en annan person genom att kontakta en viss typ av kom- munal förvaltning i alla kommuner. Det finns alltså ett behov av ett starkare sekretesskydd som förhindrar att uppgifter om personer med skyddad folkbokföring kan kombineras med annan informa- tion som begränsar det geografiska område där personen kan antas bo stadigvarande eller tillfälligt. 
  
 Uppgifter som inte är geografiskt avgränsande kan vara känsliga, exempelvis uppgift om anhöriga, arbetsgivare, skola och vårdgivare som kan registreras i både offentliga och privata register. Även uppgift om namnbyte kan i vissa fall vara känslig. Personnumret är känsligt om det är knutet till annan information om personen. Denna typ av information kan en förföljare använda för att lägga pussel och på så sätt hitta den hotade personen. 
  
 Det förekommer också att en förföljare efter en övertygande argumentation lyckas få ut uppgifter om personen med behov av skydd. Exempelvis kan uppgifter lämnas ut genom att personen utger sig för att vara någon annan eller hänvisar till extraordinära förhållanden som att en släkting har dött eller liknande och att per- sonen därmed behöver nås. Ett annat exempel på hur förföljare kan gå till väga är att de kan efterlysa personen via exempelvis Missing people för att få allmänhetens hjälp att hitta personen. 
  
 En ny bestämmelse om sekretess hos samtliga myndigheter för uppgifter om personer med skyddad folkbokföring behövs 
  
 Insynsintresset är stort när det gäller det staters, kommuners och landstings förvaltning för att allmänheten ska kunna bedöma om skattemedlen används på ett lagenligt och ansvarsfullt sätt. Detta insynsintresse avser emellertid inte alltid primärt uppgifter om de 
  
 226 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 enskilda personer som är parter eller av annan anledning nämns i ärendena. En persons berättigade krav på att inte utsättas för hot eller våld väger i stor utsträckning tyngre än behovet för andra i samhället att ta del av dessa uppgifter. 
  
 Personer som kommer att få skyddad folkbokföring löper betydligt högre risk än andra att utsättas för hot eller våld. De har därmed ett berättigat och tungt vägande krav på att åtgärder vidtas för att de inte ska utsättas för detta. Om det i de skilda verksam- heterna inte finns något tillräckligt starkt sekretesskydd för personuppgifter riskerar personen att utsättas för hot och våld om uppgifterna kan avslöja eller bidra till att avslöja var de bor stadig- varande eller tillfälligt. Om en person med skyddad folkbokföring uppfattar att det sekretesskydd som finns inte är tillräckligt kan det också innebära att personen gör en egen riskbedömning. Den kan innebära att personen kommer fram till att det är säkrare att avstå från att ta del av det allmännas service och att inte försöka göra sin rätt gällande och därmed avstå från att få sin sak prövad av en myn- dighet av säkerhetsskäl. Det är inte heller otänkbart att en person med skyddad folkbokföring av samma skäl försöker hålla sig undan en prövning som en myndighet eller enskild tar initiativ till. Även personer med skyddad folkbokföring måste kunna ta del av det allmännas service och vara part i ärenden och mål i domstol under säkra former. Sekretessintresset är alltså starkt. 
  
 De sekretessbestämmelser som finns i dag ger inte ett tillräck- ligt skydd för uppgifter som kan avslöja eller bidra till att avslöja var en person med skyddad folkbokföring bor stadigvarande eller tillfälligt. För att den skyddade folkbokföringen ska ge ett tillräck- ligt skydd måste därför en stark sekretess gälla hos de myndigheter som behandlar dessa uppgifter så att uppgifterna inte sprids mer än nödvändigt. Syftet med sekretessen ska vara att hindra att personen kan lokaliseras geografiskt. 
  
 Det bör således införas en ny sekretessbestämmelse som ska skydda uppgifter som kan avslöja eller bidra till att avslöja var en person med skyddad folkbokföring bor stadigvarande eller tillfäl- ligt. I likhet med vad som gäller för uppgifter i ärenden om skyd- dad folkbokföring ska uppgifterna omfattas av ett omvänt skade- rekvisit. 
  
 Bestämmelsen ska vara en primär sekretessbestämmelse för alla myndigheter och verksamheter, det vill säga gälla för uppgifter, 
  
 227 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 oavsett i vilken verksamhet uppgifterna finns. I och med att be- stämmelsen är en primär sekretessbestämmelse gäller den även för uppgifter som personen själv lämnar till en myndighet. 
  
 Sekretesstiden i olika sekretessbestämmelser varierar beroende på typ av uppgift. Sekretess till skydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden brukar gälla i högst sjuttio år. Vi bedömer att den sekretesstiden är lämplig även i detta fall. Den tystnadsplikt som följer av sekretessen bör, liksom för andra liknande bestäm- melser, inskränka meddelarfriheten. 
  
 Den bestämmelse vi föreslår innebär att sekretessen stärks be- tydligt jämfört med i dag. Om en person med skyddad folkbok- föring bedömer att sekretessen i ett enskilt fall försvårar för hen finns en möjlighet att efterge sekretessen. 
  
 Uppgifter som ska omfattas av bestämmelsen om sekretess 
  
 Det är många olika uppgifter som ensamma eller tillsammans med andra kan användas för att lokalisera en person. Det är inte möjligt att förutse vilka uppgifter det kan vara. Det är därför inte lämpligt att räkna upp specifika uppgifter som ska omfattas av sekretessen. Det är inte heller tillräckligt att bestämmelsen enbart skyddar upp- gifter som kan avslöja var personen bor. Även information om var personen i övrigt vistas kan göra det enklare att hitta personen, exempelvis uppgifter om var personen arbetar, går i skola eller har sina läkarkontakter. Uppgifter som kan bidra till att avslöja var en person med skyddad folkbokföring bor bör därför omfattas. Det förekommer att personer som utsatts för hot eller våld har ett till- fälligt boende, exempelvis på ett hotell. Uppgifter som avslöjar eller kan bidra till att avslöja ett tillfälligt boende bör därför också omfattas. Varje myndighet måste bedöma vilka uppgifter inom den egna verksamheten som kan bidra till att avslöja var personen bor stadigvarande eller tillfälligt. 
  
 228 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 Sekretess i domar och beslut 
  
 I likhet med bestämmelsen om sekretess för uppgifter om förföljda personer49 ska den nya bestämmelsen även omfatta beslut. Sekre- tessen enligt den nämnda bestämmelsen omfattar inte namn och personnummer. Vi bedömer dock att skyddsintresset när det gäller personer med skyddad folkbokföring är så starkt att den nya sekretessbestämmelsen även bör omfatta namn och personnummer. I den mån en uppgift behövs i en domstols dom eller beslut kan den tas med i en så kallad sekretessbilaga, se avsnitt 5.2.8. Möjligheterna för domstolar att ta in identitetsuppgifter med mera i en sådan bilaga underlättas om förslagen i Ds 2014:33 Offentlighet och sekretess för uppgifter i domstolsavgöranden genomförs, se avsnitt 5.3.1. För att undvika att uppgifter lämnas ut av misstag kan det vara lämpligt att även myndigheter i likhet med domstolarna tar in sekretessbelagda uppgifter i en bilaga till beslutet. Därigenom tillgodoses partsintresset samt behovet för tillsynsmyndigheter och andra att kunna granska myndigheternas verksamhet. En generell tillsyn utövas av JO, Justitiekanslern och Datainspektionen. Det är angeläget att tillsynen har ett särskilt fokus på beslut som omfattas av sekretess. Sekretess hindrar inte att en uppgift lämnas till en myndighet, om uppgiften behövs där för tillsyn över den myndighet där uppgiften förekommer.50 
  
 Den som är part i ett mål eller ärende har ofta rätt till parts- insyn, det vill säga en rätt att ta del av informationen i målet eller ärendet. Om sekretess råder hindrar inte den en part från att ta del av handlingar eller annat material i målet eller ärendet. Partsinsynen väger alltså tyngre än sekretessen. Endast om det är av synnerlig vikt att en sekretessbelagd uppgift inte röjs får rätten till partsinsyn ge vika. Vi beskriver rätten till partsinsyn närmare i avsnitt 5.2.6. 
  
 Det kan dock finnas beslut där behovet av att kunna identifiera en person är större än skyddsbehovet. Det är dock svårt att gene- rellt ange när så är fallet. En avvägning måste göras för varje verk- samhet. Ofta kan det finnas skäl som talar såväl för som mot att behovet av att kunna identifiera personen i en dom eller ett beslut väger tyngre än skyddsintresset. Som exempel kan nämnas beslut 
  
 4921 kap. 3 § OSL. 
  
 5010 kap. 17 § OSL. 
  
 229 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 om vård enligt LVU. När det gäller barn och unga under tjugoett år som behöver skyddad folkbokföring är det normalt för att skydda dem från vårdnadshavarna. Vårdnadshavarna känner redan till barnets grundläggande personuppgifter och barnen är dessutom normalt placerade i en annan kommun än hemkommunen. Social- nämnden kan vidare hemlighålla vistelseadressen för föräldrarna och vårdnadshavarna. I dessa situationer väger insynsintresset tyngre än sekretessintresset. Det förekommer emellertid att den skyddade folkbokföringen behövs för att skydda barnet och ofta även vård- nadshavarna mot någon utanför familjen. Vi bedömer att sekretess- intresset i dessa situationer väger tyngre än insynsintresset. 
  
 Det kan inte heller uteslutas att det i enstaka fall kommer att finnas skäl att ge skyddad folkbokföring till personer som är frihets- berövade eller har fått sin rörelsefrihet inskränkt med stöd av brotts- balken, lagen om psykiatrisk tvångsvård, lagen om rättspsykiatrisk vård, smittskyddslagen eller lagen om vård av missbrukare. I dessa fall väger insynsintresset ofta tungt. 
  
 Insynsintresset är också stort när det gäller verksamheter som syftar till att skydda tredje man från rättsförluster. Sekretess- bestämmelser får inte innebära eller bidra till att andra inte kan göra gällande sin rätt gentemot personer med skyddad folkbokföring. Ett exempel är att när en person försätts i konkurs ska konkurs- beslutet kungöras. En kungörelse ska innehålla uppgifter om gälde- närens namn och postadress samt, om uppgiften framgår av hand- lingarna, personnummer.51 Syftet med kungörelsen är att göra det möjligt för borgenärerna att bevaka sina intressen genom att informera dem om att en viss gäldenär har försatts i konkurs. En kungörelse som inte innehåller någon uppgift om gäldenärens namn kan inte fylla sin funktion.52 Rättshandlingar som företagits med gäldenären senast dagen efter den då kungörelsen var införd kan göras gällande av en godtroende motpart.53 Liknande bestäm- melser gäller vid skuldsanering.54 Det finns även andra beslut där insynsintresset är starkt eftersom syftet med de offentliga besluten 
  
 512 kap. 24 § andra stycket konkurslagen (1987:672) och 10 § konkursförordningen (1987:916). 
  
 52JO 2003/04 s. 54. 
  
 533 kap. 2 § konkurslagen (1987:672). 
  
 5415 och 23 §§ skuldsaneringslagen (2006:548) samt 4 § skuldsaneringsförordningen (1994:347). 
  
 230 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 är att skydda enskilda. Det gäller exempelvis beslut om närings- förbud och beslut om biträdesförbud.55 
  
 Vissa yrken kräver legitimation för att personen ska kunna utöva det. Det gäller inom hälso- och sjukvården samt för veteri- närer och djursjukskötare, lärare och taxiförare. Det är tveksamt om sekretess bör gälla för beslut i sådana ärenden. 
  
 Det har inom ramen för detta uppdrag inte varit möjligt att för olika verksamheter göra den nödvändiga avvägningen mellan insyns- intresset och skyddsbehovet. Det kan också finnas situationer då ett undantag även bör omfatta annat än namn eller personnummer. Vi föreslår därför att regeringen får meddela närmare föreskrifter om undantag från sekretessen. 
  
 Några undantag från sekretessen 
  
 I bestämmelsen om sekretess för förföljda personers adress, telefon med mera56 görs undantag för uppgifter i vissa register där insyns- intresset är starkt, exempelvis aktiebolagsregistret. Registren är alltså offentliga enligt dagens bestämmelser. Även om sekretess- intresset är starkt för personer med skyddad folkbokföring, bedömer vi att tredje mans intresse av att kunna göra sin rätt gällande väger tyngre. Om sekretess skulle gälla för denna typ av register skulle det dessutom kunna innebära att andra undviker att ingå avtal med personer med skyddad folkbokföring. Det skulle försvåra situa- tionen för dessa personer. Vi föreslår därför att denna typ av register inte ska omfattas av sekretess. 
  
 Sekretessen för uppgift om förföljda personers adress och tele- fonnummer med mera gäller inte heller för uppgift i vissa andra register som Bolagsverket och Patent- och registreringsverket ansvarar för. Det finns också ett undantag som innebär att sekre- tessen inte hindrar att uppgifter lämnas till förvaltaren i den enskil- des konkurs.57 Detta undantag är ett komplement till de motsva- rande bestämmelser som finns inom skattesekretessen, förunder- 
  
 5511 § lagen (2014:836) om näringsförbud samt 9 och 15 §§ förordningen (2014:936) om näringsförbud och lagen (1985:354) om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall och förordningen (1985:357) om registrering av och underrättelse om domar om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall. 
  
 5621 kap. 3 § OSL. 
  
 5721 kap. 4 § första stycket OSL. 
  
 231 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 sökningssekretessen och sekretessen inom exekutionssekretessen.58 Ytterligare ett undantag innebär att sekretessen inte hindrar att uppgift om en enskild lämnas mellan Polismyndigheten och Säker- hetspolisen, om den mottagande myndigheten behöver uppgiften i sin brottsbekämpande verksamhet. Samma undantag bör gälla även för den bestämmelse vi föreslår. 
  
 Vi återkommer i avsnitt 9.4.3 till frågan om undantag från sekre- tessen när det gäller fastighetsbeteckning och tomrättsbeteckning. 
  
 Bestämmelser om överföring av sekretess 
  
 I verksamheter som avser bland annat tillsyn och revision, disci- plinansvar, forskningsverksamhet och arkiv finns särskilda bestäm- melser om sekretess. Den sekretess som gäller hos den avsändande myndigheten gäller även för den myndigheten som i dessa syften tar emot uppgifterna. 
  
 Om det finns en annan primär sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse som är tillämplig på uppgiften hos den motta- gande myndigheten gäller dock den i stället för bestämmelsen hos den avsändande myndigheten. Det finns några undantag som inne- bär att de vanliga bestämmelserna om konkurrens gäller, det vill säga att en bestämmelse som innebär sekretess har företräde framför en bestämmelse som inte innebär sekretess.59 Av detta un- dantag omfattas bland annat bestämmelsen om sekretess när det gäller uppgift om förföljda personers adress och telefonnummer.60 Syftet med undantaget är att låta bland annat sekretessen för upp- gift om förföljda personers adress och telefonnummer komplettera ett skydd som redan finns för uppgifterna för att inte riskera att sekretessen annars försvagas. Syftet med den sekretessbestämmelse vi föreslår är att även den ska komplettera, inte försvaga ett skydd som redan finns för uppgifterna. Därför ska den bestämmelse vi föreslå omfattas av samma undantag. 
  
 Motsvarande särreglering med undantag gäller även när det finns ett förordnande om att en sekretessbestämmelse ska vara tillämplig 
  
 58Prop. 2005/06:161 Sekretessfrågor – Skyddade adresser, m.m. s. 58. 
  
 5911 kap. 8 § och 43 kap. 9 § OSL. 
  
 6021 kap. 3 § OSL. 
  
 232 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 trots att den tagits in i domen eller beslutet. Detsamma ska gälla även för den bestämmelse vi föreslår. 
  
 Förhållandet till andra sekretessbestämmelser 
  
 Den sekretessbestämmelse som vi föreslår kompletterar den redan befintliga bestämmelsen om omvänd sekretess i ärenden om skyddad folkbokföring.61 Den nya bestämmelsen ska gälla hos alla myndig- heter, i alla verksamheter och inte enbart i ärenden om skyddad folkbokföring. 
  
 Sekretessen för uppgift om förföljda personers adress med mera62 kompletterar den bestämmelse vi föreslår. Den nya bestäm- melsen omfattar en betydligt större mängd uppgifter, nämligen alla uppgifter som avslöjar eller kan bidra till att avslöja var en person med skyddad folkbokföring bor stadigvarande eller tillfälligt. Den hindrar emellertid inte att uppgifter som kan användas för att tra- kassera en person lämnas ut, under förutsättning att dessa uppgif- ter inte kan användas för att avslöja eller bidra till att avslöja var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt. Det kan gälla uppgift om exempelvis  
 e-postadress 
  som alltså i stället skyddas av sekretes- sen för uppgift om förföljda personers adress med mera. 
  
 Den nya bestämmelsen hindrar inte heller ett utlämnande av uppgifter om sjukdom, brottslighet eller andra förhållanden som inte avslöjar eller kan bidra till att avslöja var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt. Den typen av uppgifter omfattas i många fall av andra sekretessbestämmelser. 
  
 Myndigheterna behöver införa nya rutiner 
  
 För att sekretessbestämmelsen ska ge effekt måste mottagarna av information från Skatteverkets folkbokföringsdatabas få informa- tion om vem som har skyddad folkbokföring. Vi behandlar den frågan i avsnitt 8.6.16. 
  
 Den sekretess vi föreslår ska även gälla för beslut och i verksam- heter där det i dag råder stor offentlighet. Det innebär att många 
  
 6122 kap. 2 § OSL. 
  
 6221 kap. 3 § OSL. 
  
 233 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 myndigheter behöver ta fram nya rutiner. I första hand måste myn- digheterna överväga vilka uppgifter som ska och behöver anges i beslut. Besluten ska utformas så att parterna kan identifieras, besluten kan verkställas och skälen förstås. Om känsliga uppgifter inte behöver anges i besluten för att uppfylla dessa krav bör de inte tas med. För vissa beslut finns särskilda bestämmelser om vilka uppgifter som ska anges. 
  
 Sekretessbelagda uppgifter kan behöva redovisas i ett beslut. Det är då möjligt att göra på samma sätt som domstolar ofta gör, nämligen att ta bort uppgifterna från själva beslutet och redovisa dem i en bilaga till beslutet, en så kallad sekretessbilaga, se avsnitt 5.2.8. Det gäller främst uppgift om parts namn, personnummer och adress. Vi har uppmärksammat att beslut om kontaktförbud inte alltid redovisar personuppgifter för den person som inte får kon- taktas. Det kan innebära att den som kontaktförbudet riktas mot inte kan lagföras om hen överträder kontaktförbudet. Vi bedömer att en sekretessbilaga bör kunna användas i dessa ärenden. 
  
 8.6.16En särskild sekretessmarkering för personer med skyddad folkbokföring 
  
 Bedömning: Skatteverket bör införa rutiner med en särskild sekretessmarkering enligt 5 kap. 5 § OSL för personer som har skyddad folkbokföring. 
  
 Behovet av information om att en person har skyddad folkbokföring 
  
 För uppgifter om personliga förhållanden i folkbokföringsdatabasen för personer som har en sekretessmarkering registrerad och för de med kvarskrivning gäller i dag samma sekretessbestämmelse, näm- ligen folkbokföringssekretessen.63 Bestämmelsen har ett kvalifice- rat rakt skaderekvisit vilket innebär en stark presumtion för offentlighet. Hos de myndigheter som tar emot folkbokförings- uppgifter från folkbokföringsdatabasen gäller för både personer 
  
 63 22 kap. 1 § första stycket 1 OSL. 
  
 234 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 med sekretessmarkering och personer med kvarskrivning ofta sekretess med ett rakt skaderekvisit och i några fall med ett omvänt skaderekvisit enligt särskilda sekretessbestämmelser. 
  
 Vi föreslår i avsnitt 8.6.15 att sekretesskyddet för personer med skyddad folkbokföring ska stärkas. Detta innebär att både Skatte- verket och de myndigheter som kommer att ta emot folkbok- föringsuppgifter behöver få reda på om en person endast har en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen eller har skyddad folkbokföring som innebär en starkare sekretess. Om de verksam- heter som i dag tillämpar bestämmelser med ett rakt skaderekvisit inte har kännedom om att en person har skyddad folkbokföring har de inte förutsättningar att ge det starkare sekretesskyddet och sekretessbestämmelsen får då inget genomslag i praktiken. Det måste därför tydliggöras för mottagarna av information från folk- bokföringsdatabasen vilka personer som har skyddad folkbok- föring. Verksamheter där sekretess gäller med ett omvänt skade- rekvisit påverkas i mindre utsträckning. 
  
 Den som har skyddad folkbokföring är folkbokförd på en annan ort än den där hen bor. När personen vill få tillgång till sina rättig- heter eller ska fullgöra sina skyldigheter i en kommun eller ett landsting kan det innebära problem eftersom dennes folkbokföring och bosättning inte sammanfaller. Personen kan då behöva visa Skatteverkets beslut om skyddad folkbokföring och ibland även redovisa skälen för den skyddade folkbokföringen. Om kommunen eller landstinget får information om att personen har skyddad folk- bokföring bör det därför underlätta för den enskilde. 
  
 Ett annat exempel på behovet av information om skyddad folk- bokföring är att det kan vara svårt för dessa personer att utöva sin rösträtt. I dag skickar Valmyndigheten kvarskrivnas röstkort till adressen i folkbokföringsdatabasen, det vill säga till Skatteverket. Eftersom försändelsen inte innehåller personnummer kan Skatte- verket och Valmyndigheten inte alltid fastställa vem som är den rätta mottagaren av röstkortet. Det förekommer därför att dessa personer inte får sitt röstkort. I och med att de inte bor på den ort där de är folkbokförda och röstberättigade innebär det att dessa personer inte alltid kan utöva sin rösträtt. Med en markering av vilka personer som har skyddad folkbokföring är det möjligt för Valmyndigheten och Skatteverket att ta fram rutiner som innebär att dessa personer kan få sina röstkort. 
  
 235 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 I kapitel 10 föreslår vi att särskilda forumbestämmelser ska gälla för personer med en sekretessmarkering med stöd i folkbokförings- sekretessen, men inte för personer med skyddad folkbokföring. För att veta vilka forumbestämmelser som gäller för en viss person behövs information om vilka personer som har en sekretessmar- kering och vilka som har skyddad folkbokföring. 
  
 Sekretessmarkering är att föredra framför uppgift om skyddad folkbokföring 
  
 Ett sätt att lösa de problem vi beskriver ovan är att använda sig av möjligheten till sekretessmarkering, som vi beskriver närmare i avsnitt 5.2.7. En sekretessmarkering ska bland annat ange enligt vilken sekretessbestämmelse det kan antas att en uppgift i en allmän handling inte får lämnas ut. Det innebär att det är möjligt för Skatteverket att använda sig av två olika sekretessbestämmelser vid sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen: en som hänvisar till folkbokföringssekretessen för personer som inte har skyddad folkbokföring, utan enbart en sekretessmarkering, och en som hänvisar till den förstärkta sekretess vi föreslår för personer med skyddad folkbokföring. När sekretessmarkeringarna aviseras får mottagarna genom den angivna sekretessbestämmelsen information om att personen har antingen enbart en sekretessmarkering eller skyddad folkbokföring. 
  
 Ett annat sätt är att på det sätt som Skatteverket föreslagit regi- strera en uppgift om skyddad folkbokföring i folkbokföringsdata- basen, se avsnitt 8.5.3. Det skulle vara en ny typ av uppgift som inte finns i dag och som enligt förslaget ska regleras särskilt. Om personen har en sådan uppgift registrerad framgår det indirekt av registeringen att det gäller en starkare sekretess för uppgifter om dennes personliga förhållanden. 
  
 Vi bedömer att det institut som redan finns i första hand bör användas i stället för att införa en ny typ av uppgift som ska regi- streras. En sekretessmarkering och en registrering av uppgift om skyddad folkbokföring skulle dessutom få samma innebörd. Det är i första hand den lagtekniska utformningen som skiljer. 
  
 Vi förordar därför att Skatteverket, på motsvarande sätt som gäller för personer med sekretessmarkering i folkbokföringsdata- basen, inför rutiner för att registrera en särskild sekretessmarkering 
  
 236 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 för personer som har skyddad folkbokföring. Sekretessmarkerin- gen ska uppfylla de krav som ställs i OSL och bland annat innehålla uppgift om tillämplig sekretessbestämmelse. Detta är i linje med Skatteverkets förslag om registrering av uppgift om kvarskrivning. 
  
 Uppgiften om sekretessmarkering kan inte anses känslig 
  
 Det finns inga generella bestämmelser som anger hur en sekretess- markering får behandlas när den finns på en elektronisk handling. Inte heller i de databaslagar som gäller specifikt för olika myndig- heters behandling av personuppgifter finns normalt några bestäm- melser om hur uppgiften får behandlas. Enligt vår mening finns det inte heller skäl att särskilt reglera hur en sekretessmarkering får behandlas. 
  
 Den som inte får ut en handling på grund av att den är sekre- tessbelagd har rätt att få ett överklagbart beslut.64 Ett beslut ska motiveras och innehålla vilka rättsregler som är tillämpliga.65 Om ett beslut att inte lämna ut en handling motiveras av sekretess med stöd av den sekretessbestämmelse vi föreslår framgår det alltså att personen har skyddad folkbokföring. Uppgiften kan således inte anses känslig ur integritetssynpunkt. Det saknas därför skäl att skydda uppgiften om sekretessmarkeringen som sådan. Detsamma gäller den registrering av uppgift om kvarskrivning som Skatte- verket föreslagit. 
  
 8.6.17Informationsutbyten om personer med skyddad folkbokföring ska vara möjliga 
  
 Förslag: Skatteverket ska lämna uppgifter om en person som har skyddad folkbokföring till en myndighet, om myndigheten enligt lag eller förordning får behandla uppgifterna och Skatte- verket får lämna ut uppgifterna enligt lagen och förordningen om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbok- föringsverksamhet. 
  
 642 kap. 15 § tryckfrihetsförordningen (1949:105). 
  
 6520 § förvaltningslagen (1986:223) och Collins och Terry, Förvaltnings- lagen med kommentarer, version den 31 maj 2010 (tredje upplagan), kommentaren till 20 §. 
  
 237 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bedömning: Befintliga bestämmelser som medger att sekre- tessbelagda uppgifter om personer med skyddad folkbokföring lämnas ut är tillräckliga för andra informationsutbyten mellan myndigheter. 
  
 Sekretessen ska förhindra utlämnanden till enskilda, inte till andra myndigheter 
  
 Sekretess gäller inte enbart i förhållande till enskilda utan även i förhållande till myndigheter och andra verksamhetsgrenar inom en myndighet. Syftet med den starkare sekretess vi föreslår för perso- ner med skyddad folkbokföring är att ge uppgifterna ett starkt sekretesskydd i alla de verksamheter där uppgifterna redan i dag förekommer och att förhindra att uppgifter som kan avslöja eller bidra till att avslöja var personen bor stadigvarande eller tillfälligt röjs för enskilda. Syftet med den starkare sekretessen är därmed i princip inte att förhindra att uppgifter finns hos och överförs mel- lan de myndigheter som behöver uppgifterna i sin verksamhet. Det gäller både när Skatteverket lämnar ut uppgifter från folkbok- föringsdatabasen till myndigheter och när myndigheter överför uppgifter mellan sig. 
  
 Uppgiftsskyldigheter och nödvändigt utlämnande omfattar även personer med skyddad folkbokföring 
  
 Sekretess hindrar inte att en uppgift lämnas till en annan myndig- het, om en uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Det finns en mängd bestämmelser om uppgiftsskyldigheter mellan myn- digheter. Ett exempel är att myndigheter på begäran ska lämna För- säkringskassan, Pensionsmyndigheten, Skatteverket och allmän för- valtningsdomstol uppgifter om en namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av socialför- säkringsbalken. Sekretess hindrar inte heller att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om det är nödvändigt för att den utlämn- ande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet.66 
  
 66 10 kap. 28 § OSL, 110 kap. 31 § socialförsäkringsbalken (2010:110) och10 kap. 2 § OSL. 
  
 238 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 Bestämmelser om uppgiftsskyldighet gäller, precis som exemp- let visar, normalt generellt och det görs inga undantag för särskilda personkategorier. Någon begränsning finns inte heller vid tillämp- ning av bestämmelsen om nödvändigt utlämnande. Det innebär att även personer med skyddad folkbokföring omfattas av uppgifts- skyldigheterna och bestämmelsen om nödvändigt utlämnande. 
  
 När informationsutbyten grundar sig på uppgiftsskyldigheter eller bestämmelsen om nödvändigt utlämnande kommer den star- kare sekretess vi föreslår för uppgifter om personer med skyddad folkbokföring inte att innebära någon begränsning. 
  
 En uppgiftsskyldighet från Skatteverkets folkbokföringsverksamhet behövs 
  
 Skatteverket får lämna ut uppgifter från folkbokföringsdatabasen till myndigheter under vissa förutsättningar.67 Dessa bestämmelser innebär inte att sekretessen viker. De mest grundläggande och känsliga personuppgifterna om en person med skyddad folkbok- föring kommer från Skatteverkets folkbokföringsverksamhet och lämnas till i princip alla myndigheter som hanterar personuppgifter. Uppgiften om en kvarskriven persons adress aviseras visserligen inte, men däremot uppgift om namn och personnummer. Många myndigheter får också del av andra uppgifter som är känsliga för dessa personer, exempelvis uppgift om familjemedlemmar. 
  
 Det saknas däremot bestämmelser om att Skatteverket är skyl- digt att lämna uppgifter ur folkbokföringsdatabasen till andra myn- digheter. I avsaknad av en reglerad uppgiftsskyldighet kan sekretess- belagda uppgifter lämnas ut med stöd av generalklausulen. Det är inte lämpligt att Skatteverket lämnar ut stora mängder sekretess- belagd information till en stor mängd myndigheter utan uttryckligt författningsstöd, även om sekretess gäller hos mottagarna. En bestämmelse bör därför införas för att göra det möjligt för Skatte- verket att lämna ut sekretessbelagda uppgifter om personer med skyddad folkbokföring till andra myndigheter. Vi föreslår därför att Skatteverket ska lämna uppgifter om personer som har skyddad 
  
 67 Bland annat 2 kap. 8 § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet samt 12 och 12 a §§ förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet. 
  
 239 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 SOU 2015:69 
  
 folkbokföring till en myndighet, om myndigheten enligt lag eller förordning får behandla uppgifterna och Skatteverket får lämna ut uppgifterna enligt lagen och förordningen om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet.68 För- slaget innebär att om Skatteverket har lagligt stöd för att lämna ut uppgifter om personer som inte har skyddad folkbokföring, har verket också rätt att lämna ut uppgifter om personer som har sådant skydd. 
  
 När det gäller annat uppgiftslämnande mellan myndigheter bör detta i många fall vara möjligt med stöd av generalklausulen. Vid informationsöverföringar till andra myndigheter vet den avsän- dande myndigheten vem som är mottagare av uppgifterna och vad uppgifterna ska användas till. Dessutom innebär vårt förslag att den starkare sekretessen för personer med skyddad folkbokföring ska gälla i all verksamhet som regleras i OSL. Det primära syftet – att uppgifterna inte ska lämnas ut till enskilda – kan därför uppnås även om uppgifterna överförs mellan myndigheter. De begräns- ningar i möjligheterna att lämna ut uppgifter som generalklausulen ställer upp skiljer inte på olika personkategorier. Det finns inte heller något formellt hinder mot att använda generalklausulen vid rutinmässiga informationsutbyten eller vid sekretessbestämmelser med ett omvänt skaderekvisit. Generalklausulen gäller dock inte för sekretessbelagda uppgifter enligt vissa bestämmelser, bland annat när det gäller sekretess inom socialtjänsten och hälso- och sjukvården. 
  
 Vi bedömer således att det i de flesta fall inte finns något for- mellt hinder mot att uppgifter om personer med skyddad folk- bokföring ingår i informationsutbyten mellan myndigheter. Varje myndighet måste dock med stöd i de bestämmelser som gäller för den egna verksamheten samt de förarbetsuttalanden och praxis som finns, ta ställning till om dagens informationsutbyten kan fortsätta eller om de bör förändras eller upphöra när det gäller personer med skyddad folkbokföring. Det kan också finnas anledning för myn- digheter att begära att nuvarande informationsutbyten författ- ningsregleras i bestämmelser om uppgiftsskyldigheter. 
  
 68 Lagen (2001:182) och förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet. 
  
 240 
  
 9Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 9.1Bestämmelser och praxis om sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen 
  
 9.1.1Folkbokföringssekretessen 
  
 I verksamhet som rör folkbokföring och annan liknande registrering av befolkningen gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs.1 
  
 I förarbetena till bestämmelsen anfördes att huvudregeln bör vara att uppgifter om namn, adress, personnummer, civilstånd och nationalitet ska vara offentliga. I vissa undantagsfall kan det emel- lertid vara påkallat att hindra att uppgift som regelmässigt anteck- nas inom folkbokföringen lämnas ut. Det kan finnas särskild anledning att vägra utlämnande i fall då enstaka uppgift av harmlöst slag begärs utlämnad, såsom exempelvis då en adress har sekre- tessmarkerats på grund av befarad personförföljelse.2 
  
 Sekretessen inom den egentliga folkbokföringen bör enligt rege- ringen inte kunna kringgås genom att uppgifterna får en vidsträck- tare offentlighet i andra register som omfattar befolkningen. Sek- retessen gäller därför också andra befolkningsregister som baseras på uppgifter från folkbokföringen exempelvis det centrala statliga person- och adressregister, SPAR. Andra register som omfattas av bestämmelsen är Polismyndighetens och Försäkringskassans register över befolkningen. Även om ett befolkningsregister inte 
  
 122 kap. 1 § första stycket 1 OSL. 
  
 2Prop. 1979/80:2 Del A s. 209 och 210. 
  
 241 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 omfattar hela landet utan bara befolkningen i ett visst område, exempelvis ett landstingsområde, är sekretessbestämmelsen till- lämplig på sådant register.3 
  
 Folkbokföringssekretessen gäller även för vissa andra verksam- heter. För närvarande omfattas ett antal statliga register som pass- registret och Transportstyrelsens vägtrafikregister. Dessutom omfattas kommunala fastighetsregister.4 Tanken bakom regle- ringen där uppgifter om en persons adress och liknande kan hållas hemlig i vissa register men inte i andra var enligt regeringen att ett sådant sekretesskydd bör ges bara i undantagsfall och för de regis- ter där det i praktiken ligger närmast till hands att försöka få reda på en sådan uppgift. Ju större del av befolkningen i hela landet eller en del av detta registreringen avser, desto mera närliggande är det att söka uppgiften där. Det finns ett antal register som förs av myndigheter och som innehåller uppgifter om så stora grupper av befolkningen att det skulle te sig inkonsekvent att uppgifter i dessa register inte omfattades av samma sekretess som uppgifter i befolkningsregistren.5 
  
 9.1.2Sekretessmarkering 
  
 Skatteverket kan efter ansökan registrera en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen för en person som bedöms behöva skydd för sina personuppgifter. Syftet med Skatteverkets rutiner för sek- retessmarkering i folkbokföringsdatabasen är att förhindra att per- sonuppgifter används för att hitta enskilda personer och utsätta dem för brott, förföljelse eller trakasserier. 
  
 Sekretessmarkering är den minst ingripande formen av skyddade personuppgifter. Det finns inga särskilda bestämmelser som gäller för sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. Den form av skyddade personuppgifter som kallas för sekretessmarkering grun- dar sig i stället på de bestämmelser om sekretessmarkering som gäller för alla myndigheter och som syftar till att påminna om behovet av en noggrann sekretessprövning. Allmän information om sekretessmarkering finns i kapitel 5. I detta kapitel beskriver vi 
  
 3Prop. 1979/80:2 Del A s. 210 och 211. 
  
 422 kap. 1 § första stycket 1 OSL och 6 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). 
  
 5Prop. 1987/88:41 s.  
 10–13. 
  
 242 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 den praxis som för närvarande gäller för den sekretessmarkering som Skatteverket registrerar i folkbokföringsdatabasen när en person riskerar hot eller förföljelse. 
  
 Skatteverket fattar beslut om att registrera en sekretessmarke- ring om verket bedömer att personen löper en risk för brott, för- följelse eller trakasserier och det därför kan antas att uppgifter om personen inte får lämnas ut på grund av bestämmelsen om folk- bokföringssekretess6. Skatteverkets avsikt med sekretessmarker- ingen är att den ska omfatta alla personuppgifter, även uppgifter i andra myndigheters system som kan ge ledning om var en person eller någon närstående till denne kan befinna sig. Sekretessmarke- ringen aviseras därför tillsammans med personuppgifterna till alla myndigheter, som får grundläggande personuppgifter från Skatte- verkets folkbokföringsverksamhet, inklusive andra verksamheter inom Skatteverket som SPAR. Mottagande myndigheter bestäm- mer själva hur de ska hantera sekretessmarkerade personuppgifter i sina system. SPAR däremot lämnar inte ut uppgifter om personer med sekretessmarkering. Uppgifter från folkbokföringen om per- soner med sekretessmarkering lämnas därför inte ut till företag eller andra privata organisationer.7 
  
 Sekretessmarkeringen i sig innebär inte att uppgifter om perso- nen inte får röjas utan är i stället en påminnelse om behovet av en noggrann sekretessprövning hos alla myndigheter som tar emot personuppgifter från folkbokföringen. 
  
 Det framgår inte av själva sekretessmarkeringen vilka uppgifter om personen som kan vara skyddsvärda eller varför. Skatteverket kan dock efter begäran och prövning lämna ut skälen för sekretess- markering till andra myndigheter som har motsvarande sekretess- skydd i sin verksamhet för att mottagarna ska få ett bättre underlag för sin sekretessprövning.8 
  
 För att Skatteverket ska registrera en sekretessmarkering krävs att den person som ansökan avser eller dennes närstående är utsatt för ett aktuellt och konkret hot i det enskilda fallet. En allmänt uttalad motvilja mot att ha kontakt med en annan person är inte ett tillräckligt skäl för en sekretessmarkering. Sekretessmarkering kan 
  
 622 kap. 1 § första stycket 1 OSL. 
  
 7Skatteverkets vägledning för hantering av sekretessmarkerade personuppgifter i offentlig förvaltning och enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 8Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 243 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 bl.a. medges när en enskild riskerar att utsättas för våld eller hot om våld från tidigare relationer, från nära familj eller övrig släkt, på grund av politisk aktivitet eller på grund av sitt arbete.9 
  
 Dessutom måste sekretessmarkeringen få en faktisk effekt. Byte av bostad är ett krav för att få en sekretessmarkering. I enstaka fall kan det dock finnas skäl att göra avsteg från detta krav. Personen bör även vidta vissa andra åtgärder som att byta arbete, skydda sina personuppgifter eller på annat sätt hjälpa till att upprätthålla effek- ten. En bedömning måste göras i varje enskilt fall. För den som utsätter sig för någon form av synlig, offentlig aktivitet fyller sek- retessmarkeringen oftast inte någon funktion. Exempel på sådana aktiviteter är att publicera uppgifter om sig själv på internet och politiska aktiviteter. 
  
 Skatteverket rekommenderar att första gången en sekretess- markering medges bör den gälla i minst två år. Så länge hotbilden är oförändrad kan det finnas skäl att förlänga en redan beviljad sekre- tessmarkering.10 En sekretessmarkering kan tas bort antingen om personen själv begär det eller om Skatteverket bedömer att det sak- nas skäl för att låta den vara kvar. Giltighetstidens utgång behöver inte väntas in. Har den enskilde inte ansökt om förlängning ska sekretessmarkeringen tas bort när giltighetstiden gått ut.11 
  
 Prövning av ärenden om sekretessmarkering 
  
 Ansökan om en sekretessmarkering ska som regel vara skriftlig. Den behöver inte komma från den enskilde utan kan även komma från exempelvis Polismyndigheten eller sociala myndigheter. I ansökan redogör den sökande för anledningen till att personupp- gifterna ska sekretessmarkeras. I normalfallet ska en ansökan om sekretessmarkering för ett barn skrivas under av båda vårdnads- havarna. Skatteverket kan dock godta en ansökan även om en eller båda vårdnadshavarnas underskrift saknas. Vid varje ansökan om förlängning ska den enskilde redogöra för de aktuella omständig- heterna.12 
  
 9Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 10Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 11Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 12Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 244 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 Till ansökan om sekretessmarkering ska intyg eller annan utred- ning som styrker hotet finnas med som underlag för bedömningen. Personen kan exempelvis lämna en dom, ett intyg från Polis- myndigheten, socialtjänsten, en kvinnojour, en brottsofferjour eller annan utredning.13 
  
 Polismyndigheten och socialnämnden ska på Skatteverkets begä- ran lämna biträde vid utredning av frågor om sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen.14 Skälen för bestämmelsen beskriver vi i kapitel 8. Gäller ärendet ett barn och sekretessmarkeringen regi- strerats för att vårdnadshavaren är ett hot mot barnet bör alltid en kontakt tas med social myndighet innan sekretessmarkeringen tas bort.15 
  
 Beslut om att inte registrera en sekretessmarkering eller att ta bort en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen kan inte överklagas. Det beror på att en sekretessmarkering inte är något bindande avgörande av sekretessfrågan utan bara en påminnelse om behovet av en noggrann sekretessprövning om uppgiften begärs ut.16 
  
 Övriga bestämmelser och rutiner 
  
 Skatteverket lämnar muntlig och skriftlig information till den enskilde i samband med beredning och beslut i ärendena. Skatte- verket vidareförmedlar också post till personer med sekretess- markering.17 Rutinerna för posthantering liknar de som gäller för kvarskrivna, se kapitel 8. 
  
 När Skatteverket har registrerat en sekretessmarkering för ett barn i folkbokföringsdatabasen ska Skatteverket snarast underrätta socialnämnden i den kommun där barnet är folkbokfört eller, om barnet inte är folkbokfört, i den kommun där barnet har fötts.18 Skälet för bestämmelsen är att dessa barn i många fall lever under pressande förhållanden och kan ha varit med om traumatiska hän- 
  
 13Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 1417 a § folkbokföringslagen (1991:481). 
  
 15Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 16RÅ 2005 ref. 12 och RÅ 2006 ref. 61. 
  
 17Enligt uppgift från Skatteverket. 
  
 187 § förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbok- föringsverksamhet. 
  
 245 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 delser. Det kan därför vara av vikt att socialnämnden får kännedom om förhållandena för att vid behov kunna bistå barnet och dennes närstående.19 
  
 Skatteverket har tillsammans med andra myndigheter tagit fram en vägledning för hantering av sekretessmarkerade personuppgifter i offentlig förvaltning. I vägledningen finns råd för hur andra myn- digheter bör agera för att skyddet för de sekretessmarkerade upp- gifterna ska fungera.20 
  
 9.1.3Statistik 
  
 Utvecklingen av antalet personer med sekretessmarkering har varit enligt följande. 
  
 Tabell 9.1 Antal personer med sekretessmarkering 
  
 Årsvis och per november 2014 
  
 2010 
  
 2011 
  
 2012 
  
 2013 
  
 2014 
  
 Sekretessmarkering 
  
 10 692 
  
 10 197 
  
 10 359 
  
 10 139 
  
 11 097 
  
 Sekretessmarkering 
  
 och kvarskrivning 
  
 1 728 
  
 1 848 
  
 2 074 
  
 2 013 
  
 2 010 
  
 Totalt 
  
 12 420 
  
 12 049 
  
 12 439 
  
 12 153 
  
 13 109 
  
 9.1.4Sekretess för uppgift om förföljda personers adress, telefon m.m. 
  
 Bestämmelsen 
  
 Sedan den 1 oktober 2006 gäller sekretess, oavsett i vilket samman- hang uppgiften förekommer, för vissa uppgifter om enskilda i syfte att förhindra hot och förföljelse.21 
  
 Sekretess gäller för uppgift om en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt, den enskildes telefon- 
  
 19Prop. 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 15. 
  
 20Skatteverkets vägledning för hantering av sekretessmarkerade personuppgifter i offentlig förvaltning. 
  
 2121 kap. 3 § OSL och prop. 2005/06:161 Sekretessfrågor – Skyddade adresser, m.m. s.  
 47–59 
  och  
 98–100. 
  
 246 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 nummer,  
 e-postadress 
  eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med denne samt för motsva- rande uppgifter om den enskildes anhöriga, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. 
  
 Sekretessen gäller inte för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt. Vi beskriver undantaget för uppgift om beteckning på fastighethet och tomträtt närmare i avsnitt 9.2. Sekretessen gäl- ler inte heller för uppgift i aktiebolagsregistret eller handelsregist- ret eller, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, i annat liknande register. Regeringen har meddelat föreskrifter om register som liknar aktiebolagsregistret och handelsregistret och där sekretessen inte heller gäller. Sekretessen gäller därför inte för uppgifter som förs i ett antal register av Bolagsregistret, exempelvis register över konkurser, föreningsregistret och näringsförbudsregist- ret. Sekretessen gäller inte heller för ett antal register och diarier som Patent- och registreringsverket för, exempelvis patentregistret. Slutligen gäller inte sekretessen för länsstyrelsernas stiftelseregis- ter.22 
  
 Sekretessen hindrar inte att uppgift om en enskild lämnas till förvaltaren i den enskildes konkurs.23 Om en myndighet lämnar uppgift till en konkursförvaltare, får myndigheten vid utlämnandet göra förbehåll som inskränker konkursförvaltarens rätt att lämna uppgiften vidare eller utnyttja den. Ett sådant förbehåll får inte innebära ett förbud att utnyttja uppgiften om den behövs för att förvaltaren ska kunna fullgöra sina skyldigheter med anledning av konkursen. Sekretessen hindrar inte heller att uppgift om en enskild lämnas mellan Polismyndigheten och Säkerhetspolisen, om den mottagande myndigheten behöver uppgiften i sin brotts- bekämpande verksamhet. 
  
 225 § offentlighets- och sekretessförordningen(2009:641). 
  
 2321 kap. 4 § OSL. 
  
 247 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 Uppgifter som omfattas av bestämmelsen 
  
 Med hänsyn till vikten av offentlighet ansåg regeringen att en pri- mär sekretessbestämmelse som gäller hos alla myndigheter och som omfattar alla uppgifter om enskildas personliga förhållanden skulle få ett allt för vitt tillämpningsområde. Bestämmelsen har därför begränsats till att avse vissa angivna uppgifter. 
  
 Regeringen ansåg att de uppgifter som i första hand bör kunna hemlighållas med stöd av bestämmelsen är uppgift om enskilds bostadsadress och andra jämförbara uppgifter som kan avslöja var personen bor stadigvarande eller tillfälligt, exempelvis uppgifter om adress till fritidsbostad eller hotell. Även del av en adressuppgift eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att ta reda på var den enskilde bor omfattas av bestämmelsen. Med formule- ringen ”annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med den enskilde” avses exempelvis uppgift om faxnum- mer eller uppgift om vem som är den enskildes arbetsgivare. 
  
 Uppgifter om hemtelefonnummer, privata mobilnummer eller privata  
 e-postadresser 
  kan, under förutsättning att den enskilde har ett hemligt abonnemang, i normalfallet inte ge någon ledning om var den enskilde bor eller uppehåller sig. En sådan uppgift kan dock användas för att hota och trakassera personen. Även hemtelefon- nummer och annan liknande uppgift som kan användas för att komma i kontakt med den enskilde kan därför hemlighållas med stöd av bestämmelsen. Regeringen ansåg att uppgifter om den enskildes arbetsplats inklusive telefonnummer är att anse som upp- gifter som kan användas för att komma i kontakt med den enskilde. Sådana uppgifter omfattas därför av bestämmelsen. 
  
 Det var vidare enligt regeringens mening naturligt att bestäm- melsen omfattar samma uppgifter om den förföljde personens anhöriga som om den förföljde personen själv. 
  
 Namn och personnummer 
  
 Namn och personnummer omfattas inte av bestämmelsen. Syftet med bestämmelsen är i första hand att bereda skydd för personer som har en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. I ett sådant fall anses ett utlämnande av personnumret hos en annan myndighet inte leda till ett utlämnande av personens adressuppgif- 
  
 248 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 ter från folkbokföringen. I de fall handläggningen av vissa typer av ärenden är uppdelad på olika regioner kan i och för sig röjandet av uppgiften att ett ärende med en person med ett visst personnum- mer har handlagts i en viss ort vara tillräckligt för att den hotade ska känna sig otrygg, särskilt om det rör sig om en mindre ort. Uppgifter om enskildas namn och personnummer kan dock omfattas av sekretess enligt primära sekretessbestämmelser som gäller i vissa verksamheter. 
  
 I dessa sekretessbestämmelser har en avvägning mellan sekre- tessintresset och insynsintresset för uppgifterna gjorts med hänsyn till det område inom vilket de ska gälla. Regeringen ansåg att eftersom bestämmelsen ska gälla hos alla myndigheter är det inte möjligt att i förväg avgöra om det hos en myndighet kan finnas ett så stort insynsintresse för enskildas namn och personnummer att dessa uppgifter bör vara offentliga i myndighetens verksamhet eller i vart fall i myndighetens beslut. Om en person har så stort skyddsbehov att även dennes namn och personnummer regelmäss- igt behöver hemlighållas finns det möjlighet att låta denne få finge- rade personuppgifter. 
  
 Sekretessen gäller även för uppgifter i domar och beslut 
  
 Uppgifter som omfattas av sekretess enligt bestämmelsen är av sådan karaktär att de sällan måste anges i domar eller beslut. Rege- ringen ansåg dock att bestämmelsen även bör omfatta uppgifter som tas in i beslut. I de fall en sådan uppgift förekommer i ärende eller mål hos domstol följer det av sekretesslagstiftningen i vilken utsträckning denna sekretess kan bestå i ett beslut eller i en dom. 
  
 Bestämmelsens relation till folkbokföringssekretessen 
  
 Om Skatteverket har beslutat att införa en sekretessmarkering och lämnar sekretessmarkerade uppgifter till en annan myndighet avise- rar Skatteverket sekretessmarkeringen. I dessa fall får det anses finnas särskild anledning för den mottagande myndigheten att göra en skadebedömning i det enskilda fallet om de sekretessmarkerade uppgifterna begärs ut. Om en förföljd person själv lämnar sina per- sonuppgifter till en myndighet åligger det den enskilde själv att 
  
 249 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 informera myndigheten om att hen har en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen om den enskilde vill vara säker på att de omständigheter som ligger till grund för sekretessmarkeringen ska beaktas om uppgifterna begärs ut. Detta kan exempelvis ske genom att den enskilde bifogar en kopia av Skatteverkets beslut om sek- retessmarkering till myndigheten. 
  
 Uppgiftslämnande till andra myndigheter och till enskilda 
  
 Uppgifter som omfattas av bestämmelsen kan behöva lämnas till andra myndigheter. Eftersom uppgiften omfattas av sekretess hos den mottagande myndigheten kan uppgiften i ett enskilt fall lämnas till en annan myndighet antingen efter en skadeprövning, med stöd av generalklausulen eller med stöd av någon annan sekretessbry- tande bestämmelse. Det är viktigt att den överlämnande myndig- heten upplyser den mottagande myndigheten om de omständig- heter som gör att den överlämnande myndigheten anser att sekre- tess gäller för adressuppgifterna. 
  
 9.2Närmare om uppgift om fastighets- och tomträttsbeteckningar 
  
 9.2.1Nuvarande ordning 
  
 Som ovan nämnts omfattas inte uppgift om fastighetsbeteckning av sekretessen i 21 kap. 3 § OSL. När bestämmelsen infördes uttalade regeringen bl.a. följande. Även uppgift om fastighetsbeteckning kan avslöja var den enskilde bor. Enligt folkbokföringslagen ska den enskilde folkbokföras på den fastighet där hen är att anse som bosatt. Detta gäller oavsett om personen äger fastigheten eller inte. Dessa uppgifter omfattas dock av folkbokföringssekretessen om den enskilde är utsatt för personförföljelse. Fastighetsbeteckningen framgår inte heller av personbevis. I de fall en person är lagfaren ägare till den fastighet på vilken personen bor finns uppgift om fastighetsbeteckningen och adressen till fastigheten exempelvis hos lantmäterimyndigheterna och inskrivningsmyndigheterna. Namnet på en lagfaren ägare till en fastighet kan sekretessbeläggas i lant- mäterimyndigheternas och inskrivningsmyndigheternas informa- 
  
 250 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 tionssystem. Eftersom namnet på en förföljd person kan sekretess- beläggas behöver inte uppgift om fastighetsbeteckningen sekre- tessbeläggas i de verksamheterna för att det ska kunna hemlighållas var den enskilde bor. I andra sammanhang kan dock uppgift om såväl fastighetsbeteckningen som den lagfarne ägarens namn sakna sekretesskydd. 
  
 Regeringen ansåg att det var viktigt att skapa klarhet i frågan i vilken utsträckning uppgift om fastighetsbeteckning omfattas av bestämmelsen. Eftersom en uppgift om fastighetsbeteckning kan avslöja var den enskilde bor ansåg regeringen att en fastighets- beteckning i princip är att jämställa med en adressuppgift. Motsva- rande resonemang kan föras om tomträttsbeteckningar. Regeringen ansåg dock att det kan finnas många fall då en sådan uppgift är offentlig enligt rådande reglering och där den bör vara det även fortsättningsvis, exempelvis i mål om bättre rätt till fastighet. Rege- ringen ansåg att det var svårt att på beredningsunderlaget avgöra i vilka fall det kan finnas skäl att låta en beteckning på fastighet eller tomträtt omfattas av bestämmelsens tillämpningsområde. För att undvika att bestämmelsen får ett alltför vitt tillämpningsområde bör därför ett undantag för sådana uppgifter göras. Det bör dock uppmärksammas att sådana uppgifter kan omfattas av sekretess enligt andra sekretessbestämmelser. 
  
 9.2.2Tidigare utredning av frågan 
  
 SOU 2008:81 Stalkningsutredningen 
  
 Stalkningsutredningen ansåg att fastighets- och tomträttsbeteck- ningar skulle omfattas av sekretesskyddet i 21 kap. 3 § OSL. Ut- redningen konstaterade att det finns ett stort antal tillfällen då beteckningarna kan behövas: vid kommunens handläggning av stadsplanering eller kartor, pantsättning för lån, tvist om bättre rätt till fastighet, ärende enligt plan- och bygglagen m.m. I samtliga nämnda situationer bör beteckningen vara bekant för den sökande och då får undantaget i 21 kap. 3 § OSL ingen betydelse. Uppgiften är offentlig även utan undantaget för den som har ett berättigat intresse av att få veta vem som äger en viss fastighet. Undantaget innebär dock att den som är förföljd inte fritt kan välja boendeform eftersom adressen inte skyddas av sekretess, bl.a. gäller det boende 
  
 251 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 i egen fastighet och i kommunalt bostadsbolag. Utredningen ansåg att undantaget var orättvist och orimligt och inte heller nödvändigt. 
  
 Ds 2013:47 Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer 
  
 Utredaren ansåg att undantaget i 21 kap. 3 § OSL borde tas bort. Undantaget är inte nödvändigt för att tillgodose berättigade intres- sen av att beträffande en viss fastighet få fram uppgifter om ägaren eller tomträttsinnehavaren. Däremot innebär undantaget att en för- följd person i vissa fall kan spåras trots att uppgifter om hans eller hennes vistelseort m.m. är skyddade i övrigt. 
  
 Remissvar 
  
 Lantmäteriet 
  
 Lantmäteriet lämnade bl.a. följande synpunkter på promemorians förslag. Inom Lantmäteriet sker dagliga uppdateringar av uppgifter om fysiska personer mot uppgifterna i folkbokföringsregistret. En sekretessmarkering i Skatteverkets folkbokföringsregister överförs då till fastighetsregistret där markeringen fungerar som en varnings- signal vid behandling av uppgifter. Den föreslagna ändringen kom- mer därför inte att påverka sekretesskyddet för uppgifter som finns i fastighetsregistret och därmed omfattas av folkbokföringssekre- tessen i 22 kap. 1 § OSL. Uppgifter om fastighets- och tomträtts- beteckningar förekommer också utanför verksamhet som avser fastighetsregistret, vilket innebär att sekretessen i 21 kap. 3 § OSL blir tillämplig i dessa fall. 
  
 Alla system och register inom Lantmäteriet är inte kopplade till personnummer eller sökbara gentemot folkbokföringsregistret. I de fall den enskilde inte har meddelat myndigheten att dennes personuppgifter är skyddade eller då personnummer inte är sökbara i de  
 it-system 
  som används för uppgiften, kan Lantmäteriet inte upprätthålla det åsyftade sekretesskyddet utan att dessförinnan vid- ta kostsamma systemförändringar eller nödvändiga manuella ruti- ner. Det finns därför risk att förslaget inte får den skyddseffekt som eftersträvas. Vidare kan ett genomförande av promemorians 
  
 252 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 förslag innebära att fler uppgifter än i dag kommer att omfattas av sekretess inom fastighetsbildningsverksamheten. Detta medför i sin tur ett behov av fler manuella kontroller vilket ökar risken för att misstag kommer att ske. Fastighets- och tomträttsbeteckningar förekommer även i Lantmäteriets ärendehanteringssystem. Där registreras inte heller personnummer varför det inte är möjligt att upprätthålla ett automatiserat system med sekretessmarkeringar från folkbokföringen. Eftersom det oftast inte finns särskild anled- ning att anta att en person eller närstående till denne är förföljd är risken stor att uppgift om en viss persons fastighet eller tomträtt felaktigt lämnas ut om någon begär sådan information. Att införa sekretess för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt innebär således knappast ett motsvarande ökat skydd i realiteten. 
  
 Kronofogdemyndigheten 
  
 Kronofogdemyndigheten tillstyrkte förslaget men förde fram föl- jande synpunkter. När det gäller den egna verksamheten kan det ifrågasättas om det är möjligt att införa heltäckande sekretessregler för fastighets- och tomträttsbeteckningar. I de mål i den summariska processen, där det fastställs att betalning ska utgå ur fast egendom har Kronofogdemyndigheten behov av att i föreläggandet, när sva- randen ges tillfälle att yttra sig över ansökan om betalningsföreläg- gande, och i utslaget ange såväl svarandens personnummer som fastighetsbeteckningen. I ett utslag kan, liksom när det gäller dom- slutet i en dom eller annat domstolsbeslut, fastighetsbeteckningen inte hemlighållas. I de fall utmätning, betalningssäkring eller kvar- stad ska verkställas uppkommer också frågan om vad som ska gälla i sekretesshänseende för uppgift om den dom eller det beslut som ligger till grund för verkställigheten om det har fastställts att betal- ningen ska utgå med förmånsrätt ur fast egendom. 
  
 Motsvarande gäller också för exekutionstiteln vid verkställighet avseende t.ex. bättre rätt till fast egendom. Dessutom måste Kronofogdemyndigheten vid exekutiv försäljning av fast egendom låta värdera fastigheten innan auktionen kungörs och visa den för spekulanter. Kronofogdemyndigheten har vidare en omfattande expedieringsskyldighet i förhållande till panthavare och andra sak- ägare, t.ex. den som har nyttjanderätt till en fastighet, för att dessa 
  
 253 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 ska kunna ta till vara sin rätt i samband med försäljningen. När fastigheten sålts och köpeskilling betalats ska köpebrev, i vilket fastighetsbeteckningen måste anges, upprättas. Det är därför nöd- vändigt att föreskriva vissa undantag från sekretessen för fastig- hetsbeteckningar vid bl.a. betalningsfastställelse i fast egendom och exekutiv fastighetsförsäljning. 
  
 9.3Användningen av fastighetsbeteckningar 
  
 Fastighetsbeteckningar används i många olika sammanhang. Det kan t.ex. vara i kommunens arbete med detaljplanering och bygg- lovsansökningar. Fastighetsbeteckningar används av fastighetsäga- ren, t.ex. vid pantsättning. Det kan även finnas tillfällen då någon annan behöver få kontakt med en fastighetsägare, t.ex. vid tvist om bättre rätt till fastighet eller en rätt som någon fått genom servitut. Även banker och försäkringsbolag använder sig av fastighets- beteckningar i sina verksamheter. Nedan följer exempel på olika myndigheter där fastighetsbeteckningar förekommer i verksam- heten. 
  
 9.3.1Lantmäteriet 
  
 Lantmäteriet ansvarar för fastighetsindelningen i Sverige och för- sörjer samhället med information om geografi och fastigheter. 
  
 Fastighetsregistret24 
  
 Lantmäteriet ansvarar för drift och förvaltning av fastighetsregist- ret som är ett system för att sköta fastighetsregistrering och inskrivning av fastigheter samt ge offentlighet åt de uppgifter som registreras. 
  
 Den fastighetsanknutna informationen i fastighetsregistret är uppdelad i fem delar, allmänna delen, inskrivningsdelen, taxerings- uppgiftsdelen, adressdelen och byggnadsdelen. 
  
 24 Fastighetsregistret förs med stöd av lagen (2000:224) om fastighetsregister. 
  
 254 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 Allmänna delen innehåller uppgift om fastigheters och samfäl- ligheter beteckning, areal, planer och andra markreglerande bestäm- melser, servitut m.m. Den digitala registerkartan ingår i den all- männa delen. 
  
 Inskrivningsdelen innehåller lagfarts- och tomträttsuppgifter t.ex. ägare, tomträttshavare, köpeskilling och köpedatum. Vidare innehåller inskrivningsdelen uppgifter om inteckningar. 
  
 Taxeringsuppgiftsdelen innehåller taxerings- och värderings- uppgifter för mark och byggnader samt uppgift om taxerad ägare. I adressdelen finns uppgift om belägenhetsadress och adresskoordina- ter. Byggnadsdelen innehåller uppgifter om byggnader som inrymmer bostäder, lokaler, industrier m.m. 
  
 Ändamål 
  
 I fråga om personuppgifter har fastighetsregistret till ändamål att tillhandahålla uppgifter för olika verksamheter. Ett av ändamålen är att tillhandahålla uppgifter för verksamhet för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning. Verksamheten ska direkt avse sådan egendom som registreras i fastighetsregistret, vara av den art att fullgörandet av verksamheten förutsätter tillgång till fastighetsanknuten information (t.ex. för att användas som underlag för planering, prövningar eller beslut) eller avse full- görande av underrättelseskyldighet enligt författning. 
  
 Med ”verksamhet för vilken staten eller en kommun ansvarar” avses först och främst verksamhet som bedrivs direkt av statliga eller kommunala myndigheter, t.ex. de registrerande myndigheter- nas verksamhet och kommunal planläggningsverksamhet. Även sådan verksamhet som staten eller kommuner är skyldiga att bedriva men som kan överlåtas åt annan när det gäller bl.a. själva genomförandet inbegrips emellertid, t.ex. sophämtning. Det är allt- så inte ett krav att användaren av uppgifterna är en statlig eller kommunal myndighet. 
  
 Fastighetsregistret har även till uppgift att tillhandahålla upp- gifter för bl.a. omsättning av sådan egendom som registreras i fastighetsregistret, kreditgivning, försäkringsgivning eller annan allmän eller enskild verksamhet där fastighetsanknuten information utgör underlag för prövningar eller beslut, fastighetsförvaltning, 
  
 255 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 byggande eller annan liknande åtgärd samt uttag av urval av person- uppgifter för direkt marknadsföring. 
  
 Sekretess 
  
 Verksamhet som avser fastighetsregistret omfattas av folkbok- föringssekretessen.25 Sekretess gäller därmed för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som förekommer i fastighets- registret om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Uppgifter som ska registreras i fastighetsregistret omfattas av sek- retess även i den mån de förekommer i t.ex. en ansökan.26 
  
 Lantmäteriet aviseras regelbundet uppgifter från folkbok- föringen via Skatteverkets system Navet och får därmed också automatiskt uppgifter om sekretessmarkering och kvarskrivning. 
  
 Ett tillhandahållande av fastighetsinformation ur fastighets- registret innehåller inte några uppgifter om ägaren när denne har skyddade personuppgifter. Det är därför inte möjligt att koppla en fastighetsbeteckning i ett registerutdrag till en person med skyd- dade personuppgifter. 
  
 Andra register hos Lantmäteriet 
  
 Fastighetsbeteckning förekommer även i andra register som inte kan uppdateras via Navet. I pantbrevsregistret finns uppgifter om inteckningar i fast egendom eller tomträtt och om pantbrevsinne- havare. Några identifierande uppgifter om ägare till fastigheter eller innehavare till tomträtter finns inte i pantbrevsregistret. 
  
 Lägenhetsregistret är ett nationellt register över Sveriges alla bostadslägenheter. Registret innehåller uppgift om fastighetsbeteck- ningar men däremot inte uppgift om namn på fastighetsägaren eller på boende i en lägenhet. 
  
 Samfällighetsföreningsregistret innehåller information om sam- fällighetsföreningar som förvaltar främst samfälligheter och gemen- samhetsanläggningar. Registrerade uppgifter är bl.a. uppgifter om 
  
 2522 kap. 1 § OSL jämförd 6 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). 
  
 26Prop. 2007/08:54 s. 50. 
  
 256 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 namn och adress till styrelsemedlemmar dock inte uppgifter om personnummer. Uppgifter om den gemensamhetsanläggning, sam- fällighet eller rättighet som föreningen förvaltar ska registreras. Bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL är tillämplig för uppgifter i registret, vilket innebär att adress till styrelseledamöter omfattas. Sökning kan göras på namn. 
  
 Lantmäteriet för ett register (ärenderegister) över de inskriv- ningsärenden som handläggs av myndigheten. Inskrivningsärenden är bl.a. ärenden om lagfart och inteckning. En ansökan om inskriv- ning ska bl.a. innehålla uppgifter om sökandens namn, person- nummer och postadress. Ärenderegistret får i fråga om person- uppgifter ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för inskriv- ningsmyndighetens handläggning av inskrivningsärenden och övriga ärenden som enligt lag ska handläggas av myndigheten. Vid sök- ning efter uppgifter får endast ärendenummer och fastighetsbeteck- ning användas som sökbegrepp. Uppgifter om enskilda personer i ärenderegistret kan omfattas av antingen folkbokföringssekretes- sen eller sekretessen till skydd för förföljda personer m.m. bero- ende på om det är fråga om uppgifter som ska föras in i fastighets- registret eller inte. 
  
 Fastighetsbildningsverksamheten hanteras genom ett handlägg- ningssystem och uppgift om sekretessmarkeringar erhålls genom aviseringar från Skatteverket. 
  
 Lantmäteriets tillhandahåller även sammanställningar av geogra- fisk information och fastighetsregisterinformation. Ett exempel är Fastighetskartan. Den innehåller inte några uppgifter om enskilda personer som namn eller personnummer. 
  
 9.3.2Kronofogdemyndigheten 
  
 Kronofogdemyndighetens verksamhet består av fem verksamhets- grenar: verkställighet av betalningsförpliktelser och andra förplik- telser (utsökning), summarisk process (betalningsföreläggande och handräckning), skuldsanering, tillsyn i konkurser och förebyg- gande verksamhet. 
  
 Utsökningsverksamheten, som innefattar verkställighet och indrivning är den dominerande verksamheten. 
  
 257 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 För verkställighet av betalningsförpliktelser förutsätts att sökan- den har en exekutionstitel. Med exekutionstitel avses ett avgörande, beslut eller annan skriftlig handling som får läggas till grund för verkställighet. 
  
 Den summariska processen utgörs av betalningsföreläggande, vanlig handräckning och särskild handräckning. Genom den sum- mariska processen ges borgenärer förutsättningar att snabbt, enkelt och billigt få en exekutionstitel, dvs. ett beslut som kan verkställas, mot de gäldenärer som inte betalar eller annars fullgör sina skyldig- heter frivilligt. 
  
 En borgenär som inte på frivillig väg kan få betalt kan ansöka om betalningsföreläggande. Om svaranden inte bestrider kravet meddelas ett utslag. Ett utslag utgör en exekutionstitel och kan därmed ligga till grund för en ansökan om verkställighet. Bestrider svaranden ansökan överlämnas målet, på begäran av sökanden, till tingsrätten som handlägger det som ett tvistemål. 
  
 En borgenär kan ha en säkerhet för sin fordran, panträtt, i fast egendom. Borgenären kan i dessa fall, via Kronofogdemyndigheten eller domstol, få fastställt att det finns en fordran med särskild för- månsrätt i egendomen. När ett utslag eller beslut meddelats anses egendomen utmätt eller ”dömd i mät”. Borgenären kan då begära att den säljs av Kronofogdemyndigheten på offentlig auktion. 
  
 Sekretess 
  
 Av 34 kap. 1 § första stycket OSL följer att det, i mål eller ärende om utsökning och indrivning, gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående till denne lider skada eller men. Det råder ett omvänt skaderekvisit och en presumtion för att uppgifterna är sekretess- belagda. Av paragrafens andra stycke följer att sekretessen inte gäller uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verkställig- heten i ett pågående mål och inte heller beslut i mål eller ärende. Uppgift om förpliktelse i ett avslutat mål omfattas inte heller av sekretess, om den enskilde har ytterligare mål eller ärende registre- rat hos Kronofogdemyndigheten och uppgiften inte är äldre än två år. 
  
 258 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 De uppgifter som i praktiken ryms i begreppet förpliktelse är: den ålagda skyldigheten, vem som har ålagts den, till vem förplik- telsen ska utföras, parternas personnummer eller organisations- nummer, samt datum för det beslut som utgör exekutionstiteln. 
  
 Ett beslut i ett mål eller ärende om verkställighet omfattas inte av sekretesskyddet. Besluten blir därmed offentliga. Vid införandet av bestämmelsen uttalades att med tanke på att största möjliga offentlighet bör råda inom den exekutiva verksamheten har myn- dighetens beslut undantagits från sekretessen. Likaså har ett uttryckligt undantag gjorts för uppgifter om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten. Uppgifter om t.ex. en avhysning eller annan handräckning, en fordrings storlek eller det belopp som ska drivas in blir därmed alltid offentliga. 
  
 När det gäller den summariska processen finns inte några sär- skilda sekretessbestämmelser. I fråga om skuldsanering finns sek- retessbestämmelsen i 34 kap. 6 § OSL. Beslut undantas dock från sekretessen. I fråga om konkurstillsynen finns det en särskild sekretessbestämmelse i 34 kap. 7 § OSL som dock inte omfattar enskilds personliga förhållanden. 
  
 9.3.3Domstolarna 
  
 I domstol förekommer tvister om fast egendom, t.ex. mål om bättre rätt till fast egendom. Precis som andra uppgifter som skyd- das av sekretess kan fastighets- och tomträttsbeteckningar bli offentliga i domstolarnas verksamhet, bl.a. om uppgiften tas in i ett domslut eller annat beslut. Möjligheterna att förordna om fortsatt sekretess i ett domslut eller annat beslut enligt 43 kap. 8 § andra stycket OSL är i dag ytterst begränsade. 
  
 9.3.4Kommunerna 
  
 I kommunernas verksamhet används fastighetsbeteckningar inom flera olika verksamheter t.ex. avseende plan- och byggfrågor, renhållning och avfallshantering, vatten och avlopp. 
  
 Fastighetsregister omfattas även hos kommunerna av sekretess- bestämmelsen i 22 kap. 1 § OSL. 
  
 259 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 För kommunala bostadsbolag gäller sekretess enligt 26 kap. 11 § OSL i ärende om kommunal bostadsförmedling för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. 
  
 I kommunal bostadsuthyrningsverksamhet gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. En uppgift om en bostadssökandes adress bör vara sekretessbelagd, om man kan anta att utlämnande av uppgiften skulle leda till personförföljelse.27 
  
 9.3.5Skatteverket 
  
 Fastighetstaxeringsregistret är det grundläggande registret för fastig- hetstaxeringen och innehåller sådana fastigheter, samfälligheter och byggnader på ofri grund som är eller ska bli föremål för fastighets- taxering. Skatteverket administrerar fastighetstaxeringsregistret. Behandlingen av dessa uppgifter regleras av lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i Skatteverkets beskattningsverksamhet samt den tillhörande förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i Skatteverkets beskattningsverksamhet. 
  
 Fastighetstaxeringsregistret hålls uppdaterat genom information om förändringar som kommer till Skatteverket från bl.a. Lantmäte- riet och kommunerna som aviserar uppgifter bl.a. om beviljade bygg- lov. Det taxeringsvärde som fastställs används t.ex. vid debitering av fastighetsskatt och fastighetsavgift. Fastighetstaxeringsregistret är synkroniserat med Skatteverkets övriga register. 
  
 Enligt 27 kap. 1 § OSL gäller sekretess i verksamhet som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden. Sekretessen är absolut, dvs. något skade- rekvisit finns inte. 
  
 27 Prop. 1982/83:64 s. 5 f., prop. 1993/94:48 s. 32 f. 
  
 260 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 9.4Överväganden och förslag 
  
 9.4.1Skatteverkets sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen bör inte formaliseras ytterligare 
  
 Förslag: Frågan om sekretessen enligt 21 kap. 3 § OSL behöver förstärkas och omfatta även namn och personnummer för att förhindra att personer med sekretessmarkering knyts till ett begränsat geografiskt område behöver utredas särskilt. 
  
 Bedömning: Möjligheterna att föreslå förbättringar i förfaran- det med sekretessmarkeringar i folkbokföringsdatabasen är begränsade. 
  
 Det finns tre typer av skyddade personuppgifter: fingerade person- uppgifter, kvarskrivning och sekretessmarkering. Fingerade per- sonuppgifter och kvarskrivning är skyddsinstitut som regleras i lag och som innebär särskilda rättsverkningar, se kapitel 7 och 8. Sekretessmarkeringen har däremot sin grund i en administrativ bestämmelse28 som gör det möjligt att göra en särskild anteckning om att det kan antas att en uppgift inte får lämnas ut på grund av sekretess. Denna bestämmelse kan tillämpas av alla myndigheter i förhållande till alla sekretessbestämmelser och syftar till att vara en påminnelse om att en noggrann sekretessprövning ska göras. 
  
 Sekretessmarkeringen innebär inte att uppgifterna som marke- rats per automatik omfattas av sekretess. En prövning i det enskilda fallet ska alltid göras innan uppgifterna röjs. Det är därför inte möjligt att i förväg besluta, och på så sätt garantera, att sekretess ska gälla för vissa uppgifter. Det har i olika sammanhang framförts önskemål om att Skatteverket ska vara skyldigt att under vissa för- utsättningar registrera en sekretessmarkering och att det ska vara möjligt att överklaga Skatteverkets beslut att inte registrera en sek- retessmarkering. Frågorna har även utretts.29 För att ett beslut ska kunna överklagas krävs dock att det har rättsverkningar. Ett beslut 
  
 285 kap. 5 § OSL. 
  
 29Exempelvis av Folkbokföringsutredningen i SOU 2009:75 Folkbokföringen s. 402 och 403 och Ds 2013:47 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 94 och 95. 
  
 261 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 om sekretessmarkering har inte det. Det beror på att en sekretess- markering inte är något bindande avgörande av sekretessfrågan utan enbart en påminnelse om behovet av en noggrann sekretess- prövning.30 
  
 Skatteverkets rutiner för sekretessmarkering i folkbokförings- databasen påminner om sådana rutiner som används i författnings- reglerade ärenden där beslutet har rättsverkningar. Det kan ge ett intryck av att sekretessmarkeringen är ett skyddsinstitut med mot- svarande rättsliga grund som fingerade personuppgifter och kvar- skrivning. Denna bild av att sekretessmarkering är ett skydd som vilar på samma rättsliga grund som andra skydd bedömer vi är ett skäl till att önskemålen om en fastare reglering av sekretessmarke- ringen i folkbokföringsdatabasen har varit återkommande. En skyl- dighet för Skatteverket att registrera en sekretessmarkering i folk- bokföringsdatabasen skulle enligt vår mening stärka denna bild. Möjligheterna att föreslå förbättringar av denna form av skyddade personuppgifter är också begränsade. Det kan dock finnas skäl att i vissa avseenden överväga om sekretessen för hotade och förföljda personer behöver ändras. 
  
 Det behövs sekretessbestämmelser som förhindrar att uppgifter om personerna kan kombineras med annan information som begränsar det geografiska område där personen kan antas bo eller vistas. Geografiska områden kan vara så små att kunskap om att en person bor eller vistas i området betydligt underlättar sökandet efter personen. 
  
 Skyddet för en person med sekretessmarkering kan typiskt sett inte upprätthållas om hen kan knytas till ett begränsat geografiskt område som en kommun eller ett landsting. Sekretessen enligt 21 kap. 3 § OSL omfattar i dag inte namn och personnummer. Det finns därför risk för att en persons vistelseort avslöjas om uppgif- ten tas in i en dom eller beslut som rör kommunala verksamheter. Namnet kan också vara skyddsvärt av den anledningen att personen har bytt namn för att undgå hot eller förföljelser. Det är enligt Skatteverket inte ovanligt att personer med sekretessmarkering byter namn. I avsnitt 8 föreslår vi att sekretess ska gälla med ett omvänt skaderekvisit för uppgifter om personer som medgivits skyddad folkbokföring. Bestämmelsen föreslås omfatta även namn 
  
 30 RÅ 2005 ref. 12 och RÅ 2006 ref. 61. 
  
 262 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 och personnummer för att dessa personer ska få ett fullgott skydd i alla verksamheter. Det finns skäl att överväga om även 21 kap. 3 § OSL ska omfatta namn och personnummer. I jämförelse med bestämmelsen om skyddad folkbokföring omfattar 21 kap. 3 § OSL fler personer och konsekvenserna är därmed svårare att överblicka. Det behöver utredas om sekretess för namn och personnummer ska gälla generellt, som bestämmelsen i övrigt, eller om den ska begränsas till kommunal verksamhet där problemet är störst. För det fall den begränsas till kommunal verksamhet finns det behov av att närmare analysera vilka konsekvenser det skulle få för andra myndigheter. Det har inte varit möjligt att inom ramen för denna utredning utreda vilka konsekvenserna skulle bli om även namn och personnummer skulle omfattas av sekretessen i 21 kap. 3 § OSL. Vi föreslår därför att frågan om sekretessen behöver förstär- kas utreds särskilt. 
  
 9.4.2Sekretessmarkering för personer med samordningsnummer 
  
 Bedömning: Om Skatteverket anser att uppgifter om personer med samordningsnummer ska sekretessmarkeras på motsva- rande sätt som gäller för folkbokförda personer har Skatteverket möjlighet att ta fram rutiner för det. 
  
 I dag får endast folkbokförda personer sekretessmarkering i folk- bokföringsdatabasen. En fråga är om det finns något behov av att även personer med samordningsnummer ska kunna få sekretess- markering. Skatteverket har bedömt att personer med samord- ningsnummer för närvarande inte bör sekretessmarkeras då verket hittills inte har sett något större behov av att införa sekretessmar- kering för dessa personer. Uppgiften om adress är inte obligatorisk och endast en handfull myndigheter tar emot avisering av samord- ningsnummer. 
  
 Sekretessmarkering är i dag en administrativ åtgärd som inte är författningsreglerad. Skatteverket är den myndighet som tilldelar samordningsnummer. Om uppgifter om personer med samord- ningsnummer ska sekretessmarkeras på motsvarande sätt som gäl- ler för folkbokförda personer ligger det därför närmast till hands 
  
 263 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 att Skatteverket gör det. Det är också Skatteverket som får bedöma om sådana rutiner behöver införas. Vi anser därför att det inte finns skäl för utredningen att ta ställning till om en sekretessmarkering för personer med samordningsnummer bör införas. 
  
 9.4.3Undantaget i 21 kap. 3 § OSL för fastighets- och tomträttsbeteckningar 
  
 Förslag: Undantaget i 21 kap. 3 § OSL för uppgift om beteck- ning på fastighet- och tomträtt tas bort. 
  
 Behov av att förändra sekretesskyddet för hotade och förföljda personer 
  
 Som ovan nämnts omfattar inte 21 kap. 3 § OSL uppgift om fastig- hets- eller tomträttsbeteckning, i fortsättningen anges endast fastighetsbeteckning men vad som sägs gäller även uppgift om tomträttsbeteckning. 
  
 Om en uppgift om fastighetsbeteckning är avslöjande och där- med känslig beror på i vilket sammanhang den förekommer. En sådan uppgift är enbart avslöjande när den förekommer i ett sam- manhang där den kan kopplas ihop med ett namn eller personnum- mer. Förekommer fastighetsbeteckningen ensamt är uppgiften inte känslig. Som exempel kan nämnas Lantmäteriets Fastighetskarta. Den innehåller fastighetsbeteckningar men inte några uppgifter om namn eller personnummer. Det är därför inte möjligt att med utgångspunkt från uppgifterna i Fastighetskartan koppla ihop en fastighetsbeteckning med en enskild person. Det finns således inte några uppgifter som skulle kunna medföra att en enskild person vid ett tillhandahållande skulle kunna komma att lida skada. Ett slo- pande av undantaget för fastighetsbeteckningar skulle inte innebära något hinder mot att redovisa sådana beteckningar i Fastighetskar- tan eller på andra ställen där fastighetsbeteckning anges men inte namn eller personnummer. 
  
 Fastighetsbeteckningar är i vissa fall att jämställa med adress och pekar således ut var en hotad och förföljd person finns. Intresset av 
  
 264 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 att hålla sådana uppgifter hemliga är stort. Uppgifterna kan i kom- bination med identitetsuppgifter avslöja var en person är bosatt. 
  
 Fastighetsbeteckningar används i många olika sammanhang. Inom flera verksamheter där fastighetsbeteckningar förekommer finns redan i dag sekretessbestämmelser som omfattar uppgift om enskilds personliga förhållanden, vilket en uppgift om fastighets- beteckning i vissa fall kan anses vara. Sådana bestämmelser finns exempelvis för verksamhet som avser Lantmäteriets fastighets- register, Kronofogdemyndighetens exekutiva verksamhet och kommunal bostadsuthyrningsverksamhet. 
  
 Det finns dock ett flertal verksamheter där fastighetsbeteck- ningar förekommer som saknar sekretessbestämmelser och där det finns behov av att införa en sådan, t.ex. i ärenden om bygglov. En lucka i sekretessregleringen som medför att en förföljd persons adress blir offentlig kan få allvarliga konsekvenser för personen i fråga. Det är därför angeläget att sekretesskyddet för uppgifter som avslöjar var en hotad och förföljd person är bosatt är så heltäckande som möjligt. Mot bakgrund härav anser vi att det finns skäl att överväga om undantaget för fastighetsbeteckning bör tas bort. 
  
 Intresseavvägning 
  
 En utvidgning av sekretessen innebär en begränsning av offentlig- heten. En avvägning måste därför göras mellan dessa motstående intressen. 
  
 Insynsintresset är framför allt stort när det gäller Kronofogde- myndighetens exekutiva verksamhet som till stor del innefattar myndighetsutövning mot enskilda. Intresset av allmän insyn i den verksamheten får anses vara betydande. Inskränkningar i offentlig- heten bör därför endast göras om det finns starka skäl för det. 
  
 Det finns omständigheter som talar för att undantaget i 21 kap. 3 § OSL för fastighetsbeteckningar ska behållas när det gäller Kronofogdemyndighetens verksamhet, framför allt med tanke på beslut i verkställighetsärenden där det finns ett starkt insyns- intresse. Det är dock angeläget att sekretesskyddet för personer som är hotade och förföljda blir så heltäckande som möjligt. Med tanke på de allvarliga konsekvenser som kan uppstå om en bosätt- ning röjs så får det anses acceptabelt att insynen begränsas även i 
  
 265 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 Kronofogdemyndigheten verksamhet när det gäller hotade och förföljda personer. Antalet ärenden gällande betalningsfastställelse i fast egendom, utmätning av sådan egendom och/eller exekutiv fastighetsförsäljning där svaranden eller gäldenären har skyddade personuppgifter rör sig om några enstaka per år. Vi återkommer nedan till uppgifter som tas in i domar och beslut. 
  
 För Lantmäteriets verksamhet får en ändring endast begränsade konsekvenser då fastighetsregistret omfattas av sekretessen i 22 kap. 1 § OSL och således inte berörs av en ändring i 21 kap. 3 § OSL. Fastighetsbeteckningar förekommer även i andra verksamheter hos Lantmäteriet där 21 kap. 3 § OSL är tillämplig. Alla system och register inom Lantmäteriet är dock inte kopplade till personnum- mer eller sökbara gentemot folkbokföringsdatabasen. När det gäller samfällighetsföreningsregistret har Lantmäteriet lämnat förslag till regeringen att tillämplig lag ändras så att även personnummer ska få registreras. Registret skulle i så fall kunna uppdateras med uppgif- ter från folkbokföringsdatabasen. Behovet av skydd för den enskilde överväger dock de problem detta övergångsvis kan inne- bära för Lantmäteriet. 
  
 Sekretess för fastighetsbeteckningar i beslut och domar 
  
 Sekretessbestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL gäller även uppgifter som tas in i en dom eller ett beslut. Till skillnad från de uppgifter som bestämmelsen omfattar i dag, adress m.m., så är fastighetsbeteck- ning en uppgift som behöver finnas med i domar och beslut. I domstol förekommer måltyper där både identitetsuppgifter och fastighetsbeteckning behöver finnas med i domslutet, t.ex. mål om bättre rätt till fast egendom. Möjligheterna att förordna om fortsatt sekretess för uppgifter i ett domslut är mycket begränsade, i synnerhet när det gäller mål som rör en persons civila rättigheter och skyldigheter. Enligt den nuvarande regleringen krävs utom- ordentligt starka skäl för ett beslut om fortsatt sekretess för upp- gifter som förekommer i domslut eller motsvarande del av annat beslut. I Ds 2014:33 Offentlighet och sekretess för uppgifter i domstolsavgöranden föreslås att den gällande särregleringen för uppgift i domslut eller motsvarande del av annat beslut tas bort. Förslaget innebär enligt utredningen att det för domstolarna inte 
  
 266 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 ska råda någon tvekan om att det i vissa situationer är möjligt att besluta om fortsatt sekretess för identitetsuppgifter, se avsnitt 5.3.1. När en domstol behöver ange fastighetsbeteckning i en dom eller ett beslut är det lämpligt att domstolen, för att förhindra att uppgiften lämnas ut av misstag, anger uppgiften i en bilaga till domen eller beslutet. Det hindrar inte ett utlämnande till parter och andra som behöver uppgiften. Vidare gäller att uppgifter inte kan hemlighållas för part annat än om det av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekretessbelagd uppgift i materialet inte röjs, se avsnitt 5.2.6. Enligt vår bedömning innebär det förhållandet att uppgift om fastighetsbeteckning i vissa fall kan behöva tas in i domar och beslut mot bakgrund av det angivna inget hinder mot att ta bort undantaget då uppgiften i stället kan tas in i en sekretessbilaga. 
  
 Sekretessbestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL gäller för beslut när annan sekretessreglering saknas. I Kronofogdemyndighetens exe- kutiva verksamhet är beslut undantagna från sekretessen i 34 kap. 1 § OSL. Bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL är därmed tillämplig för besluten. I ett beslut om t.ex. utmätning av fast egendom behöver fastighetsbeteckning finnas med. Redan i dag omfattar 21 kap. 3 § OSL uppgift om adress. I de fall det är nödvändigt att ange adress i ett beslut, t.ex. vid beslut om avhysning, ska myndigheten tillämpa 21 kap. 3 § OSL. Det borde därför redan i dag finnas rutiner för hanteringen av sekretessbelagda uppgifter i beslut. Fastighets- beteckning kan behöva anges i beslut även hos andra myndigheter, t.ex. hos kommunen i ett beslut gällande bygglov. För att undvika att uppgifter lämnas ut av misstag kan det vara lämpligt att myndig- heterna i likhet med domstolarna tar in sekretessbelagda uppgifter i en bilaga till beslutet. 
  
 Slutsatser 
  
 Uppgift om fastighetsbeteckning omfattas redan i stor utsträck- ning av olika sekretessbestämmelser. Många myndigheter har redan i dag att förhålla sig till möjligheten att en sådan uppgift omfattas av sekretess i verksamheten. Att undantaget tas bort innebär att uppgift om fastighetsbeteckning blir att jämställa med uppgift om adress. Eftersom uppgift om adress skyddas i dag i 21 kap. 3 § OSL 
  
 267 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 bör det finnas rutiner hos myndigheterna när det gäller hantering av adressuppgifter. 
  
 Vi föreslår därför att undantaget för uppgift om fastighets- beteckning tas bort. I avsnitt 8 föreslår vi att uppgifter om personer med skyddad folkbokföring ska omfattas av ett omvänt skaderekvi- sit och att uppgiften ska gälla för alla verksamheter. Inte heller när det gäller den bestämmelsen ska det finnas något undantag från sekretessen för uppgift om fastighetsbeteckning. 
  
 Vi återkommer nedan till vad det innebär för utlämnande av uppgiften. 
  
 Uppgiftslämnande till andra 
  
 Uppgift om beteckning på fastighet kommer även fortsättningsvis att behöva lämnas till andra. Den stora spridningen av dessa uppgifter sker från Lantmäteriets fastighetsregister. För verksamhet som avser fastighetsregistret gäller bestämmelsen om folkbok- föringssekretess31. Denna bestämmelse omfattar även fastig- hetsbeteckningar. Möjligheterna att få uppgift om fastighets- beteckning från fastighetsregistret påverkas därför inte av en för- ändring i 21 kap. 3 § OSL. 
  
 När det gäller utlämnande från andra verksamhet där 21 kap. 3 § OSL är tillämplig, t.ex. Kronofogdemyndigheten, kan uppgiften lämnas till en annan myndighet antingen efter en skadeprövning, med stöd av generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL eller med stöd av annan sekretessbrytande bestämmelse. Eftersom uppgiften omfat- tas av sekretess även hos den mottagande myndigheten underlättas tillämpningen av generalklausulen. 
  
 För personer som har skyddad folkbokföring kommer uppgif- ten att omfattas av ett omvänt skaderekvisit. Det torde dock vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbokföring som bor i en egen fastighet. Det är möjligt att särskilda bestäm- melser om uppgiftsskyldighet behövs för ett utlämnande av upp- gifter om fastighetsbeteckning från Lantmäteriets fastighetsregister i dessa fall, se kapitel 8 samt avsnitt 13.2.2 där konsekvenserna av 
  
 31 22 kap. 1 § OSL och 6 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). 
  
 268 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 den föreslagna bestämmelsen om sekretess för personer med skyd- dad folkbokföring redovisas. 
  
 9.4.4Skydd för adressuppgifter som tagits in i en förundersökning 
  
 Bedömning: Det finns ett tillräckligt skydd för adressuppgifter som tagits in i en förundersökning genom 21 kap. 3 § OSL. 
  
 Personuppgifter i förundersökningsprotokoll 
  
 I ett förundersökningsprotokoll ska vissa uppgifter antecknas som närmare anges i  
 20–23 
  §§ förundersökningskungörelsen.32 Målsägandens och vittnens namn ska alltid anges. Uppgift om t.ex. personnummer, bostadsort, postadress, arbetsplats och telefon- nummer ska antecknas i protokollet endast om uppgiften har be- tydelse för brottsutredningen. Dessa uppgifter tas i stället in i en särskild handling som i regel inte lämnas ut till den misstänkte, varken av åklagaren i samband med att åtals väcks eller av tings- rätten i samband med utfärdande av stämning33. 
  
 Beträffande en misstänkt ska i protokollet antecknas bland annat fullständigt namn, personnummer eller samordningsnummer, yrke eller anställning, folkbokföringsort, bostadsort, postadress, arbets- plats och telefonnummer. Om den misstänkte inte har fyllt tjugo år, ska föräldrarnas namn och adress anges om det är lämpligt. 
  
 Förundersökningssekretess 
  
 Pågående förundersökning omfattas av förundersökningssekretess enligt främst 18 kap. 1 § och 35 kap. 1 § OSL. Bestämmelserna reglerar sekretess till skydd för intresset av att förebygga och beivra brott respektive sekretess till skydd för den enskilde. Under en för- undersökning i brottmål gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att 
  
 32SFS 1947:948. 
  
 3323 kap. 21 § och 45 kap. 9 § RB. 
  
 269 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Utgångspunkten är således att sådana uppgifter i en pågående förundersökning är hemliga för utom- stående. Sekretessen gäller även om uppgifter överförs till en dom- stol så länge åtal inte har väckts.34 
  
 Det finns vissa undantag från förundersökningssekretess som regleras i 35 kap. 6 § OSL. Bland annat undantas beslut om huruvida åtal ska väckas och beslut om att förundersökning ska läggas ned. 
  
 Sekretess gäller för uppgift i en anmälan eller utsaga av en enskild, i förhållande till den som anmälan eller utsagan avser, endast om det kan antas att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller lider annat allvarligt men om uppgiften röjs.35 Det kan även före- komma uppgifter i en förundersökning som omfattas av särskilda sekretessbestämmelser med allmän giltighet inom den offentliga förvaltningen, t.ex. utrikessekretess, försvarssekretess och sekre- tess för hotade och förföljda personer.36 Sekretessen enligt 21 kap. 3 § OSL för hotade och förföljda personer beskrivs i avsnitt 9.1.4. 
  
 Sekretess efter åtals väckande 
  
 När uppgifterna lämnas till domstol med anledning av åtal så blir uppgifterna normalt offentliga hos förundersökningsmyndigheten och domstolen. Av 35 kap. 7 § OSL följer att sekretessen enligt 35 kap. 1 § OSL som huvudregel inte längre gäller hos förunder- sökningsmyndigheten för uppgifter som lämnas till en domstol med anledning av åtal. Effekten av huvudregeln är att bestämmelsen i 43 kap. 2 § OSL om överföring av sekretess till en domstol inte blir tillämplig på uppgifterna då någon sekretess inte kan överföras från förundersökningsmyndigheten till domstolen. 
  
 I tre undantagsfall består sekretessen enligt 35 kap. 1 § OSL hos förundersökningsmyndigheten även efter det att uppgifterna läm- nats till domstol med anledning av åtal. 
  
 Det första undantaget är när sekretess gäller för uppgiften hos domstolen enligt 35 kap. 12 § OSL (sexualbrottsmål m.m.) eller 
  
 34Jfr 35 kap. 1 § och 43 kap. 2 § OSL. 
  
 3535 kap. 2 § OSL. 
  
 3615 kap. 1 §, 15 kap. 2 § och 21 kap. 3 § OSL. 
  
 270 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 36 kap. 2 § OSL (affärs- eller driftsförhållanden). Syftet är att garantera att sekretesskyddet hos domstolen inte blir illusoriskt genom att uppgifterna är oskyddade hos förundersökningsmyn- digheten. 
  
 Det andra undantaget är om uppgiften uppenbarligen saknar betydelse i målet. Undantaget tar närmast sikte på det fallet att åtal inte väcks mot alla misstänkta som hörts under en förundersök- ning. Det är i allmänhet uppenbart att uppgifterna beträffande per- soner som inte åtalas saknar betydelse i målet. Sådana uppgifter åtnjuter alltså sekretesskydd även sedan åtal har väckts. 
  
 Det tredje undantaget är när uppgiften finns i en handling som har kommit från en annan myndighet där uppgiften är sekretess- belagd, t.ex. ett obduktionsprotokoll som lämnats från Rättsmedi- cinalverket som omfattas av sekretess enligt 25 kap. 1 § OSL. Undantaget innebär att den sekretess som enligt 35 kap. 1 § första stycket OSL gäller för sådana uppgifter inte upphör hos förunder- sökningsmyndigheten även om åtal har väckts. Genom reglerna i 43 kap. 2 § OSL överförs denna sekretess från förundersöknings- myndigheten till domstolen när handlingen överlämnas dit. 
  
 Som nämnts ovan kan det även förekomma uppgifter i förun- dersökningen som omfattas av sekretessbestämmelser med allmän giltighet inom den offentliga förvaltningen. Sekretess enligt dessa bestämmelser upphör inte sedan åtal väckts. 
  
 Den generella sekretessen för hotade och förföljdas kontaktuppgifter 
  
 Den generella bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL gäller både hos Åklagarmyndigheten och hos domstolarna. Bestämmelsens räck- vidd är inte begränsad utan den är tillämplig hos Åklagarmyndig- heten och domstolarna även efter det att åtal väckts. Det sekre- tesskydd som finns för uppgifter om hotade och förföljda perso- ners adress är enligt vår mening tillräckligt för att skydda uppgifter om hotade och förföljda personer i en förundersökning. För de som har skyddad folkbokföring föreslår vi att skyddet ska förstärkas ytterligare. Någon ändring av gällande sekretessregler behövs därför inte. 
  
 271 
  
 10Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 10.1Problem med nuvarande forumregler 
  
 För både allmän domstol och förvaltningsdomstol finns forum- regler där rätt forum styrs av den plats där en part har sin hemvist. Om en person har skyddade personuppgifter kan sådana forum- regler bidra till att avslöja var personen är bosatt. När det gäller allmän domstol är huvudregeln att rätt forum styrs av var svaran- den har sin hemvist. Om svaranden har skyddade personuppgifter kan det vara svårt för käranden att få fram uppgift om svarandens hemvist. Därmed kan det uppstå problem när käranden ska välja rätt forum. Vilka möjligheter en kärande har att få tag på behövliga uppgifter beror på vem käranden är. Är det förföljaren som vill inleda en process torde möjligheterna vara mycket begränsade. Även en förföljare kan dock ha ett berättigat intresse av att få sin talan prövad i domstol. Intresset av att inte avslöja den skyddade personens hemvist ställs i dessa fall mot varje persons rätt att få sin sak prövad i domstol. Europakonventionen slår fast att var och en, då hens civila rättigheter eller skyldigheter berörs, har rätt att få sin sak prövad av en domstol. När det gäller förvaltningsdomstol finns det forumregler som pekar ut rätt forum som det forum inom vars domkrets klaganden är folkbokförd. Om en klagande i ett förvalt- ningsmål har skyddade personuppgifter och rätt forum styrs av dennes hemvist, kan forumreglerna bidra till att avslöja var den skyddade är bosatt. 
  
 273 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 10.2Bestämmelser och praxis gällande forum 
  
 10.2.1Gällande forumbestämmelser 
  
 Allmän domstol 
  
 Tvistemål 
  
 För tvistemål finns en allmän forumregel enligt vilken behörig dom- stol är rätten i den ort där svaranden har sin hemvist.1 Är svaranden folkbokförd i Sverige, utgörs hemvisten av den ort där personen var folkbokförd den 1 november föregående år. 
  
 Hänvisning till allmänt tvistemålsforum finns rörande flera olika rättsliga situationer. När det gäller tvister mellan makar och sambor är båda parters allmänna tvistemålsforum tillämpligt.2 
  
 Brottmål 
  
 I brottmål är behörig domstol rätten i den ort där brottet föröva- des. Ett brott anses förövat på den ort där den brottsliga hand- lingen företogs. Om brottet fullbordades på annan ort, anses brot- tet förövat även på den orten. Om den brottsliga handlingen före- tagits på en ort men brottet fullbordats på en annan ort kan därför åtal väckas såväl där den brottsliga handlingen företogs som där brottet fullbordades. Om rätten finner det lämpligt med hänsyn till utredningen samt kostnader och andra omständigheter får rätten i den misstänktes hemvistforum ta upp målet.3 
  
 Domstolsärenden 
  
 Lagen om domstolsärenden (ärendelagen)4 är tillämplig på hand- läggning i allmän domstol av sådana rättsvårdsärenden som ska tas upp av en tingsrätt och som inte ska handläggas enligt RB. På åtskilliga rättsområden finns det särskilda bestämmelser om att ärendelagen ska vara tillämplig. Ärendelagen innehåller inga 
  
 110 kap. 1 § första stycket RB. 
  
 210 kap. 9 § andra stycket RB, 14 kap. 3 § äktenskapsbalken och 30 § sambolagen (2003:386). 
  
 319 kap. 1 § tredje stycket RB. 
  
 4SFS 1996:242. 
  
 274 
  
 SOU 2015:69 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 bestämmelser om domstolsbehörighet. För de flest ärendetyper finns forumreglerna i anslutning till den materiella lagstiftningen. I många fall styrs forumvalet av berörd persons hemvist. Nedan följer några exempel på sådana forumregler. 
  
 En ansökan enligt lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap ska göras till den tingsrätt inom vars domkrets barnet har sin hemvist. Ärenden om förordnande eller entledigande av förmyndare handläggs av den tingsrätt där barnet är folkbokfört.5 
  
 Ansökan i verkställighetsärenden ska göras hos tingsrätten i den ort där barnet har sin hemvist. Om det redan finns ett pågående mål om vårdnad, boende eller umgänge mellan samma parter och avseende samma barn, får ansökan göras även hos den tingsrätt där målet är anhängiggjort. I de fall det inte kan fastställas att barnet har hemvist i landet och barnet inte heller är föremål för rättegång vid annan domstol görs ansökan hos Stockholms tingsrätt.6 Adop- tionsärenden handläggs av tingsrätten i den ort där adoptanten har sin hemvist.7 
  
 I ärenden om godmanskap eller förvaltarskap görs ansökan till tingsrätten i den ort där den enskilde är folkbokförd, eller om hen inte är folkbokförd i Sverige, tingsrätten i den ort där den enskilde vistas. Reservforum är Stockholms tingsrätt.8 
  
 Ansökan i ärenden enligt namnlagen görs till den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet, dvs. den domstol inom vars område barnet har sin hemvist.9 
  
 Kronofogdemyndighetens beslut i utsökningsmål överklagas till den tingsrätt som regeringen föreskriver med hänsyn till var svaranden har sin hemvist.10 
  
 510 kap. 13 § föräldrabalken. 
  
 621 kap. 1 § föräldrabalken. 
  
 74 kap. 9 § föräldrabalken. 
  
 811 kap. 25 § första stycket föräldrabalken. 
  
 96 kap. 17 § föräldrabalken. 
  
 1018 kap. 1 § första stycket utsökningsbalken. 
  
 275 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 Förvaltningsdomstol 
  
 I förvaltningsmål är det som regel inte en parts hemvist som styr forumvalet utan den beslutande myndighetens geografiska place- ring. Överklagande av en myndighets beslut tas upp av den förvalt- ningsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats om inte annat anges i lag eller förordning.11 När beslutet fattats av en myndighet med ”rikstäckande behörighet”, som t.ex. Försäkringskassan och 
  
 Skatteverket, finns dock särskilda forumregler. Dessa knyter ofta an till var en person är folkbokförd. Som exempel kan nämnas social- försäkringsmål, körkortsmål, skattemål som rör fysiska personer och mål om arbetslöshetsförsäkring.12 
  
 10.2.2Personuppgifter hos domstolen 
  
 Parts uppgiftsskyldighet när ett mål inleds 
  
 I såväl allmän domstol som förvaltningsdomstol är den part som inleder ett mål i domstol skyldig att lämna vissa kontaktuppgifter till domstolen om sig själv och sin motpart. Domstolen behöver som regel dessa uppgifter för att kunna sköta delgivningen av handlingar i målet eller ärendet. Kärande i tvistemål och klagande i förvaltningsmål ska därför lämna uppgifter om bl.a. sitt person- nummer, adress och telefonnummer. Motsvarande uppgifter ska även lämnas om enskild svarande i tvistemål och om enskild mot- part, om sådan finns, i förvaltningsmål. Om motparten saknar känd adress ska uppgift lämnas om den utredning som gjorts för att fast- ställa detta.13 Den som startar en process är alltså skyldig att lämna uppgifter om motparten som kan ligga till grund för domstolens delgivning. Saknas erforderliga uppgifter i en stämningsansökan ska käranden föreläggas att komplettera ansökan.14 Följs inte föreläg- gandet och målet är dispositivt får rätten avvisa ansökningen om det inte är oskäligt. 15 Avvisning kan därmed inte ske i ett indispo- 
  
 11Jfr 14 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar(1981:289). 
  
 12113 kap.  
 14–15 
  §§ socialförsäkringsbalken, 8 kap. 3 § körkortslagen (1998:488), 67 kap. 7 § skatteförfarandelagen (2011:1244) och 49 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 
  
 13Jfr 33 kap. 1 § RB, 5 § lagen (1996:242) om domstolsärenden och 3 § förvaltningsprocess- lagen(1971:291). 
  
 1433 kap. 10 § RB. 
  
 15Se även 9 och 10 §§ lagen (1996:242) om domstolsärenden. 
  
 276 
  
 SOU 2015:69 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 sitivt mål. Även vad gäller förvaltningsmål ska rätten förelägga sökanden eller klaganden att avhjälpa bristen, om inte bristen är av ringa betydelse för frågan om delgivning, vid påföljd att talan annars avvisas.16 
  
 Domstolens utredningsskyldighet 
  
 En part som vänder sig till domstol är som framgått ovan skyldig att uppge vissa uppgifter om sig själv och motparten. Om motpar- ten har skyddade personuppgifter är kärandens/klagandens möj- ligheter att lämna behövliga uppgifter i allmänhet starkt begräns- ade. Det finns då en risk att domstolen avvisar talan. När det gäller indispositiva tvistemål får inte domstolen avvisa talan utan dom- stolen har här en utredningsskyldighet som innebär att domstolen måste försöka få fram adressuppgifterna på annat sätt. När det gäl- ler dispositiva tvistemål får domstolen avvisa ansökningen om det inte är oskäligt. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att hän- syn ska tas till partens förmåga att fullgöra den föreskrivna upp- giftsskyldigheten. Lagrådet uttalade att om situationen är sådan att svaranden saknar känd adress och käranden efter kompletterings- föreläggandet visar den utredning hen gjort i saken, ska avvisning givetvis inte ske eftersom käranden då kan sägas ha efterkommit föreläggandet. Om en kärande kan redogöra för sina misslyckade försök att få fram adressen till svaranden bör det anses som oskä- ligt att avvisa ansökan. Ansvaret för att få fram adressuppgiften bör därmed gå över till domstolen på samma sätt som i indispositiva tvistemål.17 
  
 När en enskild överklagar till förvaltningsdomstol är det den myndighet som först beslutade i saken som blir den enskildes mot- part.18 I de flesta mål som förekommer på förvaltningsdomstol är den enskildes motpart en myndighet. Det finns dock vissa måltyper där det även kan finnas en enskild motpart. Exempel på det är mål om underhållstöd, barnbidrag och folkbokföring. Om motparten saknar känd adress ska uppgift lämnas om den utredning som 
  
 165 § förvaltningsprocesslagen(1971:291). 
  
 17Se även JO 2000/01 s. 36. 
  
 187 a § förvaltningsprocesslagen(1971:291). 
  
 277 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 gjorts för att få fram adressuppgiften. Även i dessa fall bör ansvaret för att få fram adressuppgiften gå över till domstolen. 
  
 Sekretesskydd för personuppgifterna 
  
 Domstolarna hämtar personuppgifter från Navet. Även sekretess- markerade personuppgifter hämtas till domstolarnas verksamhets- stöd, Vera. Om domstolen gör bedömningen att uppgifterna fort- sättningsvis ska skyddas sekretessmarkeras detta i Vera och på akt- kappan. En individuell prövning görs om någon senare begär att få ut uppgifterna. Personal på domstolarna har olika behörighet där vissa har tillgång även till sekretessmarkerade uppgifter. De allra flesta har dock en behörighet som innebär att de vid en sökning på en part som har sekretessmarkerade personuppgifter inte får någon träff i Vera. 
  
 Det generella sekretesskydd som gäller inom hela den offentliga förvaltningen avseende vissa personuppgifter enligt 21 kap. 3 § OSL gäller också hos domstolarna, se avsnitt 9.1.4. Även andra sekretessbestämmelser kan bli tillämpliga beroende på vad målet gäller. En sekretessbestämmelse som gäller för en uppgift i ett mål eller ärende upphör dock som huvudregel att vara tillämplig i målet eller ärendet om uppgiften tas in i en dom eller ett beslut.19 Detta gäller i såväl allmän domstols som förvaltningsdomstols rättski- pande och rättsvårdande verksamhet. Domstolen har dock möjlighet att besluta att en sekretessbestämmelse som gäller för en viss upp- gift ska fortsätta att vara tillämplig på uppgiften när den ingår i en dom eller ett beslut,20 se avsnitt 5.2.8. 
  
 Partsinsyn 
  
 Huvudregeln i 10 kap. 3 § första stycket OSL är att sekretess inte hindrar att en enskild som är part i ett mål eller ärende hos domstol eller annan myndighet och som på grund av sin partsställning har rätt till insyn i handläggningen, tar del av en handling eller annat material i målet eller ärendet. 
  
 1943 kap. 8 § första stycket OSL. 
  
 2043 kap. 8 § andra stycket första meningen OSL. 
  
 278 
  
 SOU 2015:69 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 En sådan handling eller ett sådant material får dock inte lämnas ut till parten i den utsträckning det av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekretessbelagd uppgift i materialet inte röjs, se avsnitt 5.2.6. 
  
 Möjligheter att delta i förhandling genom videolänk 
  
 Av 5 kap. 10 § RB framgår att parter och andra som ska delta i ett sammanträde inför rätten ska infinna sig i rättssalen eller där sam- manträdet annars hålls. 
  
 Om det finns skäl för det, får rätten besluta att en part eller annan som avses i första stycket i stället ska delta genom ljudöver- föring eller ljud- och bildöverföring. Vid bedömningen av om det finns skäl för ett sådant deltagande ska rätten särskilt beakta 
  
 1.de kostnader eller olägenheter som skulle uppkomma om den som ska delta i sammanträdet måste infinna sig i rättssalen, och 
  
 2.om någon som ska delta i sammanträdet känner påtaglig rädsla för att vara närvarande i rättssalen. 
  
 Ett deltagande enligt andra stycket får inte ske, om det är olämpligt med hänsyn till ändamålet med personens inställelse och övriga omständigheter. 
  
 Den som deltar i ett sammanträde genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring ska anses ha inställt sig inför rätten. 
  
 Tekniken kan även användas vid syn, vid behov av sidosal, dvs. när parter eller andra som ska delta inte får plats i rättssalen, samt vid medhörning eller medseende, dvs. när parter eller andra inte får vara i rättssalen under ett förhör.21 Bestämmelserna om doku- mentation av förhör med hjälp av videoteknik är tillämpliga även i domstolsärenden och när förhör hålls i bevissyfte i ett konkurs- ärende.22 
  
 I förvaltningsdomstol får sökanden eller klaganden och den som har att svara i målet delta i en muntlig förhandling genom ljud- 
  
 215 kap. 11 och 12 §§ och 36 kap. 18 § RB. 
  
 22Jfr 21 § lagen (1996:242) om domstolsärenden och 16 kap. 2 § konkurslagen (1987:672). 
  
 279 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 överföring eller ljud- och bildöverföring under samma förutsätt- ningar som gäller enligt 5 kap. 10 § RB.23 
  
 När reglerna infördes uttalade regeringen att även om det för vissa deltagare i vissa typer av mål, t.ex. barn och ungdomar i mål enligt LVU, ofta är mindre lämpligt att närvara vid en muntlig för- handling genom videokonferens så utgör det inte tillräckliga skäl för att generellt förbjuda ett sådant deltagande. Det bör därför vara möjligt att använda videokonferens i alla typer av mål och förhand- lingar. Frågan om en person ska kunna delta genom videokonferens ska i stället avgöras i det enskilda fallet. Denna fråga blir då avhängig vem det är som ska delta på det sättet, vad förhandlingen handlar om, vad målet rör etc. Även parternas inställning i frågan bör tillmätas betydelse.24 
  
 Möjligheten att delta via ljud- och bildöverföring ökar tillgäng- ligheten till domstolarna. Den möjligheten förbättrar särskilt situa- tionen för personer som är kallade i mål där säkerhetsfrågor är aktuella. Nya forumregler i mål där en part har skyddade person- uppgifter kan innebära att parterna får längre resväg till domstolen. Att inställa sig personligen i rättssalen kan i dessa fall, förutom de säkerhetsproblem som kan uppstå, vara förenat med ökade kost- nader. Att i en sådan situation i stället delta genom videokonferens kan såväl ekonomiskt som säkerhetsmässigt vara till fördel. 
  
 10.3Tidigare behandling av frågan 
  
 10.3.1Kvinnovåldskommissionen25 
  
 Kvinnovåldkommissionen föreslog att en särskild forumregel skulle införas i frågor om vårdnad och umgänge när ett barn har fått finge- rade personuppgifter. Behörig domstol föreslogs vara Stockholms tingsrätt. 
  
 2314 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). 
  
 24Prop. 2007/08:139 s. 19. 
  
 25SOU 1995:60. 
  
 280 
  
 SOU 2015:69 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 10.3.2Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor26 
  
 Utredningen övervägde om en särskild forumregel skulle införas som berättigade käranden att väcka talan där han själv har sin hem- vist, om sekretess råder beträffande svarandens hemvist eller om svaranden har fingerade personuppgifter. Utredningen bedömde att någon särskild regel inte behövdes. Främst med anledning av att den nuvarande ordningen var till fördel för den förföljde eftersom den leder till att hen emellanåt inte kan nås för rättegång. Flera remissinstanser ansåg dock att en särskild forumregel behövdes. 
  
 10.3.3Brottsofferutredningen27 
  
 Brottsofferutredningen ansåg att det förslag som utredningen om vissa folkbokföringsfrågor övervägde men förkastade syntes vara den bästa lösningen. Brottsofferutredningen föreslog därför ett till- lägg i bestämmelsen om allmänt forum i tvistemål så att käranden – i de fall där svaranden har medgetts att använda fingerade person- uppgifter eller om sekretess gäller för personens folkbokförings- uppgifter – kan väcka talan vid den domstol där käranden har sitt hemvist. Om käranden saknar hemvist i Sverige, föreslogs denne ha rätt att väcka talan vid Stockholms tingsrätt. 
  
 Utredningen föreslog vidare beträffande mål om vårdnad och umgänge – för det fall det råder sekretess om barnets hemvist eller barnet har fingerade personuppgifter – att talan får väckas där käranden har sitt hemvist eller, om denne saknar hemvist i Sverige, vid Stockholms tingsrätt. 
  
 Utredningen föreslog i fråga om äktenskapsmål – för de fall en av parterna saknar hemvist i Sverige och den andra har ett sekre- tessbelagt hemvist eller använder fingerade personuppgifter och har sitt hemvist i Sverige – att Stockholms tingsrätt görs till behörig domstol. 
  
 26SOU 1996:68. 
  
 27SOU 1998:40. 
  
 281 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 10.3.4Personsäkerhetsutredningen28 
  
 Enligt Personsäkerhetsutredningen fanns det flera fördelar med att införa särskilda forumregler i situationer då ena parten har skyd- dade personuppgifter. Det grundläggande kravet på rätt till en domstolsprövning skulle uppfyllas eftersom en process kan komma till stånd trots sekretess. Till exempel kan en kärande väcka talan även när hen inte kan få fram svarandens adress. Käranden skulle alltså ges samma möjligheter att få sin sak prövad som i förhållande till en ”vanlig” svarande. Grundläggande krav på rätt till domstols- prövning skulle därmed uppfyllas. 
  
 En annan sida av saken var att fler svarande skulle kunna nås för en process. För en hotad person kan det självklart upplevas som riskfyllt att behöva medverka i en rättegång. Syftet med bestäm- melserna om skydd för personuppgifter är emellertid inte att en person ska kunna undandra sig domstolsprövningar. Även hotade personer måste räkna med att kunna bli indragna i processer. Det viktiga är att skapa en trygg ordning runt förfarandet så att den hotade inte behöver vara orolig för att de skyddade uppgifterna avslöjas. En särskild forumregel som möjliggör rättegång på annan ort än svarandens hemvistort skulle bidra till att skapa en sådan ordning. 
  
 När det gällde vilken domstol som skulle vara behörig föreslog utredningen att flera domstolar skulle vara behöriga, medan frågan om vilka domstolar som skulle vara behöriga lämnades öppen. Det fick sedan ankomma på regeringen att i förordning utse en eller flera domstolar. 
  
 28 SOU 2004:1. 
  
 282 
  
 SOU 2015:69 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 10.4Överväganden och förslag 
  
 10.4.1Behov av särskilda forumregler 
  
 Bedömning: Det finns behov av särskilda forumregler när en svarande eller parts personuppgifter är sekretessbelagda och rätt forum styrs av svarandens eller partens hemvist. 
  
 Behov av särskilda forumregler finns inte för de fall en per- son har beviljats skyddad folkbokföring eller fingerade person- uppgifter. 
  
 Behov av särskilda forumregler finns för allmän domstol när det gäller tvistemål, äktenskapsmål och ärenden som handläggs enligt ärendelagen. Däremot inte för brottmål. 
  
 Behov av särskilda forumregler finns för allmän förvaltnings- domstol. 
  
 Behov av särskilda forumregler 
  
 Frågan om behovet av särskilda forumregler för personer som riskerar att utsättas för hot eller förföljelse har som vi redogjort för ovan utretts vid ett flertal tillfällen. Utredningarnas förslag har dock inte genomförts. Den konflikt som finns mellan intresset av att skydda uppgifter om en person som har ett skyddsbehov och rätten för en person som kan utgöra hotet att få sin sak prövad av domstol är enligt vår mening angelägen att lösa. Utgångspunkten för en lösning är att den person som är hotad inte ska få sin bosättning röjd. 
  
 Regeringen har tillsatt en utredning som ska utvärdera 2006 års vårdnadsreform.29 I uppdraget ingår att ta ställning till om det behöver införas särskilda forumregler i föräldrabalken för situa- tioner när barn och föräldrar har skyddade personuppgifter. Vi behandlar med anledning därav inte behovet av nya forumregler i föräldrabalken i denna utredning. 
  
 Vi redogör nedan för i vilken utsträckning vi bedömer att det finns ett behov av särskilda forumregler för personer med olika typer av skydd. 
  
 29 Dir. 2014:84 En utvärdering av 2006 års vårdnadsreform. 
  
 283 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 Sekretessmarkering 
  
 Enligt den allmänna forumregeln i RB ska käranden väcka talan vid rätten på den ort där svaranden har sin hemvist.30 När en sekretess- markering registrerats i folkbokföringsdatabasen för svarandens personuppgifter har käranden små möjligheter att få fram uppgift om svarandens hemvist. Rätten ska pröva sin behörighet endast efter invändning eller när svaranden har uteblivit eller underlåtit att komma in med svaromål.31 Om svaranden kommer in med svaro- mål utan att göra foruminvändning kan målet handläggas på vanligt sätt. I andra fall kan käranden behöva visa att talan har väckts vid rätt forum. Om Skatteverket inte lämnar ut uppgiften om sva- randens hemvist på grund av att sekretess bedöms föreligga kan käranden inte fullgöra skyldigheten att visa att talan väckts vid rätt forum. Kärandens talan kommer då att avvisas. Därigenom uppstår en konflikt i förhållande till Europakonventionen. Enligt denna har var och en då hens civila rättigheter eller skyldigheter berörs rätt att få sin sak prövad av domstol. Får förföljaren inte reda på sva- randens hemvist kan hen inte utöva denna rätt. 
  
 När det gäller indispositiva tvistemål kan domstolens utred- ningsskyldighet innebära att svarandens adress eller vistelseort blir kända för förföljaren. 
  
 Det finns även forumbestämmelser som styrs av var en part som vill inleda en process har sin hemvist. I dessa fall kan en uppgift om att personen har ett mål eller ärende hos domstolen bidra till att avslöja var personen är bosatt. För en part som vill inleda en pro- cess i domstol kan sådana forumbestämmelser leda till att personen undviker att vända sig till domstol. 
  
 Som redogjorts för ovan uppstår problem när en parts person- uppgifter omfattas av sekretess. När en svarande har sekretess- markering kan det vara svårt för kärande att välja behörig domstol och att – om det blir aktuellt – lägga fram utredning om att dom- stolen är behörig. Detta kan leda till att en person, i konflikt med Europakonventionen, inte får sin sak prövad i domstol. Om en part 
  
 – vars personuppgifter omfattas av sekretess – vill inleda en process i domstol innebär forumbestämmelserna en risk att hemvisten 
  
 3010 kap. 1 § RB. 
  
 3110 kap. 18 § RB och RH 1996:6. 
  
 284 
  
 SOU 2015:69 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 avslöjas då domstolen inte alltid har möjlighet att hemlighålla personuppgifterna. Det finns därför ett behov av att införa särskilda forumregler när en parts personuppgifter omfattas av sekretess. Behovet finns där domstolens behörighet styrs av partens hemvist. För allmän domstol gäller det tvistemål, äktenskapsmål och ärenden, däremot inte för brottmål. Behovet finns även för allmän förvalt- ningsdomstol. 
  
 Kvarskrivning 
  
 En kvarskriven person är folkbokförd på den gamla folkbok- föringsorten och det är denna som styr vilket forum som är rätt. En person med kvarskrivning är registrerad som ”på församlingen skriven” med adress hos Skatteverket. Käranden kan stämma in personen med kvarskrivning med ledning av nämnda uppgifter och domstolsprocessen kan genomföras utan att den verkliga adressen behöver komma fram. Vi har i avsnitt 8.6.1. föreslagit att kvar- skrivning ersätts med skyddad folkbokföring. Skyddad folkbok- föring innebär på samma sätt som kvarskrivning att personen är folkbokförd på annan ort en den verkliga. Det finns därmed inte heller något behov av särskilda forumregler för personer med skyddad folkbokföring. 
  
 Fingerade personuppgifter 
  
 Fingerade personuppgifter medför inte någon rättslig förändring av den hotade personens namn eller andra förhållanden. Den skyd- dade får rätt att dölja de verkliga uppgifterna men rättsligt är hen samma person som tidigare. Det är inte meningen att det ska finnas någon laglig möjlighet för den som använder fingerade person- uppgifter att undandra sig några förpliktelser. Personen i fråga har inte heller rätt att vägra medverka i ett rättsligt förfarande med hänvisning till att hen har fått fingerade personuppgifter. 
  
 När en person får fingerade personuppgifter avregistreras den verkliga identiteten och den fingerade identiteten registreras. Det framgår inte i folkbokföringsdatabasen att personen som avregi- strerats har fingerade personuppgifter och det finns ingen koppling 
  
 285 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 mellan de båda identiteterna i databasen. Den verkliga identiteten sekretessmarkeras i folkbokföringsdatabasen. 
  
 För en person som vill väcka talan mot en person med fingerade personuppgifter beror forumvalet på vilken identitet som är känd för den som ska väcka talan. Är personen känd under den verkliga identiteten uppstår problem eftersom personuppgifterna då är sek- retessmarkerade i folkbokföringsdatabasen. Samma problem upp- står därmed som för dem med enbart sekretessmarkering. 
  
 Är personen känd under den fingerade identiteten styr folk- bokföringsorten val av domstol utan att det behöver avslöjas att det är en fingerad identitet. En del i innebörden att ha fingerade personuppgifter är att omgivningen inte ska känna till att personen har fingerade personuppgifter och att personen ska kunna agera fritt i sin fingerade identitet. Det finns därför inget skäl att genom särskilda forumregler undvika att personens bosättning avslöjas. Tvärtom skulle sådana bestämmelser i sig avslöja att personen har fingerade personuppgifter. Det skulle minska skyddseffekten och är således inte lämpligt. Är personen känd under den fingerade identiteten ska därför de vanliga forumreglerna tillämpas. 
  
 10.4.2Särskilda forumregler 
  
 Förslag: I tvistemål ska talan väckas vid Stockholms tingsrätt om uppgiften om var svaranden är folkbokförd är sekretess- belagd i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet när talan väcks. Stockholms tingsrätt blir behörig allmän domstol också för domstolsärenden. 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm blir behörig förvaltnings- domstol om uppgiften om var klaganden är folkbokförd är sek- retessbelagd i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet. 
  
 Allmän domstol 
  
 Bestämmelser om hemvistforum finns i flera olika författningar när det gäller tvistemål och domstolsärenden. I samtliga dessa fall behövs tillägg till de befintliga forumreglerna. Avgörande för dom- 
  
 286 
  
 SOU 2015:69 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 stolsbehörigheten ska vara om svarandens eller partens hemvist är sekretessbelagd i folkbokföringsdatabasen. 
  
 När det kommer till vilken eller vilka domstolar ska vara behö- rig finns det olika alternativ. 
  
 Ett alternativ när det gäller tvistemål är att en kärande får välja mellan sitt eget hemvistforum och svarandens hemvistforum. I många familjerättsliga tvister finns redan denna valfrihet. Det är dock inte lämpligt ur ett säkerhetsperspektiv att svarandens hem- vistforum kvarstår som behörigt forum när svarandens personupp- gifter omfattas av sekretess. 
  
 Ett annat alternativ är att låta kärandens hemvistforum ensamt vara behörigt forum. Fördelen med detta alternativ, och det ovan angivna, är att målen även i fortsättningen är spridda på domsto- larna och att därmed, i vart fall en av parterna, har nära till dom- stolen vid personlig inställelse. 
  
 Det alternativ som vi förespråkar är dock att utse en behörig domstol i landet. Det antal processer som berörs av de nya forum- bestämmelserna torde inte bli särskilt stort. Om flera domstolar skulle bli behöriga innebär det att dessa mål inte skulle bli särskilt vanligt förekommande på domstolarna. För att processen i domstol ska bli så säker som möjligt för de personer som berörs anser vi att målen bör koncentreras till en domstol. En fördel med att koncentrera målen vid en domstol är att domstolen kan arbeta upp rutiner med att hantera dessa mål. Risken för misstag hos domstolen minskar och processen för den skyddade personen blir därmed tryggare. För att förhållandet mellan parterna ska bli jämbördigt är det också bra att processen sker vid en domstol som inte har anknytning till någon av parternas hemvist. Om käranden är förföljaren försvinner den eventuella psykologiska fördel som kan finnas genom att befinna sig på hemmaplan. En nackdel är att det vid personlig inställelse vid domstolen kan bli lång väg att åka för parterna. Det finns dock möjligheter att delta i förhandling genom videolänk. De domstolar som blir av med målen torde inte påverkas i någon större utsträckning eftersom antalet mål vid varje domstol inte torde vara särskilt stort. Den domstol som utses som behörig kommer dock att påverkas av en ökad måltillströmning. Sammantaget bedömer vi att fördelarna med att utse en domstol som behörig väger över nackdelarna och att detta alternativ är att föredra. 
  
 287 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 SOU 2015:69 
  
 När det gäller vilken domstol som ska utses till behörig domstol i tvistemål föreslår vi Stockholms tingsrätt. Stockholm ligger stra- tegiskt till och det är förhållandevis enkelt att ta sig till Stockholm från resten av Sverige. Det är en fördel när ombud och parter ska inställa sig till förhandling. 
  
 Ärendelagen innehåller inte några forumbestämmelser. Bestäm- melser som reglerar forum för ärenden finns i stället i olika materi- ella lagstiftningar. Det vore givetvis att föredra att införa en sär- skild forumbestämmelse i varje författning. De författningar som berörs är dock många och reglerna av skilda karaktär. Det finns därför risk att det av förbiseende missas en ärendetyp där det finns behov av en ny bestämmelse. Ett annat alternativ är att införa en generell bestämmelse som gäller för alla ärendetyper. En sådan bestämmelse skulle kunna införas i ärendelagen. Ett problem som uppstår därvid är att det inte finns någon koppling mellan forum- bestämmelsen i den materiella lagstiftningen och forumbestämmel- sen i ärendelagen. Med tanke på den stora mängd av författningar som reglerar forum för domstolsärenden är dock en bestämmelse i ärendelagen att föredra. Vi föreslår även här att Stockholms tings- rätt utses till behörig domstol. 
  
 Allmän förvaltningsdomstol 
  
 Uppgift om namn eller personnummer tillsammans med uppgift om behörigt forum avslöjar inom vilket område en hotad och för- följd person är bosatt. En möjlighet att sekretessbelägga identitets- uppgifter i en dom löser en stor del av problemen i allmän förvalt- ningsdomstol, se avsnitt 5.3.1. 
  
 I de fall det finns en enskild motpart hjälper det dock inte att sekretessbelägga personuppgifterna, motparten vet vid vilken dom- stol processen pågår och det är framför allt i dessa fall det finns behov av att införa nya forumregler. För vissa måltyper i förvalt- ningsdomstol hjälper det dock inte med nya forumbestämmelser. Så är fallet när den myndighet som är part i målet pekar ut var en person är bosatt. När en enskild överklagar en förvaltningsmyndig- hets beslut ska den myndighet som först beslutade i saken vara den 
  
 288 
  
 SOU 2015:69 
  
 Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 enskildes motpart.32 Beroende på hur myndigheten är organiserad kan den omständigheten att myndigheten anges som motpart i domen, avslöja var den klagande har sin hemvist. Är myndigheten en s.k. enmyndighet som exempelvis Försäkringskassan och Skatte- verket uppstår inte det problemet. I en kommun däremot betraktas varje nämnd som en egen myndighet. När en kommunal nämnd har fattat ett beslut, t.ex. i ett ärende enligt socialtjänstlagen, upptas den beslutande nämnden som den enskildes motpart hos domsto- len. Eftersom det är den kommun där den enskilde vistas som ansvarar för stöd och hjälp enligt socialtjänstlagen kan uppgift om motparten, i det här fallet socialnämnden, avslöja var den skyddade personen vistas. I dessa fall spelar en forumbestämmelse ingen roll för den klagande. Däremot kan problemet lösas genom att identitetsuppgifterna tas in i en sekretessbilaga. 
  
 Även om mycket av problemen i förvaltningsdomstol skulle kunna lösas med sekretessbilagor så finns det i dagsläget ett behov av att införa en generell bestämmelse för personer med sekre- tesskyddade uppgifter i alla måltyper där forum bestäms av var parten är folkbokförd. 
  
 Forumregler som styrs av var en person är folkbokförd finns i flera olika författningar. Antalet författningar är dock inte så stort att det inte går att införa en ny forumbestämmelse i varje enskild författning. Det finns dock en risk att författningar där en ändring är nödvändig förbises. Principen är dock att forumreglerna ska omfatta alla de författningar där behörig domstol styrs av var par- ten är folkbokförd. 
  
 Förvaltningsrätten i Stockholm bör utses till behörig domstol av samma skäl som redogjorts för ovan gällande Stockholms tingsrätt som behörig allmän domstol. 
  
 32 7 a § första stycket förvaltningsprocesslagen (1971:291). 
  
 289 
  
 11Samordning av arbetet med skydd för förföljda personer 
  
 11.1Det saknas en sammanhållen ordning i arbetet med skydd för förföljda personer 
  
 Ett problem som ofta lyfts fram är att ingen myndighet i dag har ett övergripande ansvar eller möjlighet att göra en helhets- bedömning i fråga om de skyddsåtgärder som kan behövas. Även om det förekommer formaliserade eller informella kontakter mellan myndigheterna är ansvaret för bedömningen och besluts- fattandet uppdelat. Skatteverket beslutar om sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen och kvarskrivning, Polismyndigheten om fingerade personuppgifter och Åklagarmyndigheten om kontakt- förbud. Därtill kommer kommunerna som fattar beslut om exempelvis skyddat boende. Hot- eller riskbedömningen och en bedömning av behovet av just den åtgärd som är aktuell görs alltså av olika myndigheter. Att ingen har det övergripande ansvaret kan innebära en risk för skiftande och emellanåt oförenliga bedöm- ningar av frågor om skyddsbehov och skyddsåtgärder beträffande samma person och samma hot. Förutom att detta kan hämma skyddsåtgärdernas effektivitet, kan de skiftande bedömningarna vara svårbegripliga för den enskilde. För en person som lever under hot kan dessutom den sammantagna handläggningstiden upplevas som alltför lång. 
  
 291 
  
 Samordning av arbetet med skydd för förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 11.2Överväganden och förslag 
  
 Förslag: Polismyndigheten får i uppdrag att ansvara för samordningen av arbetet med skydd för förföljda personer. I samordningsansvaret ligger att ansvara för utvecklande av samarbetet med berörda myndigheter, uppföljning, utveckling av metoder för hot- och riskbedömningar, med mera. För samordningsarbetet ska det finnas en samordningsgrupp som består av Skatteverket, Åklagarmyndigheten och Länsstyrelsen i Östergötlands län. Andra statliga myndigheter, kommuner och frivilligorganisationer får bjudas in att delta i arbetet. 
  
 Polismyndigheten ska senast den 31 mars varje år i en skrivelse till regeringen redogöra för den verksamhet som har bedrivits. 
  
 Polismyndigheten får meddela föreskrifter om hot- och risk- bedömningar i ärenden om skydd för hotade och förföljda personer hos Polismyndigheten, Åklagarmyndigheten och Skatteverket. Föreskrifterna ska beslutas i samråd med de berörda myndigheterna. 
  
 Det saknas skäl att ge en myndighet ett huvudansvar för skyddsåtgärderna 
  
 Det finns olika sätt att komma tillrätta med de problem vi beskri- ver ovan. Ett sätt vore att utse en myndighet som huvudansvarig för de skyddsåtgärder som finns. Frågan är dock om det är en ändamålsenlig lösning. En fördel med att utse en myndighet som huvudansvarig för de olika insatserna skulle vara att man fick en bättre överblick över vad som gjorts. Därmed skulle det bli lättare att se behovet av ytterligare åtgärder. Svårigheten är emellertid att de olika åtgärder som kan bli aktuella att vidta är av så vitt skilda slag – allt från utdelande av trygghetspaket till ordnande av skyddat boende och skyddade personuppgifter. Ett huvudansvar för samtliga dessa uppgifter hör därför inte naturligt hemma hos enbart en myndighet. Ingen myndighet har heller tillräcklig kunskap på alla berörda områden för att kunna axla ett huvudansvar. Enligt vår mening är nackdelarna med att utse en myndighet som ansvarig sådana att det inte finns skäl att genomföra en sådan ordning. 
  
 292 
  
 SOU 2015:69 
  
 Samordning av arbetet med skydd för förföljda personer 
  
 En annan fråga är om det finns skäl att införa ett särskilt ansvar för någon del av processen. Som vi nämnt ovan har hot- och risk- bedömningarna stor betydelse för vilken skyddsåtgärd som kan behövas. En bedömning av hotbilden görs framför allt av Polis- myndigheten men också av andra myndigheter. Att göra korrekta riskbedömningar kan vara mycket svårt. Polismyndigheten har särskild kunskap och erfarenheter av att göra hot- och riskbedöm- ningar. Frågan är om det bör införas en ordning där hot- och risk- bedömningarna ska genomföras av Polismyndigheten innan beslut om skyddsåtgärd beslutas. 
  
 Vi har i avsnitt 8.6.11 föreslagit att Skatteverket ska begära biträde av Polismyndigheten i ärenden om skyddad folkbokföring. Därigenom kommer Polismyndigheten att göra en hot- och risk- bedömning som kan ligga till grund för Skatteverkets beslut. Det är en ordning som redan i dag till stor del gäller varför handlägg- ningstiderna inte påverkas. När det gäller åklagarens beslut om kontaktförbud så ska dessa fattas skyndsamt. I de flesta fall fattas ett sådant beslut inom en vecka. Kravet på skyndsamhet innebär att det i dag i princip inte görs någon hot- och riskbedömning i dessa ärenden. Om en ordning införs som innebär att Polismyndigheten skulle göra en sådan bedömning innan beslut fattas torde detta förlänga handläggningstiden betydligt och därigenom motverka syftet med kontaktförbudet. Kommunernas åtgärder vid hot kommer oftast in i ett akut skede och det är inte möjligt att avvakta med ett beslut om skyddat boende innan en hot- och riskbedömning av Polis- myndigheten har gjorts. Det bör också framhållas att Polismyndig- heten inte alltid får kännedom om vad som hänt. Inte heller anser vi att det regelmässigt på samma sätt som vid vårt förslag om skyd- dad folkbokföring bör göras en hot- och riskbedömning av Polis- myndigheten innan ett beslut om sekretessmarkering i folkbok- föringsdatabasen fattas. Systemet med en sekretessmarkering är inte reglerat närmare och att formalisera förfarandet ytterligare kan inte anses lämpligt. 
  
 293 
  
 Samordning av arbetet med skydd för förföljda personer 
  
 SOU 2015:69 
  
 Polismyndigheten ska samordna arbetet med skydd för förföljda personer 
  
 Även om någon myndighet inte pekas ut som ansvarig för skydds- åtgärderna finns ett stort behov av att utveckla samarbetet mellan myndigheterna. Ett utvecklat samarbete mellan berörda myndig- heter kräver att det finns tydliga riktlinjer och rutiner för hur arbetet ska genomföras. För att samverkan ska bli effektiv är vår bedömning att en myndighet bör vara ansvarig för samordningen. Polismyndigheten är i dag ansvarig för brottsoffer- och person- säkerhetsarbetet och har stor erfarenhet av arbete med skydds- åtgärder. Enligt vår mening har Polismyndigheten bäst förutsätt- ningar att ansvara för samordningen. 
  
 I samordningsansvaret bör ingå att utveckla rutiner och riktlin- jer för samarbetet. Det kan exempelvis gälla utvecklande av hot- och riskbedömningar samt stöd i metodfrågor i övrigt. Kunskapen om hot- och riskbedömningar behöver också förbättras och spri- das. En översyn av myndigheternas arbetssätt kan också behövas för att se hur handläggningstiderna kan förkortas. Det kan exem- pelvis behöva tydliggöras vad respektive myndighet behöver i form av stöd och uppgifter för att effektivt kunna fatta beslut inom respektive ansvarsområde. Vi föreslår att Skatteverket får en skyl- dighet att begära biträde av Polismyndigheten om det inte är obehövligt, se avsnitt 8.6.11. Rutiner för detta biträde och när det är obehövligt är frågor som kan diskuteras i denna samverkan. En viktig del är också att följa upp verksamheten. I samordnings- ansvaret bör också ingå att analysera lämpliga åtgärder för att komma tillrätta med problem inom området och bedöma vilka åtgärder som kan behövas för att förbättra arbetet med skydd för förföljda personer. Tillsammans med övriga myndigheter bör Polismyndigheten ta fram en övergripande plan för hur de förbätt- ringsåtgärder som finns ska tas om hand. Polismyndigheten ska årligen till regeringen sammanställa och rapportera hur arbetet bedrivits samt lyfta fram förbättringsområden. Det kommer att ge bättre förutsättningar för regeringens styrning och utveckling av dessa frågor. 
  
 Polismyndigheten kan givetvis inte bedriva detta arbete ensam utan en samordningsgrupp bör inrättas där även Skatteverket, Åklagarmyndigheten och Länsstyrelsen i Östergötlands län, som 
  
 294 
  
 SOU 2015:69 
  
 Samordning av arbetet med skydd för förföljda personer 
  
 har ett särskilt uppdrag att motverka hedersrelaterat våld och förtryck,1 bör ingå. Även andra statliga myndigheter och kommu- nerna har en betydelsefull roll i detta sammanhang. Det är dock inte möjligt för oss att peka ut någon eller några statliga myndig- heter eller kommuner som bör ingå gruppen. Ett alternativ när det gäller kommunerna är att bjuda in Sveriges Kommuner och Landsting. Även de frivilliga organisationerna på området spelar en viktig roll och bör ges möjlighet att delta. Genom att skapa fun- gerande nätverk av myndighetspersoner och företrädare från andra organ kan insatserna från de olika huvudmännen komplettera varandra. Det skapar också möjlighet att stimulera och skapa forum för ökat erfarenhetsutbyte som kan utgöra ett stöd för respektive myndighets handläggning av ärenden som rör skyddade person- uppgifter. Respektive myndighet ska också ansvara för att Polis- myndigheten får det underlag som behövs för rapporteringen till regeringen. Vi föreslår att bestämmelser om myndigheternas delta- gande i samverkan tas in i respektive myndighets instruktion. 
  
 Polismyndigheten bör också få meddela föreskrifter om hot- och riskbedömningar i ärenden om skydd för hotade och förföljda personer hos Polismyndigheten, Åklagarmyndigheten och Skatte- verket. Föreskrifterna ska beslutas i samråd med de berörda myndigheterna. Föreskrifterna ska ge förutsättningar för enhetliga, tydliga och effektiva hot- och riskbedömningar. Polismyndigheten saknar rätt att meddela föreskrifter om hot- och riskbedömningar för övriga delar av brottsoffer- och personsäkerhetsprocessen. Vi bedömer att en sådan föreskriftsrätt behövs, men att frågan inte ryms inom vår utredning. 
  
 1 Regleringsbrev för budgetåret 2015 avseende anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13, diarienummer S2015/2416/JÄM. 
  
 295 
  
 12 Övriga överväganden och förslag 
  
 12.1Ersättning till personer med skyddsbehov 
  
 Förslag: Frågan om ersättning till personer med skyddsbehov för utgifter, förlorad arbetsförtjänst, intrång i näringsverk- samhet och förlust vid avyttring av egendom som orsakats av nödvändiga åtgärder för att upprätthålla skyddet ska utredas på nytt. 
  
 12.1.1Tidigare utredningar 
  
 Frågan om kostnadsersättning till personer med skyddsbehov har diskuterats i flera sammanhang. 
  
 Rikspolisstyrelsen föreslog i mitten av  
 1990-talet 
  att personer med fingerade personuppgifter skulle kunna få ersättning för kost- nader exempelvis i samband med byte av bostad eller arbete eller försäljning av fastighet. Utredningen om vissa folkbokförings- frågor, som behandlade förslaget, fann dock inte skäl att föreslå någon kostnadsersättning.1 I den efterföljande propositionen gjorde regeringen samma bedömning. Regeringen anförde att de kostnader som utredningen nämnt var aktuella för många som har råkat ut för brott. Frågan hade också betydelse för den stora grupp av personer som riskerade att utsättas för brott, exempelvis kvar- skrivna samt personer med en sekretessmarkering i folkbok- föringsdatabasen. Regeringen konstaterade vidare att regeringen och riksdagen på senare år hade vidtagit många olika åtgärder för att stärka brottsoffrens ställning och för att öka skyddet för förföljda personer. Möjligheterna för ett brottsoffer att få direkt 
  
 1 SOU 1996:68 Några folkbokföringsfrågor s. 168. 
  
 297 
  
 Övriga överväganden och förslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 ekonomisk ersättning var i princip begränsade till ersättning i form av skadestånd, brottsskadeersättning samt vad som kunde utgå inom ramen för den kommunala socialtjänsten.2 
  
 Ett par år senare föreslog Brottsofferutredningen att personer som hade fått fingerade personuppgifter skulle kunna få skälig ersättning för kostnader i samband med att personen fick fingerade personuppgifter, om de inte kunde få ersättning på annat sätt.3 I propositionen anförde regeringen att det kunde anses rimligt att samhället i speciella fall gav ekonomisk hjälp till den som på grund av förföljelse eller risk för allvarlig brottslighet tvingades hemlig- hålla sitt namn och sin adress och därigenom drabbades av extra- ordinära kostnader. Regeringen hade nyligen fått ett förslag till ett nationellt handlingsprogram för skydd av vittnen, målsägande och andra bevispersoner från Rikspolisstyrelsen och bedömde att frågan om ersättning till dem som var i behov av skydd borde behandlas uttömmande och i ett sammanhang. Detta gjordes enligt regeringen lämpligen inom ramen för den fortsatta beredningen av förslaget om det nationella handlingsprogrammet.4 
  
 Personsäkerhetsutredningen fick i uppdrag att särskilt överväga frågan om ersättning till bevispersoner och andra personer i behov av skydd.5 Personsäkerhetsutredningen föreslog att den som omfattades av den föreslagna personsäkerhetslagen skulle ha rätt till ersättning. Ersättning skulle även kunna lämnas till andra personer som riskerade att utsättas för brottslighet riktad mot liv, hälsa, frihet eller frid, om det fanns synnerliga skäl.6 
  
 Personsäkerhetsutredningens förslag ledde till att den som enligt förordningen om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. är föremål för särskilt personsäkerhetsarbete kan få ekonomisk ersätt- ning från staten (personsäkerhetsersättning).7 
  
 Därefter fick Stalkningsutredningen i uppdrag att utreda frågan om ersättning även skulle kunna lämnas till hotade personer som inte var föremål för det särskilda personsäkerhetsarbetet. Stalk- ningsutredningen lämnade inga förslag i denna del. Stalknings- 
  
 2Prop. 1997/98:9 Skydd för förföljda personer, samordningsnummer, m.m. s. 68 och 69. 
  
 3SOU 1998:40 Brottsoffer Vad har gjorts? Vad bör göras s.  
 324–326. 
  
 4Prop. 2000/2001:79 Stöd till brottsoffer s. 56. 
  
 5Dir. 2001:107 Skydd av bevispersoner m.fl. 
  
 6SOU 2004:1 Ett nationellt program om personsäkerhet s. 169 och 170. 
  
 711 § förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. 
  
 298 
  
 SOU 2015:69 
  
 Övriga överväganden och förslag 
  
 utredningen ansåg att det framstod som olämpligt att utöka omfattningen av personsäkerhetsersättningen. Utredningen fram- förde också att samhället i vissa fall skulle vara skyldigt att erbjuda ytterligare ekonomisk hjälp, framför allt genom ekonomiskt bistånd enligt befintliga regler. Det borde också övervägas om det skulle införas en utökad skadeståndsskyldighet för gärningsmannen. I det sammanhanget borde det också övervägas om samhället skulle kunna ge en viss ersättning för skyddsåtgärder.8 
  
 Frågan om ersättning till personer med skyddsbehov är enligt uppgift från Justitiedepartementet för tillfället inte under bered- ning, vare sig i Regeringskansliet eller i någon utredning. 
  
 12.1.2Överväganden och förslag 
  
 Grunden i allt skydd som vi behandlar i denna utredning och som syftar till att förhindra att en person utsätts för brott, förföljelser eller trakasserier är att personen ändrar sin livsföring för att inte kunna hittas. Det kan exempelvis handla om att byta bostad och arbete. Sådana åtgärder kan vara nödvändiga, inte enbart för att upprätthålla skyddet, utan också för att personen ska få en möjlig- het att leva ett så normalt liv som är möjligt. Att vidta sådana åtgärder kan dels kosta pengar, dels innebära minskade inkomster. Den som inte har råd att vidta de åtgärder som behövs riskerar att hittas och utsättas brott, förföljelser eller trakasserier. Utöver det personliga lidandet innebär det ytterligare kostnader för personen. Om den enskilde inte kan upprätthålla ett tillräckligt skydd innebär det sannolikt också kostnader för samhället, exempelvis i form av sociala insatser, hälso- och sjukvård samt kontakter med och stöd till den enskilde som på nytt ska ändra sin livsföring. 
  
 Det är en angelägen uppgift att öka tryggheten för samt ge skydd till de personer som lever i rädsla på grund av att de riskerar att utsättas för brott. Regeringens målsättning är att alla människor ska kunna leva i trygghet och säkerhet. Den som är utsatt för eller riskerar att bli utsatt för personförföljelse ska kunna räkna med att samhället ställer effektiva skyddsåtgärder till förfogande.9 
  
 8SOU 2008:81 Stalkning – ett allvarligt brott s.  
 288–293. 
  
 9Prop. 2013/14:178 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer s. 6 och 7. 
  
 299 
  
 Övriga överväganden och förslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 Personer som omfattas av förordningen om särskilt person- säkerhetsarbete kan i skälig utsträckning få ersättning för utgifter, förlorad arbetsförtjänst, intrång i näringsverksamhet och förlust vid avyttring av egendom som orsakats av åtgärder till följd av de villkor som uppställts för personsäkerhetsarbetet. Vi bedömer att frågan om ytterligare personer ska kunna få ersättning för kost- nader för att skydda sig bör utredas på nytt i syfte att utöka kretsen av personer som kan få ersättning. 
  
 12.2Partsinsyn 
  
 Förslag: Frågan om rätten till partsinsyn kan begränsas så att en förföljare som är part i samma ärende eller mål som den som är hotad eller förföljd, inte kan få del av uppgifter som avslöjar eller kan bidra till att avslöja var den hotade eller förföljda personen bor stadigvarande eller tillfälligt ska utredas. 
  
 Bestämmelser om rätten till partsinsyn beskriver vi i avsnitt 5.2.6. De förbättringar vi föreslår innebär i flera fall inte något skydd 
  
 om den hotande eller förföljande personen är part i samma mål eller ärende som den hotade eller förföljda personen. Det gäller exempel- vis den starkare sekretessen för personer med skyddad folkbok- föring. Rätten till partsinsyn går som huvudregel före sekretessen och uppgifter kan då inte hemlighållas för den hotande eller förföljande personen. Det är möjligt att vägra en part tillgång till en handling eller uppgift endast om det är av synnerlig vikt att uppgiften inte röjs.10 En adress bör vara möjlig att hålla hemlig med stöd av denna bestämmelse i den mån uppgiften är ovidkommande för saken. Rättsläget i denna fråga är dock inte helt klart.11 
  
 Det är inte ovanligt att den som är hotad eller förföljd och förföljaren är parter i samma mål eller ärende. Partsinsynen innebär då stora begränsningar i det skydd som de olika skyddsinstituten syftar till att uppnå. Gällande regler innebär exempelvis att sekre- tesskyddet hos Försäkringskassan kan urholkas i ärenden som gäller 
  
 1010 kap. 3 § OSL. 
  
 11Sigurd Heuman med flera, Sekretess m.m. hos allmän domstol. En handbok, fjärde upplagan s. 85. 
  
 300 
  
 SOU 2015:69 
  
 Övriga överväganden och förslag 
  
 ett barns förmåner. Det gäller om båda föräldrarna är vårdnads- havare eftersom båda är parter och har rätt till insyn i ärendet. 
  
 Vi bedömer att uppgifter om den som är hotad eller förföljd och som inte har betydelse för förföljarens möjligheter att föra sin talan i målet eller ärendet bör kunna undantas från rätten till partsinsyn. Exempelvis bör den hotade eller förföljda personens namn, om hen har bytt namn, och adress ofta kunna hemlighållas för motparten. Angränsande frågor har utretts tidigare12 och bereds nu i Rege- ringskansliet. Vi föreslår att frågan om rätten till partsinsyn utreds särskilt utifrån ett skyddsperspektiv. 
  
 12.3Sekretess till skydd för allmänt intresse 
  
 Förslag: Frågan om sekretess till skydd för det allmännas in- tresse när det gäller skyddad folkbokföring och fingerade per- sonuppgifter samt för adress till skyddat boende ska utredas. 
  
 12.3.1Bestämmelser 
  
 Det finns i anknytning till skydd för hotade och förföljda personer några sekretessbestämmelser som innebär ett skydd för det allmän- nas intresse. Sekretess gäller bland annat för uppgift som hänför sig till förundersökning i brottmål eller till angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhet för att förebygga brott, om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksam- heten skadas om uppgiften röjs. Sekretess gäller, under samma förutsättningar, för uppgift som hänför sig till annan verksamhet som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av en åklagarmyndighet, Polismyndigheten, Säker- hetspolisen, Skatteverket, Tullverket eller Kustbevakningen.13 Sekretess gäller också för uppgift som hänför sig till verksamhet 
  
 12SOU 2010:14 Partsinsyn enligt rättegångsbalken. 
  
 1318 kap. 1 § första stycket och andra stycket 2 OSL. 
  
 301 
  
 Övriga överväganden och förslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 som avser särskilt personsäkerhetsarbete, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att verksamheten skadas.14 
  
 Motsvarande bestämmelser saknas emellertid när det gäller fingerade personuppgifter och kvarskrivning. 
  
 12.3.2Överväganden och förslag 
  
 Det är viktigt att myndigheter som ansvarar för olika skydds- institut kan utvärdera sina insatser och ta fram rutiner, handboks- material med mera som innehåller information på tillräcklig detalj- nivå. Om sådan information är offentlig kan det emellertid inne- bära att uppgifterna används för att dra slutsatser om hur man bör agera när man vill hitta en person för att kunna utöva hot eller våld mot denne. Om skyddet för det allmännas intresse är för svagt kan det öka riskerna för de personer som behöver skydd. 
  
 Främst kvinnor som riskerar att utsättas för hot eller våld och deras barn bor ofta i den akuta fasen på ett skyddat boende efter beslut av socialnämnden i kommunen. Adressen till det skyddade boendet som sådant kan inte hemlighållas med stöd av någon sekretessbestämmelse. Som jämförelse kan nämnas att boende för personer som omfattas av personsäkerhetsarbete enligt förord- ningen om särskilt personsäkerhetsarbete omfattas av en sekretess- bestämmelse till skydd för det allmännas intresse.15 
  
 Vi föreslår att frågan om ett utökat sekretesskydd för det allmännas intresse med anknytning till skydd för hotade och förföljda personer utreds särskilt. 
  
 12.4Reseersättning i domstol 
  
 Förslag: Frågan om handläggning av reseersättning i domstolen kan ske utan att parterna tar del av uppgifterna ska utredas särskilt. 
  
 1418 kap. 7 § OSL. 
  
 1518 kap. 7 § OSL och prop. 2005/06:138 Personsäkerhet s. 32. 
  
 302 
  
 SOU 2015:69 
  
 Övriga överväganden och förslag 
  
 Personer som är hotade eller förföljda kan vara parter eller vittnen i domstol. Om de vill ha ersättning för utlägg för resa måste de inför rätten och med parterna närvarande redogöra för hur många mil de har kört. Eftersom avståndet ger en ledtråd om var de bor stadigva- rande eller tillfälligt, exempelvis på ett skyddat boende i social- nämndens regi, avstår de ofta från att begära ersättning för att inte riskera sin säkerhet. 
  
 Vi föreslår att frågan om handläggning av reseersättning i dom- stolen kan ske utan att parterna tar del av uppgifterna ska utredas särskilt. 
  
 12.5Avisering av fler uppgifter och bättre posthantering 
  
 Förslag: Skatteverket ska få i uppdrag att, tillsammans med berörda myndigheter och andra organisationer, utreda om det är möjligt att avisera uppgifter i större utsträckning till bland annat SPAR samt kommuner och landsting i syfte att underlätta för personer med skyddad folkbokföring utan att säkerheten även- tyras. I uppdraget ska även ingå att utreda om det är möjligt att införa rutiner om förbättrad posthantering. 
  
 Utredningarna ska även omfatta personer med sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen i tillämpliga delar. 
  
 Skyddade personuppgifter innebär svårigheter för personerna som ska skyddas 
  
 Bestämmelser om bland annat skyddad folkbokföring syftar till att öka skyddet och tryggheten för personer med skyddade person- uppgifter. Santiago nog kan emellertid åtgärder som syftar till ett bra skydd ibland minska skyddet. Om information om den som är hotad inte finns hos myndigheter eller privata organ kan perso- nerna bedöma att det ändå är nödvändigt att lämna information till dem. Det kan då ske under mindre säkra former. 
  
 De åtgärder som samhället erbjuder måste vara anpassade så att det blir en balans mellan skyddet och skyddets negativa effekter. 
  
 303 
  
 Övriga överväganden och förslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 Då kan också den enskilde uppnå ett liv som är så normalt som det är möjligt i en sådan situation. 
  
 Uppgifter om den som har en sekretessmarkering registrerad i folkbokföringsdatabasen aviseras inte till SPAR. Det gäller även den som är kvarskriven eftersom denne normalt sett också har en sekretessmarkering registrerad. Informationen i SPAR används i dag av många privata aktörer för att få information om den person som de ingår avtal med. Saknas det uppgifter om en person i SPAR blir det svårare om den enskilde vill ingå avtal om exempelvis telefonabonnemang eller lån i bank. Samma problem kommer att uppstå även för den som får skyddad folkbokföring. 
  
 Den kommun eller det landsting där en person med skyddad folkbokföring är bosatt får ingen information om personerna från folkbokföringsdatabasen. Information aviseras endast till den kom- mun och det landsting där personen är folkbokförd. Detta kan innebära att det blir svårare för den enskilde att få de rättigheter i kommunen eller landstinget som tillkommer en folkbokförd person. 
  
 Skatteverket lägger betydande resurser på att förmedla post till de som är kvarskrivna. När det gäller post som myndigheter skickar maskinellt till Skatteverkets förmedlingsadress kan Skatteverket inte alltid klargöra till vem posten ska förmedlas och kan därmed inte skicka posten direkt till mottagaren. Det är fallet när flera personer med kvarskrivning har samma namn. Skatteverket skickar då till- baka brevet till myndigheten. Myndigheten öppnar kuvertet och kontrollerar vem som är mottagare och kuverterar på nytt i dubbla kuvert enligt Skatteverkets instruktioner. Myndigheten skickar därefter åter brevet till Skatteverket som nu kan förmedla posten vidare till adressaten. Förfarandet innebär att personerna får vänta onödigt länge på sin post med de olägenheter det kan föra med sig, exempelvis i form av påminnelseavgifter. Arbetsuppgiften tar också tid från Skatteverket och övriga myndigheter som skulle kunna användas till att i stället stärka skyddet och tryggheten för personer med skyddade personuppgifter. 
  
 Dessutom fungerar förmedlingen av paket till personer med skyddade personuppgifter dåligt. Exempelvis lämnar posten inte ut paket med ett felaktigt eller ofullständigt namn, vilket försvårar för personer som har valt att använda ett alias för att höja säkerheten. 
  
 304 
  
 SOU 2015:69 
  
 Övriga överväganden och förslag 
  
 Avisering av fler uppgifter och bättre posthantering när det gäller personer med skyddad folkbokföring 
  
 Personer med skyddad folkbokföring kommer att få en boxadress till Skatteverket registrerad i folkbokföringsdatabasen. Det framgår inte av boxadressen att Skatteverket är mottagare. Adressen är därför inte känslig. Syftet är att adressen ska kunna användas av alla aktörer i samhället. Det finns därmed inte något säkerhetsskäl som förhindrar att boxadressen registreras i SPAR. Om den enskilde har bytt namn kan detta vara en känslig uppgift som inte ska regi- streras i SPAR. Ett sätt att underlätta för den som har skyddad folkbokföring skulle kunna vara att SPAR innehåller uppgifter om dennes personnummer och boxadress. Det skulle innebära att användare av SPAR kan verifiera att personen med skyddad folk- bokföring finns. Det skulle också kunna förhindra att den enskilde lämnar ut uppgifter om sig själv. 
  
 Av säkerhetsskäl bör inte kommuner och landsting få informa- tion om den som har skyddad folkbokföring och är bosatt i kom- munen eller landstinget. En tänkbar lösning är att de uppgifter som aviseras till SPAR också aviseras till dessa myndigheter. Avise- ringen måste då omfatta alla personer som har skyddad folkbok- föring. De kommuner och landsting som har behov av informa- tionen kan då använda denna för att komma i kontakt med den enskilde, medan de som inte har det behovet kan bortse från den. 
  
 Vi föreslår därför att Skatteverket får i uppdrag att, tillsammans med berörda myndigheter och andra organisationer, utreda om det är möjligt att avisera uppgifter i större utsträckning än i dag. I den utredningen kan våra tänkbara lösningar bilda en utgångspunkt. 
  
 Det finns enligt Datainspektionen inget som hindrar att brev skickas till en person med angivande av endast personnummer och med en boxadress till Skatteverket.16 Vi bedömer att en rutin där personnummer används i stället för namn på olika försändelser sannolikt skulle förbättra posthanteringen, både för personen med skyddad folkbokföring och för Skatteverket och andra myndig- heter. 
  
 16 Datainspektionens diarienummer  
 1772-2011. 
  
 305 
  
 Övriga överväganden och förslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 Vi föreslår att Skatteverket tillsammans med berörda myndig- heter och organisationer ska få i uppdrag att utreda om det är möjligt att införa rutiner som leder till en förbättrad posthantering. 
  
 Avisering av fler uppgifter och bättre posthantering när det gäller personer med sekretessmarkering 
  
 i folkbokföringsdatabasen 
  
 Situationen för personer med en sekretessmarkering i folk- bokföringsdatabasen är densamma som för personer med skyddad folkbokföring. Det finns dock en skillnad. Personer med sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen är folkbokförda på sin bostadsadress och det är normalt den som aviseras och används av myndigheter. Det finns dock personer som använder en annan adress, exempelvis en egen boxadress eller annan postadress. 
  
 Skatteverket har en särskild förmedlingsadress som kan använ- das för att nå personer med sekretessmarkering i folkbokförings- databasen. Denna adress registreras dock aldrig i folkbokförings- databasen. Skälet till det är att Skatteverket bedömt att den verkliga bostadadressen kan lämnas ut till myndigheter samt att Skatte- verkets posthantering i annat fall skulle öka betydligt. Förmed- lingsadressen används främst av privata organisationer som inte kan få del av adressen till personerna via SPAR och av myndigheter som valt att inte ta emot personernas verkliga bostadsadress. 
  
 En tänkbar lösning för att underlätta för personer med sekre- tessmarkering är att avisera personnummer och adressen till Skatte- verkets förmedlingstjänst till SPAR på samma sätt som för per- soner med skyddad folkbokföring, se ovan. Rutinen att avisera folkbokföringsadressen eller eventuell annan adress som finns registrerad hos Skatteverket till myndigheter kan kvarstå. Det är dock möjligt att även till myndigheter avisera adressen till Skatte- verkets förmedlingstjänst. 
  
 Vi föreslår att Skatteverket ska få i uppdrag att utreda dessa frågor på motsvarande sätt som när det gäller personer med skyddad folkbokföring. 
  
 306 
  
 Del C 
  
 Övrigt 
  
 13 Konsekvenser 
  
 13.1Fingerade personuppgifter 
  
 13.1.1Konsekvenser för personer med fingerade personuppgifter 
  
 Andra myndigheter får en skyldighet att bistå Polismyndigheten i ärenden om fingerade personuppgifter. Detta kommer att bidra till att åtgärden ger personerna ett effektivt skydd och att de kan leva ett så normalt liv som möjligt. 
  
 Det ska bli något enklare för Polismyndigheten att besluta om att åtgärden ska upphöra. Samtidigt ska personerna enklare kunna förvärva sina fingerade namn och få en begränsad möjlighet att byta till det fingerade personnumret. Det kommer att göra det enklare för personerna att lämna åtgärden och leva utan den när de inte längre har något behov av den. 
  
 Ett redan befintligt krav ska författningsregleras, nämligen kra- vet att fingerade personuppgifter endast ska medges om åtgärden ger en tillräcklig skyddseffekt. Dessutom ska den möjlighet som finns enligt praxis att kombinera åtgärden med andra skyddsformer framgå tydligare av gällande regler. Det kommer att göra åtgärden och kraven på ändrad livsföring tydligare för den enskilde. 
  
 Vi har beskrivit ett tänkbart sätt att utöka tillämpningsområdet för fingerade personuppgifter så att något fler kan få det. Undan- taget kommer i så fall att omfatta ytterst få personer. 
  
 Våra förslag omfattar naturligtvis även barn. Vi bedömer att för- slagen inte får några särskilda konsekvenser för dem, utöver dem vi nämner ovan. 
  
 309 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2015:69 
  
 13.1.2Konsekvenser för staten, kommuner och landsting 
  
 Införandet av en skyldighet för andra myndigheter att bistå Polis- myndigheten förtydligar kraven för andra myndigheter och sam- hällsorgan och förenklar Polismyndighetens arbete. Några särskilda kostnader kan inte anses vara förenade med förslaget. 
  
 Om bestämmelserna ändras så att fingerade personuppgifter kan ges åt fler personer kommer det endast att innebära en begränsad ökning av antalet personer som får fingerade personer. Redan i dag kontaktar ett antal personer Polismyndigheten för att få fingerade personuppgifter, men som i stället får hjälp av Polismyndigheten att hos Skatteverket ansöka om kvarskrivning eller en sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen. Vi bedömer därför att antalet ansökningar inte kommer att öka i någon större utsträckning jämfört med i dag. Kostnadsökningen blir därmed begränsad och det saknas anledning att föreslå någon särskild finansiering. 
  
 Det finns redan i dag rutiner för att ta hand om byten av namn och personnummer samt för att koppla samman information som finns registerad under olika personnummer. Våra förslag om för- värv av namn och byte av personnummer får därför begränsade konsekvenser för myndigheternas rutiner. 
  
 Våra förslag får inga särskilda konsekvenser för kommuner och landsting. 
  
 13.1.3Konsekvenser för tredje man 
  
 Det blir enklare för Polismyndigheten att besluta att ett medgi- vande om fingerade personuppgifter ska upphöra. Det gör det lättare för andra att nå personen i dennes tidigare identitet. Andra myndigheters skyldighet att bistå Polismyndigheten blir tydligare. Det minskar risken för att andra personer lider rättsförluster med anledning av att personen medgetts användning av fingerade person- uppgifter. 
  
 310 
  
 SOU 2015:69 
  
 Konsekvenser 
  
 13.2Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 13.2.1Konsekvenser för personer med skyddad folkbokföring 
  
 Vi föreslår en rad åtgärder för att skyddad folkbokföring ska ge ett bättre skydd än kvarskrivning. Förslagen utifrån den enskildes perspektiv kan delas in i tre delar: åtgärder som syftar till att direkt öka tryggheten och skyddet för personer med skyddad folkbok- föring, åtgärder som syftar till att myndigheter och andra organisa- tioner ska få bättre förutsättningar att bidra till personernas trygghet och skydd samt åtgärder som särskilt syftar till att öka tryggheten och skyddet för barn. 
  
 Skatteverkets stöd till den som har fått skyddad folkbokföring kommer att ge bättre förutsättningar för att skyddet ska fungera och ge en ökad trygghet, bland annat genom att kunskaperna om skyddad folkbokföring ökar hos dem som omfattas av åtgärden. Det minskar risken för att skyddet ska röjas med de olägenheter och kostnader det kan komma att medföra för den enskilde. Det kommer också att öka möjligheterna för personerna att under trygga former ta del av rättigheter och annan service i samhället. 
  
 De flesta kommer att få skyddad folkbokföring tills vidare. Det ger förutsättningar och tid för dem att under trygga former inrätta sina nya liv med åtgärden. Det innebär också att den stress många upplever i dag inför en förnyad prövning av kvarskrivning upphör. Möjligheten att kombinera skyddad folkbokföring med kontakt- förbud innebär att åtgärder kan vidtas även mot den hotande och förföljande personen och kommer att stärka personerna med skyd- dad folkbokföring. 
  
 Även om en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen skulle innebära ett tillräckligt skydd ska det inte längre vara något hinder mot att få skyddad folkbokföring. Det innebär att fler personer kommer att få skyddad folkbokföring. Fler får alltså ett bättre skydd med den ökade trygghet det innebär. Möjligheten till folkbokföring på annan ort än den där personerna bodde före flytten kommer att stärka skyddet för dem som omfattas av undan- taget. 
  
 Den starkare sekretessen innebär att riskerna för att känslig information om personerna lämnas ut minskar betydligt och kom- mer i princip att förhindra att uppgifter om personerna lämnar det allmänna. Den särskilda sekretessmarkeringen i folkbokförings- 
  
 311 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2015:69 
  
 databasen för dem med skyddad folkbokföring medför att behovet för den enskilde att behöva förklara åtgärden minskar. Möjligheten att i undantagsfall ge skyddad folkbokföring utan att personen flyttar ökar flexibiliteten och innebär att olägenheterna för dem som omfattas av undantaget minskar. Kodifieringen av kravet att åtgärden endast ska ges om den förväntas ge en tillräcklig skydds- effekt bör underlätta förståelsen för kraven på att personen måste ändra sin livsföring för att få skyddad folkbokföring. 
  
 Myndigheter och andra organisationer får bättre förutsättningar att bidra till personernas trygghet och skydd. Det får de främst genom det stöd som Skatteverket ska ge dem, den starkare sekre- tessen och den särskilda sekretessmarkeringen för personer med skyddad folkbokföring. Skatteverkets stöd kommer att öka kun- skapen om skyddad folkbokföring hos myndigheter och andra organisationer som möter personer med skyddad folkbokföring. Det ökar också förutsättningarna för personerna med skyddad folkbokföring att ta del av rättigheter och annan service i samhället. Informationsutbyten kommer fortfarande att vara möjliga mellan myndigheter, vilket bidrar till fortsatt effektiva arbetssätt. 
  
 De förslag och effekter vi redogör för ovan gäller naturligtvis även barn och ska bidra till deras skydd och trygghet. Några av de åtgärder vi föreslår riktar sig särskilt till dem. Socialnämnden får en möjlighet att ansöka om skyddad folkbokföring för barn när båda föräldrarna utgör hotet. Det innebär att även dessa barn kan få skyddad folkbokföring och därmed en möjlighet till stärkt skydd. Skatteverkets underrättelse till bosättningskommunen om att ett barn har fått skyddad folkbokföring säkerställer barnets rätt till skolgång. 
  
 13.2.2Konsekvenser för Skatteverket 
  
 Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 Fler kommer att få skyddad folkbokföring och motsvarande färre antal personer kommer att få en sekretessmarkering i folkbok- föringsdatabasen. Det är svårt att göra några beräkningar av hur många fler som kommer att få skyddad folkbokföring i stället för en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen, bland annat 
  
 312 
  
 SOU 2015:69 
  
 Konsekvenser 
  
 eftersom Skatteverket saknar tillräckligt utförlig statistik över hur många ärenden de prövar varje år. 
  
 Vi bedömer att det totala antalet personer med behov av skydd kommer att vara i stort sett konstant under de närmaste åren. Den bedömningen grundar vi på att ökningen av det totala antalet personer med sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen eller kvarskrivning har varit mycket begränsad de senaste åren. Vi antar vidare att antalet personer med skyddad folkbokföring kommer att fördubblas under de närmaste två åren. Ökningen av antalet perso- ner med skyddad folkbokföring bedömer vi därefter kommer att vara begränsad. 
  
 Skatteverkets kostnad för att handlägga ärenden om sekretess- markering i folkbokföringsdatabasen och kvarskrivning är lika stor per ärende. Vi bedömer att kostnaden per ärende kommer att vara densamma för skyddad folkbokföring. Denna förskjutning till fler personer med skyddad folkbokföring och motsvarande antal färre med sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen innebär därför inte någon ökning av handläggningskostnaderna. 
  
 Skyddad folkbokföring ska som huvudregel ges tills vidare. Det innebär en minskad arbetsbelastning för Skatteverket i och med att den nuvarande omprövningen var tredje år upphör. 
  
 Vi föreslår en förändring av några av kriterierna för skyddad folk- bokföring. Vi bedömer att förslagen inte innebär någon förändring i Skatteverkets arbetsbelastning. Det gäller förslagen att folkbok- föring ska få ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten, att skyddad folkbokföring i undantagsfall ska kunna medges utan att personen flyttar och att skyddad folkbokföring kan kombineras med kontaktförbud. Skatteverket kan dock behöva ändra i sina  
 it-system 
  med anledning av förändringarna. Vi bedömer dock att dessa kostnader är begränsade och bör kunna finansieras inom ramen för befintliga anslag. Övriga förslag får inga särskilda konse- kvenser för Skatteverket, se dock även avsnitt 13.2.5. 
  
 Skatteverket ska ge stöd till enskilda och myndigheter 
  
 Skatteverket ska bistå den som har medgetts skyddad folkbok- föring samt andra myndigheter och organisationer i frågor som rör behandling av personuppgifter när det gäller personer med skyddad 
  
 313 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2015:69 
  
 folkbokföring. Det kräver delvis ny kompetens som myndigheten inte har fullt ut i dag. De som ska arbeta med detta behöver kun- skaper om hur samhället och behandling av personuppgifter funge- rar både generellt och i större databaser i samhället. De måste också ha goda kunskaper om hur förföljare agerar. 
  
 Polismyndigheten ägnar förhållandevis mycket tid åt att pröva ärenden om fingerade personuppgifter, att ge stöd åt personerna och att ge stöd åt andra myndigheter och organisationer. Det stöd som Skatteverket ska lämna är både enklare och av mindre omfatt- ning. Det är därför inte lämpligt att jämföra med förhållandena när det gäller fingerade personuppgifter. 
  
 Skatteverket har i dag cirka 25 anställda som bland annat arbetar med att pröva ärenden om kvarskrivning och sekretessmarkering och att ge stöd åt dem som får någon av dessa åtgärder. Därutöver arbetar ett antal handläggare med att ta hand om deras post. Det finns även ett antal andra handläggare som handlägger skatte- ärenden och övriga folkbokföringsärenden för dessa personer. Vi bedömer att Skatteverket behöver ytterligare fem årsarbetskrafter för att klara arbetsuppgiften. Skatteverket ska också underrätta kommunen om ett skolpliktigt barn med skyddad folkbokföring flyttar till den. 
  
 Vi bedömer att den totala kostnaden kan beräknas till 5 miljoner kronor. 
  
 Finansiering av kostnader 
  
 Vi har övervägt olika sätt att finansiera denna kostnadsökning för Skatteverket. 
  
 Personer som kan få skyddad folkbokföring har ofta redan utsatts för brott. En möjlighet är att låta dem som döms för brott betala för verksamheten. Den som döms för brott ska, om fängelse ingår i straffskalan, betala en avgift på 800 kronor till Brottsoffer- fonden.1 Frågan är om denna avgift kan höjas för att på så sätt finansiera verksamheten med att ge stöd åt personer med skyddad folkbokföring. Medel från fonden får i dag endast lämnas för att stödja forskning, utbildning, information och utvecklingsverk- 
  
 1 1 § lagen (1994:419) om brottsofferfond. 
  
 314 
  
 SOU 2015:69 
  
 Konsekvenser 
  
 samhet. Bidrag får även lämnas till ideella organisationer i form av verksamhetsstöd. Medel från fonden kan alltså inte användas för att finansiera stöd till personer med skyddad folkbokföring. Denna finansiering är således inte möjlig. Vi ser inte heller någon möjlig- het att finansiera vårt förslag via personer som döms för brott på något annat sätt. 
  
 Ett annat sätt att finansiera vårt förslag är att ta medel från en annan verksamhet som får en mindre arbetsbörda med anledning av vårt förslag. Stöd till personer med kvarskrivning ges dock inte i dag på det strukturerade sätt som vi föreslår. Vi bedömer därför att någon större kostnadsbesparing inte blir aktuell i någon annan verksamhet. Möjligen kan det bli en mycket begränsad kostnads- besparing för kommunernas verksamhet via socialnämnderna. 
  
 Ett bättre stöd till personer med skyddad folkbokföring bedö- mer vi kommer att förbättra deras möjligheter att leva ett säkert och skyddat liv. Det minskar risken för att deras vistelse ska röjas eller att andra problem uppstår. Det minskar då också de myndig- hetskontakter som kan bli följden av röjandet eller problemen. Dessa minskade myndighetskontakter bör innebära en kostnads- besparing för staten. Den är dock svår att beräkna. Någon finansie- ring på detta sätt är därför inte möjlig. 
  
 Vi har också undersökt om det finns något anslag med koppling till skydd och kriminalitet som normalt inte används fullt ut. Inom utgiftsområde 4 finns anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Under de senaste åren har anslaget inte använts fullt ut. Det är dock ett rättighetsbaserat anslag och lagändringar under senare tid kan innebära ett större utflöde än tidigare. Möjligheten att finansiera våra förslag via detta anslag är därför begränsade. Möjligen kan  
 3–5 
  miljoner kronor hämtas härifrån. 
  
 En annan möjlighet att finansiera kostnaderna är att införa en avgift för Skatteverkets ärenden om namnändring eller för beställ- ningar av personbevis. Intäkterna från namnärendena och beställ- ningarna av personbevis innebär att motsvarande belopp i anslaget kan användas för att genomföra våra förslag. 
  
 De kostnader som våra förslag medför för Skatteverket är dock mycket begränsade i förhållande till Skatteverkets totala anslag. Det talar för att den verksamhet vi föreslår kan utföras inom ramen för befintliga anslag. 
  
 315 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bytet av beteckning från kvarskrivning till skyddad folkbok- föring innebär kostnader för justeringar i informationsmaterial, beslutsmallar med mera. De kostnaderna får anses ingå i Skattever- kets ordinarie uppdrag som kan täckas med nuvarande finansering. 
  
 13.2.3Konsekvenser för Polismyndigheten 
  
 Vi föreslår att Skatteverket ska få biträde av Polismyndigheten vid utredning av frågor om skyddad folkbokföring, om det inte är obehövligt. Redan i dag bidrar Polismyndigheten i flertalet ärenden om kvarskrivning. Polismyndigheten bidrar ofta också i ärenden om sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. Vårt förslag om att skyddad folkbokföring ska kunna ges för obestämd tid ställer dock högre krav på Polismyndighetens arbete än i dag. Det kan innebära att Polismyndigheten behöver se över sina rutiner för att säkerställa kvaliteten i sitt uppgiftlämnande eller annat bistånd. Vi bedömer dock att arbetsuppgiften är så begränsad att arbetsbördan för Polismyndigheten inte kommer att öka mer än i liten utsträck- ning och därför inte medföra några ökade kostnader för Polis- myndigheten. 
  
 13.2.4Konsekvenser för kommuner och landsting 
  
 Socialnämnden får en ny roll som behörig att ansöka om skyddad folkbokföring för barn som får vård med stöd av LVU när syftet är att skydda barnet mot båda vårdnadshavarna. Socialnämndens arbete med respektive ärende om vård för barn är omfattande. Denna ytterligare arbetsuppgift är snarlik det arbete som redan görs och det eventuellt ytterligare arbete som krävs är begränsat. Vi bedömer därför att arbetet inte innebär någon ytterligare kostnad för kommunerna. Kommunernas skyldighet att lämna uppgifter till Skatteverket i ärenden om skyddad folkbokföring får anses ingå i kommunernas uppdrag. Det är en dessutom en begränsad arbets- uppgift och föranleder ingen särskild finansiering. 
  
 När fler får skyddad folkbokföring förenklar det också för kom- muner och landsting eftersom det finns särskilda regler om betal- ningsansvar vid kvarskrivning som kommer att gälla för skyddad 
  
 316 
  
 SOU 2015:69 
  
 Konsekvenser 
  
 folkbokföring. Dessa regler innebär att någon administration med fakturering mellan kommuner inte behövs. 
  
 13.2.5Konsekvenser för alla myndigheter 
  
 Alla myndigheter påverkas av den sekretessbestämmelse vi föreslår till skydd för personer med skyddad folkbokföring. För verksam- heter som redan i dag omfattas av en stark sekretess innebär den ingen större skillnad, där förutsätter vi också att det finns god kompetens i offentlighet och sekretess samt bra rutiner. Det gäller exempelvis inom socialtjänsten och hälso- och sjukvården. För verksamheter med svagare sekretess och, framför allt, verksamheter utan eller med begränsat sekretesskydd, innebär den starkare sekretessen att kompetens i sekretessfrågor behöver stärkas och nya rutiner införas. Det gäller bland annat för många kommunala verksamheter som exempelvis i ärenden om bygglov. 
  
 Vi bedömer i linje med Skatteverkets förslag att verket bör införa rutiner med en särskild sekretessmarkering för personer som har skyddad folkbokföring. Det kommer sannolikt att medföra kostnader för alla myndigheter som behandlar uppgifter om perso- ner med skyddad folkbokföring. Exempelvis kan Skatteverket i dag inte avisera ut information om vilken bestämmelse en sekretess- markering grundar sig på. Flera myndigheter har sannolikt endast möjlighet att använda sig av en typ av sekretessmarkering som inte anger vilken sekretessbestämmelse som är tillämplig. Skatteverket har inte redovisat någon kostnadsberäkning i sitt förslag. Det följer dock av OSL att en myndighet får sekretessmarkera elektroniska handlingar och att en sådan markering bland annat ska innehålla information om tillämplig sekretessbestämmelse.2 Det finns ingen skyldighet att införa sekretessmarkeringar, men många myndig- heter använder sig av denna möjlighet, inte minst för Skatteverkets sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen. Vi bedömer att det följer av nu gällande lagstiftning att myndigheterna måste ha bered- skap för sekretessmarkeringar i sina  
 it-system 
  och som avser olika sekretessbestämmelser. Verksamheter som i dag inte har något eller ett mycket begränsat sekretesskydd kan behöva göra även andra 
  
 2 5 kap. 5 § OSL. 
  
 317 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2015:69 
  
 ändringar i sina  
 it-system 
  för att skydda uppgifter som med våra förslag kommer att omfattas av sekretess 
  
 De informationsutbyten som genomförs i dag mellan myndig- heter bedömer vi i stort sett kan fortsätta. 
  
 Det ingår i myndigheternas ordinarie uppdrag att hantera de sekretessregler som gäller vid varje tidpunkt. Det saknas därför skäl att med anledning av våra förslag tillskjuta särskild finansiering. 
  
 13.2.6Konsekvenser för samhället i stort 
  
 Några av våra förslag påverkar inte enbart myndigheter utan även andra aktörer i samhället. Skatteverket ska ge stöd till de olika aktörer i samhället som behandlar uppgifter om personer med skyddad folkbokföring. Det kommer att ge förutsättningar för goda rutiner och innebära en säkrare behandling av personuppgifter i samhället. 
  
 Det är viktigt att institutet skyddad folkbokföring inger förtro- ende hos dem som omfattas av bestämmelserna och hos de delar av samhället som kommer i kontakt med denna skyddsform. Det är också viktigt att de som hotar och förföljer uppfattar att skyddet är effektivt för den som den skyddade folkbokföringen avser att skydda. Vårt förslag att Skatteverket ska begära biträde av Polis- myndigheten, om det inte är obehövligt syftar till att bidra till en hög kvalitet i beredningen av ärendena och därmed till förtroende för institutet. Detsamma gäller kodifieringen av den praxis som finns att skyddet endast ska ges om det förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt. 
  
 13.3Sekretess för hotade och förföljda personer 
  
 13.3.1Konsekvenser för hotade och förföljda personer 
  
 Sekretesskyddet stärks för hotade och förföljda personer genom att undantaget för beteckning på fastighet och tomträtt i 21 kap. 3 § OSL tas bort. En sådan uppgift kan därmed omfattas av sekretess enligt bestämmelsen när uppgiften är jämförbar med uppgift om bostadsadress. Problemet med att sekretesskyddet sett olika ut beroende på vilken typ av bostad en person har valt upphör där- 
  
 318 
  
 SOU 2015:69 
  
 Konsekvenser 
  
 med. Att undantaget tas bort innebär att tryggheten ökar för en hotad och förföljd person som bor eller vill bo i egen fastighet eller fastighet upplåten med tomträtt. Sekretessregleringen kommer inte längre vara ett hinder vid val av bostad för dessa personer. 
  
 13.3.2Konsekvenser för Lantmäteriet 
  
 För verksamhet som avser fastighetsregistret har inte 21 kap. 3 § OSL någon betydelse då folkbokföringssekretessen i 22 kap. 1 § är tillämplig. Bestämmelsen i 21 kap. 3 § är dock tillämplig när det gäller andra delar av Lantmäteriets verksamhet. Redan i dag skyddas uppgift om adress av bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL. Rutiner måste därför finnas när det gäller verksamhet där adress registreras, exempelvis samfällighetsföreningsregistret. 
  
 Lantmäteriet får aviseringar om sekretessmarkeringar från Skatteverket för uppdatering av fastighetsregistret. En uppdatering av uppgifter från folkbokföringen sker dagligen. Alla system och register inom Lantmäteriet är inte kopplade till personnummer eller sökbara gentemot folkbokföringsdatabasen. När det gäller samfällighetsföreningsregistret har Lantmäteriet lämnat förslag till regeringen att tillämplig lag ändras så att även personnummer regi- streras. Registret skulle i så fall kunna uppdateras genom uppgifter från folkbokföringsdatabasen. 
  
 För personer som har skyddad folkbokföring kommer uppgif- ten att omfattas av ett omvänt skaderekvisit. Det torde dock vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbokföring som bor i en egen fastighet. Det är möjligt att särskilda bestäm- melser om uppgiftsskyldighet behövs för ett utlämnande från fastighetsregistret av uppgifter om fastighetsbeteckning i dessa fall, se avsnitt 13.2.2 där konsekvenserna av den föreslagna bestämmel- sen om sekretess för personer med skyddad folkbokföring redovi- sas. Avsikten är att nödvändigt informationsutbyte mellan myn- digheterna ska kunna fortsätta. 
  
 En uppgift om fastighetsbeteckning blir avslöjande när den kan kopplas ihop med namn eller personnummer. När det gäller Fastighetskartan så innehåller den varken uppgift om namn eller personnummer. Ett slopande av undantaget för fastighets- och tomträttsbeteckningar innebär inte något hinder mot att redovisa 
  
 319 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2015:69 
  
 sådana beteckningar i Fastighetskartan eller andra sammanställ- ningar där fastighetsbeteckning anges men inte namn eller person- nummer. Inte heller bestämmelsen om sekretess för uppgifter om personer med skyddad folkbokföring påverkar sådana samman- ställningar. 
  
 För att öka skyddet för hotade och förföljda personer kan det bli nödvändigt för Lantmäteriet att i viss utsträckning vidta system- förändringar och manuella rutiner Kostnaderna för detta bedöms inte bli större än att de kan tas inom befintliga ramar. 
  
 13.3.3Konsekvenser för Kronofogdemyndigheten 
  
 Antalet ärenden gällande betalningsfastställelse i fast egendom, utmätning av sådan egendom och/eller exekutiv fastighetsförsälj- ning där svaranden eller gäldenären har skyddade personuppgifter rör sig om några enstaka per år. Konsekvenserna för Kronofogde- myndigheten torde därför bli begränsade. 
  
 För Kronofogdemyndighetens exekutiva verksamhet gäller sekretessbestämmelsen i 34 kap. 1 § OSL. Sekretess gäller i mål eller ärenden angående utsökning och indrivning. Detta innebär att i princip all tillämpning av utsökningsbalken och annan verkställig- het omfattas av bestämmelsen. När det gäller exempelvis den beskrivning och värdering av fast egendom som görs inför exekutiv försäljning är det 34 kap. 1 § OSL som är tillämplig och inte 21 kap. 3 § OSL. 
  
 Beslut och, i vissa fall, uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten undantas från sekretessen i 34 kap. 1 § OSL. I dessa fall är 21 kap. 3 § OSL tillämplig. Bestämmelsen är även tillämplig när det gäller beslut om skuldsanering och i den summariska processen. I ett beslut om exempelvis utmätning av fast egendom behöver fastighetsbeteckning finnas med. Även i andra beslut kan uppgiften behöva finnas med. För det fall sekre- tess gäller för uppgiften kan detta lösas genom att uppgiften anges i en bilaga till beslutet. Att ta in uppgiften i en sekretessbilaga för- hindrar att uppgiften lämnas ut av misstag. Däremot hindrar det inte ett utlämnande till parter och andra som behöver uppgiften. Bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL omfattar vidare redan i dag uppgift om adress, vilket Kronofogdemyndigheten har att förhålla sig till 
  
 320 
  
 SOU 2015:69 
  
 Konsekvenser 
  
 vid exempelvis beslut om avhysning. Samma rutiner som används när det gäller adressuppgift bör kunna användas när det gäller upp- gift om fastighetsbeteckning. Vidare gäller att uppgifter inte kan hemlighållas för part annat än om det av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekretessbelagd uppgift i materialet inte röjs, se avsnitt 12.2. 
  
 För personer som har skyddad folkbokföring kommer uppgif- ten att omfattas av ett omvänt skaderekvisit. Det torde dock vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbokföring som bor i en egen fastighet. Se avsnitt 13.2.2 där konsekvenserna av den föreslagna bestämmelsen om sekretess för personer med skyd- dad folkbokföring redovisas. 
  
 13.3.4Konsekvenser för andra myndigheter 
  
 Uppgift om fastighetsbeteckning för hotade och förföljda kan även finnas hos andra myndigheter, exempelvis kommunerna. Rutiner finns redan för att hantera uppgifter som omfattas av 21 kap. 3 § OSL. Rutinerna kan behöva omarbetas för att även omfatta uppgift om fastighetsbeteckning när den är jämförbar med adress, men några större förändringar bör det inte vara fråga om. 
  
 För personer som har skyddad folkbokföring kommer uppgif- ten att omfattas av ett omvänt skaderekvisit. Det torde dock vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbokföring som bor i en egen fastighet. Se avsnitt 13.2.2 där konsekvenserna av den föreslagna bestämmelsen om sekretess för personer med skyd- dad folkbokföring redovisas. 
  
 13.3.5Konsekvenser i övrigt 
  
 Att få tillgång till en uppgift om fastighetsbeteckning kan vara nödvändigt i flera olika sammanhang, exempelvis för en person som vill inleda en process i domstol avseende en viss fastighet. Den naturliga vägen att få information om en fastighet är genom fastig- hetsregistret. Förändringen i 21 kap. 3 § OSL påverkar inte möjlig- heten att få information från fastighetsregistret. Förändringen påverkar inte heller möjligheten att få reda på vem som äger en viss fastighet. För personer som har skyddad folkbokföring kommer 
  
 321 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2015:69 
  
 uppgiften att omfattas av ett omvänt skaderekvisit. Det torde dock vara ett mycket begränsat antal personer med skyddad folkbok- föring som bor i en egen fastighet. För ett utlämnande av uppgifter om fastighetsbeteckning i dessa fall får en bedömning göras i varje enskilt fall, se avsnitt 13.2.2 där konsekvenserna av den föreslagna bestämmelsen om sekretess för personer med skyddad folkbok- föring redovisas. 
  
 13.4Särskilda forumregler när en part har skyddade personuppgifter 
  
 13.4.1Konsekvenser för personer med sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen 
  
 Förslagen innebär en ökad trygghet för hotade och förföljda personer i de fall en process i domstol inleds. För allmän domstol innebär förslagen att en kärande som vill inleda en process mot en svarande vars adressuppgifter är sekretessbelagda i stället kan inleda processen vid en domstol som inte styrs av svarandens hemvist. En process kan komma till stånd trots att svarandens adressuppgifter är sekretessbelagda och tidigare problem i förhållande till Europa- konventionen försvinner därmed. När det gäller domstolsärenden innebär förslagen att en ansökan eller ett överklagande ska göras till en domstol som inte styrs av var personen är folkbokförd. Det- samma gäller klagande i förvaltningsdomstol. Risken för att upp- giften om domstol tillsammans klagandens identitet ska avslöja inom vilket område klaganden är bosatt försvinner därmed. 
  
 13.4.2Konsekvenser för domstolarna 
  
 Förslaget innebär att processer som i dag är utspridda på olika domstolar i landet kommer att koncentreras till två domstolar, Stockholms tingsrätt och Förvaltningsrätten i Stockholm. Antalet processer vid dessa domstolar kommer att öka. Samtidigt kommer antalet processer vid övriga domstolar sammantaget att minska i motsvarande utsträckning. Antalet mål där svaranden eller parten har sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen torde dock vara begränsade. Det har inte varit möjligt att få fram någon statistik 
  
 322 
  
 SOU 2015:69 
  
 Konsekvenser 
  
 över antalet mål i allmän domstol. När det gäller förvaltnings- domstolarna har vi inhämtat uppgifter rörande de tre största dom- stolarna. Antal mål med part med sekretess (ej migrationsmål inräknade) var vid Förvaltningsrätten i Stockholm 142 stycken år 2012, 171 stycken år 2013 och 201 stycken år 2014. Vid Förvalt- ningsrätten i Göteborg uppgick antalet mål till 103 stycken år 2012, 108 stycken år 2013 och 128 stycken år 2014 och för Förvaltnings- rätten i Malmö 39 stycken år 2012, 37 stycken år 2013 och 31 stycken år 2014. Uppgifterna är ungefärliga då även sekretess- markering av andra skäl än folkbokföringssekretess ingår. Mot bakgrund av det begränsade antal personer som berörs av de nya forumreglerna torde konsekvenserna för domsolarna inte vara särskilt omfattande. 
  
 13.4.3Konsekvenser för beslutande myndigheter 
  
 För myndigheternas del kommer överklagandehänvisningarna att behöva ändras med upplysning om vart beslut i dessa fall ska över- klagas. Att ändra överklagandehänvisningarna kan innebära vissa ökade kostnader då systemförändringar kan bli nödvändiga. Vi bedömer dock att kostnadsökningarna borde vara begränsade och rymmas inom ramen för nuvarande anslag. 
  
 13.5En sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar 
  
 Våra förslag om en sammanhållen ordning för hot- och riskbedöm- ningar och en föreskriftsrätt för Polismyndigheten kommer på lite sikt att ge positiva effekter för de personer som omfattas av någon av åtgärderna. Hot- och riskbedömningarna kommer att bli bättre, tydligare och mer enhetliga. Arbetet med hot- och riskbedömnin- gar bör också kunna bli effektivare med ändamålsenliga föreskrifter och god samverkan mellan myndigheterna. Våra förslag innebär också bättre förutsättningar för att utveckla och förbättra skydds- instituten. 
  
 Kompetensen hos myndigheterna och andra organisationer som ingår i samverkan kommer att öka. På sikt bedömer vi att det kan innebära effektivare arbetssätt och minskade kostnader. 
  
 323 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2015:69 
  
 Polismyndigheten kommer att få ökade kostnader med anled- ning av förslagen. Vi bedömer att de uppgår till cirka 1 miljon kronor och att kostnaden kan finansieras inom ramen för nuva- rande anslag. 
  
 Regeringen kommer årligen att få en samlad redovisning av arbetet inom samverkan. Det ger bättre förutsättningar för rege- ringen att styra, utveckla och effektivisera verksamheten med skydd åt personer. 
  
 Verksamheten med skydd åt personer kommer att bli tydligare, enhetligare och synligare. Det ger förutsättningar för ett ökat för- troende för skyddsåtgärderna i samhället. 
  
 324 
  
 14 Genomförande av våra förslag 
  
 14.1Ikraftträdande 
  
 Förslag: Alla författningsändringar vi föreslår ska träda i kraft den 1 juli 2016. 
  
 Våra förslag innebär begränsade förändringar när det gäller finge- rade personuppgifter och förslagen bör träda kraft snarast möjligt. 
  
 De författningsändringar som förutsätter mest förberedelsear- bete finns inom området skyddad folkbokföring som ersätter kvar- skrivning. Våra förslag innebär att åtgärder behöver vidtas inom många myndigheter: kompetensutveckling, införande av nya rutiner och ändringar i  
 it-system. 
  Det kan ta lång tid innan alla ändringar har genomförts. Vi anser dock att det är viktigt att så snart som möjligt börja stärka skyddet och öka tryggheten för de personer som behöver skyddsåtgärder. Bestämmelserna bör därför träda i kraft snarast möjligt. Åtgärder inom myndigheterna får därefter vidtas efter hand. Exempelvis kan Skatteverket börja ge stöd till personer med skyddad folkbokföring direkt vid ikraftträdandet i den utsträckning som då är möjlig för att därefter utveckla sitt stöd. För alla myndigheter bör det vara möjligt att införa tillfälliga rutiner i den mån  
 it-systemen 
  inte hinner ändras eller andra nöd- vändiga åtgärder kan vidtas. 
  
 Även de förslag vi lämnar inom områdena sekretess för hotade och förföljda personer, särskilda forumregler när en part har skyd- dade personuppgifter och en sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar bör träda i kraft snarast möjligt. 
  
 Alla bestämmelser vi föreslår bör träda i kraft den 1 juli 2016. 
  
 325 
  
 Genomförande av våra förslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 14.2Övergångsbestämmelser 
  
 14.2.1Fingerade personuppgifter 
  
 Förslag: För den som har medgetts fingerade personuppgifter före den 1 juli 2016 gäller 8 § lagen om fingerade person- uppgifter i dess tidigare lydelse fortfarande. 
  
 Vi föreslår att Polismyndigheten ska få något större möjligheter att besluta att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ska upphöra. För den som medgetts fingerade personuppgifter före ikraftträdandet bör därför bestämmelsen i dess tidigare lydelse fortfarande gälla. I övrigt finns det inget behov av övergångs- bestämmelser. 
  
 Vi har visat på en tänkbar författningsreglering om det bedöms lämpligt att ge fingerade personuppgifter till fler personer. Vi har dock inte lämnat något förslag i denna del. Om ändringar av detta slag genomförs behövs följande övergångsbestämmelser: Vid pröv- ning av överklagande av ett beslut om fingerade personuppgifter enligt 1 § lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter i dess lydelse före den 1 juli 2016 ska domstolen tillämpa bestämmelserna i dess tidigare lydelse. 
  
 14.2.2Kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring 
  
 Förslag: Den som har medgetts kvarskrivning enligt 16 § folk- bokföringslagen dess lydelse före den 1 juli 2016 ska från och med den 1 juli 2016 anses ha medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Vid prövning av överklagande av ett beslut om kvarskrivning enligt 16 eller 17 § folkbokföringslagen i dess lydelse före den 1 juli 2016 ska domstolen tillämpa bestämmelserna i 16 och 17 §§ i dess tidigare lydelse. 
  
 Bestämmelsen i 22 kap. 2 § OSL i dess tidigare lydelse gäller fortfarande för personer som förekommer i ärenden om kvar- skrivning enligt 16 eller 17 § i dess lydelse före den 1 juli 2016. 
  
 Äldre bestämmelser om sekretess gäller fortfarande för upp- gifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering före denna tidpunkt. 
  
 326 
  
 SOU 2015:69 
  
 Genomförande av våra förslag 
  
 Personer som har medgetts kvarskrivning med stöd av bestämmel- serna i dess lydelse före den 1 juli 2016 bör från och med den 1 juli 2016 anses ha medgetts skyddad folkbokföring. Det innebär att det blir enklare för de personer som omfattas av skydden och för de myndigheter och andra organisationer som kommer i kontakt med dem. I annat fall måste samhället under en övergångstid hålla reda på två skyddsinstitut som har stora likheter: kvarskrivning och skyddad folkbokföring. Denna reglering minskar också behovet av övergångsbestämmelser i andra författningar än folkbokförings- lagen vilket också underlättar tillämpningen av bestämmelserna. 
  
 De tidigare bestämmelserna ska självklart tillämpas om beslut fattas före den 1 juli 2016. För de personer som har ansökt om kvarskrivning enligt bestämmelserna i dess lydelse före den 1 juli 2016 ska, om beslut inte fattats före den 1 juli 2016, Skatteverket i stället pröva rätten till skyddad folkbokföring enligt bestämmel- serna i dess lydelse från och med den 1 juli 2016. För den som har fått avslag på sin ansökan före den 1 juli 2016, men bedömer att hen kan få skyddad folkbokföring enligt de nya bestämmelserna finns det inget som hindrar att personen söker på nytt. Det bör också vara möjligt för Skatteverket att efter samråd med den sökande avvakta något med att fatta beslut till efter halvårsskiftet om verket bedömer att det är lämpligt. 
  
 Om Skatteverket prövat ett ärende om medgivande eller upp- hörande av kvarskrivning enligt bestämmelserna i dess lydelse före den 1 juli 2016 ska även domstolen tillämpa bestämmelserna i den- na lydelse. Skälet till det är att det inte är lämpligt att domstolen tillämpar de nya bestämmelserna som första instans. 
  
 Som framgår ovan kan ärenden om kvarskrivning enligt äldre bestämmelser prövas i domstol efter överklagande även efter den 30 juni 2016. Dessa ärenden behöver ett fortsatt sekretesskydd. Bestämmelsen om sekretess i ärenden om kvarskrivning i dess tidi- gare lydelse ska därför fortfarande gälla för kvarvarande ärenden om kvarskrivning. Detsamma gäller alla andra ärenden om kvar- skrivning som prövats genom åren. Den som medgetts kvarskriv- ning ska dock anses ha medgetts skyddad folkbokföring och för dem gäller bestämmelsen i dess nya lydelse. 
  
 Äldre bestämmelser om sekretess i ärenden om kvarskrivning ska fortfarande gälla också för uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering 
  
 327 
  
 Genomförande av våra förslag 
  
 SOU 2015:69 
  
 före denna tidpunkt. Det innebär att för gamla kvarskrivnings- ärenden som redan tagits om hand för arkivering gäller bestäm- melsen i dess tidigare lydelse.1 
  
 14.2.3Övriga förslag 
  
 Bedömning: Det finns inget behov av övergångsbestämmelser i övrigt. 
  
 Vi lämnar ett antal förslag om sekretess för hotade och förföljda personer, särskilda forumregler när en part har skyddade person- uppgifter och en sammanhållen ordning för hot- och riskbedöm- ningar. För dessa förslag saknas det ett behov av övergångsbestäm- melser. Det innebär bland annat att bestämmelsen om sekretess för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt i bestämmelsen om sekretess till skydd för hotade och förföljda personer2 kommer att börja gälla utan undantag den dag bestämmelsen träder i kraft. Det medför exempelvis för ett tidigare anhängiggjort mål om utlämnande av allmän handling i kammarrätten att den nya bestäm- melsen ska tillämpas i målet om det avgörs den 1 juli 2016 eller senare. 
  
 1För liknande resonemang se prop. 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och socialtjänsten s. 84 och 85. 
  
 221 kap. 3 § OSL. 
  
 328 
  
 15 Författningskommentar 
  
 15.1Folkbokföringslagen (1991:481) 
  
 16 § 
  
 Vi har behandlat ändringen i första stycket i avsnitt 8.6.1. Ändringen innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring. 
  
 Det nya andra stycket är en kodifiering av den praxis som redan gäller och innebär således ingen ändring i sak. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.7. Ändringen innebär också att kontakt- förbud och andra skydd som sekretessmarkering inte längre ska vara något hinder mot att ge någon skyddad folkbokföring. Vi har behandlat den ändringen i avsnitt 8.6.5 och 8.6.6. Det finns dock inte något hinder mot att registrera en sekretessmarkering i folk- bokföringsdatabasen om det kan antas att en uppgift inte får läm- nas ut med stöd av folkbokföringssekretessen. Det kan bli aktuellt om en person inte vill ha skyddad folkbokföring eller om den skyddade folkbokföringen inte kan förväntas ge en tillräcklig skyddseffekt, exempelvis om skyddad folkbokföring inte kan förväntas fungera och ge effekt på grund av brister i personens möjligheter att ändra sin livsföring. I dag kombineras ofta kvar- skrivning med en sekretessmarkering. Vi bedömer att en ny sekre- tessmarkering bör införas för personer med skyddad folkbokföring, se avsnitt 8.6.16. 
  
 Ändringen i tredje stycket är en följdändring till ändringen i första stycket som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring. 
  
 329 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2015:69 
  
 16 a § 
  
 Paragrafen är ny. 
  
 Vi har behandlat ändringen i första punkten i avsnitt 8.6.3. Bestämmelsen kan tillämpas när en person ännu inte har utsatts för hot eller förföljelser, men det kan befaras att så kommer att ske, exempelvis om personen får ett nytt arbete inom rättsväsendet som kan medföra hot eller förföljelser eller om personen bevittnat ett brott utan att gärningsmannen är medveten om det. Med tillräcklig skyddseffekt avses detsamma som i 16 § andra stycket. Kravet på tillräcklig skyddseffekt innebär att bestämmelsen kommer att kunna tillämpas endast för ett mycket begränsat antal personer. Det krävs bland annat att personens adress eller andra uppgifter som kan bidra till att avslöja var personen bor, exempelvis medlem- skap i lokala föreningar, inte kan hittas via internet eller på annat sätt. Undantagsbestämmelse kan exempelvis gälla för personer som har bott mycket kort tid på adressen och uppgiften om adress inte hunnit få spridning samt för personer som redan tidigare hanterat sina personuppgifter med mycket stor försiktighet. Bestämmelsen kombineras med folkbokföring på annan ort enligt andra punkten, se nedan. 
  
 Vi har behandlat ändringen i andra punkten i avsnitt 8.6.2. Bestämmelsen omfattar samma personer som omfattas av undan- taget i punkten 1. Undantaget kan också användas om föräldrar och barn som tidigare inte bott tillsammans men i samband med ett beslut om skyddad folkbokföring flyttar till samma bostad. Om personen ska folkbokföras på en annan ort än den tidigare folk- bokföringsorten bör det vara en ort som personen inte har någon anknytning till. En ort där personen tidigare har bott eller har ett fritidsboende bör exempelvis inte väljas. Vilken folkbokföringsort som är lämplig bör Skatteverket besluta efter samråd med den per- son som ska skyddas. Vi bedömer att det ofta kan vara lämpligt att folkbokföra personen i någon av de större städerna. Undantaget är inte tänkt att användas i det stora antal fall där den hotande eller förföljande personen vet var den hotade eller förföljda personen bodde vid beslutet om skyddad folkbokföring, exempelvis vid mäns våld mot kvinnor eller annat våld i nära relationer. I dessa situa- tioner ökar inte skyddseffekten genom folkbokföring på annat ort. 
  
 330 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningskommentar 
  
 17 § 
  
 Vi har behandlat ändringen i första stycket i avsnitt 8.6.4. 
  
 Vi har behandlat ändringen i andra stycket i avsnitt 8.6.14. Se också författningskommentaren till 8 § lagen om fingerade person- uppgifter som innehåller motsvarande bestämmelse. 
  
 Det nya tredje stycket har vi behandlat i avsnitt 8.6.9. 
  
 17 a § 
  
 Ändringen är en följdändring till ändringen i 16 § som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbokföring. 
  
 17 b § 
  
 Paragrafen är ny. 
  
 Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.11. 
  
 17 c § 
  
 Paragrafen är ny. 
  
 Vi har behandlat första stycket i avsnitt 8.6.10. Bestämmelsen innebär att Skatteverket ska ge personer med skyddad folkbok- föring stöd av olika slag för att ge förutsättningar för skyddet att ge avsedd effekt. Det kan exempelvis göras genom att ge råd om hur personen bör agera i kontakter med myndigheter och andra samt att finnas tillgänglig för att svara på frågor som personerna kan få när de ställs inför nya situationer. Det kan exempelvis innebära att ge stöd i hur personen ska kunna få del av rättigheter och annan samhällsservice utan att säkerheten äventyras. Behovet av stöd kommer att vara som störst under det första året med skyddad folkbokföring. Andra myndigheter bör bistå Skatteverket i detta arbete inom ramen för sitt ordinarie ansvar för att samverka med andra myndigheter, som framgår av bland annat myndighetsförord- ningen och förvaltningslagen. 
  
 Vi har behandlat ändringen i andra stycket i avsnitt 8.6.12. 
  
 331 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2015:69 
  
 18 a § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 7.6.7. Med särskilda skäl avses exempelvis att personen är eller har barn. 
  
 23 § 
  
 Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.8. Ändringen innebär en kodifiering av den praxis som finns för ansökningar inom Skatte- verket och en modernisering av språket. 
  
 30 § 
  
 Tredje stycket är nytt. Vi har behandlat det i avsnitt 8.6.9. Det finns inget som hindrar att socialnämnden även beslutar om att hemlig- hålla barnets vistelseort. 
  
 38 § 
  
 I första, andra och tredje stycket har språket moderniserats. 
  
 Fjärde stycket är nytt. Vi har behandlat det i avsnitt 10.4.1. Vi har där redogjort för att gällande forumregler i vissa fall ställer till problem när en parts personuppgifter omfattas av sekretess. Pro- blemen uppstår när domstolens behörighet styrs av var en part är folkbokförd och denna uppgift omfattas av sekretess. Uppgift om domstol tillsammans med en persons identitetsuppgifter avslöjar inom vilket område personen är folkbokförd. Forumregler som ser ut på detta sätt kan verka avskräckande för en person som vill överklaga ett beslut. Den nya regleringen innebär att ett överklag- ande ska göras till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om var klaganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet. Det är förhållandena när överklagandet ges in till myndigheten som är avgörande för domstolsbehörig- heten. Om uppgift om klagandens folkbokföring vid denna tid- punkt är sekretessbelagd är Förvaltningsrätten i Stockholm behörig domstol. Begreppet sekretessbelagd definieras i 3 kap. 1 § OSL. Har personen en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen kan det presumeras att uppgiften om adress m.m. är sekretessbelagd. 
  
 332 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningskommentar 
  
 Femte stycket är nytt. Vi har behandlat det i avsnitt 10.4.1. Där konstateras att nya forumregler inte behövs för personer med skyddad folkbokföring. Ett beslut om skyddad folkbokföring kom- bineras i de flesta fall med en sekretessmarkering i folkbokförings- databasen. För att inte bestämmelsen ska få ett vidare tillämp- ningsområde än nödvändigt undantas därför personer med skyddad folkbokföring från fjärde stycket. 
  
 40 § 
  
 Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.9. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.2Lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter 
  
 1 § 
  
 För att få fingerade personuppgifter är det i dag ett krav i första stycket att personen riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet. Brottsligheten ska i första hand vara direkt livshotande eller syfta till svår kroppsskada eller grov frihetskränkning. Det som åsyftades när bestämmelserna infördes var brott som regleras i 3, 4 och 6 kap. brottsbalken.1 Begreppen är hämtade från rubriker i brottsbalken: 3 kap. Om brott mot liv och hälsa samt 4 kap. Om brott mot frihet och frid. 6 kap. har rubriken Om sexualbrott. I förtydligande syfte bör det uttryckligen framgå att personen kan riskera allvarlig brottslighet även mot frid för att och få fingerade personuppgifter. Någon änd- ring i sak är inte avsedd. Det saknas däremot skäl att särskilt ange sexualbrott i bestämmelsen. En följd av ändringen är att den riske- 
  
 1 Prop. 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 143. 
  
 333 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2015:69 
  
 rade brottsligheten uttrycks på samma sätt som i förordningen om särskilt personsäkerhetsarbete.2 
  
 Andra stycket är nytt. Ändringen är en kodifiering av den praxis som redan gäller och innebär således ingen ändring i sak. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 7.6.3. 
  
 Det tidigare andra stycket utgör nu det tredje stycket. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 7.6.5. Ändringen innebär att andra skydd än skydd av personuppgifter inte längre ska vara något hinder mot att ge någon fingerade personuppgifter. Skydd av personupp- gifter kan tillgodoses på andra sätt genom skyddad folkbokföring. Ändringen innehåller också en följdändring till ändringen som innebär att kvarskrivning byter namn till skyddad folkbokföring. Se kommentaren till 16 § folkbokföringslagen. 
  
 Det fjärde stycket är inte en del av förslaget, utan visar endast en tänkbar författningsreglering om det bedöms lämpligt att utvidga tillämpningen av fingerade personuppgifter. Vi har behandlat frå- gan i avsnitt 7.6.2. 
  
 3 § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 7.6.8. 
  
 8 § 
  
 Vi har behandlat ändringen i avsnitt 7.6.6. Ändringen gör det möjligt att, utöver de missbrukssituationer som omfattas av bestäm- melsen i dag, upphäva beslutet om det är uppenbart att det inte längre finns något skäl för skyddet eftersom hotet upphört eller minskat i så stor utsträckning att det inte längre finns något skäl för fingerade personuppgifter. Det är angeläget att Polismyndig- heten har en dialog med personen och bereder ärendet omsorgsfullt för att inte skapa problem för denne. 
  
 2 3 § förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. 
  
 334 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningskommentar 
  
 8 a § 
  
 Paragrafen är ny. Bestämmelsen är en upplysningsparagraf som hänvisar till de bestämmelser om förvärv av namn och byte av per- sonnummer som vi föreslår. Se kommentarerna till 18 a § folk- bokföringslagen och bestämmelserna i namnlagen. 
  
 9 § 
  
 Första stycket innehåller första meningen av stycket i dess nuva- rande lydelse. 
  
 Andra stycket utgörs av resterande delar av första stycket i dess nuvarande lydelse. Ändringen i stycket har vi behandlat i avsnitt 7.6.7. 
  
 Tredje stycket utgörs av andra stycket i dess nuvarande lydelse. Ändringen i stycket har behandlat i avsnitt 7.6.7. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.3Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 
  
 11 kap. 
  
 8 § 
  
 Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.15. 
  
 21 kap. 
  
 3 § 
  
 Paragrafens andra stycke har ändrats på så sätt att undantaget från sekretess för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt har tagits bort. 
  
 335 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bestämmelsen gäller uppgift om bostadsadress eller annan jäm- förbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt. En uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt kan i vissa fall anses vara en sådan jämförbar uppgift. En uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt kan därmed omfattas av sekretess när förutsättningarna i paragrafen är upp- fyllda. En uppgift om fastighetsbeteckning lämnar inte upplysning om var den enskilde bor om den inte kan kopplas ihop med namn eller personnummer. 
  
 Bestämmelsen gäller även för uppgift om fastighetsbeteckning som tas in i domar och beslut. 
  
 Förändringen innebär att sekretesskyddet stärks för hotade och förföljda personer och möjligheterna för dessa personer att välja hur de vill bo förbättras. Sekretesskyddet blir likartat för olika boendeformer. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 9.5.3. 
  
 3 a § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 8.6.15. Bestämmel- sen innebär att sekretesskyddet stärks betydligt för personer med skyddad folkbokföring. Sekretessen kommer därför att gälla även för uppgifter i exempelvis diarier, beslut och domar. 
  
 Exempel på uppgifter som kan omfattas av bestämmelsen är: ny- förvärvat namn, bostadsadress, uppgifter om arbetsgivare (adress, bank, clearingnummer), skola och vårdgivare, var i en myndighets verksamhet ett ärende om personen har handlagts, uppgifter om anhöriga samt personnummer. 
  
 Sekretessen kommer exempelvis att gälla i mål om laglighets- prövning av kommunala beslut eftersom den sekretess som gäller för uppgifterna i det ärende där beslutet överklagas även gäller hos domstolen.3 
  
 Av OSL följer att bolag med mera som ägs av kommuner och landsting under vissa förutsättningar ska jämställas med myndig- heter vid tillämpningen av OSL. Den sekretess vi föreslår kommer 
  
 3 Davidson med flera Sekretess m.m. hos allmän förvaltningsdomstol En handbok, andra upplagan s. 69. 
  
 336 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningskommentar 
  
 därmed att gälla även när kommuner och landsting bedriver verk- samhet i privat form.4 
  
 4 § 
  
 Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.15. 
  
 4 a § 
  
 Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.15. 
  
 8 § 
  
 Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.15. 
  
 22 kap. 
  
 2 § 
  
 Ändringen är en följdändring till ändringen i 16 § folkbokförings- lagen som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbok- föring. Se kommentaren till den paragrafen. 
  
 2 a § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 8.6.9. 
  
 43 kap. 
  
 9 § 
  
 Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.15. 
  
 4 2 kap. 3 § OSL och prop. 1993/94:48 Handlingsoffentlighet hos kommunala företag s. 17 och 18. 
  
 337 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2015:69 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.4Namnlagen (1982:670) 
  
 14 § 
  
 Andra stycket är nytt. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 7.6.7. 
  
 29 a § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 7.6.7. 
  
 35 a § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 7.6.7. 
  
 37 § 
  
 I första stycket har språket moderniserats. 
  
 Andra stycket är nytt. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. Ändringen innebär att ett överklagande ska göras till Förvaltnings- rätten i Stockholm när uppgift om var klaganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet. Se även kommentaren till 38 § folkbokföringslagen. 
  
 Tredje stycket är nytt och reglerar undantag från andra stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. Vi har behand- lat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Fjärde stycket utgörs av det nuvarande andra stycket med en modernisering av språket. 
  
 Femte stycket utgörs av tredje stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 338 
  
 SOU 2015:69 Författningskommentar 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.5Rättegångsbalken 
  
 10 kap. 
  
 1 a § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 10.4.1. Första stycket reglerar forum när svarandens uppgifter omfattas av sekretess. När en svarande har sekretessmarkering och behörig domstol styrs av var svaranden har sin hemvist kan det vara svårt för en kärande att vända sig till behörig domstol och, om det blir aktuellt, lägga fram utredning om att domstolen är behörig. Detta kan leda till att en person, i konflikt med Europakonventionen, inte får sin sak prövad i domstol. 
  
 Den nya bestämmelsen ska tillämpas när en kärande vill väcka talan mot en svarande vid dennes hemvistforum och uppgiften om var svaranden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet. Begreppet sekretessbelagd definieras i 3 kap. 1 § OSL. Har personen en sekretessmarkering i folkbokförings- databasen kan det presumeras att uppgiften om adress m.m. är sekretessbelagd. Något särskilt beslut eller annan handling som utvisar att uppgiften är sekretessbelagd bör i ett sådant fall inte krävas av käranden att hen ger in. Käranden ska med stöd av den nya bestämmelsen i stället väcka talan vid Stockholms tingsrätt. 
  
 För en svarande med fingerad identitet kommer den nya regle- ringen att vara tillämplig när en kärande stämmer in svaranden i den verkliga identiteten eftersom svarandens uppgifter då är sekretess- markerade i folkbokföringsdatabasen. Är svaranden känd under den fingerade identiteten ska däremot de vanliga forumreglerna tillämpas. 
  
 Andra stycket är nytt. Vi har behandlat det i avsnitt 10.4.1. Där konstateras att nya forumregler inte behövs för personer med skyddad folkbokföring. Ett beslut om skyddad folkbokföring kom- bineras i de flesta fall med en sekretessmarkering i folkbokförings- 
  
 339 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2015:69 
  
 databasen. För att inte bestämmelsen i första stycket ska få ett vidare tillämpningsområde än nödvändigt undantas därför personer med skyddad folkbokföring från bestämmelsen. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.6Äktenskapsbalken 
  
 14 kap. 
  
 3 § 
  
 Andra stycket är nytt. Vi har behandlat det i avsnitt 10.4.1. Änd- ringen innebär att äktenskapsmål tas upp av Stockholms tingsrätt när en av makarna har hemvist här i landet och uppgift om var den maken är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbok- föringsverksamhet. Detsamma gäller om uppgifter om var båda makarna är folkbokförda är sekretessbelagda i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet. Rätt forum i äktenskapsmål pekar däri- genom inte ut inom vilken domkrets en make är folkbokförd när den uppgiften är sekretessbelagd. 
  
 Tredje stycket är nytt och reglerar undantag från andra stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.7Lagen (1996:242) om domstolsärenden 
  
 2 § 
  
 Andra stycket är nytt. Ändringen föranleds av den nya forum- bestämmelsen i 7 a §. I stället för de bestämmelser om behörigt 
  
 340 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningskommentar 
  
 forum som finns i den materiella lagstiftningen för olika ärenden ska 7 a § tillämpas när förutsättningarna i den paragrafen är upp- fyllda. 
  
 7 a § 
  
 Paragrafen är ny. Första stycket innebär att en ansökan eller ett överklagande ska göras till Stockholms tingsrätt i de fall rätt forum styrs av var en part är folkbokförd och denna uppgift är sekretess- belagd i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet. 
  
 Andra stycket reglerar undantag från första stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.8Socialförsäkringsbalken 
  
 113 kap. 
  
 14 § 
  
 I första stycket har språket moderniserats. 
  
 Andra stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om perso- nens hemortskommun är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbok- föringsverksamhet. Se även kommentaren till 38 § folkbokförings- lagen. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Tredje stycket är nytt och reglerar undantag från andra stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Fjärde stycket utgörs av andra stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 341 
  
 Författningskommentar SOU 2015:69 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.9Skatteförfarandelagen (2011:1244) 
  
 67 kap. 
  
 7 § 
  
 Andra stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om perso- nens hemortskommun är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbok- föringsverksamhet. Se även kommentaren till 38 § folkbokförings- lagen. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Tredje stycket är nytt och reglerar undantag från andra stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.10 Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 
  
 49 § 
  
 Andra stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om var kla- ganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbok- föringsverksamhet. Se även kommentaren till 38 § folkbokförings- lagen. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Tredje stycket är nytt och reglerar undantag från andra stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 342 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningskommentar 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.11 Lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor 
  
 95 § 
  
 Andra stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om var klaganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet. Se även kommentaren till 38 § folkbok- föringslagen. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Tredje stycket är nytt och reglerar undantag från andra stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Fjärde stycket utgörs av andra stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.12 Körkortslagen (1998:488) 
  
 8 kap. 
  
 3 § 
  
 I första stycket har språket moderniserats. 
  
 Andra stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om var klaganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Tredje stycket är nytt och reglerar undantag från andra stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Fjärde stycket utgörs av andra stycket i dess nuvarande lydelse. Femte stycket utgörs av tredje stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 343 
  
 Författningskommentar SOU 2015:69 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.13Lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse 
  
 10 § 
  
 I första och tredje stycket har språket moderniserats. 
  
 Fjärde stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om var klaganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Femte stycket är nytt och reglerar undantag från andra stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Sjätte stycket utgörs av fjärde stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.14 Studiestödslagen (1999:1395) 
  
 6 kap. 
  
 10 § 
  
 Andra stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om klagandens hemortskommun är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokförings- verksamhet. Se även kommentaren till 38 § folkbokföringslagen. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Tredje stycket är nytt och reglerar undantag från andra stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Fjärde stycket utgörs av andra stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 344 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningskommentar 
  
 Femte stycket utgörs av tredje stycket i dess nuvarande lydelse. Sjätte stycket utgörs av fjärde stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.15 Vapenlagen (1996:67) 
  
 10 kap. 
  
 1 § 
  
 Andra stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut överkla- gas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om var klaganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folkbokförings- verksamhet. Se även kommentaren till 38 § folkbokföringslagen. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Tredje stycket är nytt och reglerar undantag från andra stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Fjärde stycket utgörs av andra stycket i dess nuvarande lydelse. Femte stycket utgörs av tredje stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.16 Yrkestrafiklagen (2012:210) 
  
 6 kap. 
  
 4 § 
  
 Fjärde stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om var 
  
 345 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2015:69 
  
 klaganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Femte stycket är nytt och reglerar undantag från fjärde stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Sjätte stycket utgörs avfjärde stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.17 Taxitrafiklagen (2012:211) 
  
 6 kap. 
  
 3 § 
  
 Fjärde stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om var klaganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Femte stycket är nytt och reglerar undantag från fjärde stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Sjätte stycket utgörs av nuvarande fjärde stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.18 Lagen (1998:492) om biluthyrning 
  
 22 § 
  
 I första och andra stycket har språket moderniserats. 
  
 Tredje stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om var 
  
 346 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningskommentar 
  
 klaganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Fjärde stycket är nytt och reglerar undantag från tredje stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Femte stycket utgörs av tredje stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.19Lagen (2014:1020) om redovisningscentraler för taxitrafik 
  
 29 § 
  
 Tredje stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att ett beslut över- klagas till Förvaltningsrätten i Stockholm när uppgift om var klaganden är folkbokförd är sekretessbelagd i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 10.4.1. 
  
 Fjärde stycket är nytt och reglerar undantag från tredje stycket för personer som medgetts skyddad folkbokföring. 
  
 Femte stycket utgörs av tredje stycket i dess nuvarande lydelse. Sjätte stycket utgörs av fjärde stycket i dess nuvarande lydelse. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.20 Socialtjänstlagen (2001:453) 
  
 12 kap. 
  
 10 § 
  
 Tredje stycket andra punkten är ny. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.11. Om ett barn har medgetts skyddad folkbokföring 
  
 347 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2015:69 
  
 efter ansökan av socialnämnden upphör den skyddade folkbok- föringen att gälla när vården enligt LVU upphör. Uppgiftsskyldig- heten enligt denna bestämmelse innebär bland annat att social- nämnden ska informera Skatteverket när vården enligt LVU upphör, se avsnitt 8.6.9. 
  
 10 a § 
  
 Paragrafen är ny. Bestämmelsen är en upplysningsparagraf som hänvisar till bestämmelser om socialnämndernas skyldighet att bistå i ärenden om sekretessmarkering och skyddad folkbokföring. Syftet är att bestämmelsen ska underlätta för socialnämnderna att ge stöd i dessa ärenden. 
  
 10 b § 
  
 Paragrafen är ny. Bestämmelsen är en upplysningsparagraf som hänvisar till bestämmelser om socialnämndernas skyldighet att bistå i ärenden om fingerade personuppgifter samt lämna uppgifter som finns i lagen om fingerade personuppgifter. Syftet är att bestämmelsen ska underlätta för socialnämnderna att ge stöd i dessa ärenden. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.21 Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 
  
 3 och 3 b §§ 
  
 Ändringarna är följdändringar till ändringen i 16 § folkbokförings- lagen som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbok- föring. Se kommentaren till 16 § folkbokföringslagen. 
  
 348 
  
 SOU 2015:69 Författningskommentar 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.22 Tandvårdslagen (1985:125) 
  
 5 § 
  
 Ändringen är en följdändring till ändringen i 16 § folkbokförings- lagen som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbok- föring. Se kommentaren till 16 § folkbokföringslagen. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.23Lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet 
  
 2 § 
  
 Ändringen är en följdändring till ändringen i 16 § folkbokförings- lagen som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbok- föring. Se kommentaren till 16 § folkbokföringslagen. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 349 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2015:69 
  
 15.24 Skollagen (2010:800) 
  
 29 kap. 
  
 6 § 
  
 Ändringen är en följdändring till ändringen i 16 § folkbokförings- lagen som innebär att kvarskrivning ersätts med skyddad folkbok- föring. Se kommentaren till 16 § folkbokföringslagen. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.25Förordning om ändring i förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i Skatteverkets folkbokföringsverksamhet 
  
 9 a § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 8.6.13. Skyldigheten avser både barn som är skolpliktiga när beslutet om skyddad folk- bokföring fattas och barn som blir skolpliktiga under den tid som beslutet om skyddad folkbokföring gäller. 
  
 12 b § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 8.6.17. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 350 
  
 SOU 2015:69 
  
 Författningskommentar 
  
 15.26Offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) 
  
 5 § 
  
 Vi har behandlat ändringen i avsnitt 8.6.15. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.27Förordningen (2014:1102) med instruktion för Polismyndigheten 
  
 9 a § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 11.2. 
  
 25 a § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 11.2. 
  
 55 § 
  
 Andra stycket är nytt. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 11.2. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 351 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2015:69 
  
 15.28Förordningen (2007:780) med instruktion för Skatteverket 
  
 5 § 
  
 Andra stycket är nytt. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 11.2. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.29Förordningen (2007:971) med instruktion för Åklagarmyndigheten 
  
 2 § 
  
 Paragrafen är ny. Vi har behandlat den i avsnitt 11.2. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 15.30Förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion 
  
 6 § 
  
 Första stycket punkten tretton är ny. Vi har behandlat ändringen i avsnitt 11.2. 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 Vi har behandlat ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i kapitel 14. 
  
 352 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2014:98 
  
 Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 26 juni 2014 
  
 Sammanfattning 
  
 En särskild utredare ska föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. 
  
 Utredaren ska bl.a. 
  
 lämna förslag på hur personer som lever under hot eller för- följelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsregistret, 
  
 lämna förslag på hur det kan skapas en mer sammanhållen ord- ning för hot- och riskbedömningar samt för olika skyddsåtgärder, 
  
 lämna förslag på hur reglerna om fingerade personuppgifter kan förändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större om- fattning än i dag, 
  
 ta ställning till om undantaget från sekretesskydd för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt bör slopas eller för- ändras på annat sätt, 
  
 ta ställning till om det bör införas särskilda forumregler, dels i allmän domstol med undantag för familjemål, dels i allmän för- valtningsdomstol för situationer när en part har skyddade per- sonuppgifter, 
  
 353 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2015:69 
  
 ta ställning till om det finns ett behov av förändring av sekretess- reglerna för att förstärka skyddet för hotade eller förföljda personers adressuppgifter som angetts i en förundersökning, 
  
 ta ställning till om någon annan än en vårdnadshavare i vissa fall ska kunna ansöka om skyddsåtgärder för ett barn, och 
  
 ta ställning till om det finns behov av och i övrigt kan anses lämp- ligt att Skatteverket, när ett barn medges kvarskrivning, lämnar underrättelse till socialnämnden i den kommun där barnet är bosatt. 
  
 Utredaren ska lämna de förslag till författningsändringar eller andra åtgärder som behövs. Uppdraget ska redovisas senast den 30 juni 2015. 
  
 Behovet av en utredning 
  
 Varje år utsätts ett stort antal personer för våld, hot och trakas- serier i sin vardag. En del av detta är våld i nära relationer och ofta handlar det då om kvinnor som riskerar att utsättas för våld och andra kränkningar av en man som de har eller har haft ett förhål- lande med. Den fysiska och psykiska ohälsa samt det mänskliga lidande och de inskränkningar i de drabbades frihet som det leder till kan många gånger vara både betydande och bestående. Det är en angelägen uppgift för samhället att öka tryggheten för och ge skydd till de personer som lever i ständig rädsla att utsättas för brott. Den som är utsatt för eller riskerar att bli utsatt för personförföljelse ska kunna räkna med att samhället ställer effektiva skyddsåtgärder till förfogande. En viktig del i detta är skyddet för personuppgift- erna. 
  
 Uppgifter om enskilda personers namn, personnummer, adress, civilstånd och andra familjeförhållanden används av ett stort antal myndigheter i deras dagliga verksamhet. Den grundläggande insamlingen och registreringen av de personuppgifter som används i samhället sker till stor del inom folkbokföringen hos Skatteverket, varifrån uppgifterna sedan förs vidare på olika sätt. Uppgifterna i folkbokföringen används även av företag och enskilda. 
  
 354 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bilaga 1 
  
 De uppgifter som registreras i folkbokföringen är som huvud- regel offentliga. Det finns dock vissa möjligheter att skydda per- sonuppgifter i folkbokföringsdatabasen genom s.k. sekretess- markering eller kvarskrivning. 
  
 Folkbokföringssekretessen regleras i 22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Enligt den bestäm- melsen gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga för- hållanden i folkbokföringen, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Om det kan antas att utlämnade uppgifter om en viss person innebär men för personen, kan en sekretessmarkering läggas in i registret. En sekretessmarkering fungerar som en var- ningssignal om att sekretess kan antas hindra utlämning vid en begäran om utlämnande av uppgifter. Om en sekretessmarkering inte är en tillräcklig åtgärd, finns möjlighet för Skatteverket att besluta om kvarskrivning. Kvarskrivning innebär att en person, i samband med att han eller hon byter bostadsort, fortfarande är folk- bokförd på den tidigare orten. Den verkliga bostadsorten hålls därmed hemlig. 
  
 I början av 2013 hade ungefär 12 100 personer skydd för sina personuppgifter. Av dessa hade 10 100 personer en sekretess- markering, medan 1 992 personer var såväl sekretessmarkerade som kvarskrivna. Kvarskrivning som enda åtgärd avsåg endast tre per- soner. Av de berörda personerna var ca 60 procent kvinnor och ca 40 procent män. Vidare kan noteras att 3 645 av personerna med sekretessmarkering var under 18 år (ca 35 procent), liksom 886 av dem som hade såväl sekretessmarkering som kvarskrivning (ca 45 procent). Skyddsåtgärderna berör således drygt 4 500 barn och ungdomar. Antalet personer som har skydd för sina person- uppgifter av detta slag har ökat kraftigt under de senaste tjugo åren (år 1993 hade ca 4 700 personer skydd för sina personuppgifter). 
  
 Vid särskilt allvarliga hot kan tillstånd att använda s.k. fingerade personuppgifter lämnas. Varje år medges fingerade personuppgifter i en handfull ärenden. Ett ärende kan avse en eller flera personer. I dag lever drygt 140 personer med fingerade personuppgifter. 
  
 Sekretessen enligt 22 kap. 1 § OSL gäller även i annan verksam- het som avser registrering av en betydande del av befolkningen, bl.a. Lantmäteriets fastighetsregister och kommunala fastighets- register. 
  
 355 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2015:69 
  
 När det gäller förföljda personer finns sedan år 2006 en särskild sekretessbestämmelse i 21 kap. 3 § OSL enligt vilken det gäller sekretess för uppgift om enskilds bostadsadress eller annan jämför- bar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt och för vissa kontaktuppgifter, såsom telefonnummer, samt motsvarande uppgifter om den enskildes anhöriga. Sekretessen förutsätter att det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om upp- giften röjs. Till skillnad från folkbokföringssekretessen gäller således bestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL endast uppgifter av visst slag. Å andra sidan gäller den generellt i all offentlig verksamhet. Sekretessen gäller dock inte för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt eller för uppgift i aktiebolags- eller handelsregister. Regeringen har vidare föreskrivit undantag från sekretessen för ett antal ytterligare register, företrädesvis sådana som förs av Bolags- verket eller Patent- och registreringsverket. 
  
 Frågor om skydd för personuppgifter beträffande hotade och förföljda personer har övervägts vid ett flertal tillfällen under de senaste tjugo åren.1 Systemet med skyddade personuppgifter har stegvis förbättrats men det finns fortfarande vissa brister och utrymme för förbättringar. Med ett bra skydd kan den enskilde känna sig tryggare men det kan samtidigt inte bortses ifrån att skyddet också innebär svårigheter för den enskilde. Det kan t.ex. innebära problem i kontakten med myndigheter och hälso- och sjukvård. För barn kan problematiken se annorlunda ut och ofta vara allvarligare än för vuxna eftersom skyddet kan innebära svårig- heter när det gäller vårdnads- och umgängesrätt. Svårigheter för barn kan också uppkomma t.ex. i kontakten med skola och kompisar och i samband med olika föreningsaktiviteter. 
  
 Chefen för Justitiedepartementet beslutade i juni 2011 att upp- dra åt en utredare att biträda departementet med att lämna förslag i fråga om skyddade personuppgifter i syfte att bl.a. höja skydds- nivån för personer som riskerar att utsättas för brott. Uppdraget redovisades i maj 2013 genom departementspromemorian Skydd av 
  
 1 Utredningar som behandlat skyddet för personuppgifter är bl.a. Brottsofferutredningen (SOU 1998:40), Personsäkerhetsutredningen (SOU 2002:71), Stalkningsutredningen (SOU 2008:81) och Folkbokföringsutredningen (SOU 2009:75). 
  
 356 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bilaga 1 
  
 personuppgifter för hotade och förföljda personer (Ds 2013:47). Utredaren lämnade förslag till vissa författningsändringar och fram- förde därutöver att en övergripande översyn av skyddet för person- uppgifter bör göras. 
  
 Efter beredning av utredarens förslag beslutade regeringen den 6 mars 2014 propositionen Förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer (prop. 2013/14:178). Riksdagen beslutade den 8 maj 2014 att anta propositionen. Lagändringarna, som träder i kraft den 1 juli 2014, innebär bl.a. förstärkt sekretess för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden i ärenden om kvarskrivning. I propositionen framhöll regeringen att det bör skapas en mer sammanhållen och konsekvent reglering som skyddar hotade och förföljda personers personuppgifter. 
  
 Utredningsuppdraget 
  
 En ny ordning för skyddet i folkbokföringen för hotade och förföljda personer 
  
 Det är en grundläggande princip i den svenska offentlighets- och sekretessregleringen att myndigheterna ska göra en prövning vid varje begäran om att få ut en allmän handling mot bakgrund av de förutsättningar som råder vid varje givet tillfälle, oavsett hur tidigare ansökningar har bedömts. För att tydliggöra att uppgifter kan omfattas av sekretess har det under lång tid förekommit att handlingar försetts med en s.k. hemligstämpel och elektroniskt lagrade uppgifter med en sekretessmarkering. Enligt 2 kap. 16 § tryckfrihetsförordningen får en anteckning om hinder att lämna ut en allmän handling bara göras på en handling som omfattas av en sekretessbestämmelse. Den tillämpliga bestämmelsen ska anges i anteckningen. Kompletterande föreskrifter finns i 5 kap. 5 § första stycket OSL. En sekretessmarkering utgör ingen slutlig prövning av sekretessfrågan utan är enbart en varningssignal om att en nog- grann sekretessprövning ska göras om de markerade uppgifterna begärs ut (JO 1993/94 s. 509). 
  
 En sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen utgör en indikation på att folkbokföringssekretess enligt 22 kap. 1 § OSL kan gälla för uppgifterna. Högsta förvaltningsdomstolen har slagit fast att Skatteverkets åtgärd att sekretessmarkera uppgifter i folkbok- 
  
 357 
  
 Bilaga 1 SOU 2015:69 
  
 föringsdatabasen inte kan överklagas (RÅ 2005 ref. 12 och RÅ 2006 ref. 61). 
  
 För den som tidigare har medgetts en sekretessmarkering kan det vara svårt att presentera ett relevant beslutsunderlag för Skatteverket inför en förnyad prövning. Om personen under skyddstiden inte har utsatts för hot eller annan förföljelse, kan det antingen bero på att gärningsmannen inte längre är motiverad att begå brott mot personen eller på att skyddsåtgärderna har fungerat. Om något brott inte har anmälts till polisen, har sannolikt varken gärningsmannen eller brottsoffret haft någon fördjupad kontakt med någon rättsvårdande myndighet. Ofta tvingas Skatteverket i sådana situationer att förlita sig på det beslutsunderlag som fanns tillgängligt redan vid det förra beslutstillfället. Om skyddet tas bort kan brottsoffret ofta anse att det sker för tidigt. 
  
 Det har i olika sammanhang förordats en lagreglering av sekre- tessmarkeringarna, vilket man menat skulle möjliggöra överklagan- den av Skatteverkets beslut att inte medge sekretessmarkering. Folk- bokföringsutredningen lämnade ett förslag som innebar att enskilda skulle kunna ansöka om registrering av skyddsbehov i folkbok- föringsdatabasen (SOU 2009:75). Förslaget fick viss remisskritik. Utifrån de utredningar som gjorts kan det i dag inte anses vara en framkomlig väg vare sig att låta användningen av sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen bli föremål för en närmare reglering eller att införa en möjlighet till registrering av uppgift om skyddsbehov. Skälet är huvudsakligen att ingen av dessa ändringar i praktiken skulle medföra ett förbättrat skydd eftersom ingen av åtgärderna skulle vara bindande vid en prövning av utlämnande av uppgifterna. 
  
 Det finns ett behov av att överväga en ny ordning för skyddet av personuppgifter i folkbokföringen för hotade och förföljda per- soner. En sådan ny ordning måste vara förenlig med de grundläg- gande principerna för offentlighet och sekretess. Utgångspunkten ska även fortsättningsvis vara att uppgifterna i folkbokföringen ska vara offentliga. Möjligheten att sekretessmarkera uppgifter kom- mer också i fortsättningen att finnas kvar. Det bör samtidigt efter- strävas en möjlighet att ge skyddsbehövande personers personupp- gifter ett starkare skydd än det som finns i dag. Vilka förutsätt- ningarna ska vara för att få ett sådant högre skydd blir då nödvän- diga att definiera. Vidare måste förslaget utformas så att rättssäker- 
  
 358 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bilaga 1 
  
 heten tillgodoses. En enskild person som nekats det starkare skyd- det bör därför kunna få saken prövad i domstol. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 lämna förslag på hur personer som lever under hot eller för- följelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsregistret, 
  
 lämna förslag på vilka förutsättningarna ska vara för att omfattas av det starkare skyddet, 
  
 ta ställning till vem som för ett barns räkning ska få ansöka om det starkare skyddet när hotet kommer från den ena vårdnads- havaren, 
  
 lämna förslag på lämplig giltighetstid för ett sådant skydd, 
  
 lämna förslag på hur den enskilde ska informeras om att en skyddsperiod närmar sig sitt slut samt i övrigt lämna de förslag som anses behövas för en rättssäker ny ordning, 
  
 särskilt beakta de förslag till utgångspunkter för en ny ordning för skyddad folkbokföring som lämnats i Ds 2013:47 samt att förslagen ska vara praktiskt genomförbara i Skatteverkets folk- bokföringsverksamhet, 
  
 analysera hur den förslagna ordningen förhåller sig till gällande offentlighets- och sekretesslagstiftning och allmänna förvalt- ningsrättsliga och förvaltningsprocessrättsliga principer, 
  
 analysera hur uppgifter med det starkare skyddet i folkbok- föringen kommer att vara skyddade när de överförs till andra myndigheter, genom maskinell avisering eller på annat sätt, och hur den nya ordningen kommer att förhålla sig till 21 kap. 3 § OSL, och 
  
 ta ställning till om förslaget bör medföra någon ändring i reglerna om kvarskrivning. 
  
 359 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2015:69 
  
 En sammanhållen ordning för bedömningar och skyddsåtgärder 
  
 Hot- eller riskbedömningen och en bedömning av behovet av just den åtgärd som är aktuell görs av olika myndigheter. För sekre- tessmarkering och kvarskrivning är det en uppgift för Skatteverket, för fingerade personuppgifter främst en polisiär bedömning. Mot- svarande bedömningar görs också i fråga om andra skyddsåtgärder, t.ex. i det personsäkerhetsarbete som polisen ansvarar för, kon- taktförbud som beslutas av åklagare samt skyddat boende och andra åtgärder som faller inom socialtjänstens verksamhet. Ingen myndighet har i dag ett övergripande ansvar eller möjlighet att göra en helhetsbedömning i fråga om de skyddsåtgärder som kan behövas. Även om det förekommer formaliserade eller informella kontakter mellan myndigheterna är ansvaret för bedömningen och beslutsfattandet uppdelat. Bristen är särskilt påtaglig när en förut- sättning för en viss åtgärd är att andra åtgärder, som någon annan myndighet ansvarar för, måste konstateras vara otillräckliga. Exem- pelvis får Rikspolisstyrelsen inte medge användande av fingerade personuppgifter om den enskilde kan ges tillräckligt skydd genom kvarskrivning som beslutas av Skatteverket. Kvarskrivning i sin tur får endast medges om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom t.ex. kontaktförbud som beslutas av åklagare. Detta innebär en risk för skiftande och emellanåt oförenliga bedöm- ningar av frågor om skyddsbehov och skyddsåtgärder beträffande samma person och samma hot. Förutom att detta kan hämma skyddsåtgärdernas effektivitet, kan de skiftande bedömningarna vara svårbegripliga för den enskilde. För en person som lever under hot kan dessutom den sammantagna handläggningstiden upplevas som alltför lång. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 göra en översyn av hanteringen av och handläggningstiderna för de olika skyddsåtgärderna hos Skatteverket, Rikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten och socialnämnderna, och 
  
 lämna förslag på hur det kan skapas en mer sammanhållen ord- ning för hot- och riskbedömningar samt för olika skyddsåtgärder. 
  
 360 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bilaga 1 
  
 Fingerade personuppgifter bör kunna medges i större utsträckning än i dag 
  
 Det mest ingripande skyddet i form av fingerade personuppgifter är förbehållet personer som riskerar att bli utsatta för särskilt all- varlig brottslighet som riktas mot personens liv, hälsa eller frihet. Skyddet består i ett medgivande att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga och reglerna om detta finns i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Ett medgivande får inte lämnas om personen kan ges tillräckligt skydd genom kvarskriv- ning eller på annat sätt. De fingerade uppgifterna kan inte bara avse namn och personnummer utan vilken personuppgift som helst. Dock bör inte fler uppgifter än nödvändigt fingeras. Skydds- åtgärden har inte ansetts lämplig för den som har gemensamma barn med en gärningsman om gärningsmannen har umgängesrätt med barnet. Detta synsätt har emellertid kritiserats av bl.a. Barn- ombudsmannen. 
  
 Problemen för dem som har skyddade personuppgifter innefat- tar frågor av psykisk, social och ekonomisk natur. Kvarskrivning anses av många medföra de mest långtgående konsekvenserna, eftersom hotbilden och det som har föregått beslutet om skydd i de flesta fall har varit värre än för dem som medges sekretess- markering. Samtidigt ger kvarskrivning inte ett lika bra skydd som fingerade personuppgifter utan brottsoffret tvingas fortfarande aktivt att gömma sig. Stalkningsutredningen gjorde bedömningen att det därför bör vara möjligt att medge fingerade personuppgifter i större utsträckning än i dag och då även om kvarskrivning eller andra åtgärder i och för sig bedöms vara tillräckliga för att uppfylla skyddsbehovet (SOU 2008:81 s.  
 246–249). 
  Förslaget har inte lett till lagstiftning. Det bedöms att det krävs ytterligare översyn. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 undersöka vilka förhållanden som medför att fingerade person- uppgifter fungerar bra i praktiken för såväl den hotade personen som hans eller hennes familjemedlemmar som också omfattas av åtgärden, 
  
 med beaktande av de förslag till utgångspunkter som lämnats i Ds 2013:47 lämna förslag på hur reglerna om fingerade person- 
  
 361 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2015:69 
  
 uppgifter kan förändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större omfattning än i dag, 
  
 analysera hur skyddsåtgärden kan kombineras med vårdnads- och umgängesrätt och, om det inte är möjligt, vad som bör ges företräde, och 
  
 ta ställning till om förslaget bör medföra någon ändring i reglerna om kvarskrivning. 
  
 En översyn av undantaget i den generella sekretessbestämmelsen i 21 kap. 3 § OSL för uppgift om beteckning på fastighet eller tomträtt 
  
 Eftersom en uppgift om fastighetsbeteckning kan avslöja var den enskilde bor är fastighets- och tomträttsbeteckningar i princip att jämställa med adressuppgifter. I och med undantaget i 21 kap. 3 § andra stycket OSL omfattas sådana beteckningar i dag emellertid inte av den generella sekretessbestämmelsen till skydd för hotade och förföljda personer. Det innebär att det finns möjlighet att spåra var en fastighets- eller tomträttsinnehavare bor även om han eller hon har skyddade personuppgifter. Den som vill skydda sig mot detta har därmed inte möjlighet att fritt välja hur han eller hon ska bo. Undantaget för fastighets- och tomträttsbeteckningar bör inte vara mer långtgående än nödvändigt och det finns därför behov av en översyn. 
  
 Såväl Stalkningsutredningen som utredaren i Ds 2013:47 gjorde bedömningen att ett slopande av undantaget för fastighets- och tomträttsbeteckningar i 21 kap. 3 § OSL skulle innebära ett ökat skydd för förföljda personer. Samtidigt gjorde de bedömningen att en sådan förändring inte skulle innebära någon försämring av möj- ligheterna att komma i kontakt med ägare eller rättighetshavare till fastigheter när det finns legitima skäl. Lantmäteriet och Kronofog- demyndigheten ifrågasatte i sina remissvar på departementspro- memorian dessa bedömningar. 
  
 Uppgifter om fastighets- och tomträttsbeteckningar kommer rimligen också i framtiden att behöva vara offentliga i olika avse- enden i vissa myndigheters verksamhet trots att innehavaren kan ha ett skyddsbehov. Behovet av att även i fortsättningen låta upp- gifterna vara offentliga i olika sammanhang innebär vidare att det 
  
 362 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bilaga 1 
  
 kan ifrågasättas i vilken utsträckning en ändring skulle medföra något egentligt ökat skydd. 
  
 Den generella sekretessbestämmelsen till skydd för hotade och förföljda personer har varit i kraft i närmare åtta år. Det finns numera erfarenheter från lagens tillämpning som kan tas till vara för att bedöma om den aktuella undantagsbestämmelsen bör slopas eller förändras på annat sätt och vilka konsekvenser det i så fall skulle innebära. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 undersöka hur de myndigheter och andra offentliga organ som behandlar fastighets- och tomrättsbeteckningar får kännedom om personers skyddsbehov och hur uppgifterna därefter hanteras, 
  
 lämna förslag på hur eventuella brister i hanteringen hos dessa myndigheter och andra offentliga organ kan åtgärdas, 
  
 analysera om ett slopande av undantaget i 21 kap. 3 § andra stycket OSL skulle innebära ett ökat skydd för förföljda per- soner, dels utifrån reglerna i OSL, dels utifrån förutsättningarna för att hos de myndigheter som hanterar uppgifter om beteck- ning på fastighet eller tomträtt i praktiken upprätthålla ett sekretesskydd för uppgifterna, 
  
 ta ställning till om undantaget i 21 kap. 3 § andra stycket OSL bör slopas eller förändras på annat sätt, och 
  
 analysera i vilken utsträckning en sådan förändring skulle inne- bära att myndigheters användning av fastighets- och tomträtts- beteckningar försvåras. 
  
 En översyn av vissa processrättsliga forumregler 
  
 Det kan råda diskrepans mellan processrättsliga regler om forum och olika sekretessintressen. Det gäller bestämmelser där forum- frågan styrs av den plats där den som talan riktas mot är folkbok- förd, vilket är huvudregeln i tvistemål och en möjlighet i brottmål. För mål i förvaltningsdomstolar har vissa specialförfattningar fo- rumregler som knyter an till var personen är folkbokförd. Det gäl- ler t.ex. skattemål, socialförsäkringsmål, körkortsmål och mål om arbetslöshetsförsäkring. Samtidigt kan det finnas skäl att hemlig- 
  
 363 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2015:69 
  
 hålla folkbokföringsorten och forumreglerna skulle kunna bidra till att avslöja var en hotad eller förföljd person är bosatt. Frågan har uppmärksammats tidigare vid flera tillfällen. Med anledning av för- slag om särskilda forumregler i mål där ena parten har fått sekre- tessmarkering, kvarskrivning eller fingerade personuppgifter som Brottsofferutredningen hade lämnat (SOU 1998:40) uttalade rege- ringen att frågan borde utredas särskilt (prop. 2000/01:79 s.  
 52–55). 
  Uppdraget gick till Personsäkerhetsutredningen som i sitt slutbe- tänkande föreslog vissa särskilda forumregler för situationer då part eller annan har skyddade personuppgifter (SOU 2004:1 s.  
 196–202). 
  Förslaget har ännu inte lett till lagstiftning. Det bedöms att det krävs ytterligare översyn. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2014:84 En utvärdering av 2006 års vårdnadsreform) som bl.a. ska behandla frågan om det behöver införas särskilda forumregler i föräldrabalken för situationer när barn och föräldrar har skyddade personuppgifter. Det finns skäl att utreda behovet av särskilt forum även när det gäller andra måltyper när en part har skyddade per- sonuppgifter. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 ta ställning till om det bör införas särskilda forumregler, dels i allmän domstol med undantag för familjemål, dels i allmän för- valtningsdomstol för situationer när en part har skyddade per- sonuppgifter och nuvarande forumregler knyter an till var per- sonen är folkbokförd. 
  
 En översyn av möjligheten att sekretessbelägga adressuppgifter som tagits in i en förundersökning 
  
 Justitiekanslern har identifierat brister i skyddet för den som har en sekretessmarkering i folkbokföringen när adressen ska hanteras av andra myndigheter (se beslut den 24 mars 2005 i ärende  
 1377-04-40). 
  En sådan brist är att om adressen – trots att det finns möjlighet att inte uttryckligen ange den i en förundersökning – ändå råkar nämnas där blir den offentlig hos åklagaren i och med att åtal väcks. De undantag från principen om offentlighet som görs i 35 kap. 6 och 7 §§ OSL synes inte vara avsedda för sådana uppgifter. Som en brist av samma art påtalade Justitiekanslern att adressen blir offentlig en gång för alla hos domstolarna om den 
  
 364 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bilaga 1 
  
 lämnas dit av åklagaren. Sedan Justitiekanslerns beslut har den generella regeln om sekretess för förföljda personers adressuppgifter m.m. i 21 kap. 3 § OSL införts. Det bör utredas om det, för att uppnå ett förstärkt skydd, finns ett behov av förändring av reglerna för att förföljda personers adressuppgifter som angetts i en för- undersökning ska kunna skyddas. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 analysera förutsättningarna som finns i dag för att sekretess- belägga adressuppgifter som tagits in i en förundersökning, dels hos åklagare i och med att åtal väcks, dels hos domstol om adressuppgiften lämnas dit av åklagare, och 
  
 ta ställning till om det finns ett behov av förändring av sekretess- reglerna för att förstärka skyddet för hotade eller förföljda personers adressuppgifter som angetts i en förundersökning. 
  
 Möjlighet för någon annan än vårdnadshavare att ansöka om skyddsåtgärder för barn 
  
 Skyddsåtgärder kan omfatta både sökanden och familjemedlemmar som bor tillsammans med honom eller henne. Familjemedlem- marna är ofta barn eller ungdomar under 18 år. I dag får en vård- nadshavare ensam ansöka om kvarskrivning eller fingerade person- uppgifter för en underårig om åtgärden avser skydd mot den andra vårdnadshavaren. Motsvarande gäller enligt Skatteverkets hand- läggningsrutiner för sekretessmarkeringar. Det är alltså den veder- tagna ordningen i dessa sammanhang. 
  
 Dagens regler bygger på att någon vårdnadshavare tar initiativ till skyddsåtgärden genom en ansökan för barnets räkning. De är däremot inte utformade för en situation där en underårig, men inte någon vårdnadshavare, behöver skydd eller när skyddet behövs i förhållande till båda vårdnadshavarna, exempelvis vid s.k. heders- relaterad brottslighet. Någon uttrycklig möjlighet för någon annan än en vårdnadshavare att ansöka om kvarskrivning eller fingerade personuppgifter för ett barn finns inte. De möjligheter som står till buds genom förordnande av särskild vårdnadshavare enligt 6 kap. 7 § föräldrabalken eller inom ramen för åtgärder enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) för- 
  
 365 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2015:69 
  
 utsätter ingripande förändringar av vårdnadsansvaret eller barnets levnadssituation. 
  
 I praktiken förutsätter kvarskrivning eller fingerade personupp- gifter i de fall som nu är aktuella att den underårige vistas någon annanstans än hos vårdnadshavaren eller vårdnadshavarna. Det kan dock finnas situationer där skyddsåtgärder bör kunna vidtas utan att detta kräver förordnande av en särskild vårdnadshavare eller  
 LVU-åtgärder. 
  Det finns därför anledning att överväga om någon annan än en vårdnadshavare under vissa förhållanden bör ges en uttrycklig rätt att ansöka om kvarskrivning och fingerade person- uppgifter för någon som är under 18 år. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 utifrån en avvägning i förhållande till vårdnadshavarens ansvar enligt 6 kap. 1 och 2 §§ föräldrabalken ta ställning till om någon annan än en vårdnadshavare ska kunna ansöka om skydds- åtgärder för ett barn. 
  
 Ska Skatteverket, när ett barn medges kvarskrivning, underrätta socialnämnden i den kommun där barnet är bosatt? 
  
 Ett barn som har skydd för sina personuppgifter lever i många fall under pressande förhållanden och kan ha varit med om traumatiska händelser. Det kan därför vara av vikt att socialnämnden får känne- dom om förhållandena för att vid behov kunna bistå barnet och hans eller hennes närstående. Från den 1 juli 2014 ska socialnämn- den underrättas om att en sekretessmarkering avseende ett barn har förts in i folkbokföringsdatabasen. 
  
 I Ds 2013:47 föreslogs att Skatteverket även ska underrätta socialnämnden i den kommun där barnet faktiskt är bosatt om barnet medges kvarskrivning. Ett beslut om kvarskrivning kan inne- bära att det finns ett konkret behov av hjälp och stöd från social- nämnden. En skyldighet för Skatteverket att underrätta social- nämnden skulle kunna säkerställa att inga barn förbises. Mot detta måste emellertid ställas att en sådan skyldighet skulle innebära att vissa av de uppgifter som annars endast är kända för Skatteverket om den enskildes faktiska vistelseort ska lämnas till socialtjänsten där. När det gäller uppgifter om den faktiska vistelseorten vid kvar- skrivning skulle konsekvenserna kunna bli betydande om de skulle 
  
 366 
  
 SOU 2015:69 
  
 Bilaga 1 
  
 bli offentliga, även om själva adressen fortfarande hölls hemlig. Även med ett förhållandevis starkt sekretesskydd innebär varje ytterligare led i hanteringen av en uppgift en risk för att den kan utlämnas av misstag. Det bör därför utredas om det finns ett behov av att socialnämnden i boendekommunen informeras om Skatte- verkets kvarskrivningsbeslut. Endast om ett sådant behov finns och det även i övrigt bedöms lämpligt bör Skatteverket lämna infor- mation om kvarskrivna barn till socialnämnden i den kommun där barnet faktiskt är bosatt. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 ta ställning till om det finns behov av och i övrigt kan anses lämpligt att Skatteverket, när ett barn medges kvarskrivning, lämnar underrättelse till socialnämnden i den kommun där barnet är bosatt. 
  
 Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget 
  
 Utredaren ska samråda med och inhämta upplysningar från Skatte- verket, Rikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten samt andra myndigheter och organisationer som kan vara berörda av de olika sakfrågorna. I den utsträckning som utredaren finner det behövligt ska samråd även ske med utredningen som ska utvärdera 2006 års vårdnadsreform (dir. 2014:84), Utredningen om tvångsvård för barn och unga (dir. 2012:79) samt andra kommittéer och utredare med närliggande frågeställningar. 
  
 I uppdraget ingår att lämna fullständiga författningsförslag uti- från de överväganden som görs. Utredaren är oförhindrad att ta upp även andra frågor som har samband med de frågeställningar som ska utredas. 
  
 När det gäller föreslagna förändringar i reglerna om fingerade personuppgifter måste en noggrann konsekvensanalys göras utifrån att ett beslut om sådant skydd i praktiken är en permanent åtgärd som kräver fortlöpande insatser av olika slag. 
  
 Om utredaren bedömer att undantaget i 21 kap. 3 § andra stycket OSL bör slopas eller förändras på annat sätt ska konsekvenserna för de parter som har ett berättigat intresse att komma i kontakt med fastighetes- och tomträttshavare analyseras. Utredaren ska i denna 
  
 367 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2015:69 
  
 del särskilt samråda med Kronofogdemyndigheten och Lant- mäteriet. 
  
 Utredaren ska, med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, redovisa vilka konsekvenser de förslag som lämnas får för barn. 
  
 Utredaren ska även i övrigt bedöma de kostnader och konse- kvenser som förslaget kan komma att medföra. Om förslaget för- väntas leda till kostnadsökningar för det allmänna ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. 
  
 Uppdraget ska redovisas senast den 30 juni 2015. (Finansdepartementet) 
  
 368 
  
 Statens offentliga utredningar 2015 
  
 Kronologisk förteckning 
  
 1.Deltagande med väpnad styrka 
  
 iutbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. Fö. 
  
 2.Värdepappersmarknaden 
  
 MiFID II och MiFIR. + Bilagor. Fi. 
  
 3.Med fokus på kärnuppgifterna. En angelägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. Ju. 
  
 4.Ett svenskt tonnageskattesystem. Fi. 
  
 5.En ny svensk tullagstiftning. Fi. 
  
 6.Mer gemensamma tobaksregler. 
  
 Ett genomförande av tobaksprodukt- direktivet. S. 
  
 7.Krav på privata aktörer i välfärden. Fi. 
  
 8.En översyn av årsredovisningslagarna. Ju. 
  
 9.En modern reglering 
  
 av järnvägstransporter. Ju. 
  
 10.Gränser i havet. UD. 
  
 11.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. M. 
  
 12.Överprövning av upphandlingsmål 
  
 m.m.Fi. 
  
 13.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. A. 
  
 14.Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem 
  
 ihälso- och sjukvården. S. 
  
 15.Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. N L. 
  
 16.Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. N. 
  
 17.För kvalitet – Med gemensamt ansvar. S. 
  
 18.Lösöreköp och registerpant. Ju. 
  
 19.En ny ordning för redovisningstillsyn. Fi. 
  
 20.Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. S. 
  
 21.Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. S. 
  
 22. Rektorn och styrkedjan. U. 
  
 23.Informations- och cybersäkerhet 
  
 iSverige. Strategi och åtgärder för säker information i staten. Ju Fö. 
  
 24.En kommunallag för framtiden. Del A + B . Fi. 
  
 25.En ny säkerhetsskyddslag. Ju. 
  
 26.Begravningsclearing. Ku. 
  
 27.Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? Fi. 
  
 28.Gör Sverige i framtiden – digital kompetens. N. 
  
 29.En yrkesinriktning inom teknik­ programmet. U. 
  
 30.Kemikalieskatt. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. Fi. 
  
 31.Datalagring och integritet. Ju. 
  
 32.Nästa fas i  
 e-hälsoarbetet. 
  S. 
  
 33.Uppgiftslämnarservice för företagen. N. 
  
 34.Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. Fi. 
  
 35.Service i glesbygd. N. 
  
 36.Systematiska jämförelser. För lärande 
  
 istaten. S. 
  
 37.Översyn av lagen om skiljeförfarande. Ju. 
  
 38.Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. A. 
  
 39.Myndighetsdatalag. Ju. 
  
 40.Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. Ju. 
  
 41.Ny patentlag. Ju. 
  
 42.Koll på anläggningen. N. 
  
 43.Vägar till ett effektivare miljöarbete. M. 
  
 44.Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. S 
  
 45.SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. U. 
  
 46. Skapa tilltro. Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. S. 
  
 47.Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. Ju. 
  
 48.Bostadsmarknaden och den ekono- miska utvecklingen. Fi. 
  
 49.Nya regler för revisorer och revision. Ju. 
  
 50.Hela lönen, hela tiden. Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. A. 
  
 51.Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. N. 
  
 52.Rapport från Bergwallkommissionen. Ju. 
  
 53.The Welfare State and Economic Performance. Fi. 
  
 54.Europeisk kvarstad på bankmedel. Ju. 
  
 55.Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. U. 
  
 56.Får vi det bättre? 
  
 Om mått på livskvalitet. Fi. 
  
 57.Tillsyn över polisen och Kriminalvården. Ju. 
  
 58.EU och kommunernas bostadspolitik. N. 
  
 59.En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. N. 
  
 60.Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. N. 
  
 61.Ett stärkt konsumentskydd vid telefon- försäljning. Ju. 
  
 62.UCITS V. En uppdaterad fond- lagstiftning. Fi. 
  
 63.Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. Ju. 
  
 64.En fondstruktur för innovation och tillväxt. N. 
  
 65.Om Sverige i framtiden – en antologi om digitaliseringens möjligheter. N. 
  
 66. En förvaltning som håller ihop. N. 
  
 67.För att brott inte ska löna sig. Ju. 
  
 68.Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. Fi. 
  
 69.Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Fi. 
  
 Statens offentliga utredningar 2015 
  
 Systematisk förteckning 
  
 Arbetsmarknadsdepartementet 
  
 Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del I. [13] 
  
 Tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet – Del II. [38] 
  
 Hela lönen, hela tiden. Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. [50] 
  
 Finansdepartementet 
  
 Värdepappersmarknaden 
  
 MiFID II och MiFIR. + Bilagor [2] Ett svenskt tonnageskattesystem. [4] En ny svensk tullagstiftning. [5] 
  
 Krav på privata aktörer i välfärden. [7] 
  
 Överprövning av upphandlingsmål m.m. [12] 
  
 En ny ordning för redovisningstillsyn. [19] 
  
 En kommunallag för framtiden. Del A + B. [24] 
  
 Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? [27] 
  
 Kemikalieskatt. Skatt på vissa konsu- mentvaror som innehåller kemikalier. [30] 
  
 Ett effektivare främjandeförbud i lotterilagen. [34] 
  
 Bostadsmarknaden och den ekonomiska utvecklingen. [48] 
  
 The Welfare State and Economic Performance. [53] 
  
 Får vi det bättre? 
  
 Om mått på livskvalitet. [56] 
  
 UCITS V. En uppdaterad fondlagstiftning. [62] 
  
 Tjänstepension – tryggandelagen och skattereglerna. [68] 
  
 Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. [69] 
  
 Försvarsdepartementet 
  
 Deltagande med väpnad styrka 
  
 i utbildning utomlands. En utökad beslutsbefogenhet för regeringen. [1] 
  
 Justitiedepartementet 
  
 Med fokus på kärnuppgifterna. En ange- lägen anpassning av Polismyndig- hetens uppgifter på djurområdet. [3] 
  
 En översyn av årsredovisningslagarna. [8] 
  
 En modern reglering 
  
 av järnvägstransporter. [9] Robinson och registerpant. [18] 
  
 Informations- och cybersäkerhet 
  
 i Sverige. Strategi och åtgärder för säker information i staten. [23] 
  
 En ny säkerhetsskyddslag. [25] Datalagring och integritet. [31] 
  
 Översyn av lagen om skiljeförfarande. [37] Myndighetsdatalag. [39] 
  
 Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden. [40] 
  
 Ny patentlag. [41] 
  
 Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet. [47] 
  
 Nya regler för revisorer och revision. [49] Rapport från Bergwallkommissionen. [52] Europeisk kvarstad på bankmedel. [54] 
  
 Tillsyn över polisen och Kriminalvården. [57] 
  
 Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning. [61] 
  
 Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor. [63] 
  
 För att brott inte ska löna sig. [67] 
  
 Kulturdepartementet 
  
 Begravningsclearing. [26] 
  
 Miljö- och energidepartementet 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansie- ring för ökad säkerhet. [11] 
  
 Vägar till ett effektivare miljöarbete. [43] 
  
 Näringsdepartementet 
  
 Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring. [15] 
  
 Ökat värdeskapande ur immateriella tillgångar. [16] 
  
 Gör Sverige i framtiden – digital kompetens. [28] 
  
 Uppgiftslämnarservice för företagen. [33] Service i glesbygd. [35] 
  
 Koll på anläggningen. [42] 
  
 Klimatförändringar och dricksvatten- försörjning. [51] 
  
 EU och kommunernas bostadspolitik. [58] 
  
 En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostads- försörjning. [59] 
  
 Delrapport från Sverigeförhandlingen. Ett författningsförslag om värdeåterföring. [60] 
  
 En fondstruktur för innovation och tillväxt. [64] 
  
 Om Sverige i framtiden – en antologi om digitaliseringens möjligheter. [65] 
  
 En förvaltning som håller ihop. [66] 
  
 Socialdepartementet 
  
 Mer gemensamma tobaksregler. Ett genomförande av tobaks- produktdirektivet. [6] 
  
 Sedd, hörd och respekterad. Ett ändamålsenligt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. [14] 
  
 För kvalitet – Med gemensamt ansvar. [17] 
  
 Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. [20] 
  
 Mer trygghet och bättre försäkring. Del 1 + 2. [21] 
  
 Nästa fas i  
 e-hälsoarbetet. 
  [32] 
  
 Systematiska jämförelser. För lärande i staten. [36] 
  
 Arbetslöhet och ekonomiskt bistånd. [44] 
  
 Skapa tilltro. Generell tillsyn, 
  
 enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen. [46] 
  
 Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. [55] 
  
 Utbildningsdepartementet 
  
 Rektorn och styrkedjan. [22] 
  
 En yrkesinriktning inom teknik­ programmet. [29] 
  
 SÖK – statsbidrag för ökad kvalitet. [45] 
  
 Utrikesdepartementet 
  
 Gränser i havet. [10]