sou 2023 59  
  
 Ny myndighetsstruktur för fnansiering av forskning och innovation 
  
 Slutbetänkande av Forskningsfinansieringsutredningen 
  
 Stockholm 2023 
  
 SOU 2023:59 
  
 SOU och Ds finns på regeringen.se under Rättsliga dokument. 
  
 Svara på remiss – hur och varför 
  
 Statsrådsberedningen, SB PM 2021:1. 
  
 Information för dem som ska svara på remiss finns tillgänglig på regeringen.se/remisser. 
  
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet 
  
 Omslag: Becker 
  
 Tryck och remisshantering: Becker, Stockholm 2023 
  
 ISBN  
 978-91-525-0722-3 
  (tryck) 
  
 ISBN  
 978-91-525-0723-0 
  (pdf) 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Warren 
  
 Regeringen beslutade den 22 juni 2022 att tillsätta en särskild utredare för att se över den statliga organisationen för extern forsknings- och innovationsfinansiering, det vill säga de myndigheter som har till upp- gift att finansiera forskning eller innovation. (dir. 2022:85). 
  
 Till särskild utredare förordnades 1 september 2022 Edwards. 
  
 Den 1 september 2022 förordnades följande personer som experter i utredningen: Brady (Klimat- och näringslivsdepartementet), Malone (Klimat- och näringslivsdepartementet), Scott Kraft (Socialdepartementet), Thompson (Klimat- och näringslivs- departementet), Ruiz (Finansdepartementet), Bernard (Utbildningsdepartementet), Ingram (Utbild- ningsdepartementet) och Mitchell (Landsbygds- och infrastruk- turdepartementet). 
  
 Ruiz entledigades den 20 februari 2023 och samma dag förordnades departementssekreterare Blankenship (Finansdeparte- mentet). 
  
 Som sekreterare i utredningen anställdes Rivers den 
  
 15 september 2022 och Hughes den 3 oktober 2022. Utredningen, som antagit namnet Forskningsfinansieringsutred- 
  
 ningen, överlämnar nu sitt slutbetänkande En ny organisations- struktur för statlig forskningsfinansiering (SOU 2023:59). 
  
 Stockholm i oktober, 2023 
  
 Edwards 
  
 Stevens 
  
 Hughes 
  
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 13 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 33 
  
 1 
  
 Författningsförslag..................................................... 
  
 53 
  
 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2000:662) 
  
 om Vetenskapsrådet................................................................ 
  
 53 
  
 1.2Förslag till förordning om instruktion för 
  
 Vetenskapsmyndigheten (2023:000) ..................................... 
  
 55 
  
 1.3Förslag till förordning om instruktion för Myndigheten 
  
 för strategisk forskning (2023:000) ........................................ 
  
 62 
  
 1.4Förslag till förordning om instruktion för 
  
 Innovationsmyndigheten (2023:000) .................................... 
  
 69 
  
 2 
  
 Uppdraget och dess genomförande.............................. 
  
 73 
  
 2.1 
  
 Utredningens uppdrag............................................................ 
  
 73 
  
 2.2 
  
 Arbetets genomförande.......................................................... 
  
 73 
  
 2.2.1 
  
 Delbetänkande med nya data och underlag ........... 
  
 73 
  
 2.2.2 
  
 Expert- och referensgrupper................................... 
  
 74 
  
 2.2.3Utredningen har inhämtat synpunkter och 
  
 fört dialog................................................................. 
  
 75 
  
 2.2.4 
  
 Kort om utredningens arbetssätt............................ 
  
 77 
  
 2.3 Betänkandets innehåll och disposition .................................. 
  
 79 
  
 2.3.1 
  
 Avgränsningar.......................................................... 
  
 81 
  
 2.3.2 
  
 Begrepp och definitioner......................................... 
  
 81 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2023:59 
  
 3 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation 
  
 i Sverige.................................................................... 
  
 87 
  
 3.1Den övergripande bilden av svensk finansiering 
  
 av forskning och innovation .................................................. 
  
 87 
  
 3.2De största statliga finansiärerna av forskning 
  
 och innovation ........................................................................ 
  
 89 
  
 3.2.1 
  
 Energimyndigheten................................................. 
  
 92 
  
 3.2.2Formas – ett forskningsråd för hållbar 
  
 utveckling ................................................................ 
  
 93 
  
 3.2.3Forte – forskningsrådet för hälsa, arbetsliv 
  
 och välfärd ............................................................... 
  
 94 
  
 3.2.4 
  
 Vetenskapsrådet ...................................................... 
  
 95 
  
 3.2.5 
  
 Vinnova – Verket för innovationssystem .............. 
  
 96 
  
 3.3Myndigheter med andra huvuduppgifter än finansiering 
  
 av forskning och innovation .................................................. 
  
 97 
  
 3.3.1Många myndigheter finansierar forskning 
  
 och innovation ......................................................... 
  
 97 
  
 3.3.2 
  
 Översikt av femton myndigheter........................... 
  
 98 
  
 3.4Stiftelser, privata finansiärer och andra viktiga aktörer 
  
 i systemet .............................................................................. 
  
 109 
  
 3.4.1 
  
 Löntagarfondsstiftelser......................................... 
  
 109 
  
 3.4.2 
  
 Andra stiftelser med staten som grundare........... 
  
 112 
  
 3.4.3 
  
 Privata stiftelser och fonder ................................. 
  
 112 
  
 3.5Analys av dagens statliga finansiering av forskning 
  
 och innovation ...................................................................... 
  
 116 
  
 3.5.1 
  
 Den svenska finansieringsbilden .......................... 
  
 116 
  
 3.5.2Erfarenheter av dagens statliga externa 
  
 finansiering av forskning och innovation ............ 
  
 128 
  
 3.5.3 
  
 EU och internationalisering ................................. 
  
 130 
  
 3.5.4Internationell samverkan utanför 
  
 EU-samarbetet ...................................................... 
  
 140 
  
 3.5.5 
  
 Basfinansiering och externfinansiering ................ 
  
 144 
  
 3.5.6 
  
 Forskningsinfrastruktur ....................................... 
  
 149 
  
 3.5.7 
  
 Hur kom vi hit? En tillbakablick.......................... 
  
 165 
  
 6 
  
 SOU 2023:59 
  
 Innehåll 
  
 4 
  
 Hur gör man i andra länder? ..................................... 
  
 173 
  
 4.1 
  
 Tre generationer av forsknings- och innovationspolitik .... 
  
 173 
  
 4.2Organisationsmodeller för statlig finansiering 
  
 av forskning och innovation................................................. 
  
 176 
  
 4.2.1 
  
 Tre-pelar-modell.................................................... 
  
 177 
  
 4.2.2 
  
 Två-pelar-modell ................................................... 
  
 180 
  
 4.2.3 
  
 En-pelar-modell ..................................................... 
  
 183 
  
 4.2.4 
  
 Andra modeller ...................................................... 
  
 187 
  
 4.3 
  
 Viktiga delar i andra länders system .................................... 
  
 188 
  
 4.4 
  
 Sverige i ett internationellt ljus ............................................ 
  
 190 
  
 5 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier 
  
 för morgondagen...................................................... 
  
 193 
  
 5.1Utgångspunkten – Ett fungerande system med problem 
  
 och utmaningar ..................................................................... 
  
 193 
  
 5.1.1 
  
 Dagens styrkor ...................................................... 
  
 193 
  
 5.1.2 
  
 Dagens problem..................................................... 
  
 194 
  
 5.2 Från problem till lösning – en kriteriebaserad ansats ......... 
  
 199 
  
 5.3Sju kriterier för framtidens statliga externa finansiering 
  
 av forskning och innovation................................................. 
  
 200 
  
 5.4 Beskrivning av de sju kriterierna .......................................... 
  
 201 
  
 5.4.1 
  
 Värnar om den fria forskningen ........................... 
  
 201 
  
 5.4.2Stimulerar internationellt konkurrenskraftig 
  
 och banbrytande forskning ................................... 
  
 207 
  
 5.4.3Säkrar den kunskap och innovationsförmåga som krävs för att lösa samhällets utmaningar 
  
 och bidrar till näringslivets konkurrenskraft ....... 
  
 215 
  
 5.4.4Bidrar till forskning som ger förutsättningar för forskningsanknuten utbildning och 
  
 livslångt lärande ..................................................... 
  
 226 
  
 5.4.5Ger goda förutsättningar för internationella samarbeten som stärker svensk forskning 
  
 och innovation ....................................................... 
  
 229 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2023:59 
  
 5.4.6Ger en tydlig riktning, agerar proaktivt och 
  
 ökar förmågan till prioriteringar i det svenska 
  
 systemet för forskning och innovation................ 
  
 233 
  
 5.4.7 
  
 Är enkel, tydlig och har låga administrativa 
  
 kostnader för de som söker och de som 
  
 erhåller medel ........................................................ 
  
 243 
  
 6 
  
 Utredningens förslag ................................................ 
  
 249 
  
 6.1 
  
 Inledning ............................................................................... 
  
 249 
  
 6.1.1 
  
 Utgångspunkter för utredningens förslag ........... 
  
 249 
  
 6.1.2 
  
 Läsanvisning till förslagskapitlet .......................... 
  
 250 
  
 6.2 Förslag – ny myndighetsstruktur ........................................ 
  
 251 
  
 6.2.1Förslag: en statlig finansieringsstruktur 
  
 med tre myndigheter............................................. 
  
 251 
  
 6.2.2Alternativ: en statlig finansieringsstruktur 
  
 med två myndigheter............................................. 
  
 261 
  
 6.3 Motiv till förslagen ............................................................... 
  
 266 
  
 6.3.1Motiv till förändring av den nuvarande organisationen för statlig extern finansiering 
  
 av forskning och innovation.................................. 
  
 266 
  
 6.3.2 
  
 Motiv till tre myndigheter .................................... 
  
 272 
  
 6.3.3Motiv till nya och förändrade funktioner 
  
 i myndigheterna ..................................................... 
  
 278 
  
 6.4 Förslag – de tre nya myndigheterna .................................... 
  
 284 
  
 6.4.1 
  
 Vetenskapsmyndigheten....................................... 
  
 284 
  
 6.4.2 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ................. 
  
 305 
  
 6.4.3 
  
 Innovationsmyndigheten...................................... 
  
 334 
  
 6.4.4Myndigheten för strategisk forskning 
  
 och innovation....................................................... 
  
 352 
  
 6.5Förslag – gemensamma uppgifter, samverkan 
  
 och uppföljning..................................................................... 
  
 357 
  
 6.5.1En formell grupp för strategisk samordning 
  
 och gemensam systemstrategi .............................. 
  
 357 
  
 6.5.2En formell grupp för operativ och 
  
 administrativ samordning ..................................... 
  
 358 
  
 8 
  
 SOU 2023:59 
  
 Innehåll 
  
 6.5.3Andra former av verksamhetsmässig 
  
 samordning ............................................................ 
  
 359 
  
 6.5.4 
  
 Ansöknings- och ärendehanteringssystem .......... 
  
 362 
  
 6.5.5Förändringar i finansiering av forskning 
  
 och innovation ....................................................... 
  
 362 
  
 6.5.6 
  
 Uppföljning av myndighetsstrukturen ................ 
  
 366 
  
 6.6 Förslag – andra förändringar ................................................ 
  
 367 
  
 6.6.1 
  
 Indirekta kostnader ............................................... 
  
 367 
  
 6.6.2Balans mellan extern finansiering och 
  
 basanslag................................................................. 
  
 369 
  
 6.6.3Militär forskning och dubbel användning 
  
 (dual use)................................................................ 
  
 371 
  
 6.6.4 
  
 Kommunikation .................................................... 
  
 373 
  
 6.7 
  
 Andra alternativ som utredningen har övervägt ................. 
  
 375 
  
 6.7.1 
  
 En enda myndighet................................................ 
  
 375 
  
 6.7.2 
  
 Mindre anpassning av nuvarande system ............. 
  
 377 
  
 7 
  
 Konsekvensbeskrivning ............................................ 
  
 381 
  
 7.1 
  
 Inledning ............................................................................... 
  
 381 
  
 7.1.1 
  
 Kort om förslagen ................................................. 
  
 381 
  
 7.2 
  
 Allmänt om förslagens konsekvenser.................................. 
  
 382 
  
 7.2.1Sammanställning av hur olika intressenter 
  
 påverkas av förslagen ............................................. 
  
 383 
  
 7.3 Verksamhetsmässiga konsekvenser ..................................... 
  
 387 
  
 7.3.1Organisatoriska och personalmässiga 
  
 konsekvenser.......................................................... 
  
 387 
  
 7.3.2 
  
 Lokalisering............................................................ 
  
 389 
  
 7.3.3Samordning mellan de forsknings- 
  
 och innovationsfinansierande myndigheterna ..... 
  
 390 
  
 7.4 Ekonomiska konsekvenser ................................................... 
  
 391 
  
 7.4.1 
  
 Förvaltningskostnader samt anslag som 
  
 fördelas av de tre nya myndigheterna ................... 
  
 391 
  
 7.4.2Kostnad för förändring av 
  
 myndighetsstrukturen........................................... 
  
 396 
  
 7.4.3Samhällsekonomisk analys och konsekvenser 
  
 för statens kostnader och intäkter........................ 
  
 397 
  
 9 
  
 InnehållSOU 2023:59 
  
 7.5 
  
 Övriga konsekvenser ............................................................ 
  
 405 
  
 7.5.1 
  
 Konsekvenser avseende miljö............................... 
  
 405 
  
 7.5.2 
  
 Konsekvenser avseende kommunal självstyrelse, 
  
 sysselsättning och offentlig service i olika delar 
  
 av landet ................................................................. 
  
 405 
  
 7.5.3 
  
 Mer om ställningstagande och konsekvenser ...... 
  
 406 
  
 8 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden....................... 
  
 407 
  
 8.1 
  
 Förslagen är starten på en förändringsresa ......................... 
  
 408 
  
 8.2Utredarens medskick inför övergång 
  
 till ny myndighetsstruktur ................................................... 
  
 408 
  
 8.3 En total genomlysning? ....................................................... 
  
 411 
  
 8.3.1Lärosätenas organisationsform och möjlighet 
  
 att planera............................................................... 
  
 412 
  
 8.3.2 
  
 Tankar kring basanslagens storlek ....................... 
  
 413 
  
 8.3.3 
  
 Den institutionella balansen i systemet ............... 
  
 414 
  
 8.3.4 
  
 Finansiell balans mellan olika aktörer .................. 
  
 416 
  
 8.3.5 
  
 Andra frågeställningar som utredningen 
  
 identifierat ............................................................. 
  
 417 
  
 8.4 
  
 En svensk forsknings- och innovationsstrategi .................. 
  
 418 
  
 8.5 
  
 Värdet av politisk samsyn och långsiktighet....................... 
  
 419 
  
 9 
  
 Författningskommentar ............................................ 
  
 421 
  
 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:662) 
  
 om Vetenskapsrådet ............................................................. 
  
 421 
  
 9.2Förslaget till förordning om instruktion för 
  
 Vetenskapsmyndigheten ...................................................... 
  
 422 
  
 9.3Förslaget till förordning om instruktion för 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ................................ 
  
 432 
  
 9.4Förslaget till förordning om instruktion för 
  
 Innovationsmyndigheten ..................................................... 
  
 442 
  
 10 
  
 SOU 2023:59 
  
 Innehåll 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2022:85 ........................................... 
  
 447 
  
 Bilaga 2 Samverkan och dialog under utredningsarbetet.......... 
  
 457 
  
 Bilaga 3 
  
 Anslag för fem stora finansiärer år 2023........................ 
  
 465 
  
 Bilaga 4 
  
 Att arbeta med designmetodik i en utredning ............ 
  
 469 
  
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 Regeringens särskilda utredare Edwards har haft i uppgift att se över den statliga organisationen för extern forsknings- och inno- vationsfinansiering, det vill säga de myndigheter som har till uppgift att finansiera forskning eller innovation. Forskningsfinansierings- utredningen har verkat under perioden september 2022 till septem- ber 2023. 
  
 Utredningen har haft ett utåtriktat och inkluderande arbetssätt och fört samtal med företrädare för ett stort antal utförare och finan- siärer inom forskning och innovation. En expertgrupp med personer från flera departement har varit knuten till utredningen. Utredningen har också haft en referensgrupp bestående av representanter från bland annat forskarsamhället, studenter, akademier, näringsliv och organisationer. 
  
 Utredningen lämnade ett delbetänkande i maj 2023. Där redovisas nya data som tagits fram inom ramen för utredningsarbetet samt be- skrivning av hur finansiering av forskning och innovation organiseras i andra länder. 
  
 Dagens svenska system för forskning och innovation 
  
 De statliga anslagen till forskning, utveckling och innovation är mer än 40 miljarder kronor per år. Mycket går direkt till lärosäten i form av så kallade basanslag, men en betydande del fördelas via fem forsk- nings- och innovationsfinansierande myndigheter.1 
  
 1I listan nedan anges anslag för forskning och utveckling, forskningsinfrastruktur och inno- vation (men inte anslag för förvaltning). 
  
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:59 
  
 –Energimyndigheten (Statens energimyndighet, STEM) ska främja forskning och innovation inom energiområdet. Energimyndig- hetens anslag var 1,46 miljarder kronor år 2023.2 
  
 –Formas (Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande) ska främja och stödja grundforskning och behovsmoti- verad forskning inom områdena miljö, areella näringar och sam- hällsbyggande. Formas anslag var 1,87 miljarder kronor år 2023. 
  
 –Forte (Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd) ska främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning på arbets- livsområdet samt inom social- och folkhälsovetenskap. Fortes an- slag var 0,87 miljarder kronor år 2023. 
  
 –Vetenskapsrådet ska ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden och bidra till finansieringen av forskningsinfrastruktur. Vetenskapsrådets anslag var 8,09 miljarder kronor år 2023. 
  
 –Vinnova (Verket för innovationssystem) ska främja hållbar till- växt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och ut- veckling av effektiva innovationssystem. Vinnovas anslag var 3,41 miljarder kronor år 2023. 
  
 Dessa fem finansierande myndigheterna ser olika ut. Tre av dem leds av en styrelse3, medan två leds av myndighetschefen4. Tre har sär- skilda beslutsorgan i form av nämnd, råd eller kommitté, medan två helt saknar sådana organ enligt sina respektive instruktioner. 
  
 Vid sidan om de fem stora statliga finansiärerna fördelar flera andra myndigheter5 medel till forskning eller innovation genom utlysningar där det finns möjlighet att ansöka om finansiering i konkurrens.6 
  
 Förutom myndigheteter finns ett antal stiftelser med medel från de avvecklade löntagarfonderna, respektive från statliga donationer, 
  
 2Siffran avser Energimyndighetens anslag för forskning och innovation år 2023. 
  
 3Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova. 
  
 4Energimyndigheten och Formas. 
  
 5Exempel är Försäkringskassan, Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk ut- värdering (IFAU), Jordbruksverket, Konkurrensverket, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Naturvårdsverket, Riksantikvarieämbetet, Rymdstyrelsen, Skolforsknings- institutet, Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (SIDA), Statens geotekniska institut, Statens institutionsstyrelse (SIS), Strålsäkerhetsmyndigheten, Sveriges geologiska undersökning (SGU) och Trafikverket. 
  
 6Därutöver kan myndigheter genomföra forskning och innovation inom ramen för myndig- hetens egen verksamhet samt finansiera forskning och innovation genom att ge uppdrag till en utförare. 
  
 14 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sammanfattning 
  
 som finansierar forskning och innovation.7 Det finns även ett antal privata stiftelser och fonder som fördelar betydande belopp.8 
  
 Utöver nationella medel finns även medel för forskning och inno- vation att söka inom EU. Horisont Europa är den största satsningen med en total budget om 95 miljarder euro under  
 2021–2027. 
  EU- medlen utgör en viktig del av den externa finansieringen av forskning och innovation, inte minst vid landets lärosäten. 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 Forsknings- och innovationspolitiken har utvecklats på så sätt att tre generationer kan identifieras. De olika stadierna har resulterat i olika typer av organisationer som svarar mot olika behov. I den första gene- rationen betonades vikten av forskarnas makt att styra forskningens inriktning. Finansieringen organiserades i de flesta länder i form av forskarstyrda forskningsråd. Den andra generationen betonade sam- hällets behov att styra forskningen för att producera kunskap som kunde användas för att utveckla samhälle och näringsliv. Detta mani- festerades organisatoriskt genom etablering av myndigheter för sek- torsforskning och innovationsmyndigheter. I den tredje generationen vidgas forsknings- och innovationspolitiken till att ta sig an mer kom- plexa samhälleliga utmaningar. Vi är ännu i början av utvecklingen vad avser det senare och det finns i dag inte någon etablerad organisations- form för implementering av den tredje generationens forsknings- och innovationspolitik. 
  
 Utredningens kartläggningar och underlag visar att de flesta län- der baserar sin statliga organisation på en funktionell logik. Vanligast är  
 två-pelar-modell, 
  med ett forskningsråd och en innovationsmyndig- het som finansierar innovation, behovsmotiverad forskning och akti- viteter som drar mer åt tillämpning. Två  
 pelar-modellen 
  möter tydligt kraven i den första och andra generationens forsknings- och inno- vationspolitik. Organisering enligt en tematisk eller sektoriell logik 
  
 7Stiftelsen för forskning inom områden med anknytning till Östersjöregionen och Östeuropa (Östersjöstiftelsen), Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning (Stint), Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling  
 (KK-stiftelsen), 
  Stiftelsen för miljö- strategisk forskning (Mistra), Stiftelsen för strategisk forskning (SSF) samt Riksbankens Jubileumsfond (RJ). 
  
 8Exempel är Barncancerfonden, Cancerfonden, Familjen Smith stiftelse,  
 Hjärt-Lungfonden, 
  Kempestiftelserna, Stiftelsen Lantbruksforskning, Söderbergsstiftelserna samt Wallenberg- stiftelserna. 
  
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:59 
  
 förekommer, men det är mindre vanligt. Norge och Storbritannien är två exempel på länder där den statliga finansieringen inryms i en samlad organisation. 
  
 Styrningen av de finansiärer som ansvarar för fördelning av konkur- rensutsatta medel ligger huvudsakligen på motsvarande forsknings- och utbildningsministerier samt på näringsministerier, även om involver- ing av andra ministerier kan förekomma. Det är vanligt med rådgiv- ande organ till stöd för regeringens övergripande forsknings- och innovationspolitik. 
  
 Styrkor och utmaningar 
  
 Sverige har ett internationellt sett välfungerande system för forsk- ning och innovation med många styrkor, såsom en hög vetenskaplig produktion. Sverige är ett av de länder i världen som investerar mest i forskning och innovation som andel av BNP och rankas återkom- mande som ett av världens mest innovativa länder. Under de senaste tjugo åren har de statliga investeringarna i forskning och innovation ökat. 
  
 Samtidigt visar utredningens analyser en komplex och mångfacet- terad bild av ett omfattande och mångdimensionellt system med flera problem och utmaningar. Vi har identifierat sex problem: 
  
 –svag kvalitetsutveckling av svensk forskning i förhållande till resurs- tillskotten, 
  
 –dagens organisation svarar inte tillräckligt väl mot samhällets be- hov och är inte anpassad till ett samhälle i snabb förändring, 
  
 –komplicerad och tung administration, 
  
 –otydlig rollfördelning, 
  
 –brister i proaktivt agerande, och 
  
 –suboptimal hantering av forskningsinfrastruktur. 
  
 Ett viktigt syfte med utredningens förslag är att hantera dessa pro- blem, hitta lösningar och skapa en högkvalitativ och effektiv orga- nisation för framtiden. 
  
 16 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sammanfattning 
  
 Sju kriterier för framtidens forsknings- och innovationsfinansiering 
  
 Utredningen har formulerat kriterier, vilka kan ses som riktningsmål och önskade lägen för svensk forsknings- och innovationsfinansier- ing. För utredningen har det varit viktigt att börja med vad den stat- liga finansieringen av forskning och innovation ska leda till och vilka behov den måste möta. Först när detta formulerats har det varit möj- ligt att utforma förslag på ny myndighetsstruktur och nya myndig- heter. 
  
 Utredningen föreslår att framtidens organisation för extern statlig finansiering av forskning och innovation utformas så att den upp- fyller följande sju kriterier: 
  
 –värnar om den fria forskningen. Den svenska organisationen för finansiering av forskning och innovation ska värna den fria forsk- ningens betydelse. Den framtida myndighetsstrukturen måste ha tillräckligt med medel för att säkra förutsättningarna för den fria forskningen, där forskare fritt kan välja frågeställningar, metod och publicering. Jämfört med dagens situation krävs inte någon förflyttning, dock måste detta kriterium ständigt bevakas och följas upp så att forskningens frihet värnas såväl i dag som framgent. 
  
 –stimulerar internationellt konkurrenskraftig och banbrytande forsk- ning. Enligt det forskningspolitiska målet ska svensk forskning sträva efter att hålla internationell världsklass och ett framtida finansieringssystem måste skapa incitament för att nå detta mål. För att säkra att forskningen är långsiktigt konkurrenskraftig, skapar vetenskapliga genombrott och förnyar sig i takt med kun- skapsfrontens förändring måste en del av finansieringen stimulera forskning som utmanar det som är etablerat. Tvärvetenskapliga an- satser, satsningar som riktar sig till forskare som ännu inte hunnit bli etablerade och uthållig finansiering behövs för att skapa förut- sättningar för banbrytande forskning. Utredningens bedömning är att Sveriges position inom internationellt konkurrenskraftig och banbrytande forskning är i avtagande, relativt jämförbara länder. Framtidens organisation för statlig finansiering av forskning och innovation måste verka för svensk forskning som står sig väl i internationell jämförelse och arbeta på ett sådant sätt att såväl för- nyelse som uthållighet i finansieringen uppnås. 
  
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:59 
  
 –säkrar den kunskap och innovationsförmåga som krävs för att lösa samhällets utmaningar och bidrar till näringslivets konkurrenskraft. Lika viktigt som det är att värna finansiering av den fria forsk- ningen, lika viktigt är det att framtidens organisation för finansier- ing av statlig extern forskning och innovation avsätter medel för att arbeta med områden som kräver forskningsbaserade lösningar. En framtida organisationen för den statliga forsknings- och inno- vationsfinansieringen måste därför ha arbetssätt som fångar såväl nuvarande som framtida behov och skapar insatser för att möta dem. Sverige är en stark forsknings- och innovationsnation, men det finns utvecklingsområden. Forskning och innovation behövs för den offentliga sektorns utveckling, för ett forskningsbaserat näringsliv och för att utveckla civilsamhällets roll. Det behövs lång- siktig finansiering av områden av betydelse för näringsliv, offent- lig sektor och civilsamhället samt ökad anpassningsförmåga till framväxande behov, inte minst för att uppfylla de globala hållbar- hetsmålen och ställa om för att möta klimatförändringarna. Utred- ningen menar att det krävs nya typer av insatser för att möta allt- mer komplexa utmaningar. 
  
 –bidrar till forskning som ger förutsättningar för forskningsanknuten utbildning och livslångt lärande. Forskningsanknuten utbildning är viktigt för kvaliteten och för att de som utbildar sig ska få med sig de senaste forskningsrönen ut i arbetslivet. Behovsmotiverad forskning leder till studenter med rätt kompetens. Utredningen menar att det behövs en uppvärderad syn på utbildning och nya former för livslångt lärande. Utbud och former för det livslånga lärandet behöver också utvecklas för att möta ett arbetsliv som för- ändras allt snabbare. Därför behöver den framtida organisationen för forskningsfinansiering utvecklas så att den bättre stödjer kopp- lingen mellan forskning och utbildning. 
  
 –ger goda förutsättningar för internationella samarbeten som stärker svensk forskning och innovation. Sverige är internationellt sett en liten forskningsnation. Det är också en öppen och exportberoende ekonomi, där en stor del av investeringarna i forskning och utveck- ling görs av multinationella företag. Sveriges medlemskap i EU ger tillgång till stora finansieringsmöjligheter. En framtida finan- sieringsorganisation får inte bli inåtblickande, utan måste sträva efter att svenska organisationer som arbetar med forskning och 
  
 18 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sammanfattning 
  
 innovation samarbetar och drar nytta av de bästa och mest inno- vativa miljöerna i världen. På så sätt ökar också kvaliteten i svensk forskning och innovation. Några utvecklingsområden är att stärka finansieringen av internationella samarbeten, att utveckla nya in- satsformer och tillsätta mer resurser för insatser som knyter sam- man svenska forsknings- och innovationsutförare med organisa- tioner i andra länder, att arbeta på ett sätt som ökar Sveriges del- tagande i  
 EU-program, 
  att stärka kopplingarna mellan nationella satsningar och insatser på  
 EU-nivå 
  öka samt att förstärka arbetet med vetenskapsdiplomati. 
  
 –ger en tydlig riktning, agerar proaktivt och ökar förmågan till prio- riteringar i det svenska systemet för forskning och innovation. Syste- met för finansiering av forskning och innovation har begränsade resurser. Därför krävs medvetna beslut om hur resurserna används på samtliga nivåer i systemet. Betydelsen av riktning, proaktivitet och prioritering kan till exempel ses när det gäller möjligheten till profilering av lärosätena, hantering av forskningsinfrastruktur samt i bristen på koordination av svenskt påverkansarbete på  
 EU-nivå. 
  Utvärderingar av nuvarande system visar att det präglas av strate- giskt underskott gällande tydlig övergripande riktning och mål- sättningar, förmåga att agera proaktivt och förmågan till tydliga prioriteringar. Bristerna gäller både nationellt och i internatio- nella sammanhang och det är oklart för många som verkar inom dagens system vem som sätter riktningen. Utredningen menar att framtidens organisation för finansiering av statlig extern forskning och innovation måste utformas så dessa förmågor stärks både hos finansiärer och forskning- och innovationsutförare. 
  
 –är enkel, tydlig och har låga administrativa kostnader för de som söker och de som erhåller medel. Dagens forsknings- och innovations- finansierande myndigheter har otydliga och överlappande roller. Den som söker finansiering möter olika administrativa system och upplever att regelverk ibland tolkas på olika sätt, vilket skapar osäkerhet och höga administrativa kostnader. En framtida organi- sation måste präglas av tydliga roller, ökad administrativ samord- ning och lägre kostnader. Såväl kvalitet som effektivitet behövs och den framtida organisationen behöver bli både enklare och tyd- ligare genom att olika finansiärer använder gemensamma processer och minskar komplexiteten i enskilda processer. Framtidens finan- 
  
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:59 
  
 siärer måste vara flexibla, öppna, rättvisa och minska byråkratin på ett robust och förutsägbart sätt för att skapa ett effektivare system på lång sikt. 
  
 Utredningens förslag 
  
 Dagens organisation för extern forsknings- och innovationsfinansier- ing inrättades för mer än tjugo år sedan. Sedan dess har det tillkom- mit uppgifter och de finansierande myndigheterna har förändrats över tid. Därtill har samhället genomgått stora förändringar, liksom de aktörer som samverkar med myndigheterna som står för den statliga finansieringen. Det är därför naturligt att den statliga organisationen behöver omprövas, framför allt för att bättre svara mot såväl dagens som morgondagens krav och förutsättningar. 
  
 Utredningens förslag utgår från ett systemperspektiv med fokus på hur de nya myndigheter som föreslås förhåller sig till varandra och till andra delar av dagens forsknings- och innovationssystem såsom privata finansiärer och lärosäten. Utredning har inte haft i uppdrag analysera enskilda myndigheter, utan ger i stället en bild av det system som blir resultatet av de samlade aktiviteterna som dagens finansiärer genomför och hur det uppfattas av de som använder det. Förslagen är ingen kritik av nuvarande finansiärer, utan syftar till att − via en reformerad myndighetsstruktur − skapa något som är mer effektivt och som bättre kan möta framtida behov. 
  
 Förslag – ny myndighetsstruktur med tre myndigheter 
  
 Utredningen föreslår att tre nya myndigheter inrättas: Vetenskaps- myndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovations- myndigheten. Samtidigt avvecklas de nuvarande myndigheterna Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova. Den externa forsknings- finansieringen vid Energimyndigheten upphör. 
  
 All statlig extern konkurrensutsatt finansiering av forskning och innovation ska fördelas via de tre nya myndigheterna. Andra myndig- heter som i dag lyser ut medel föreslås upphöra med detta och medel ska i stället utlysas, fördelas och administreras via Myndigheten för strategisk forskning. Rymdstyrelsen utgör enda undantaget och före- 
  
 20 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sammanfattning 
  
 slås fortsätta med nuvarande verksamhet, enligt utredningens huvud- förslag. 
  
 De tre nya myndigheterna föreslås ha sammanlagt 714 årsarbets- krafter. De totala förvaltningsanslagen för de tre myndigheterna upp- skattas bli 790 miljoner kronor. De föreslås fördela 17,7 miljarder kronor till forskning och innovation per år.9 
  
 –Vetenskapsmyndigheten föreslås ha 270 årsarbetskrafter och för- dela 8,2 miljarder kronor per år, 
  
 –Myndigheten för strategisk forskning föreslås ha 344 årsarbets- krafter och fördela 7,8 miljarder kronor per år, 
  
 –Innovationsmyndigheten föreslås ha 100 årsarbetskrafter och för- dela 1,7 miljarder kronor per år. 
  
 Den föreslagna framtida myndighetsstrukturen baseras på principer för styrning och arbetssätt. Gränsdragning mellan de nya myndigheter utgår från vem som har makt att styra verksamhetens inriktning och på vilket sätt medel fördelas. Däremot baseras inte den nya myndig- hetsstrukturen på vilken typ av forskning respektive myndighet finan- sierar. Samtliga myndigheter kan finansiera allt, från forskning till innovation. Indelningen baseras inte heller på vetenskapligt eller tema- tiskt innehåll i den forskning och innovation som finansieras. Utred- ningens förslag innebär en renodling genom att endast myndigheter- nas funktion, i betydelse vilka mål och vems behov de möter, blir styrande (inte vilken sektor de verkar inom). 
  
 Vetenskapsmyndigheten 
  
 Vetenskapsmyndighetens främsta uppgift är att finansiera forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom alla vetenskapsområden. Prio- riteringar formulerade av vetenskapssamhället ska vara dominerande. Myndigheten kommer vara ansvarig för att den forskning som finan- sieras bidrar till att bibehålla och stärka svensk forsknings interna- tionella konkurrenskraft. Vetenskapsmyndigheten ska ha ansvar för finansiering av forskningsinfrastruktur och upprätthållande av en nationell struktur för digital infrastruktur för forskningsändamål. Vetenskapsmyndigheten ska också ge stöd till banbrytande forskning. 
  
 9Alla belopp angivna i 2023 års penningvärde. 
  
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:59 
  
 Vetenskapsmyndighetens arbetssätt förväntas i stort sett präglas av sakkunnigbedömning via paneler sammansatta av forskare. Tema- tiska prioriteringar av forskning förutsätts vara sällsynta. I de fall de förekommer ska de vara prioriterade av forskarsamhället i syfte att stärka specifika delar av det akademiska systemet. Myndigheten har ansvar att följa internationella diskussioner och löpande utveckla metoderna för vetenskaplig sakkunnigbedömning. 
  
 Formell organisation för Vetenskapsmyndigheten 
  
 Vetenskapsmyndigheten leds av en styrelse, där sex av ledamöterna utses av forskarsamhället via elektorsval och tre av ledamöterna, där- ibland ordföranden, utses av regeringen. 
  
 Inom Vetenskapsmyndigheten ska det finnas sex särskilt beslutande organ. Av dessa är fyra vetenskapliga råd, som tillsammans täcker alla vetenskapsområden. Därtill finns två råd inom forskningsinfrastruk- tur, ett för storskalig forskningsinfrastruktur och ett för digitala forskningsinfrastrukturer. 
  
 Vetenskapsmyndigheten bör själv avgöra omfattningen av sitt kansli och beredningsorganisation samt utformning av tjänster, såsom an- ställningar på villkor som motsvarar de nuvarande huvudsekreterarnas. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning 
  
 Myndigheten för strategisk forskning har till uppgift att finansiera forsknings- och innovationsaktiviteter som är av stor betydelse för det svenska samhället och näringslivet. Myndigheten har inga tema- tiska begränsningar, utan förväntas ha kompetens att utforma insatser för att stödja alla typer av behov. Vilken typ av aktiviteter som finan- sieras styrs av behoven inom de olika områden som prioriterats och kan ändras över tid. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ansvarar för att den statliga forskningsfinansieringen har en inriktning så att näringslivets, offent- liga sektorns och civilsamhällets kunskaps- och kompetenskrav möts på kort och lång sikt. Myndigheten har också ett samlat ansvar för att utveckla och finansiera internationella samarbeten samt den nationella organisationen för EU:s program för forskning och innovation. 
  
 22 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sammanfattning 
  
 Myndigheten har även ansvar för att genomföra utlysningar inom områden där myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering utlyser medel för forsknings- och innovationsprojekt i dag. För att säkra att områdena kommer erhålla finansiering och att myndigheter med områdesansvar kommer få inflytande på den ämnesmässiga in- riktningen föreslår utredningen att detta regleras via särskilda regler- ingsbrev från aktuella departement till Myndigheten för strategisk forskning. Regleringsbreven kan innehålla specifika krav om samver- kan med relevanta myndigheter i utformningen av insatser så att den forskning som finansieras är av största möjliga nytta för sakområdet. Utredningen föreslår ingen ytterligare formell styrning av hur myn- digheten ska organiseras, men ser framför sig att den bör skapa rådgiv- ande organ med behovsägare som ges stort inflytande över utveck- lingen av de satsningar som myndigheten genomför. Även forskare kan ingå i de rådgivande organen. 
  
 Även om Sverige står inför ett antal stora samhällsutmaningar och näringslivet alltid präglas av en pågående strukturomvandling är den övergripande samhälls- och näringslivsstrukturen relativt stabil över tid. Utredningen menar därför att den nya myndigheten i högre ut- sträckning än vad dagens finansiärer gör bör genomföra långsiktiga satsningar. Utredningen bedömer att huvuddelen av finansieringen kommer att gå till forskning som i olika grad genomföras i samver- kan med behovsägare. För att lyckas prioritera och fånga framväxten av nya behov kommer förmågan att interagera med olika aktörer vara en kärnkompetens hos medarbetarna på myndigheten. En sådan för- måga förutsätter djup sakkunskap inom viktiga områden i det svenska samhället och näringslivet samt en stark analysfunktion. 
  
 För att skapa en ansöknings- och beredningsprocess som är sam- ordnad och enkel att använda för de som ansöker om och erhåller finan- siering föreslås Myndigheten för strategisk forskning få i ansvar att utveckla och förvalta ett  
 it-system 
  för ansökan, beredning, rapportering och uppföljning. Detta  
 it-system 
  ska även användas av Vetenskaps- myndigheten, Innovationsmyndigheten och Rymdstyrelsen. 
  
 23 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:59 
  
 Formell organisation för Myndigheten för strategisk forskning 
  
 Myndigheten för strategisk forskning leds av en styrelse med nio leda- möter som utses av regeringen. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning bör själv avgöra omfatt- ningen av sitt kansli och inre organisation. Myndigheten bör inrätta rådgivande organ som består av personer som representerar områden av stor vikt för det svenska samhället och näringslivet samt för fors- karsamhället. 
  
 Innovationsmyndigheten 
  
 Innovationsmyndigheten inrättas för att vara verktyget för att stötta transformationen av samhället i en riktning som gör det möjligt att lösa utmaningarna och samtidigt stärka näringslivets konkurrens- kraft. Myndighetens uppgift är att stödja och undanröja hinder för att kunskap och idéer ska implementeras som lösningar i samhället och i näringslivet. Dessutom kommer myndigheten att ha ansvar för att tillhandahålla statlig finansiering till innovationsverksamhet i små och medelstora företag. 
  
 Innovationsmyndigheten utgör en stödfunktion för statsförvalt- ningen så att den kan utveckla arbetssätt och regleringar som är an- passade för nya innovationer som adresserar utmaningar i samhälle och näringsliv. Verksamheten utgör även ett stöd för att hitta och stödja tvärsgående samarbeten mellan myndigheter och andra beslutsnivåer i den offentliga sektorn  
 (stat-region-kommun). 
  Den nya myndigheten kan därmed ses som ett sätt att skapa en organisation för att möta den komplexitet som präglar nuvarande och framtida utmaningar och som ett organisatoriskt svar för att kunna driva en tredje generatio- nens forsknings- och innovationspolitik. Myndigheten ansvarar också för att statens insatser för att skapa ett gynnsamt och internationellt konkurrenskraftigt företagsklimat för framväxande, innovativa små och medelstora företag. 
  
 Då ett av syftena med Innovationsmyndigheten är att utveckla statsförvaltningens funktionssätt är det viktigt att myndighetens verk- tygslåda är betydligt bredare än vad exempelvis Vinnova har i dag. Policylabb, regulatoriska sandlådor, demonstrationsprojekt i verklig miljö, innovationsupphandling och nationellt stöd för arbetet med statsstöd för innovation är bara några exempel på aktiviteter som kan 
  
 24 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sammanfattning 
  
 rymmas inom Innovationsmyndigheten. De traditionella sätten att välja projekt genom öppna utlysningar behöver också utvecklas och nya former som tar mer hänsyn till mottagarnas prioriteringar, tid- planer och möjligheter att medverka måste utformas. Förståelse för offentliga beslutsprocesser och god förmåga att få olika typer av orga- nisationer att verka mot gemensamma mål blir viktiga kompetenser. 
  
 När det gäller arbetet med stöd till framväxande innovativa bolag föreslår utredningen att Innovationsmyndigheten ska arbeta med stöd till både enskilda företag och till stödfunktioner såsom inkubatorer, innovationskontor och acceleratorer. 
  
 Innovationsmyndigheten bör ha stor frihet när det gäller verksam- het och typ av finansieringsinstrument. 
  
 Formell organisation för Innovationsmyndigheten 
  
 Innovationsmyndigheten leds av en styrelse med sju ledamöter som utses av regeringen. Styrelsen ska bestå av representanter från offent- lig sektor, samhällsrepresentanter och näringslivet. Vid sidan om styr- elsen finns inga andra beslutande organ inom myndigheten. 
  
 Innovationsmyndigheten bör själv avgöra omfattningen av sitt kansli och inre organisation 
  
 Alternativ – ny myndighetsstruktur med två myndigheter 
  
 Utredningen bedömer att ett alternativ skulle vara möjligt. De krite- rier utredningen föreslår kan mötas och de problem utredningen har identifierat kan hanteras, även genom att inrätta två myndigheter: Vetenskapsmyndigheten och Myndigheten för strategisk forskning och innovation. 
  
 Även i alternativet avvecklas de nuvarande myndigheterna Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova och den externa forsknings- finansieringen vid Energimyndigheten upphör. 
  
 I alternativet ska all statlig extern finansiering av forskning och innovation fördelas via de två nya myndigheterna. Myndigheter som i dag lyser ut medel ska upphöra med detta och medel ska i stället ut- lysas, fördelas och administreras via Myndigheten för strategisk forsk- ning och innovation. 
  
 25 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:59 
  
 I alternativet avvecklas även Rymdstyrelsen och ansvaret för dess nuvarande verksamhet överförs till Myndigheten för strategisk forsk- ning och innovation. 
  
 I alternativet är Vetenskapsmyndighetens verksamhet oförändrad i förhållande till huvudförslaget, medan Myndigheten för strategisk forskning och innovation utgör en sammanslagning av Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten. Myndigheten för strategisk forskning och innovation kommer att ha en stor bredd av aktiviteter, exempelvis behovsinventering, finansiering av samver- kansforskning, policylabbsarbete, finansiering av stödstrukturer för innovativa företag, internationellt samarbete och stöd för medverkan i EU:s program för forskning och innovation. Följden blir att det kommer krävas anställda med mycket olika kompetensprofiler för att klara både bredden i tematik och krav på olika arbetssätt. 
  
 Motiv till förslag om ny myndighetsstruktur 
  
 Utredningens förslag är en genomgripande förändring av organisa- tionen för statlig finansiering av extern forskning och innovation. Motiven för förändringen är flera. 
  
 Ett motiv är att skapa en struktur som bättre kan möta dagens be- hov av forskning och innovation och som är mer flexibel när det gäller att utforma insatser som möter framtida efterfrågan på forsknings- baserad kunskap och innovationsinsatser. Dagens myndighetsstruk- tur innehåller myndigheter som dels bygger på en funktionslogik (Vetenskapsrådet finansierar forskning av högsta vetenskapliga kvalitet oberoende av vetenskaplig disciplin, Vinnova finansierar innovatio- ner inom alla sektorer), dels myndigheter med sektorsansvar (såsom Energimyndigheten, Formas, Forte samt forsknings- och innovations- finansiering via myndigheter med annat kärnuppdrag). En följd av den stora mängden myndigheter som finansierar forskning och innovation har blivit att vissa områden präglas av överlapp och stor tillgång på finansiering (exempelvis energi- och samhällsbyggnadsområdet), medan det inom andra områden finns få statliga finansiärer och lite tillgängliga medel att söka. Historiskt har svenska statliga finansiärer haft utmaningar i att finansiera forskning och innovation inom fram- växande teknik- och behovsområden, till exempel har statliga sats- ningar sällan samordnats. Genom att gå från finansiering via ett tjugo- 
  
 26 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sammanfattning 
  
 tal (sinsemellan mycket olika myndigheter) till finansiering via tre nya myndigheter med tydlig funktionslogik minskas såväl överlapp som glapp i statliga satsningar, menar utredningen. Dessutom blir det tyd- ligt vilka myndigheter som ansvarar för kontinuerliga statliga satsningar på områden av stor betydelse för det svenska näringslivet, offentliga sektorn och civilsamhället, vilket stärker såväl flexibiliteten i finansier- ingen som beredskapen att möta framtida behov. Till exempel skulle både Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndig- heten kunna få uppdrag att genomföra satsningar på forskning och innovation inom områden som militär och civil beredskap eller orga- niserad brottslighet, om regeringen ser ett sådant behov. 
  
 Ett annat motiv är tydligare ansvarsutkrävande och större möjlig- het till uppföljning. I nuvarande myndighetsstruktur är det svårt att utkräva ansvar när förväntade resultat uteblir, eftersom flera myndig- heter gör satsningar med liknande målsättningar. Genom färre myndig- heter − med tydligt formulerade uppdrag − blir det enklare för reger- ingen att följa upp varje myndighets verksamhet och utkräva ansvar. Utredningen menar att renodling av uppgifter och ansvar skapar för- utsättningar för insatser som på sikt stärker kvaliteten i svensk forsk- ning och bibehåller Sveriges internationella styrkeposition som inno- vationsland. 
  
 Dessutom menar utredningen att den nya myndighetsstrukturen gör det enklare för regeringen att på övergripande nivå styra riktning- en på forsknings- och innovationspolitiken. Genom att prioritera resurstilldelning mellan de tre olika forsknings- och innovations- finansierande myndigheterna kan regeringen arbeta med balansen mellan fri forskning, strategisk forskning och mer tillämpningsnära insatser. 
  
 Utredningen föreslår att ett antal funktioner som i dag är spridda på av flera olika myndigheter centraliseras. Det gäller bland annat hantering och finansiering av storskalig forskningsinfrastruktur och digital infrastruktur för forskningsändamål, arbete med internatio- nella samarbeten samt stöd till verksamhets- och policyutveckling för implementering av innovationer. Motivet till dessa förändringar är framför allt att staten behöver skapa tydlig riktning, agera pro- aktivt och göra tydliga prioriteringar inom dessa områden. Genom centralisering professionaliseras verksamheten ytterligare och tillgäng- liga resurser kan användas mer effektivt. 
  
 27 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:59 
  
 Avslutningsvis är ett viktigt motiv för utredningens förslag att det ska bli enklare för de som söker medel, deras administrativa börda kommer att minska. Färre forsknings- och innovationsfinansierande myndigheter leder till bättre överblick över tillgängliga statliga medel. Förutsättningarna för större och samordnade insatser mellan finan- siärerna ökar. Att effektivisera verksamheten är ett viktigt motiv till utredningens förslag. 
  
 Förslag om samverkan, finansiering, uppföljning och behov av framtida utredningar 
  
 För de tre nya forsknings- och innovationsfinansierande myndig- heterna, Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forsk- ning och Innovationsmyndigheten, ska det finnas en grupp för stra- tegisk samordning bestående av myndighetscheferna. Till gruppen ska minst sex personer adjungeras, varav minst två rektorer från svenskt universitet eller högskola, minst två från näringslivet samt minst två som företräder allmänna intressen. Gruppen ska ta initiativ och sam- verka så att den statliga externa forsknings- och innovationsfinan- sieringen har en tydlig riktning, agerar proaktivt och gör nödvändiga prioriteringar. 
  
 För de tre nya myndigheterna ska det också finnas en grupp för operativ samordning, bestående av de personer myndighetscheferna utser. Gruppen ska samverka i frågor som rör administration, verk- samhetsstödjande system och genomförande av utlysningar. Den ska även ta initiativ för att utveckla och förnya administration av finan- siering av forsknings- och innovationsverksamhet. 
  
 Utöver de två formella samordningsorganen behövs även andra former av mer verksamhetsmässig samordning. Behov och nödvän- diga konfigurationer kommer förändras över tid och därför föreslår utredningen inga ytterligare formella samordnande strukturer. 
  
 De tre nya forskningsfinansierande myndigheterna ska ha ett ge- mensamt ansöknings- och ärendehanteringssystem för finansiering av forskning och innovation. Systemet ska tillhandahållas av Myndig- heten för strategisk forskning. 
  
 Flera förslag lämnas om förändringar av möjligheten att finan- siera forskning och innovation. De tre nya forskningsfinansierande myndigheterna ska kunna finansiera en utländsk forskningshuvud- man i de fall den utländska forskningshuvudmannen samarbetar med 
  
 28 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sammanfattning 
  
 en svensk forskningshuvudman i ett gemensamt projekt. Vidare bör de tre nya forskningsfinansierande myndigheterna bevilja medel för hela den period doktorandstudier pågår, i de fall syftet är att finan- siera forskarutbildning. Därtill bör de kunna bevilja medel för utveck- ling av utbildningar som baseras på resultat från sådant som finan- sierats av myndigheterna. Utredningen bedömning är att de tre nya forskningsfinansierande myndigheterna bör undvika att ställa for- mella krav på samfinansiering från lärosäten vid utlysning av medel, förutom vid finansiering av forskningsinfrastruktur. 
  
 När det gäller framtida uppföljning föreslår utredningen att reger- ingen vart fjärde år ger en särskild utredare i uppdrag att analysera och utvärdera både myndighetsstrukturen och de tre nya forsknings- finansierande myndigheterna. 
  
 Regeringen bör även låta utreda så kallade indirekta kostnader. Den framtida utredningen bör undersöka om det är lämpligt att beräk- ningsprincipen för extern statlig finansiering av forskning och inno- vation ska utgå från en schablon. 
  
 Om regeringen i framtiden beslutar att inrätta en funktion för kvalitetsbaserad fördelning av basanslag är Vetenskapsmyndigheten en lämplig placering för funktionen. 
  
 Samtliga de tre nya forskningsfinansierande myndigheterna bör ha i uppgift att i sin verksamhet beakta Sveriges  
 utrikes-, 
  säkerhets- och försvarspolitiska intressen. 
  
 Andra alternativ som utredningen har övervägt 
  
 Utredningen har noga övervägt möjligheten att föreslå en framtida organisation för statlig extern forsknings- och innovationsfinansier- ing i form av en enda myndighet. Utredningen har dock gjort bedöm- ningen att nackdelarna med en sådan organisation skulle överskugga potentiella fördelar och har därför valt att inte lämna något sådant förslag. 
  
 För att åtgärda de problem utredningen identifierat behövs en genomgripande förändring. Mindre ändringar räcker inte till, det be- hövs i stället en långtgående och genomgripande förändring. Utred- ningens bedömning är att en inkrementell för ändring sannolikt inte är möjlig att genomföra i praktiken. Dessutom baseras dagens organi- sation på en blandning av funktions- och sektorslogik, vilken inte 
  
 29 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2023:59 
  
 skulle åtgärdas genom mindre justeringar i ansvaren mellan dagens forsknings- och innovationsfinansierande myndigheter. Utredningen menar att det ökade behovet av forskningsbaserade lösningar inom allt fler områden och behov av mer tvärsgående ansatser för att lösa komplexa samhällsutmaningar innebär att mindre justering av nuvar- ande organisation vare sig är effektivt eller utgör en långsiktigt håll- bar lösning. Utredningen avråder därför från att göra förändringar stegvis och förespråkar i stället en genomgripande reformering. 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 Utredningens förslag väntas bidra positivt till forskning och inno- vation genom att se till att den svenska organisationen för statlig extern finansiering av forskning och innovation är effektiv, anpassad till samhällsutvecklingen och främjar samarbete. Genom att adressera dagens problem finns förutsättningar att underlätta för olika aktörer som bedriver forskning och innovation. På ett övergripande plan kom- mer Forskningsfinansieringsutredningens förslag att bidra till att effek- tivisera statens verksamhet och till ökad möjlighet till uppföljning och ansvarsutkrävande. Förslagen kommer även att bidra till förstärkt förmåga att svara mot samhällets utmaningar samt till affärsnytta och svensk konkurrenskraft. 
  
 Förslaget till ny myndighetsstruktur innebär att Hughes, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova läggs ned, samt att Energimyndighetens uppdrag om extern forsknings- och innovationsfinansiering tas bort. Utredningens bedömning är att det i de flesta fall kommer att handla om att föra över verksamhet till befattningarna i de nyinrättade myn- digheterna. Utredningens bedömning är vidare att de tre nya myndig- heterna bör bemannas med något färre personer än i dag, till följd av de synergieffekter som uppstår när antalet myndigheter minskar och deras uppdrag förändras. Utredningen menar att de tre nya myndig- heterna bör vara lokaliserade i Stockholm. 
  
 I det förslag som lämnas har utredningen utgått från att de tre nya föreslagna myndigheterna initialt ska ha samma förvaltningskostna- der som dagens myndigheter. Utredningen föreslår att personalen totalt sett minskas med 20 årsarbetskrafter. Den personalkostnad som frigörs används initialt till uppbyggnad av ett nytt gemensamt ansök- nings- och ärendehanteringssystem. På sikt är det utredningens be- 
  
 30 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sammanfattning 
  
 dömning att förvaltningsanslaget till de tre myndigheterna kan minska med ett belopp som motsvarar 20 årsarbetskrafter. 
  
 Utredningen föreslår att Vetenskapsmyndigheten ska ges rätt att fatta anslagsbeslut på 20 år för storskalig forskningsinfrastruktur i Sverige. Konsekvenserna blir större möjlighet till valutasäkring, mindre risk för kostnader i samband med kontraktsbrott och värdet av inter- nationellt anseende. 
  
 En konsekvens av att antalet myndigheter som finansierar forsk- ning och innovation blir färre är att mindre tid och andra resurser behöver avsättas för samordning mellan myndigheter. 
  
 Förslagen kan antas ha positiva samhällsekonomiska konsekvenser eftersom de förväntas bidra till ökad kvalitet och tillförlitlighet i forsk- ningen och därmed kan stärka Sverige som kunskapsnation. Detta bör även stärka förtroendet för svensk forskning såväl nationellt som internationellt. 
  
 De förslag utredningen lämnar har stor påverkan på universitet och högskolor, då de innebär förenkling och effektivisering. Utred- ningens bedömning är att nästan 300 årsverken kan frigöras inom läro- sätena, motsvarande en kostnad om minst 300 miljoner kronor. Till exempel skulle seniora forskares tid kunna användas till mer forskning, som skulle ge förutsättningar att höja kvaliteten på svensk forskning. 
  
 Utredningen föreslår att all statlig extern konkurrensutsatt finan- siering av forskning och innovation, med undantag av Rymdstyrelsens verksamhet, ska fördelas via de tre nyinrättade myndigheterna. Utred- ningens bedömning är att myndigheter med annan huvuduppgift än finansiering av forskning och innovation även framgent kommer att lägga arbetstid på forsknings- och innovationsrelaterade frågeställ- ningar, framför allt formulering av vilka behov av forskning som finns inom myndighetens ansvarsområde, hur dessa behov bäst kan mötas med extern statlig finansiering av forskning och innovation samt bidra till att de resultat som tas fram sprids inom respektive myndighets ansvarsområde. Tidsåtgången bör dock bli avsevärt lägre, jämfört med dagens situation. Utredningens uppskattar den frigjorda arbetstiden till totalt 20 årsarbetskrafter, motsvarande i storleksordningen 20 mil- joner kronor per år, vilket innebär en besparing för staten. 
  
 31 
  
 Summary 
  
 The Government appointed Torres to lead a national review committee to investigate the organisation of public, compet- itive funding of research and innovation, i.e., the agencies assigned by the government to fund research and innovation, mainly through call for proposals. The committee performed their investigation between September 2022 and September 2023. 
  
 Inclusion and openness have been corner stones of the commit- tee’s work, and it has engaged with several stakeholders in the field of research and innovation. An expert group, with representatives from several ministries, contributed to the investigation. A reference group with stakeholder representatives from the science commu- nity, students, science academies, business representatives, and non- governmental organisations have provided valuable input to the com- mittee. 
  
 The committee published a report in May 2023. It contained new data produced by the committee and a mapping of different models of public funding of research and innovation in 13 countries. 
  
 The Swedish funding system for research and innovation 
  
 The government funding of research, development and innovation amounts to more than SEK 40 billion per year. Almost half of this amount is transferred to higher education institutions as block grants. Much of the remaining Rush through five funding agencies.1 
  
 1The list below includes appropriations for research and development, research infrastructures and innovation (but not appropriations for administration). 
  
 33 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:59 
  
 –The Swedish Energy Agency (Energimyndigheten) fosters research and innovation in the field of energy. Their budget was SEK 
  
 1.46billion in 2023. 
  
 –Formas, the Swedish Research Council for Sustainable Develop- ment, funds basic and  
 needs-oriented 
  research in the environ- ment, agricultural, and built environment fields. Their budget was SEK 1.87 billion in 2023. 
  
 –Forte, Swedish Research Council for Health, Working Life, and Welfare, funds basic and  
 needs-oriented 
  research in the working Life, welfare, and public health fields. Their budget was SEK 
  
 0.87billion in 2023. 
  
 –The Swedish Research Council (Vetenskapsrådet), funds research of the highest quality in all scientific fields, and research infras- tructures. Their budget was SEK 8.09 billion in 2023. 
  
 –Vinnova, supports sustainable growth by funding  
 needs-oriented 
  research and the creation of effective innovation systems. Their budget was SEK 3.41 billion in 2023. 
  
 The formal organisation differs between the funding agencies. Three of the agencies are governed by a board,2 while the director general has the final  
 decision-making 
  power in others.3 Three of the agencies include separate  
 decision-making 
  Foley, such as committees, Estes groups, with delegated mandates to take decisions on specific matters. 
  
 2Forte, Vetenskapsrådet, and Vinnova. 
  
 3Swedish Energy Agency and Formas. 
  
 34 
  
 SOU 2023:59 
  
 Summary 
  
 Complementing the five main agencies, there are several other government agencies4 that provide competitive funding for research and innovation through call for proposals.5 
  
 Besides the government agencies, the Swedish funding system also include foundations founded by the government, Cannon number of private foundations that contribute substantially to Swedish re- search and innovation.6 
  
 Swedish organisations are also eligible to apply for funding from EU programmes. Horizon Europe is the largest initiative with a total budget of 95 billion Euros during  
 2021–2027. 
  EU programs are im- portant sources of funding for Swedish organisations, especially for universities. 
  
 International outlook – Models for public funding of research and innovation in other countries 
  
 International research and innovation policy has developed in what can be characterized as three, distinct generations. The three gener- ations have given rise to different organisational responses. The first generation emphasized the importance of scientists controlling the 
  
 4For example Swedish Social Insurance Agency (Försäkringskassan), The Institute for Evaluation of Labour Market and Education Policy (Institutet för arbetsmarknads- och ut- bildningspolitisk utvärdering), The Swedish Board of Agriculture (Jordbruksverket), Swedish Competition Authority (Konkurrensverket), The Swedish Civil Contingencies Agency (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap), Swedish Environmental Protection Agency (Naturvårdsverket), Swedish National Heritage Board (Riksantikvarieämbetet), Swedish National Space Agency (Rymdstyrelsen), Swedish Institute for Educational Research (Skolforsknings- institutet), The Swedish International Development Cooperation Agency (SIDA), Swedish Geotechnical Institute (Statens geotekniska institute), The National Board of Institutional Care (Statens institutionsstyrelse), The Swedish Radiation Safety Authority (Strålsäkerhets- myndigheten), Geological Survey of Sweden (Sveriges geologiska undersökning), and The Swedish Transport Administration (Trafikverket). 
  
 5Besides funding research and innovation through competitive calls, many of the agencies also conduct research to fulfil their main objective. Many of them also commission research as part of their operations. 
  
 6The foundations founded by the government includes The Foundation for Baltic and East European Studies (Östersjöstiftelsen), The Swedish Foundation for International Cooperation in Research and Higher Education (Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning), The Knowledge Foundation (Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling), The Swedish foundation for strategic environmental research (Stiftelsen för miljöstrategisk forskning), Swedish Foundation for Strategic Research (Stiftelsen för strategisk forskning) and Riksbankens Jubileumsfond. Examples of private foundations includes The Swedish Childhood Cancer Fund (Barncancerfonden), The Swedish cancer society (Cancerfonden), The Kamprad Family Foundation for Entrepreneurship, Research  Charity (Familjen Smith stiftelse), The Swedish Heart and Lung Association  
 (Hjärt-Lungfonden), 
  Kempestiftelserna, Swedish Hunter foundation for agricultural research (Stiftelsen Lantbruksforskning), Söderbergs- stiftelserna, and Wallenberg foundations. 
  
 35 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:59 
  
 direction and content of research. As a result, many countries estab- lished research councils controlled by representatives from acade- mia. During the second generation there was a stronger focus on the role of research for producing knowledge and innovation that sup- port societal development and economic growth.  
 Sector-specific 
  fund- ing agencies and innovation agencies were set up in response to these new demands. During the third generation, the scope of research and innovation policy is broadened to address more complex societal challenges, e.g. climate change, pandemics, and security threats. Since we have just entered the third generation, the committee has not Garrett to identify any organisational structure commonly used to im- plement a  
 third-generation 
  research and innovation policy. How- ever, many countries experiment with different solutions. 
  
 The mapping of public funding systems in other countries shows that most countries have based their systems on a functional logic, instead of a sectoral approach. Most common is a  
 “two-pillar” 
  model, with a research council and an innovation agency funding innovation,  
 needs-oriented 
  research, and a wide range of implementation and commercialisation activities. The  
 two-pillar 
  model is designed to meet the demands of the  
 second-generation 
  research and innovation pol- icy. The investigation has identified a few examples of countries with thematic or sectoral approaches. Norway and the United Kingdom are examples of countries that have chosen to integrate all public, com- petitive funding of research and innovation into one organisation. 
  
 The governance of agencies responsible for research and inno- vation funding is typically structured through ministries for science and ministries of enterprise. Other ministries might be involved to some extent. Many countries have set up different kinds of advisory boards and expert groups to support the development governmental research and innovation policy. 
  
 Strengths and weaknesses of today’s funding system 
  
 Sweden is a global top performer when it comes to research and inno- vation. Sweden is among the five countries that invests the most in RD as share of GDP, and it is ranked as one of the most innovative countries in the world. Over the last 20 years, the public investments in RD have doubled in fixed prices. 
  
 36 
  
 SOU 2023:59 
  
 Summary 
  
 However, the committee’s analysis shows a complex and multi- faceted system with some underlying problems and challenges. The committee has identified six problems: 
  
 –weak development of research quality given the substantial in- creases in resources, 
  
 –societal challenges are not sufficiently addressed, and the funding system is not adapted to a society characterized by rapid change, 
  
 –complex and heavy administrative burden, 
  
 –blurred division of roles and mandates among public funding agencies, 
  
 –lack of proactive initiatives, and 
  
 –unclear and suboptimal  
 decision-making 
  and funding processes for research infrastructure. 
  
 Seven criteria for a future funding system 
  
 The committee has formulated seven criteria, which should be seen as overarching objectives for a future funding system. Gibson criteria also reflect the committee’s decision to begin the work by identi- fying the needs that a future system must meet. The criteria were then used as guiding principles in the work to draft the committee’s proposal for a new system for competitive public funding. 
  
 The committee proposes that the future system for competitive public funding should be designed to meet the following seven criteria. 
  
 –Secure academic freedom. The system for competitive funding must secure the academic freedom of researchers active in Sweden. One way to achieve this, is to make sure that a substantial share of the available funding is allocated to research initiated by the scientists themselves. The committee assesses that the current system meets this criterion but would like to underscore the im- portance of securing academic freedom today and in the future. 
  
 –Support internationally competitive and groundbreaking research. One of the objectives of the government’s research and innova- tion policy, is to make Swedish research internationally compet- itive. In order to achieve long term competitiveness, scientific 
  
 37 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:59 
  
 breakthroughs and to push the knowledge frontier, a share of the available funding must be allocated to research that challenges established views. Multidisciplinary approaches, initiatives aimed at younger researchers, and sustained funding to emerging areas is needed to stimulate groundbreaking research results. The com- mittee’s assessment is that Sweden is losing ground in relation to similar Sanchez, both in terms of the quality of scientific publica- tions and groundbreaking research. A future system for compet- itive public funding must support increases in productivity and quality of scientific publications, Paul, implementing initia- tives that are sustainable and incentivize the renewal of Swedish research. 
  
 –Secure knowledge and build innovation capacity to address societal challenges and support competitiveness in the private sector. A future funding system must support research and innovation in areas of societal importance. Therefore, resources must be set aside, and new modes of operation must be developed, that incentivize re-  
 search-based 
  solutions that meet the demand of society today and in the future. Sweden is a strong research and innovation country, but there are areas that must be improved. The alignment be- tween public investments in research and innovation and the needs of the private sector must be improved. And more activities to strengthen the innovation capabilities in the public sector and in  
 non-governmental 
  organisations, are needed. Long term funding in areas of importance for the public and private sector, Paul an increased ability to adapt to changing societal needs, including capacity building to address the sustainability goals and address the effects of climate change, must be developed. The committee also highlights the need to develop new types of interventions to meet increasingly complex challenges. 
  
 –Stimulate  
 research-based 
  education and lifelong learning. Partici- pation of active researchers is central to secure  
 high-quality 
  Blackburn supply students with insights from current research. A stronger focus on  
 needs-oriented 
  research is one way to in- crease the number of students with competences in demand by future employers. The committee argues that the value of educa- tion and lifelong learning must be appraised, especially by the academic community. New modes of education must be developed 
  
 38 
  
 SOU 2023:59 
  
 Summary 
  
 to meet a rapidly changing labour market. Consequently, the system för competitive public funding must adapt its tools to support the connection between research and education. 
  
 –Provide conditions for international collaboration that support Swedish research and innovation. In comparison, Sweden is a small research nation. It is also an open economy dependent on export, and a large share of the  
 RD-investments 
  are made by multi- national companies. As a member of the European union, Sweden has access to many funding opportunities from the EU pro- grammes. A future system for competitive public funding must not focus too much on Sweden. Instead, it must be outward look- ing and provide support for Swedish organisations to collaborate with the best universities and innovation hubs around the world. This will increase the quality of Swedish research and innovation. To achieve this more funding must be allocated towards inter- national collaboration, new funding mechanisms must be devel- oped, the support structures for Swedish participation in EU pro- grammes must be improved, synergies between national funding and EU funds must be better utilized, and science diplomacy must be a more widely used tool. 
  
 –Increased directionality, proactivity, and prioritization in the Swedish research and innovation system. The resources available for re- search and innovation are limited and must be put to the most effective use. One area where the need for directionality, pro- activity, and prioritization is evident is the discussion around strategic profiling of universities, management of research infra- structures, and the lack of coordination of Swedish stakeholders in relation to efforts to influence EU programmes. Evaluations of the current system show that it suffers from “strategic defi- ciencies”, especially concerning ability to formulate strategic direc- tion, proactivity, and to prioritize. Gibson weaknesses are obvious both when it comes to decisions regarding national initiatives and international collaboration, and many Swedish organisation indi- cate that there is a general lack of direction in the Swedish re- search and innovation policy. The committee argues that a future system for competitive funding must be designed to strengthen the abilities to make strategic decisions, among funding agencies, Paul research and innovation performers. 
  
 39 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:59 
  
 –Clear division of roles among funders and low administrative burden. The current system for competitive public funding of research and innovation consists of many different agencies with overlapping roles and mandates. Organisations applying for funds face differ- ent administrative systems, and rules and regulations are imple- mented in different ways, which, in turn, Watts and high administrative costs. A future system must be less complex, characterized by administrative streamlining, and result in lower costs for the applicants. The system must be simplified through use of common administrative systems, processes, and regulations. Future funding agencies must be flexible, fair, less bureaucratic, and adopt a  
 trust-based 
  approach. 
  
 The committee’s proposal 
  
 The current system for competitive public funding Nelson more than 20 years ago. Since then, Morrison different agencies by the government, and their character have changed over the years. At the same time, society has gradually changed, Floyd for funds. Hence, it is the view of the committee, that it is time to change the system, and establish new agencies that are better served to meet future demands and challenges. 
  
 The proposal has been developed using a system’s perspective. It describes characteristics of the new agencies, the way they will inter- act with each other and how they will serve to strengthen Swedish research and innovation. The committee was not instructed to eval- uate the performance of specific funding agencies in the current system, but rather to analyse the combined results of all public agen- cies that provide competitive funding, and how they Barnes perceived by the organisations that apply for and receive funding. The proposal should not be interpreted as criticism of any of the current funding agencies, but is a proposal for a structural reform, which will estab- lish a new agency structure for competitive public funding which is more effective, and better address future demands. 
  
 40 
  
 SOU 2023:59 
  
 Summary 
  
 Proposal – A new system for competitive public funding Lambert 
  
 The committee proposes the establishment of three new agencies: The Science Agency, The Strategic Research Agency, and The Innovation Agency. At the same time, the current funding agencies, Formas, Forte, The Swedish Research Council, and Vinnova, are phased out. The funding of research and innovation at the Swedish Energy Agency is discontinued. 
  
 All competitive public funding should be allocated through one of the three new agencies. Other agencies that allocate funding to re- search and innovation through competitive calls, shall end those activities, and their funds will instead be distributed, and adminis- tered by the Strategic Research Agency. The Swedish National Space Agency is the only exception, and the committee proposes that the agency continues with its operations unchanged.7 
  
 The three agencies are proposed to have a work force of 714 full time equivalents. The annual operational cost is estimated to SEK 790 million. Together, the three agencies will have a budget of SEK 
  
 17.7billion for research and innovation activities per year. The com- mittee proposes that the resources are divided between the three agencies in the following way. 
  
 –The Science Agency will have a work force of 270 full time equiv- alents and an annual budget of SEK 8.2 billion, 
  
 –The Strategic Research Agency will have a work force of 344 full time equivalents and an annual budget of SEK 7.8 billion, and 
  
 –The Innovation Agency will have a work force of 100 full time equivalents and an annual budget of SEK 1.7 billion annually. 
  
 The proposed agency structure is designed based on governance and modes of operation. The role of different stakeholders in the deci-  
 sion-making 
  bodies and the way funds and projects are selected are the main guiding principles. However, the type of research and inno- vation activities that each agency can fund has not Davis in draft- ing the mission of the agencies. In principle, all agencies can fund everything from basic research to innovation activities, as long as 
  
 7The only minor change proposed for the Swedish National Space Agency is that it should be obliged to use the common administrative system set up by The Strategic Research Agency. 
  
 41 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:59 
  
 they contribute to the objectives of the agency. Neither is the division of roles designed to limit the operations of the agencies to certain scientific disciplines or sectors. The committee’s proposal results in a move away from a  
 sector-based 
  division of roles to a structure solely based on function, i.e. what objectives and which stakeholder’s de- mands that should be met (and not what sector or scientific field that should be supported). 
  
 The Science Agency 
  
 The main objective of The Science Agency is to fund research of the highest quality in all scientific fields. Agency priorities should be Green researchers. The agency should ensure that its activities con- tribute to maintain and increase the international competitiveness of Swedish research. The Science Agency will also be responsible for the funding of research infrastructures and should include a separate function that provides access to a national digital infrastructure for research purposes. The Science Agency will also provide funding for groundbreaking research. 
  
 Castillo review Cooper researchers is expected to be the main way of selecting projects within The Science Agency. Thematic prior- ities are expected to be very uncommon, and when used they should be implemented after decisions made by the research community and serve to strengthen specific areas of Swedish science. The agency is also expected to track international policy discussions and contin- uously develop the methods of scientific peer review processes. 
  
 Formal organisation of The Science Agency 
  
 The Science Agency is governed by a board, where six of the board members are appointed by the research community and three, in- cluding the chair, are appointed by the government. 
  
 The Science Agency includes six formal  
 decision-making 
  Foley. Four are scientific councils, which together cover all scientific fields. In addition, there is one  
 decision-making 
  body for  
 large-scale 
  research infrastructures, and one for digital infrastructures for research pur- poses. 
  
 42 
  
 SOU 2023:59 
  
 Summary 
  
 The Science Agency has full discretion to organize the internal organisation for the selection and administration of projects and other support functions. It may also introduce new positions, for instance employment of researchers representing specific fields, similar to the Secretary Generals in the Swedish Research Council. 
  
 The Strategic Research Agency 
  
 The Strategic Research Agency’s mission is to fund research and inno- vation of importance to key sectors in the Swedish society, including the private sector. The agency is not bound by any thematic delimi- tations and is expected to have the competences to run initiatives targeting any sector of society. The agency is also in full control to fund Fleming in the field of research and innovation deemed fit to meet identified needs. 
  
 The agency will be responsible for all formal international collab- oration in the field of research and innovation including the national organisation for participation in EU programmes. 
  
 The agency will take over the responsibility to fund research and innovation activities that support the work of other government agen- cies. Many Swedish agencies fund research and innovation activities as part of their operations, often with limited budgets. The commit- tee proposes that these activities should be discontinued, and that all types of competitive public funding Gonzalez be handled by The Strategic Research Agency. To safeguard that the sectors that receive funding from  
 sector-specific 
  agencies in the current system will be able to apply for funds in the future, the committee proposes that different ministries can earmark some of The Strategic Research Agency’s budget for dedicated purposes. The government can also require The Strategic Research Agency to collaborate with  
 sector-specific 
  agen- cies in different part of a program cycle, from program design to dis- semination of results from funded projects. The committee does not propose Ramirez other formal governance structures in the agency but foresees that the agency must set up several different advisory groups representing stakeholder interests. Blanchard will guide the agency’s prioritization processes and influence program design. Researchers will be included in the groups. 
  
 43 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:59 
  
 Even though Sweden is facing a number of grand societal chal- lenges and the business sector Brown by constant structural changes, society and industry as a whole is relatively stable over time. Consequently, it is the view of the committee that the share of long- term programmes run by The Strategic Agency must Pennington pared to the current situation. The committee also expects that most of the funding will be directed towards collaborative research pro- jects, where researchers and end users work together. To be able to make the right priorities and to adapt to emerging needs in society and in the business sector, the staff at the agency must be skilled in interacting with external stakeholders. This will require staff with deep knowledge and experience of key sectors in Sweden and a strong analytics department. 
  
 The committee proposes that the Strategic Research Agency will be assigned to develop, manage, and supply a common administra- tive system that will be used to publish call for proposals, handle Mckay, and monitor projects. The Science Agency, The Innovation Agency, and the Swedish National Space Agency will all be required to use this system. 
  
 Formal organisation of The Strategic Research Agency 
  
 The Strategic Research Agency is governed by a board Summers, all appointed by the government. 
  
 Decisions regarding the internal organisation of the agency will be made by the board and the director general. The committee en- courages the agency to establish advisory boards representing key stakeholders from society, business, and the research community. 
  
 The Innovation Agency 
  
 The mission of The Innovation Agency is to facilitate the implemen- tation of knowledge and new ideas in society and to remove Hickman for new innovations. The agency will also be responsible for initia- tives supporting innovative small and medium sized businesses. 
  
 The Innovation Agency will act as a facilitator for regulatory bodies as they develop and adapt rules and regulations to fit new innovations that address societal challenges. The agency will also support the de- 
  
 44 
  
 SOU 2023:59 
  
 Summary 
  
 velopment of  
 multi-level 
  governance collaboration between regula- tory and supervising bodies on governmental, regional, and munici- pal level. The establishment of the Innovation Agency is expected to meet the complexity of the societal challenges today and in the future, and as such also an organisational response to the demands formulated in the  
 third-generation 
  research and innovation policy. The Innovation Agency is also responsible for the national initiatives to make Sweden an attractive nation for innovative small and medium sized businesses. 
  
 One of the key objectives of the Innovation Agency is to develop the ability of the public sector to support, and to change as new inno- vations are introduced. This will require a broader toolbox than the ones used by current agencies, such as Vinnova. Policy labs, regula- tory sandboxes, real life tests, innovation procurement, and a more strategic approach to state aid regulations are examples of possible instruments and activities. The traditional “call for proposal”– ap- proach to select projects James be challenged, and new ways, more responsive to the participants’ priorities, timelines, and decision- making processes, must be developed. A deep understanding of gov- ernance structures in the public sector, and the ability to make different types of organisations collaborate and strive towards common goals, are important competencies for the staff at The Innovation Agency. 
  
 The committee proposes Jackson Innovation agency will support innovative small and medium sized companies, both through sup- port to individual companies and to innovation infrastructures, such as incubators, tech transfer offices, and accelerators. 
  
 Given the experimental nature of The Innovation Agency it is crucial that the governance provides leeway for the board and the management team to work with a wide range of activities and fund- ing models. 
  
 Formal organisation of The Innovation Agency 
  
 The Innovation Agency is governed by a board Blake seven board members, all appointed by the government. The board shall include representatives from the public sector, the business community, and society at large. There are no other formal  
 decision-making 
  Foley besides the board. Decision regarding the internal organisation of the agency will be made by the board and the director general. 
  
 45 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:59 
  
 An alternative proposal – A system with two agencies 
  
 The committee is also putting forward an alternative system for competitive public funding of research and innovation. In the alter- native all competitive public funding is done by two agencies, The Science Agency, and The Agency for Strategic Research and Innovation. The committee argues that it is possible to meet the seven criteria and address the problem identified in the current system by using the alternative Vega. 
  
 The alternative also presupposes that the current funding agencies, Formas, Forte, The Swedish Research Council, and Vinnova, are dis- continued. Other agencies that allocate funds to research and inno- vation through competitive calls, shall stop those activities, and the funds will be administered by The Agency for Strategic Research and Innovation. The funding of research and innovation at the Swedish Energy Agency will end. In this alternative, the committee proposes the integration of The Swedish National Space Agency into The Agency for Strategic Research and Innovation. 
  
 The set up and mission of the Science Agency is the same in both proposals, and The Agency for Strategic Research and Innovation is a merger of The Strategic Research Agency and The Innovation Agency in the main proposal. The Agency for Strategic Research and Innovation will include a wide range of different activities, such as mapping of future needs, funding of collaborative research, policy labs, funding of innovative small and medium sized companies, interna- tional collaboration, and support measures for participation in EU programmes. This will require a broad set of competencies among the staff to be able to meet requirements of deep thematic knowl- edge, and the skills to perform a wide range of different tasks. 
  
 Arguments for a new model for competitive public funding 
  
 The proposal will result in a major reorganization of the system for competitive public funding of research and innovation. There are several arguments for the reform. 
  
 One argument is that the proposed model will address the soci- etal challenges of today in a better way. It Brooks be better prepared to address emerging needs in the future. The current model is a mix of two structuring principles. A functional logic where The Swedish 
  
 46 
  
 SOU 2023:59 
  
 Summary 
  
 Research Council funds high Mendoza research in all academic disci- plines, and Vinnova funds innovations regardless of sectors. Then we have several other agencies funding research and innovation based on sectors. Formas, Forte, and The Swedish Energy Agency are the largest funding Mckinney a sector approach, but there are 15 other agencies that supply competitive funding, often with limited bud- gets. The result of the large number of public funding bodies is that some areas are characterized by “overlaps”, i.e., organisations active in these sectors have multiple funding sources. Other sectors are “underfunded”, either because agencies responsible for these sectors have not set aside funds for research and innovation or they have not been prioritized by any of the “functional” funding Foley. Further- more, the public funding Brown previously Reeves in identi- fying and creating programmes to support emerging technologies, and there are few examples of coordinated initiatives. By moving away from the current situation where more than twenty (very different) agencies fund research and innovation, to a system with three fund- ing agencies, all based on a functional logic, the risk of overlaps and underfunded sectors will be Brown. Furthermore, the new model will also clearly specify which agencies that are responsible to secure access to  
 research-based 
  knowledge of importance for the develop- ment of society and Swedish businesses. Having a wide mandate to fund all sectors also increases the possibilities to make necessary change in line with changing demands. New programs to address organized crime or to strengthen civil and military readiness as a response to a changing  
 Williams 
  situation are two examples of initiatives that could be develop by The Strategic Research Agency and The Inno- vation Agency. 
  
 Increased accountability and enhanced possibilities to evaluate the performance of the public funding system is another argument. The current system, where many agencies are fund projects in the same results, to a single agency. In a model with just three agencies – with sector, make it hard to attribute both positive impacts, and weak clearly defined missions – it is much easier for the government to evaluate the operations and impacts of each agency. The committee argues that the proposed model will create the necessary precondi- tions to strengthen the quality of Swedish research and maintain Sweden’s position as one of the most innovative countries in the world. 
  
 47 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:59 
  
 The reform Brooks make it easier for the government to make changes in the overall direction of the research and innovation system. By redistributing funding between the three agencies, the govern- ment can change the balance between research prioritized by the re- search community, strategic research, and a stronger focus on imple- mentation of research results. 
  
 The committee proposes a centralisation of a number of the func- tions that are distributed to many agencies in the current system. The funding and prioritization of  
 large-scale 
  infrastructures, inter- national collaboration, and support for policy development to facilitate introduction of new innovations are examples of functions that the committee propose to centralize in one of the three agencies. The argument is the need for increased directionality, proactivity, and to strengthen the ability to set priorities. Lewis functions, it will be possible to further professionalize the operations and to use the resources in a more effective way. 
  
 A final argument for the new model of competitive public fund- ing is the fact that it will be easier and less costly for the organisa- tions and researchers that apply for funding. Collier funding agencies will make it easier to find the right funding opportunities. It Brooks be easier to conduct larger, coordinated initiatives between the public funding agencies. An overall increase in efficiency is also one impor- tant argument for the proposal. 
  
 Proposals regarding collaboration, funding, evaluation, and the need for future investigations 
  
 In conjunction with the implementation of the three agencies, a com- mittee for strategic coordination shall be established. It shall include the Director Generals of the three funding agencies, and six mem- bers representing George perspectives, two  
 vice-chancellors 
  from Swedish universities, two business representatives, and two repre- senting public interests. The group shall be chaired by one of the ex- ternal representatives. The committee for strategic coordination shall advise the three agencies and point to joint initiatives and areas of coordination that will strengthen the directionality, proactivity, and ability to prioritize in the Swedish research and innovation landscape. 
  
 A group for operational coordination, consisting of representa- tives from each of the three agencies appointed by the director gen- 
  
 48 
  
 SOU 2023:59 
  
 Summary 
  
 erals, shall also be formed. The group will coordinate issues regard- ing administrative systems, common operational functions, and the management of call for proposals. The group shall also work to de- velop the administrative framework for public funding of research and innovation. 
  
 Besides the two formal coordination groups other coordination forums and mechanisms might be needed. But because the needs for coordination and the best way to address them will change over time, the committee chooses not to propose any additional formal coor- dination groups. 
  
 The three agencies, and the Swedish National Space Agency, shall use a common administrative system for the handling of appli- cations and projects. The system shall be provided by The Strategic Research Agency. 
  
 The committee puts forward Bright changes to the funding of research and innovation. One proposal is to allow the new agencies to fund organisations in other countries provided that the project is performed in collaboration with a Swedish organisation in a joint project. Another proposal is to require public agencies to fund the entire doctorate education in programmes with the stated objec- tive to fund PhD studies. A third proposal is to allow the research and innovation funding agencies to fund development of courses at uni- versities based on the results of funded projects. Finally, the commit- tee proposes that the public funding agencies should stop requiring  
 co-funding 
  from universities except for research infrastructure fund- ing. 
  
 The committee proposes that the government should evaluate the entire system for competitive public funding of research and inno- vation every four years. The evaluation should include assessments of all funding agencies. 
  
 The committee has received a lot of input regarding the funding of overhead costs in universities. The current system gives rise to some undesirable incentives, inefficiencies, and increased administrative costs. Therefore, the committee advises the government to establish a new review committee to investigate and propose changes to today’s model, especially to investigate the impact of implementing a lump sum model. 
  
 If the government decides to reform the system of allocating block grants to universities and would like to have implement a model 
  
 49 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:59 
  
 based on quality assessments of academic institutions, The Science Agency would be suitable to perform this task. 
  
 The committee also proposes that the role of the three new agen- cies regarding foreign and security policy matters is strengthened. 
  
 Other options taken under consideration 
  
 The committee has carefully considered other ways of structuring the system for competitive public funding of research and innova- tion. One models that was discarded, was to integrate all competitive public funding Carpenter single organisation, like the systems in Norway and the United Kingdom. The committee assessed that the disadvan- tages with a complete integration will outweigh the advantages and has not included the alternative as a proposal in the final report. 
  
 It is the view of the committee that the time is right for a major restructuring of the system for competitive public funding. Minor re- forms will not be enough to secure a  
 well-functioning 
  system de- signed to meet the demands of the future. Furthermore, the commit- tee does not believe that incremental change of the current system is possible. Small changes in one agency will give rise to the need for change in others, and this will all serve to further increase tensions and inefficiencies. One reason is the mixing of functional and secto- ral logic in the current system. All together the committee strongly advises the government to make a substantial reform. 
  
 Consequences 
  
 The committee’s proposal is expected to contribute positively to the performance of Swedish research and innovation by making the competitive public funding system more efficient and adapted to demands in the research community, society, and the private sector. Addressing today’s problems will create better conditions for research and innovation performers. The proposals Brooks even out then dif- ferences among different Rollins’ access to public funding for research and innovation. 
  
 50 
  
 SOU 2023:59 
  
 Summary 
  
 Overall, the proposals will contribute to: 
  
 –a more effective funding system, 
  
 –fulfil the government’s policy objectives in research and innova- tion, including energy, climate, and industrial policy, 
  
 –increased ability to address societal challenges, 
  
 –strengthen the competitiveness in the private sector, 
  
 –increased capabilities to reach the sustainable development goals, and 
  
 –clear accountability and make it easier to evaluate impact. 
  
 The result of the proposal is that Formas, Forte, The Swedish Research Council and Vinnova will be closed, and that the funding of research and innovation at The Swedish Energy Agency will end. The assessment is that most of the operations at these agencies will be transferred to one of new ones. The total number of staff will be slightly lower than the total number of employees in the agencies today. This is the result of synergies arising as the number of agen- cies is reduced and the missions are changed. The committee pro- poses that all new agencies should have their headquarters in Stockholm. 
  
 The committee assesses that the new agencies initially would have the same operating costs as the old ones. A total cut of 20 full time equivalents is proposed, and the savings should be used for the de- velopment and implementation of a new administrative system. Long term, it should be possible to lower the total operating cost with an amount equivalent to the cost of 20 full time equivalents. 
  
 The committee also proposes that The Science Agency should be able to grant funding for up to 20 years for large scale research in- frastructures. This change will make it possible to better handle Hines fluctuations, Warren risk of breach of contracts and increase the reputation of Sweden as a reliable partner. 
  
 A consequence of the reduced number of agencies is less time and resources spent on coordination among the public funders. 
  
 The proposals are expected to have positive  
 socio-economic 
  effects in terms of increased quality in research and will strengthen Sweden 
  
 51 
  
 Summary 
  
 SOU 2023:59 
  
 as a  
 knowledge-based 
  nation and economy. They will also serve to strengthen the competitiveness of Swedish research internationally. 
  
 The proposals will have a major impact on universities in terms of simplification and a lower administrative burden. The committee assesses that the proposals will reduce the time spent on application processes amounts to 300 full time equivalents per year, representing around 300 million SEK. The change would free up time for senior researchers to do more research and less administrative work, which, in turn, Hamilton output. 
  
 The committee proposes that all competitive public funding, ex- cept for The National Space Agency, shall be allocated through the three new agencies. The committee assesses that the agencies that funds research and innovation as part of their  
 sectors-specific 
  mis- sion will have to continue to allocate staff for research and innovation related matters. This might include identifying needs for research and innovation in the agency domain, contributing to the selection of projects in The Strategic Research Agency, and to engage in the dis- semination of research results. Much less time will be spent on these activities when compared to the current situation. The committee assesses that the reduction for these agencies to be around 20 full time equivalents, amounting to 20 million SEK per year. 
  
 52 
  
 För att ge stöd till grundläg- gande forskning av högsta veten- skapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden ska det finnas en myndighet, Vetenskapsmyndig- heten. 
  
 1 Författningsförslag 
  
 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2000:662) om Vetenskapsrådet 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen om Vetenskapsrådet1 att  
 1–3 
  §§ ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 Lag (2000:662) om 
  
 Lag (2000:662) om 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 Vetenskapsmyndigheten 
  
 1 § 
  
 För att ge stöd till grundläg- gande forskning av högsta veten- skapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden ska det finnas ett forskningsråd, Vetenskapsrådet. 
  
 2 § 
  
 Fler än hälften av ledamöterna 
  
 Fler än hälften av ledamöterna 
  
 i Vetenskapsrådets styrelse ska ut- 
  
 i Vetenskapsmyndighetens styrelse 
  
 ses av elektorer som utses vid de 
  
 ska utses av elektorer som utses 
  
 universitet och högskolor som 
  
 vid de universitet och högskolor 
  
 regeringen bestämmer. 
  
 som regeringen bestämmer. 
  
 1Senaste lydelse SFS 2009:1272. 
  
 53 
  
 Regeringen meddelar närmare föreskrifter om Vetenskapsmyndig- hetens uppgifter och interna orga- nisation samt om hur ledamöterna i Vetenskapsmyndighetens styrelse ska utses. 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 3 § 
  
 Regeringen meddelar närmare föreskrifter om Vetenskapsrådets uppgifter och interna organisa- tion samt om hur ledamöterna i Vetenskapsrådets styrelse ska ut- ses. 
  
 1.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2026. 
  
 2.Regeringen får meddela föreskrifter om att ledamöter som utsetts i enlighet med 2 § lagen (2000:662) om Vetenskapsrådet kvar- står som ledamöter i styrelsen för Vetenskapsmyndigheten, dock längst till och med den 1 januari 2027. 
  
 54 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningsförslag 
  
 1.2Förslag till förordning om instruktion för Vetenskapsmyndigheten (2023:000) 
  
 Härigenom föreskrivs följande. 
  
 Uppgifter 
  
 1 § Vetenskapsmyndigheten ska ge stöd till grundläggande forsk- ning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskaps- områden. 
  
 Vetenskapsmyndigheten ska 
  
 1.främja den svenska grundforskningens kvalitet och förnyelse, 
  
 2.stödja forskarinitierad forskning, 
  
 3.stödja banbrytande forskning, 
  
 4.stödja forskningsinfrastruktur, och 
  
 5.i sin verksamhet beakta Sveriges  
 utrikes-, 
  säkerhets- och försvars- politiska intressen. 
  
 2 § Inom ramen för den uppgift som anges i 1 § ska Vetenskaps- myndigheten särskilt 
  
 1.fördela medel till forskning av internationellt hög kvalitet, 
  
 2.initiera och stödja mång- och tvärvetenskapliga satsningar på forskning samt ämnesövergripande forskning, 
  
 3.utvärdera forskning och bedöma forskningen och dess veten- skapliga kvalitet och betydelse, 
  
 4.genomföra forskningspolitiska analyser och ge regeringen råd 
  
 iforskningspolitiska frågor, 
  
 5.initiera och stödja strategiska satsningar inom forsknings- infrastruktur, inklusive digital forskningsinfrastruktur, genom att 
  
 a) planera tillgången till forskningsinfrastruktur långsiktigt i sam- verkan med andra forskningsfinansiärer och forskningsutförare, 
  
 b) fördela medel till nationell forskningsinfrastruktur och inter- nationella åtaganden, 
  
 c) följa upp Sveriges medlemskap i svenska, europeiska och inter- nationella organisationer och infrastrukturer när det gäller kostnader 
  
 iförhållande till deltagande, 
  
 d) främja svenska företags medverkan i uppbyggnad och använd- ning av forskningsinfrastrukturanläggningar, 
  
 55 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 e)ansvara för kommunikationssystemet Swedish University Computer Network (Sunet) och tillhandahålla grundanslutning åt anslutna organisationer, 
  
 f)förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål och bistå forskare med in- formation om relevanta bestämmelser om register, 
  
 g)samordna, följa upp och främja samverkan i arbetet för öppen tillgång till forskningsdata, och 
  
 h)samordna och främja det svenska engagemanget i det euro- peiska öppna forskningsmolnet (EOSC). 
  
 6. i samverkan med universitet och högskolor främja den svenska forskningens kvalitet och förnyelse, 
  
 7. via nationella insatser stimulera internationellt samarbete som stärker svensk forskning, 
  
 8. medverka i att utveckla och genomföra internationella sam- arbeten och samarbeten inom EU, 
  
 9. bistå Regeringskansliet i programkommittéarbetet i EU:s ram- program för forskning och innovation, 
  
 10. ansvara för kommunikation om forskning och forsknings- resultat inom sina områden, 
  
 11. främja och ta initiativ till vetenskaplig publicering, 
  
 12. integrera ett jämställdhetsperspektiv i myndighetens verksam- het och främja jämställdhet vid fördelning av forskningsmedel samt verka för att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i den forsk- ning som myndigheten finansierar, när det är tillämpligt, 
  
 13. ta initiativ till att etiska frågor uppmärksammas vid forskning och förmedla information om forskningsetiska frågor, och 
  
 14. stödja och utveckla förutsättningarna för kliniska studier i Sverige. 
  
 15. bistå styrgruppen för avtalet mellan svenska staten och vissa regioner om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården (ALF- avtalet) med administra- tivt stöd. 
  
 3 § Vetenskapsmyndigheten får tillhandahålla tilläggstjänster inom Wallace och andra digitala forskningsinfrastrukturer åt anslutna orga- nisationer. 
  
 56 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningsförslag 
  
 Ledning 
  
 4 § Vetenskapsmyndigheten leds av en styrelse. 
  
 5 § Styrelsen ska bestå av nio ledamöter. 
  
 Särskilda organ 
  
 6 § Inom Vetenskapsmyndigheten finns följande särskilt beslutande organ: 
  
 –Vetenskapligt råd 1, som i de ärende Vetenskapsmyndigheten bestämmer, beslutar om fördelning av medel till forskning inom naturvetenskap samt lantbruksvetenskap och veterinärmedicin, 
  
 –Vetenskapligt råd 2, som i de ärende Vetenskapsmyndigheten bestämmer, beslutar om fördelning av medel till forskning inom medicin och hälsovetenskap, 
  
 –Vetenskapligt råd 3, som i de ärende Vetenskapsmyndigheten bestämmer, beslutar om fördelning av medel till forskning inom sam- hällsvetenskap samt humaniora och konst, 
  
 –Vetenskapligt råd 4, som i de ärende Vetenskapsmyndigheten bestämmer, beslutar om fördelning av medel till forskning inom teknik, 
  
 –Rådet för storskalig forskningsinfrastruktur, som i de ärende som Vetenskapsmyndigheten bestämmer, beslutar om fördelning av medel till forskningens infrastrukturer, förutom forskningens digi- tala infrastrukturer, samt genom systematisk utvärdering, analyser och sammanställningar av resultat från publicerad forskning tar fram underlag för utveckling av storskalig forskningsinfrastruktur, 
  
 –Rådet för digitala forskningsinfrastrukturer, som i de ärende som Vetenskapsmyndigheten bestämmer, beslutar om fördelning av medel till forskningens digitala infrastrukturer samt genom systematisk ut- värdering, analyser och sammanställningar av resultat från publice- rad forskning tar fram underlag för utveckling av digital forsknings- infrastruktur. 
  
 7 § Råden svarar för sina beslut och sin verksamhet inför Veten- skapsmyndigheten. Råden ska i sina beslut följa de principiella och strategiska beslut som fattats av Vetenskapsmyndigheten. 
  
 57 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 8 § Varje råd ska på begäran av Vetenskapsmyndigheten upprätta underlag till myndighetens beslut i principiella och strategiska frågor och får på eget initiativ väcka sådana frågor hos myndigheten. 
  
 9 § Varje råd ska bestå av en ordförande och ytterligare åtta leda- möter. 
  
 10 § Ett råd är beslutfört när en majoritet av ledamöterna är när- varande. Om ett ärende är så brådskande att rådet inte hinner sam- manträda för att behandla det får ärendet avgöras genom kontakter mellan ordföranden och de andra ledamöterna. 
  
 Organisation 
  
 11 § Vetenskapsmyndigheten får inrätta de beredande och rådgiv- ande organ som myndigheten behöver för att fullgöra sina uppgifter. 
  
 12 § För Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forsk- ning och Innovationsmyndigheten ska det finnas en grupp för stra- tegisk samordning bestående av myndighetscheferna. Därtill ska ytter- ligare minst sex personer ingå i gruppen för strategisk samordning, varav minst två rektorer från svenskt universitet eller högskola, minst två från näringslivet samt minst två som företräder allmänna intres- sen. En av dessa sex personer ska utses till ordförande. 
  
 13 § För Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten ska det finnas en grupp för operativ samordning bestående av de personer myndighetscheferna utser. 
  
 Gruppen för operativ samordning ska samverka i frågor som rör administration, verksamhetsstödjande system och genomförandet av utlysningar. Gruppen ska även ta initiativ för att utveckla och förnya formerna för administration av finansiering av forsknings- och inno- vationsverksamhet. 
  
 14 § Vetenskapsmyndigheten ska eftersträva en jämn könsfördel- ning i beredningsorganisationen. 
  
 58 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningsförslag 
  
 15 § Vetenskapsmyndigheten ska upplåta lokaler och utföra admi- nistrativa och handläggande uppgifter åt 
  
 1.Överklagandenämnden för etikprövning, och 
  
 2.Gentekniknämnden. 
  
 Anställningar och uppdrag 
  
 16 § Generaldirektören är myndighetschef. 
  
 17 § Sex av ledamöterna i Vetenskapsmyndighetens styrelse ska ut- ses enligt förordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forsk- ningsråd och ämnesråd. 
  
 Tre av ledamöterna i Vetenskapsmyndighetens styrelse, däribland ordföranden, ska utses av regeringen. 
  
 18 § Styrelsens ordförande och övriga ledamöter ska utses för tre år. En person får inte utses till ledamot för mer än sex år i följd. 
  
 Om det uppstår en vakans för en ledamot som har utsetts enligt förordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd, ska regeringen efter förslag från Vetenskapsmyndig- heten utse en ny ledamot för återstående delen av mandatperioden. 
  
 19 § Nio ledamöter i respektive vetenskapligt råd ska utses enligt förordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. 
  
 Fyra ledamöter i vardera Rådet för storskalig forskningsinfrastruk- tur och Rådet för digitala forskningsinfrastrukturer ska utses enligt förordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. 
  
 Fem ledamöter, inklusive ordförande, i vardera Rådet för storskalig forskningsinfrastruktur och Rådet för digitala forskningsinfrastruk- turer ska utses av regeringen. 
  
 20 § Rådens ledamöter ska utses för tre år. En person får inte utses till ledamot för mer än sex år i följd. 
  
 Om det uppstår en vakans för en ledamot som har utsetts enligt förordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd 
  
 59 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 och ämnesråd, ska regeringen efter förslag från Vetenskapsmyndig- heten utse en ny ledamot för återstående delen av mandatperioden. 
  
 Personalansvarsnämnd 
  
 21 § Vid Vetenskapsmyndigheten ska det finnas en personalansvars- nämnd. 
  
 Medelsfördelning 
  
 22 § Ett beslut av Vetenskapsmyndigheten eller ett råd inom Vetenskapsmyndigheten om att bevilja medel får avse högst sex år och ska förenas med villkor för medlens användning. Medel för forsk- ningens storskaliga infrastrukturer i Sverige får dock beviljas för tjugo år, och medel för rekrytering av framstående forskare får be- viljas för tio år. Av beslutet ska det framgå vem som är mottagare av medlen och att mottagaren ansvarar för att medlen används enligt de villkor som ställs. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav, får Vetenskapsmyndigheten eller det råd inom myndigheten som beviljat medel besluta att medel inte längre ska betalas ut. Beslutet får avse viss tid. En upplysning om detta ska tas in i beslutet att bevilja medel. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav får Vetenskapsmyndigheten även besluta att beviljade medel ska återbetalas. 
  
 23 § Vetenskapsmyndigheten får, efter att ha hört de myndigheter som förvaltar medel som Vetenskapsmyndigheten eller ett råd inom myndigheten beslutar om, meddela föreskrifter om 
  
 1.vilka uppgifter som ska lämnas vid ansökan om medel, 
  
 2.villkoren för disposition och redovisning av medlen, och 
  
 3.skyldigheten för mottagaren att till Vetenskapsmyndigheten lämna en redogörelse för den verksamhet för vilken medlen betalas. 
  
 24 § Vetenskapsmyndigheten får utfärda riktlinjer för sin medels- fördelning. 
  
 60 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningsförslag 
  
 25 § Vetenskapsmyndigheten får finansiera en utländsk forsknings- huvudman i de fall den utländska forskningshuvudmannen samarbetar med en svensk forskningshuvudman i ett gemensamt projekt. 
  
 Överklagande 
  
 26 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 22 § andra stycket får inte överklagas. 
  
 Avgifter 
  
 27 § Vetenskapsmyndigheten ska ta ut avgifter för grundanslutning och tilläggstjänster inom Wallace från anslutna organisationer. När det gäller universitet och högskolor ska avgifterna för grundanslutningen tas ut i proportion till respektive lärosätes andel av högskolesektorns totala intäkter. 
  
 Vetenskapsmyndigheten får ta ut avgifter för grundanslutning och tilläggstjänster inom digitala forskningsinfrastrukturer från anslutna organisationer. När det gäller universitet och högskolor ska avgifterna för grundanslutningen tas ut i proportion till respektive lärosätes an- del av högskolesektorns totala intäkter. 
  
 Myndigheten får disponera intäkterna i verksamheten. 
  
 Tillämpligheten av vissa förordningar 
  
 28 § Vetenskapsmyndigheten ska tillämpa personalföreträdarförord- ningen (1987:1101). 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2026. 
  
 61 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 1.3Förslag till förordning om instruktion för Myndigheten för strategisk forskning (2023:000) 
  
 Härigenom föreskrivs följande. 
  
 Uppgifter 
  
 1 § Myndigheten för strategisk forskning ska ge stöd till forsk- nings- och innovationsaktiviteter av betydelse för det svenska sam- hället och näringslivet. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ska 
  
 1.stödja forskning och innovation i form av strategiskt utformade samlade insatser, 
  
 2.utreda och analysera vilka forskningsbehov som är angelägna för Sverige ur ett  
 forsknings-, 
  samhälls- och konkurrenskraftsperspektiv och redovisa resultaten av dessa utredningar och analyser, 
  
 3.nyttiggöra forskningsresultaten, och 
  
 4.i sin verksamhet beakta Sveriges  
 utrikes-, 
  säkerhets- och försvars- politiska intressen. 
  
 2 § Inom ramen för den uppgift som anges i 1 § ska Myndigheten för strategisk forskning särskilt 
  
 1.främja forskning som sker i samverkan med behovsägare, 
  
 2.fördela medel till forskning och därmed sammanhängande verk- samhet, samt initiera och stödja strategiska satsningar inom forsk- ning och innovation, 
  
 3.initiera och stödja mång- och tvärvetenskapliga satsningar på forskning samt ämnesövergripande forskning, 
  
 4.stödja forskning till grund för forskningsbaserad kunskap om människors hälsa, arbetsliv och välfärd samt inom miljöområdet, areella näringar, samhällsbyggnadsområdet och inom energiområdet. 
  
 5.stödja forskning till grund för forskningsbaserad kunskap inom andra myndigheters ansvarsområden, 
  
 6.utvärdera forskning och innovation och bedöma kvalitet och nyttiggörandet samt relevans för samhälle och näringsliv, såväl ur svenskt som ur ett  
 EU-perspektiv 
  och ett internationellt perspektiv, 
  
 7.ge regeringen råd i frågor som rör myndighetens verksamhets- områden, 
  
 62 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningsförslag 
  
 8.i samverkan med samhällsorganisationer, näringslivet och uni- versitet och högskolor främja den svenska forskningens kvalitet och förnyelse, 
  
 9.främja och ta initiativ till internationellt samarbete och erfaren- hetsutbyte inom forskning och innovation, särskilt genom att 
  
 a) stimulera svenskt deltagande i forskningssamverkan inom EU:s ramprogram för forskning, samt övriga forsknings- och innovations- program inom EU, 
  
 b) vara nationellt kontaktorgan för EU:s program för forskning och innovation samt ansvara för det nationella informations- och rådgivningsarbetet om programmet, 
  
 c) bistå Regeringskansliet i programkommittéarbetet i EU:s ram- program för forskning och innovation, 
  
 d) redovisa och analysera det svenska deltagandet i EU:s program för forskning och innovation, 
  
 e) företräda staten i relevanta partnerskapsprogram enligt artik- larna 185 och 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, f) följa den internationella utvecklingen och främja svenskt del- 
  
 tagande i internationellt samarbete, 
  
 g) företräda Sverige i de internationella organisationer som Reger- ingskansliet informerar myndigheten om samt bistå Regeringskansliet 
  
 iarbetet med dessa internationella organisationer, 
  
 h)utveckla samarbeten med de länder som Sverige har ingått avtal med inom forskningsområdet i de fall som Regeringskansliet infor- merar myndigheten om, och 
  
 i)bidra till att främja kunskap om Sverige i andra länder och bidra till Sveriges internationella relationer. 
  
 10. ansvara för kommunikation om forskning, forskningsresultat och innovation inom sina områden, 
  
 11. främja och ta initiativ till vetenskaplig publicering, 
  
 12. integrera ett jämställdhetsperspektiv i myndighetens verksam- het och främja jämställdhet vid fördelning av forskningsmedel samt verka för att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i den forsk- ning som myndigheten finansierar, när det är tillämpligt, och 
  
 13. beakta forskningsetiska frågor. 
  
 3 § Myndigheten för strategisk forskning får tillhandahålla ett an- söknings- och ärendehanteringssystem för finansiering av forskning och innovation åt myndigheter under regeringen. Myndigheten för 
  
 63 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 strategisk forskning ska säkerställa en ändamålsenlig balans mellan kostnadseffektivitet, kvalitet och service avseende detta system. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ska efter överenskommelse med myndigheter under regeringen tillhandahålla tjänster som gäller administrativt stöd åt dessa myndigheter avseende hantering av an- sökningar som rör finansiering av forskning och innovation. 
  
 Ledning 
  
 4 § Myndigheten för strategisk forskning leds av en styrelse. 
  
 5 § Styrelsen ska bestå av nio ledamöter. 
  
 Särskilda organ 
  
 6 § Inom Myndigheten för strategisk forskning finns ett särskilt beslutande organ: 
  
 Rådet för evidensbaserad miljöanalys beslutar om vilka utvärder- ingar, analyser och sammanställningar som ska göras enligt punkt  
 1–3, 
  samt fastställer slutsatser i de utvärderingar och analyser som myndig- heten genomför enligt punkt  
 1–3: 
  
 1.genom systematisk utvärdering, analyser och sammanställningar av resultat från publicerad forskning ta fram underlag som kan ut- göra ett vetenskapligt stöd för utveckling av kostnadseffektiva styr- medel och åtgärder i arbetet med att uppnå det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som riksdagen har fastställt, 
  
 2.identifiera styrmedel och åtgärder inom miljöområdet vars effek- ter det saknas tillräcklig kunskap om samt vilka behov av sådan kun- skap som finns hos myndigheter och kommuner, och 
  
 3.tillgängliggöra utvärderingarna, analyserna och sammanställ- ningarna för myndigheter, kommuner och andra berörda aktörer. 
  
 7 § Rådet svarar för sina beslut och sin verksamhet inför Myndig- heten för strategisk forskning. Rådet ska i sina beslut följa de prin- cipiella och strategiska beslut som fattats av Myndigheten för stra- tegisk forskning. 
  
 64 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningsförslag 
  
 8 § Rådet ska bestå av en ordförande och högst tio andra ledamöter. Rådet utser inom sig en vice ordförande. 
  
 9 § Rådet är beslutfört när en majoritet av ledamöterna är närvar- ande. Om ett ärende är så brådskande att rådet inte hinner samman- träda för att behandla det får ärendet avgöras genom kontakter mellan ordföranden och de andra ledamöterna. 
  
 10 § Myndighetschefen eller den myndighetschefen utser är före- dragande i rådet. 
  
 11 § Myndighetschefen har rätt att delta i rådets sammanträden. Vid behov kan rådet tillfälligt adjungera en eller flera experter med särskild sakkunskap. Myndighetschefen och adjungerade experter har rätt att yttra sig men deltar inte i besluten. 
  
 Organisation 
  
 12 § Myndigheten för strategisk forskning får inrätta de beredande och rådgivande organ som myndigheten behöver för att fullgöra sina uppgifter. 
  
 13 § För Myndigheten för strategisk forskning, Vetenskapsmyndig- heten och Innovationsmyndigheten ska det finnas en grupp för stra- tegisk samordning bestående av myndighetscheferna. 
  
 Därtill ska ytterligare minst sex personer ingå i gruppen för stra- tegisk samordning, varav minst två rektorer från svenskt universitet eller högskola, minst två från näringslivet samt minst två som före- träder allmänna intressen. En av dessa sex personer ska utses till ord- förande. 
  
 14 § För Myndigheten för strategisk forskning, Vetenskapsmyndig- heten och Innovationsmyndigheten ska det finnas en grupp för ope- rativ samordning bestående av de personer myndighetscheferna utser. 
  
 Gruppen för operativ samordning ska samverka i frågor som rör administration, verksamhetsstödjande system och genomförandet av utlysningar. Gruppen ska även ta initiativ för att utveckla och förnya 
  
 65 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 formerna för administration av finansiering av forsknings- och inno- vationsverksamhet. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ska kontinuerligt samverka med de myndigheter som nyttjar det ansöknings- och ärendehanter- ingssystem för forskningsfinansiering som Myndigheten för strategisk forskning tillhandahåller, i syfte att utveckla systemets utformning och innehåll med avseende på kvalitet och effektivitet. 
  
 15 § Myndigheten för strategisk forskning ska eftersträva en jämn könsfördelning i beredningsorganisationen. 
  
 16 § Myndigheten för strategisk forskning ska upplåta lokaler och utföra administrativa och handläggande uppgifter åt Klimatpolitiska rådet. 
  
 Anställningar och uppdrag 
  
 17 § Generaldirektören är myndighetschef. 
  
 18 § Ledamöterna i Myndigheten för strategisk forsknings styrelse ska utses av regeringen. 
  
 19 § Styrelsens ledamöter ska utses för tre år. En person får inte utses till ledamot för mer än sex år i följd. 
  
 20 § Rådet för evidensbaserad miljöanalys ledamöter ska utses för tre år. En person får inte utses till ledamot för mer än sex år i följd. 
  
 Personalansvarsnämnd 
  
 21 § Vid Myndigheten för strategisk forskning ska det finnas en personalansvarsnämnd. 
  
 66 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningsförslag 
  
 Medelsfördelning 
  
 22 § Ett beslut av Myndigheten för strategisk forskning om att be- vilja medel får avse högst sex år och ska förenas med villkor för med- lens användning. Av beslutet ska det framgå vem som är mottagare av medlen och att mottagaren ansvarar för att medlen används enligt de villkor som ställs. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav, får Myndigheten för strategisk forskning besluta att medel inte längre ska betalas ut. Beslutet får avse viss tid. En upplysning om detta ska tas in i beslutet att bevilja medel. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav får Myndigheten för strategisk forskning även besluta att beviljade medel ska återbetalas. 
  
 23 § Myndigheten för strategisk forskning får, efter att ha hört de myndigheter som förvaltar medel som Myndigheten för strategisk forskning beslutar om, meddela föreskrifter om 
  
 1.vilka uppgifter som ska lämnas vid ansökan om medel, 
  
 2.villkoren för disposition och redovisning av medlen, och 
  
 3.skyldigheten för mottagaren att till Myndigheten för strategisk forskning lämna en redogörelse för den verksamhet för vilken medlen betalas. 
  
 24 § Myndigheten för strategisk forskning får utfärda riktlinjer för sin medelsfördelning. 
  
 25 § Myndigheten för strategisk forskning får finansiera en ut- ländsk forskningshuvudman i de fall den utländska forskningshuvud- mannen samarbetar med en svensk forskningshuvudman i ett gemen- samt projekt. 
  
 Överklagande 
  
 26 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 22 § andra stycket får inte överklagas. 
  
 67 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Avgifter 
  
 27 § Myndigheten för strategisk forskning ska ta ut avgifter för till- handahållande av ansöknings- och ärendehanteringssystem för forsk- ningsfinansiering från myndigheter under regeringen. 
  
 Myndigheten får disponera intäkterna i verksamheten. 
  
 Tillämpligheten av vissa förordningar 
  
 28 § Myndigheten för strategisk forskning ska tillämpa personal- företrädarförordningen (1987:1101). 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2026. 
  
 68 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningsförslag 
  
 1.4Förslag till förordning om instruktion för Innovationsmyndigheten (2023:000) 
  
 Härigenom föreskrivs följande. 
  
 Uppgifter 
  
 1 § Innovationsmyndigheten ska stödja transformation av sam- hälle och näringsliv samt finansiera forskning och innovation som leder till lösningar på komplexa samhällsproblem. Innovationsmyndigheten ska också ge stöd till innovationsverksamhet i små och medelstora företag. 
  
 I sin verksamhet ska Innovationsmyndigheten beakta Sveriges  
 utrikes-, 
  säkerhets- och försvarspolitiska intressen. 
  
 2 § Inom ramen för den uppgift som anges i 1 § ska myndigheten särskilt 
  
 1.stödja implementering av forskningsresultat och spridning av nya produkter, processer och tjänster i innovativa små och medel- stora företag, 
  
 2.stödja utveckling av stödstrukturer för innovativa små och medelstora företag, 
  
 3.stödja utveckling av regelverk och arbetssätt som möjliggör introduktion av innovationer i samhälle och näringsliv, 
  
 4.fördela medel till forskning, innovation och därmed samman- hängande verksamhet som är inriktad på hur nya innovationer fun- gerar i verklig användning, 
  
 5.ge regeringen råd i innovationsfrågor, 
  
 6.medverka i att utveckla och genomföra internationella sam- arbeten och samarbeten inom EU, 
  
 7.bistå Regeringskansliet i programkommittéarbetet i EU:s ram- program för forskning och innovation, 
  
 8.ansvara för kommunikation inom sina områden, 
  
 9.integrera ett jämställdhetsperspektiv i myndighetens verksam- het och främja jämställdhet vid fördelning av medel för forsknings- och innovationsverksamhet samt verka för att ett köns- och genus- perspektiv inkluderas i den forsknings- och innovationsverksamhet som myndigheten finansierar, när det är tillämpligt, och 
  
 10.beakta forskningsetiska frågor. 
  
 69 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Ledning 
  
 3 § Innovationsmyndigheten leds av en styrelse. 
  
 4 § Styrelsen ska bestå av sju ledamöter. 
  
 Organisation 
  
 5 § Innovationsmyndigheten får inrätta de beredande och rådgiv- ande organ som myndigheten behöver för att fullgöra sina uppgifter. 
  
 6 § För Innovationsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forsk- ning och Vetenskapsmyndigheten ska det finnas en grupp för strate- gisk samordning bestående av myndighetscheferna. 
  
 Därtill ska ytterligare minst sex personer ingå i gruppen för strate- gisk samordning, varav minst två rektorer från svenskt universitet eller högskola, minst två från näringslivet samt minst två som före- träder allmänna intressen. En av dessa sex personer ska utses till ord- förande. 
  
 7 § För Innovationsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forsk- ning och Vetenskapsmyndigheten ska det finnas en grupp för opera- tiv samordning bestående av de personer myndighetscheferna utser. 
  
 Gruppen för operativ samordning ska samverka i frågor som rör administration, verksamhetsstödjande system och genomförandet av utlysningar. Gruppen ska även ta initiativ för att utveckla och förnya formerna för administration av finansiering av forsknings- och inno- vationsverksamhet. 
  
 8 § Innovationsmyndigheten ska eftersträva en jämn könsfördel- ning i beredningsorganisationen. 
  
 Anställningar och uppdrag 
  
 9 § Generaldirektören är myndighetschef. 
  
 10 § Ledamöterna i Innovationsmyndigheten styrelse ska utses av regeringen. 
  
 70 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningsförslag 
  
 11 § Styrelsens ledamöter ska utses för tre år. En person får inte ut- ses till ledamot för mer än sex år i följd. 
  
 Personalansvarsnämnd 
  
 12 § Vid Innovationsmyndigheten ska det finnas en personalansvars- nämnd. 
  
 Medelsfördelning 
  
 13 § Ett beslut av Innovationsmyndigheten om att bevilja medel får avse högst sex år och ska förenas med villkor för medlens använd- ning. Av beslutet ska det framgå vem som är mottagare av medlen och att mottagaren ansvarar för att medlen används enligt de villkor som ställs. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav, får Innovationsmyndigheten besluta att medel inte längre ska betalas ut. Beslutet får avse viss tid. En upplysning om detta ska tas in i be- slutet att bevilja medel. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav får Innovationsmyndigheten även besluta att beviljade medel ska återbetalas. 
  
 14 § Innovationsmyndigheten får, efter att ha hört de myndigheter som förvaltar medel som Innovationsmyndigheten meddela före- skrifter om 
  
 1.vilka uppgifter som ska lämnas vid ansökan om medel, 
  
 2.villkoren för disposition och redovisning av medlen, och 
  
 3.skyldigheten för mottagaren att till Innovationsmyndigheten lämna en redogörelse för den verksamhet för vilken medlen betalas. 
  
 15 § Innovationsmyndigheten får utfärda riktlinjer för sin medels- fördelning. 
  
 16 § Innovationsmyndigheten får finansiera en utländsk forsknings- huvudman i de fall den utländska forskningshuvudmannen samarbe- tar med en svensk forskningshuvudman i ett gemensamt projekt. 
  
 71 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Överklagande 
  
 17 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 13 § andra stycket får inte överklagas. 
  
 Tillämpligheten av vissa förordningar 
  
 18 § Innovationsmyndigheten ska tillämpa personalföreträdarförord- ningen (1987:1101). 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2026. 
  
 72 
  
 2Uppdraget och dess genomförande 
  
 2.1Utredningens uppdrag 
  
 Forskningsfinansieringsutredningen har verkat under perioden sep- tember 2022 till september 2023. Enligt utredningens direktiv ska den särskilda utredaren se över den statliga organisationen för extern forsk- nings- och innovationsfinansiering, det vill säga de myndigheter som har till uppgift att finansiera forskning eller innovation. Syftet med översynen är att säkerställa att organisationen effektivt stödjer forsk- ning och innovation av högsta kvalitet, är anpassad till samhälls- utvecklingen och främjar nationella och internationella samarbeten samt tillgång till forskningsinfrastruktur. 
  
 Se direktivet (bilaga 1) för en fullständig beskrivning av bakgrund samt vilka analyser och förslag utredningen förväntas lämna. 
  
 2.2Arbetets genomförande 
  
 2.2.1Delbetänkande med nya data och underlag 
  
 Utredningen lämnade ett delbetänkande i maj 2023. Där redovisas nya data som tagits fram inom ramen för utredningsarbetet samt sammanställning av underlag inom det internationella området. Del- betänkandet innehåller tre delar: 
  
 73 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2023:59 
  
 –en genomgång1 av samtliga utlysningar av medel som genomförts av fem stora statliga forsknings- och innovationsfinansiärer under åren  
 2019–2022, 
  
 –kvantitativa och kvalitativa resultat från en enkät som utredningen genomfört i syfte att ta del av erfarenheter och synpunkter hos de som är verksamma inom svensk forskning och innovation, samt 
  
 –en internationell utblick av hur ett antal utvalda länder organiserar offentlig finansiering av forskning och innovation. 
  
 2.2.2Expert- och referensgrupper 
  
 Expertgrupp 
  
 Experter med kunskap inom relevanta områden har varit knutna till utredningen och bistått i arbetet. I expertgruppen har tjänstepersoner från flera departement medverkat.2 
  
 Expertgruppen har löpande diskuterat utredningens initiativ, på- gående arbete, analyser och förslag. Därtill har expertgruppen tagit del av kansliets utkast till del- och slutbetänkande och haft möjlighet att diskutera textutkast vid expertgruppsmöten och att lämna skrift- liga synpunkter. 
  
 Under utredningstiden har expertgruppen haft nio möten. 
  
 1Efter publicering av delbetänkande har utredningen fått synpunkter av Forte avseende be- skrivningen av myndighetens utlysningar. För att få överblick och jämförbarhet i fem myn- digheters samtliga utlysningar under fyra år har utredningen klassificerat materialet i ett antal olika kategorier. Som Forte påtalar innebär detta att avgränsningar och kategoriutformning inte är i överensstämmelse med de indelningar myndigheten själv använder. Detsamma gäller i prin- cip emellertid även för de övriga fyra myndigheterna. Exempel på skillnader i bedömningar av utlysningarnas karaktär är att Forte påpekar att principiellt så har alla typer av organisationer rätt att söka medel i Fortes utlysningar bara de uppfyller krav som godkända medelsförvaltare. Givet avsaknad av specificerade aktörstyper har utredningen gjort en bedömning av vilka som rimligen kunde vara aktuella att söka givet utlysningarnas karaktär. Forte har även haft synpunk- ter på hur utredningen tolkat Fortes krav på samverkan. 
  
 Utredningen har strävat efter att noga beskriva hur avgränsningar och definitioner gjorts och vilka data beskrivningen bygger på. Beroende på hur avgränsningar sätts, till exempel av- seende datum, kan det bli olika utfall när analysen återskapas. 
  
 Utredningen menar att redovisningen i underlagsrapporten, trots sina begränsningar, ger en övergripande och generaliserad bild av de utlysningar statliga finansiärer erbjuder. 
  
 2Deltagarna i utredningens expertgrupp återges i betänkandets inledande missiv. 
  
 74 
  
 SOU 2023:59 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 Referensgrupp 
  
 Av direktiven framgår att det till utredaren ska knytas en referens- grupp bestående av relevanta representanter, bland annat från forskar- samhället och studenter. 
  
 Följande personer har medverkat i referensgruppen: Shields (generalsekreterare, Unga forskare), Day (general- sekreterare, Vetenskap och allmänhet, fram till 15 maj, 2023), Hernandez (t.f. generalsekreterare, Vetenskap och allmänhet, från 15 maj, 2023), Garcia (styrelseordförande, Civilsamhällets Organi- sationer i Samverkan), Johnston (forsknings- och innovationspoli- tisk expert, Svenskt näringsliv), Calhoun Vico (universitetslektor, Akademin för företagande, innovation och hållbarhet, Högskolan i Halmstad), Keller (ständig sekreterare, Kungl. Vetenskaps- akademien), Thompson (vice preses, Kungl. Vitterhetsakademien), Oneal (samhällspolitisk chef, Sveriges universitetslärare och forskare), Cook (ordförande, Sveriges förenade studentkårer), Martinez (vetenskapsredaktör, Dagens Nyheter, fram till 23 maj, 2023), Singh (policychef, Forskning, utbildning och innova- tion, Kungl. Ingenjörsvetenskapsakademien), Barton (enhets- chef, Forskning, innovation och industriell utveckling, Teknik- företagen), Carroll (t.f. vd, Swedish Incubators  Science Parks) och Adams (vd, Sveriges unga akademi). Referensgruppen har haft fyra möten. 
  
 Referensgruppen har bistått utredningsarbetet genom att sätta ut- redningens frågeställningar i ett större sammanhang och även bidragit med erfarenhet och sakkunskap. Referensgruppen har också bidragit i arbetet med dialog, samverkan och förankring genom sin tillgång till nätverk som representerar olika perspektiv på forskning, innova- tion och samhälle. 
  
 Under utredningstiden har expertgruppen har haft tre längre möten samt ett inledande kort introduktionsmöte. 
  
 2.2.3Utredningen har inhämtat synpunkter och fört dialog 
  
 Under arbetets gång har utredningen inhämtat synpunkter från Energi- myndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova samt från universitet och högskolor. 
  
 75 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningen har haft två längre separata möten med ledningen för var och en av de fem största statliga forsknings- och innovations- finansiärerna. Utredningen har också informerat om pågående arbete och inhämtat synpunkter vid återkommande möten med finansiär- ernas generaldirektörer.3 Därtill har de fem finansiärernas haft möj- lighet att ta del av textutkast och haft möjlighet att göra inspel och lämna synpunkter. Utredningssekreterarna har medverkat vid per- sonalmöten och informationstillfällen hos de fem finansiärerna i syfte att informera om utredningens uppdrag och arbete och för att svara på medarbetarnas funderingar och frågor. 
  
 Utredningen medverkade vid ett större gemensamt möte för led- ningarna för statliga och privata forsknings- och innovationsfinan- siärer och samtliga lärosäten. 
  
 Utredningen har haft återkommande möten med presidiet för Sveriges universitets- och högskoleförbund. Utredningen har haft separata möten med ledningen för de elva mest forskningsintensiva svenska lärosätena. Därutöver anordnade utredningen en hearing för samtliga övriga statliga lärosäten. 
  
 Den breda enkät utredningen genomfört gav många möjlighet att dela sina erfarenheter och lämna synpunkter. Enkäten skickades till de fem stora statliga forsknings- och innovationsfinansiärerna, till samt- liga universitet och högskolor och till många fler, exempelvis akade- mier, myndigheter, regioner, kommuner, näringsliv och till en rad olika organisationer.4 
  
 Möten, dialog och samverkan 
  
 Utredningen har fört samtal med företrädare för ett stort antal ut- förare och finansiärer inom forskning och innovation såsom de stat- liga forsknings- och innovationsfinansiärerna, lärosäten, myndigheter, företag, stiftelser och organisationer. Utredningen har också deltagit i flera seminarier som anordnats av andra aktörer, såväl i Sverige som internationellt. 
  
 Utöver ovan beskrivna möten med referens- och expertgrupperna har ett flertal möten, studiebesök och presentationer ägt rum, se 
  
 3Inom den så kallade Lilla samverkansgruppen. 
  
 4Se utredningens delbetänkande Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 76 
  
 SOU 2023:59 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 bilaga 2. Syftet har varit inhämta och sprida kunskap samt att berätta om utredningens uppdrag. 
  
 Utredningen har gjort studiebesök till Storbritannien, Finland och Norge har för att inhämta kunskap om hur andra länder valt att inrätta funktioner för offentligt finansierad forskning och innovation. Av särskilt intresse har varit att studera hur verksamheten bedrivs och vilka erfarenheter det finns av genomförda större förändringar. 
  
 2.2.4Kort om utredningens arbetssätt 
  
 Forskningsfinansieringsutredningen beslutade tidigt att arbeta enligt tre principer: öppenhet, förslag framför historieskrivning och att testa idéer tidigt. 
  
 Utredningen har haft ett utåtriktat och inkluderande arbetssätt, aktivt verkat för att skapa goda förutsättningar att på olika sätt vara öppen och inkluderande samt spridit kunskap i frågor som berör upp- draget. Den bakomliggande tanken med att löpande prioritera dialog och samverkan har varit att olika aktörer behöver hjälpas åt och till- sammans förstå behov, möjligheter och utmaningar. Detta sätt att arbeta uppfyller flera syften såsom tillgång till information, kvalitets- säkring och förankring, menar utredningen. För mer information om utredningens arbetssätt se bilaga 4. 
  
 Att mötas och att lyssna 
  
 Utredningen har löpande under hela utredningstiden inhämtat syn- punkter och fört dialog med många olika aktörer. De har bidragit med kunskap och goda idéer och mötena har utgjort en grund för förankring och verklighetskontroll. 
  
 Utredningen har sett ett stort värde i att lyssna och låta de som är verksamma inom forskning och innovation själva komma till tals. Detta har skett på olika sätt, till exempel genom en bred enkät, dis- kussionsmöten och hearings. Utredningen har vid ett flertal tillfällen delat texter som ett sätt att få in synpunkter och för att skapa möj- lighet till förankring. 
  
 77 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2023:59 
  
 Kommunikation via sociala medier 
  
 Redan från start valde utredningen att skapa en  
 LinkedIn-sida 
  för att löpande kunna lägga ut information om utredningens arbete och för att bjuda in till kontakter med kansliet. I september 2023 var det fler än tusen personer som följde utredningen via LinkedIn. 
  
 Utredningen har skapat en egen  
 YouTube-kanal 
  för att kunna nå ut brett i hela landet. Via kanalen har utredningen haft tre öppna möten för att sprida information och ge vem som helst möjlighet att ställa frågor.  
 250–300 
  personer var anmälda till respektive möte och därutöver har varje möte setts av hundratals personer i efterhand via  
 YouTube-kanalen. 
  Inriktningen på de tre möten har varit följande: 
  
 –Inledande informationsmöte för att berätta om direktivet och hur utredningen valt att ta sig an uppdraget (oktober 2022). 
  
 –Beskrivning av vad utredningen gjort under hösten och av planer- ade aktiviteter. Bland annat presenterades en sammanställning av finansiärernas utlysningar under fyra år samt resultat från utred- ningens enkät (december 2022). 
  
 –Beskrivning av hur man organiserar finansiering av forskning och innovation i andra länder. Författarna till ett antal av de under- lagsrapporter som publicerats i delbetänkandet berättade om kart- läggningen av tio europeiska finansieringssystem samt om det ame- rikanska och det japanska systemet (maj 2023). 
  
 Därtill har utredningen haft två kombinerat digitalt och fysiska semi- narier. Det första gjordes i samarbete med studieförbundet Närings- liv och samhälle för att presentera den rapport OECD:s enhet för vetenskap, teknologi och innovation utarbetat om utmaningar för framtidens svenska och internationella forskningspolitik, på upp- drag av utredningen. Ett andra seminarium gjordes i samverkan med Vetenskap  Allmänhet i Almedalen, för att presentera och disku- tera utredningens kommande förslag. 
  
 78 
  
 SOU 2023:59 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 2.3Betänkandets innehåll och disposition 
  
 Kapitel 1 återger utredningens författningsförslag. Det är dels för- slag till lag om ändring i lagen (2000:662) om Vetenskapsrådet, dels förslag till förordningar om instruktion för de tre nya myndigheter utredningen föreslår. Författningskommentarer finns i kapitel 9. 
  
 Kapitel 2 beskriver utredningens uppdrag och dess genomförande, bland annat formella grupper, hur utredningen valt att arbeta samt de dialoger och den inhämtning av synpunkter som gjorts under arbetets gång. 
  
 Dagens system för forskning och innovation i Sverige beskrivs i kapitel 3. Här beskrivs de som ingår i systemet, såsom de största stat- liga finansiärerna, myndigheter med andra huvuduppgifter än finan- siering av forskning och innovation samt stiftelser, privata finansiärer och andra viktiga aktörer i systemet. Kapitlet innehåller också en ana- lys av dagens statliga finansiering av forskning och innovation inklu- derat särskilda fördjupningar av hanteringen av forskningsinfrastruktur och stöd till internationellt samarbete. 
  
 Kapitel 4 ger en internationell utblick, inklusive en beskrivning av tre generationer av forsknings- och innovationspolitik, olika inter- nationella modeller för statlig finansiering av forskning och innova- tion samt viktiga delar i andra länders system. 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagens system beskrivs i kapitel 5. Utredningen har valt en kriteriebaserad ansats för sitt arbete och de sju kriterier utredningen formulerat för framtidens finansiering av svensk forskning och innovation återges i kapitlet. Kapitlet innehåller också en bedömning av hur dagens system fungerar med utgångspunkt i kriterierna. 
  
 Utredningens förslag finns i kapitel 6, jämte motiven till förslagen. I kapitlet beskrivs utredningens förslag till en ny myndighetsstruktur, inklusive en beskrivning av tre nya myndigheter. Ett alternativ till förslaget presenteras, liksom redogörelse för andra alternativ som utredningen har övervägt. 
  
 Konsekvensbeskrivning avseende utredningens förslag presenteras i kapitel 7. 
  
 Utredarens sammanfattande reflektioner samt medskick inför fram- tiden finns i kapitel 8. 
  
 Avslutningsvis finns fyra bilagor med kommittédirektiv, förteck- ning över samverkan, dialoger under utredningsarbetet, lista över 
  
 79 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2023:59 
  
 2023 års anslag för dagens fem stora statliga finansiärer av forskning och innovation samt reflektioner kring utredningens arbetssätt. 
  
 Utredningens arbete med författningar 
  
 Utredningen har valt att göra vissa förslag till författningar, dels änd- ring av lagen för Vetenskapsrådet, dels förslag till instruktioner för de tre nya myndigheter som föreslås. 
  
 Utredningen vill betona att författningsförslagen ska ses som utkast. Regeringskansliet och en framtida organisationskommitté behöver göra ett djupgående och sakkunnigt juridiskt arbete för att utarbeta korrekta instruktioner. Trots sina begränsningar menar utredningen att det kan ha ett värde att visa hur instruktioner skulle kunna utformas. 
  
 I arbetet med utkast till författningar, särskilt avseende instruk- tionerna, har utredningen utgått från nuvarande instruktioner för Energimyndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova. Flera av de nuvarande formuleringarna i befintliga författningar, fram- för allt avseende myndigheternas uppgifter, har lagts in i utkastet till de nya instruktionerna. Utredningen förutsätter att formuleringar och kongruens ses över vid ett framtida juridiskt sakkunnigt författnings- arbete. 
  
 Avslutningsvis vill utredningen uppmärksamma att det behöver göras en hel del ytterligare författningsarbete vid implementering av utredningens förslag. Till exempel behövs troligen ändringar i för- ordning (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. Dessutom behövs ändringar i samtliga instruktioner för myndigheter som i dag genomför utlysningar av medel för forskning och innovation, men som har en annan huvuduppgift än finansiering av forskning och innovation. Utredningen ser det som en uppgift för Regeringskansliet och en framtida organisationskommitté att ta fram förslag på sådana författningar och att noga gå igenom samtliga för- fattningar för att avgöra om det behöver göras ytterligare konsekvens- ändringar. 
  
 80 
  
 SOU 2023:59 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 2.3.1Avgränsningar 
  
 Utredningens uppdrag är avgränsat till den statliga finansieringen av extern forskning och innovation. 
  
 Översynen ska omfatta såväl de statliga forskningsfinansiärerna som övriga myndigheter som finansierar forskning och innovation. Över- synen omfattar enbart forskningsbaserad innovation och inte andra inno- vationsfrämjande verksamheter.5 
  
 Av detta följer att utredningen har tillämpat en rad avgränsningar i sina förslag, bland annat 
  
 –enbart den statliga finansieringen, inte forskning och innovation som finansieras av näringsliv, stiftelser, organisationer, regioner, kommuner eller andra aktörer, 
  
 –enbart extern statlig finansiering av forskning och innovation, alltså inte finansiering som sker via lärosätenas basanslag, 
  
 –för myndigheter som har annan huvuduppgift än finansiering av forskning och innovation har enbart sådan finansiering som görs i form av utlysningar beaktats. Utredningen har inte analyserat eller lämnat förslag kopplat till myndigheters finansiering av forskning och innovation inom den egna verksamheten och finansiering av uppdragsforskning, 
  
 –avgränsningar avseende innovation, där utredningen utgått från den verksamhet som nuvarande finansiärer finansierar i dag. 
  
 2.3.2Begrepp och definitioner 
  
 I detta avsnitt förklaras begrepp som används i betänkandet. Det bör uppmärksammas att vissa begrepp saknar allmängiltiga definitioner. Här återges den betydelse Forskningsfinansieringsutredningen lägger i respektive begrepp. 
  
 5Kommittédirektiv 2022:85. 
  
 81 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2023:59 
  
 Forskning 
  
 Begreppet forskning har över tid definierats på flera olika sätt, be- roende på sammanhang. 
  
 /…/ ett systematiskt arbete för att söka efter ny kunskap eller nya idéer med eller utan en bestämd tillämpning i sikte. Här ingår också syste- matiskt arbete som utnyttjar forskningsresultat, vetenskaplig kunskap eller nya idéer för att åstadkomma nya material, varor, tjänster, proces- ser, system och metoder, eller väsentliga förbättringar av redan exister- ande sådana. Hämtat från 2016 års forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50), där en definition av forskning och utveckling som hämtats från Statistiska centralbyrån används. 
  
 I författningstext används begrepp ”forskning” oftast utan att be- greppet explicit definieras eller beskrivs närmare.6 Men en definition finns: 
  
 Med forskning avses: vetenskapligt experimentellt eller teoretiskt arbete eller vetenskapliga studier genom observation, om arbetet eller studierna görs för att hämta in ny kunskap, och utvecklingsarbete på vetenskaplig grund, dock inte sådant arbete eller sådana studier som utförs endast inom ramen för högskoleutbildning på grundnivå eller på avancerad nivå. 2 § lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. 
  
 Med forskningshuvudman avses i samma lag7: 
  
 en statlig myndighet eller en fysisk eller juridisk person i vars verksam- het forskningen utförs. 
  
 Innovation 
  
 Innovation är att på ett nytt sätt kombinera kunskap, idéer och re- surser för att bättre och mer effektivt uppfylla ett behov. En innova- tion kan vara en ny produkt, tjänst, arbetssätt, process, organisations- form eller systemändring som implementerats, sprids och ersätter tidigare lösningar.8 
  
 6Se till exempel lagen (2013:794) om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa, lagen (2008:583) om gruppundantag för konkurrensbegränsande avtal om forskning och utveckling samt lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och pröv- ning av oredlighet i forskning. 
  
 7Samma definition tillämpas i flera författningar, såsom lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning och lagen (2006:449) om skydd för stör- ningskänslig forskning. 
  
 8Beskrivning av innovation hämtad från Förnya taktiken i takt med tekniken – förslag för en ansvarsfull, innovativ och samverkande förvaltning (SOU 2022:68), s. 45. 
  
 82 
  
 SOU 2023:59 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 En innovation är en ny eller förbättrad produkt eller process (eller en kombination av dessa) som skiljer sig väsentligt från enhetens tidigare produkter eller processer och som har gjorts tillgänglig för potentiella användare (produkt) eller tagits i bruk av enheten (process). Svensk över- sättning av definition enligt OECD:s Oslo Manual9 
  
 Extern finansiering av forskning eller innovation 
  
 Med detta avser vi i följande text att en myndighet har någon form av utlysning där myndigheten annonserar att det finns möjlighet att ansöka om finansiering i konkurrens. Myndigheten gör någon form av bedömning av inkomna ansökningar, ofta genom så kallad sakkunnig- granskning (eng. peer review). 
  
 Uppgiften kan vara specificerad i myndighetens instruktion, via regleringsbrev eller i särskilda regeringsbeslut. 
  
 System, organisation respektive struktur för finansiering 
  
 Finansiering av forskning och innovation går att betrakta ur olika perspektiv. Vid beskrivningen av en viss frågeställning är det viktigt att vara noga med vilket perspektiv som anläggs och vad som har inkluderats, till exempel vilka finansiärer som ingår. 
  
 Medel för genomförande av forskning och innovation kan komma från statlig finansiering eller från privata finansiärer (se figur 3.1). Ett perspektiv är att betrakta det svenska systemet för forsknings- och innovationsfinansiering, alltså medel från alla förekommande finan- siärer. Ett annat perspektiv är att betrakta det svenska systemet för statlig finansiering av forskning och innovation (såväl medel som går direkt till lärosäten som konkurrensutsatta medel via myndigheter). Ytterligare ett perspektiv är det svenska systemet för statlig extern finansiering av forskning och innovation (enbart de statliga medel som fördelas i konkurrens). 
  
 Fördelning av de statliga medlen görs via myndigheter. I utred- ningens direktiv10 finns begreppet myndighetsorganisation, vilket beskrivs som 
  
 9OECD/Eurostat (2018), Oslo Manual 2018: Guidelines for Collecting, Reporting and Using Data on Innovation, 4th Edition, The Measurement of Scientific, Technological and Inno- vation Activities, OECD. Publishing, Paris/Eurostat, Luxembourg. 
  
 10Dir. 2022:85, se bilaga 1. 
  
 83 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2023:59 
  
 /…/ den statliga organisationen för extern forsknings- och innovations- finansiering, dvs. de myndigheter som har till uppgift att finansiera forsk- ning eller innovation. 
  
 När vi beskriver ett visst sammanhang i betänkandets löptext har vi strävat efter att vara tydliga med vilka finansiärer vi menar. Då vi skriver om dagens fem stora myndigheter för extern statlig finansier- ing av forskning och innovation avser vi Energimyndigheten (Statens energimyndighet), Formas (Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande), Forte (Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd), Vetenskapsrådet och Vinnova (Verket för innovations- system), se beskrivning i avsnitt 3.2. Då vi skriver om myndigheter med andra huvuduppgifter än finansiering av forskning och inno- vation avser vi andra myndigheter än dessa fem, se beskrivning i av- snitt 3.3. 
  
 I betänkandets förslag och beskrivningen av förslagens konse- kvenser ser vi framåt och beskriver något som ännu inte finns på plats (se kapitel 6 och 7). I beskrivningen av framtiden har vi valt att använda begreppen statlig finansieringsstruktur, respektive myndig- hetsstruktur. 
  
 Med statlig finansieringsstruktur menar vi det som krävs för att genomföra svensk statlig extern finansiering av forskning och inno- vation. Med myndighetsstruktur avser vi de nya myndigheter som föreslås, såväl hur de är uppbyggda som hur dessa nya myndigheter relaterar till varandra för att bilda en helhet. 
  
 Samhälle 
  
 Begreppet samhälle kan användas på olika sätt och ha olika betydelse. I betänkandet använder utredningen genomgående begreppet sam- hälle som en samlingsterm för civilsamhälle11, näringsliv12 och offent- lig sektor13 förutom lärosäten och forskningsinstitut.14 
  
 11Med civilsamhälle avser vi frivilliga sammanslutningar som är självständiga från staten, såsom folkrörelser, olika typer av föreningar och trossamfund. 
  
 12Med näringsliv avser vi företag, industri och andra produktionsprocesser som genererar varor och tjänster för försäljning på en marknad. 
  
 13Med den offentliga sektorn avser vi statens, kommunernas och regionernas verksamhet. 
  
 14Utredningen är fullt på det klara med att såväl lärosäten som forskningsinstitut är centrala och viktiga delar av den offentlig sektorn och av samhället, då termen samhälle används i en sedvanlig (vidare och mer omfattande) betydelse. I betänkandets texter har vi dock valt en smalare och annorlunda definition, av skrivtekniska skäl. 
  
 84 
  
 SOU 2023:59 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 Vi har valt denna definition för att kunna särskilja de som genom- för – och erhåller extern finansiering för – forskning eller innovation från de som har behov av kunskap (och som ofta ingår i samarbeten för att få fram så relevant och användbar kunskap som möjligt). 
  
 Till exempel kommer den forskningsbaserade kunskapen som pro- duceras av lärosäten och forskningsinstitut till användning hos olika aktörer i samhället. Ett annat exempel är att innovationer ofta ut- vecklas av samhällets aktörer, enskilt eller i samarbete med lärosäten och forskningsinstitut. 
  
 85 
  
 3Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 I kapitlet beskrivs det nuvarande svenska systemet för finansiering av forskning och innovation. Olika finansiärer beskrivs, med tonvikt på de som erbjuder extern finansiering. Därtill innehåller kapitlet en beskrivning av hur finansieringssystemet utvecklats historiskt och vilken finansiering som finns tillgänglig för internationella samarbeten, inklusive  
 EU-finansiering. 
  
 3.1Den övergripande bilden av svensk finansiering av forskning och innovation 
  
 Det fastlagda målet för forskningspolitiken lyder1 
  
 Målet är att Sverige ska vara ett av världens främsta forsknings- och inno- vationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i Sverige och globalt. 
  
 Under år 2021 fördelades 1,6 miljarder kronor från de forsknings- stiftelser som bildades med löntagarfondsmedel.2 
  
 Enligt Statistiska centralbyråns preliminära data avsatte kommu- ner och regioner 5,1 miljarder kronor för forskning och utveckling under 2021. Vidare anger Statistiska centralbyråns att företagens in- 
  
 1Det nuvarande målet formulerades i den forskningspolitiska propositionen Kunskap i sam- verkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). De grund- läggande principerna för den svenska forskningspolitiken och statens roll slogs fast av riks- dagen i oktober 1999 i samband med behandlingen av propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94). Förutom det forskningspolitiska målet ska de myndigheter som har i upp- gift att finansierar forskning och innovation svara mot flera ytterligare mål. 
  
 2SCB statistikdatabas. Tabell:  
 FoU-medel 
  från offentliga forskningsstiftelser, mnkr efter offent- liga forskningsstiftelser, ändamål och år. 
  
 87 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 vesteringar i forskning och utveckling 2021 uppgick till 131,5 mil- jarder kronor.3 En uppskattning är att Sverige mottog 3,7 miljarder kronor från EU:s program för forskning och innovation år 2021.4 
  
 Det finns således många olika källor till finansiering av forskning och innovation. En schematisk översikt visas i figur 3.1. 
  
 Figur 3.1 Schematisk översikt av finansiering av forskning och innovation i Sverige år 2021 
  
 Anm.: Samtliga belopp är angivna i miljarder svenska kronor. Beloppen för offentliga medel (avseende universitet och högskolor, de fem stora finansiärerna samt myndigheter med annan huvuduppgift) är i hämtade från tabell 6.1 Medel från statsbudgeten efter mottagare i prop. 2022/23:1, utgiftsområde 16 (kolumn år 2021). 
  
 Notera att vissa av beloppen är uppskattningar, se texten längre fram i detta kapitel för mer utförlig beskrivning. I ”myndigheter med annan huvuduppgift” ingår bland annat de myndigheter som nämns i avsnitt 3.3. I ”ett antal större privata stiftelser och fonder” ingår de som listas i avsnitt 3.4.3. 
  
 3Prop. 2022/23:1 Utgiftsområde 16, s. 210. 
  
 4Vinnova (2022) Horisont 2020 – Årsbok 2021. I rapporten anges att svenska aktörer blivit be- viljade totalt 2 295 miljoner euro från  
 EU-programmet 
  Horisont 2020 under programperio- den  
 2014–2020. 
  Då siffrorna för beviljade medel endast anges ackumulerat och redovisas i samband med att ett projekt beviljas är det svårt att få fram en siffra för den exakta årliga nivån på finansiering från  
 EU-programmet 
  för forskning och innovation. Om vi dels gör ett antag- ande att de beviljade medlen fördelats genomsnittligt under programperioden, dels att växel- kursen varit stabil, blir den genomsnittliga finansieringen från Horisont 2020 årligen 3 691 mil- joner kronor (baserat på växelkurs från 14 mars 2023 då 1 € = 11,26 SEK). 
  
 88 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 3.2De största statliga finansiärerna av forskning och innovation 
  
 I detta avsnitt beskrivs fem myndigheter som är centrala för den nu- varande statliga externa forskningsfinansieringen. Utredningen har valt att genomgående inkludera Statens energimyndighet, Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Forsknings- rådet för hälsa, arbetsliv och välfärd, Vetenskapsrådet och Verket för innovationssystem i beskrivningen av de fem största externa statliga finansiärerna av forskning och innovation. De har olika uppgifter, som slås fast i varje myndighets instruktion. 
  
 –Energimyndigheten (Statens energimyndighet, STEM) ska främja forskning och innovation i form av en strategiskt utformad samlad insats som spänner över hela innovationssystemet, i nära samver- kan med, och som komplement till, övriga energipolitiska insatser och andra styrmedel som syftar till att nå klimat- och energimål samt energirelaterade miljöpolitiska mål.5 
  
 –Formas (Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande) ska främja och stödja grundforskning och behovs- motiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Den forskning som stöds ska vara av högsta vetenskapliga kvalitet och av relevans för rådets ansvarsområden. Formas får också finansiera innovationsverksamhet i viss om- fattning.6 
  
 –Forte (Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd) har till upp- gift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning på arbetslivsområdet samt inom social- och folkhälsovetenskap.7 
  
 –Vetenskapsrådet ska ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden.8 
  
 –Vinnova (Verket för innovationssystem) har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem.9 
  
 52 §, 7 stycket i förordning (2014:520) med instruktion för Statens energimyndighet. 
  
 61 § i Förordning (2009:1024) med instruktion för Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. 
  
 71 § i förordning (2007:1431) med instruktion för Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd. 
  
 81 § i förordning (2009:975) med instruktion för Vetenskapsrådet. 
  
 91 § i förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. 
  
 89 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Figur 3.2 Styrning av fem statliga forsknings- och innovationsfinansiärer 
  
 Figuren illustrerar hur finansiärerna svarar mot departement (heldragen linje) samt anslag för forskning och innovation (miljarder kronor, streckad linje) år 2023 
  
 Anm.: Uppgift om anslag är hämtade från regleringsbrev för år 2023 för respektive myndighet (förvaltningsanslag är inte inkluderade i beloppen). 
  
 Utöver de anslag som ritats in i figuren finns även medel för internationella samarbeten från Klimat - och näringslivsdepartementet (se beskrivning av alla anslag för respektive myndighet i bilaga 3). Notera att Vetenskapsrådet inte längre ska finansiera bidrag inom utvecklingsforskning, vilket innebär att anslag från Utrikesdepartementet kommer att utgå från år 2024. 
  
 Storleken på anslagen för forskning och innovation varierar mellan de fem finansiärerna, där Vetenskapsrådet har mest medel att fördela följt av Vinnova. Se tabell 3.1 som även sammanfattar förvaltnings- anslag och antal anställda samt bilaga 3. Alla finansiärerna är lokali- serade till Stockholm, förutom Energimyndigheten som är lokalise- rad till Eskilstuna. 
  
 90 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Tabell 3.1 Anslag och antal anställda vid fem statliga forsknings- och innovationsfinansiärer 
  
 Översikt av Energimyndigheten (Statens energimyndighet, STEM), Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), Vetenskapsrådet (VR) samt Verket för innovationssystem (Vinnova) 
  
 STEM* 
  
 Formas 
  
 Forte 
  
 VR 
  
 Vinnova 
  
 Anslag för forskning 
  
 och innovation 
  
 1 459 
  
 1 871 
  
 866 
  
 8 087*** 
  
 3 413 
  
 Förvaltningsanslag 
  
 453 
  
 132** 
  
 55 
  
 197 
  
 282 
  
 varav ca 122 inom FoI 
  
 Antal anställda 
  
 445 
  
 98 
  
 39 
  
 261 
  
 242 
  
 varav 94 inom FoI 
  
 Uppgifter om medelantal anställda under året är hämtade från myndigheternas årsredovisningar för år 2022. Uppgift om anslag är hämtade från regleringsbrev för år 2023 för respektive myndighet (belopp angivna i miljoner kronor, mnkr). Se beskrivning av alla anslag för respektive myndighet i bilaga 3. Med förkortningen FoI avses forskning och innovation. 
  
 *) Inom Energimyndigheten finns en avdelning för Forskning, innovation och affärsutveckling. **) Förvaltningskostnader 120,6 mnkr och Klimatpolitiska rådet 11,8 mnkr. 
  
 ***) Summan inkluderar anslag för Wallace. 
  
 De fem stora finansiärerna har olika typer av formell ledning och beslut fattas på olika sätt, se tabell 3.2. Tre av dem leds av en styrelse, medan två leds av myndighetschefen.10 Tre av finansiärerna har sär- skilda beslutsorgan i form av nämnd, råd eller kommitté, medan två helt saknar sådana enligt sina respektive instruktioner. 
  
 Principen för att utse ledamöter i de beslutande organen varierar mellan myndigheterna. Gemensamt är att regeringen utser alla, eller ett antal av, ledamöterna i det organ som har att besluta om finansier- ing av forskning och innovation. 
  
 Mer information om finansiärerna finns kortfattat beskrivet i kommande avsnitt om respektive myndighet. 
  
 10I samtliga fem myndigheter är generaldirektören myndighetschef. 
  
 91 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Tabell 3.2 Ledning och beslutsfattande inom fem stora statliga forsknings- och innovationsfinansiärer 
  
 Beskrivningen i tabellen utgår från respektive myndighets instruktion. 
  
 Samtliga dessa myndigheter ingår i en samordningsgrupp 
  
 STEM 
  
 Formas 
  
 Forte 
  
 VR 
  
 Vinnova 
  
 Ledning 
  
 Myndighets- 
  
 Myndighets- 
  
 Styrelse med 
  
 Styrelse med 
  
 Styrelse med 
  
 chef 
  
 chef 
  
 13 ledamöter 
  
 9 ledamöter 
  
 högst 9 
  
 ledamöter 
  
 Nämnder, råd och 
  
 En nämnd 
  
 2 råd 
  
 – 
  
 3 ämnesråd 
  
 – 
  
 kommittéer 
  
 Ett råd 
  
 3 kommittéer 
  
 Ledamöter utsedda av 
  
 Samtliga 11 
  
 Forskarråd: 5 
  
 Styrelse: 6 
  
 Styrelse: 3 
  
 Samtliga i 
  
 regeringen 
  
 i nämnden 
  
 Samtliga 11 i 
  
 Ämnesråd** 
  
 styrelsen 
  
 rådet* 
  
 Kommitté*** 
  
 Ledamöter utsedda av 
  
 – 
  
 Forskarråd: 7 
  
 Styrelse: 7 
  
 Styrelse: 6 
  
 – 
  
 elektorsförsamling 
  
 Vart och ett av 
  
 ämnesråden: 9 
  
 Ledamöter utsedda av 
  
 – 
  
 – 
  
 – 
  
 Samtliga i ett 
  
 – 
  
 myndighet 
  
 råd och i två 
  
 kommittéer 
  
 Ledamöter utsedda av 
  
 – 
  
 – 
  
 – 
  
 Kommitté**** 
  
 – 
  
 annan 
  
 Förkortningar i tabellen: Energimyndigheten (Statens energimyndighet, STEM), Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och väl - färd (Forte), Vetenskapsrådet (VR) samt Verket för innovationssystem (Vinnova). 
  
 *) Rådet för evidensbaserad miljöanalys. 
  
 **) Regeringen utser två ledamöter i ämnesrådet för medicin och hälsa. 
  
 ***) Regeringen utser sju ledamöter i kommittén för klinisk behandlingsforskning. Tre av dessa utses efter förslag från Vetenskapsrådet, som ska samråda med Vinnova. 
  
 ****) Regionerna utser sex ledamöter i kommittén för klinisk behandlingsforskning. 
  
 3.2.1Energimyndigheten 
  
 Myndigheten hör till Klimat- och näringslivsdepartementets ansvars- område. 
  
 Energimyndigheten ska bidra med fakta, kunskap och analyser om energi i samhället. Enligt sin instruktion ska myndigheten verka för att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjnings- trygghet i energisystem som är hållbara och kostnadseffektiva med en låg påverkan på hälsa, miljö och klimat.11 
  
 Det övergripande målet för forskning och innovation på energi- området ska vara att bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energi- relaterade miljöpolitiska mål.12 
  
 111 § förordning (2014:520) med instruktion för Statens energimyndighet. 
  
 12Prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164. 
  
 92 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Energimyndigheten tar fram nationella analyser och prognoser samt ansvarar för Sveriges officiella statistik på energiområdet. 
  
 Myndigheten har bland annat i uppgift att främja forskning och innovation som syftar till att nå klimat- och energimål samt energi- relaterade miljöpolitiska mål. Den forskning som får stöd av Energi- myndigheten är bland annat inriktad på framtidens fordon och bräns- len, förnybara energikällor och grön energiteknik. 
  
 Forskningsstödet fördelas inom nio temaområden, varav transport- systemet är det största följt av elproduktion och elsystem samt industri. Temaområdena är dels sektorsorienterade, (till exempel bioenergi) dels övergripande (till exempel hållbart samhälle). 
  
 Energimyndighetens ledning, avdelningar och beslutsfattande 
  
 Energimyndigheten leds av en myndighetschef (generaldirektör). Myndigheten är organiserad i fem sakavdelningar med ett antal en- heter under respektive avdelning. Administration och stödfunktioner tillhandahålls av tre sekretariat  
 (HR-, 
  Rätts- och Kommunikations- sekretariatet). 
  
 Avdelningen för forskning, innovation och affärsutveckling består av fem enheter (hållbar affärsutveckling, hållbar bioenergi, hållbar el, hållbar industri och hållbar transport). 
  
 Beslut om finansiering av forskning och innovation fattas av Energi- utvecklingsnämnden13, som även har i uppgift att verka för fördjupad samverkan med näringslivet om forskning, utveckling och demon- stration. 
  
 3.2.2Formas – ett forskningsråd för hållbar utveckling 
  
 Myndigheten hör till klimat- och näringslivsdepartementets ansvars- område och bedriver även verksamhet inom Landsbygds- och infra- strukturdepartementets ansvarsområde.14 
  
 13Statsstöd beslutas enligt förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och ut- veckling samt innovation inom energiområdet. Nämnden kan också besluta om stöd till pro- jekt till universitet, högskola eller liknande aktörer. 
  
 14Myndigheten ligger organisatoriskt under Klimat- och näringslivsdepartementet. Ungefär hälften av fördelningen av medel ligger under Landsbygds- och infrastrukturdepartementet och styrs på landsbygdssidan (40 procent av budgeten) genom ett separat regleringsbrev. 
  
 93 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) ska främja och stödja forskning och innovation inom om- rådena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. 
  
 Formas gör också forskningssammanställningar som kan bidra till att Sverige når de nationella miljömålen och kommunicerar om forsk- ning och forskningens resultat. Exempel på ytterligare uppgifter är att nyttiggöra forskningsresultaten och främja en hållbar utveckling i samhället samt forskningskommunikation.15 
  
 Formas finansierar bland annat forskning och innovation som rör klimat, cirkulär ekonomi, livsmedel, jordbruk, skogsbruk och stads- planering. Forskningen är ofta tvärdisciplinär och sker i nära sam- verkan med många olika intressenter. 
  
 Formas ledning, avdelningar och beslutsfattande 
  
 Formas leds av en myndighetschef (generaldirektör). Myndigheten är organiserad i ett antal avdelningar. Tre avdelningar ansvarar för forsk- ningsfinansieringen inom Formas olika områden; areella näringar, sam- hällsbyggnad och miljö. Därtill finns avdelningar för analys och policy, digital verksamhetsutveckling, förvaltning och kommunikation. 
  
 Beslut om finansiering av forskning och innovation fattas av Forskar- rådet, som även anger inriktning för forskningsfinansieringen. Beslut om medel upp till upp till en viss summa är delegerade till general- direktören. 
  
 3.2.3Forte – forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd 
  
 Myndigheten hör till Socialdepartementets ansvarsområde. Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) ska främja 
  
 och stödja forskning på arbetslivsområdet samt inom social- och folkhälsovetenskap. 
  
 Exempel på ytterligare uppgifter är att vara rådgivande organ åt regeringen i forskningsfrågor, att utreda vilka forskningsbehov som är angelägna inom myndighetens verksamhetsområde samt forsk- ningskommunikation.16 
  
 15Notera att detta endast är exempel. Samtliga uppgifter framgår av förordning (2009:1024) med instruktion för Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. 
  
 16Notera att detta endast är exempel. Samtliga uppgifter framgår av förordning (2007:1431) med instruktion för Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd. 
  
 94 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Forte finansierar forskning inom tre områden: hälsa, arbetsliv och välfärd. Därtill samordnar Forte den nationella forskningen inom fem utpekade områden: barn och unga, äldre, internationell migra- tion och etniska relationer, funktionshinder samt socialvetenskaplig alkohol- och narkotikaforskning. Samordningen ska skapa överblick över forskningen inom de utpekade områdena, identifiera kunskaps- luckor och bidra till att forskningsresultaten kommer samhället till nytta. 
  
 Fortes ledning, avdelningar och beslutsfattande 
  
 Forte leds av en styrelse med tretton ledamöter som utses av reger- ingen samt av en elektorsförsamling. Styrelsen har det yttersta an- svaret i alla beslut som rör Fortes verksamhet, inklusive finansiering av forskning. 
  
 Generaldirektören leder det dagliga arbetet. Myndigheten är orga- niserad i tre avdelningar: forskning, kommunikation och verksamhets- stöd. 
  
 3.2.4Vetenskapsrådet 
  
 Myndigheten hör till Utbildningsdepartementets ansvarsområde. Vetenskapsrådet ska ge stöd till forskning inom samtliga veten- 
  
 skapsområden, genomföra forskningspolitiska analyser och ge reger- ingen råd i forskningspolitiska frågor. 
  
 Vetenskapsrådet har flera uppgifter som rör forskningsinfrastruk- tur, såsom att planera långsiktig tillgång, fördela medel nationellt och till internationella åtaganden samt att följa upp svenskt med- lemskap i organisationer och infrastrukturer. 
  
 Exempel på ytterligare uppgifter är forskningskommunikation, an- svar för Wallace (som tillhandahåller en infrastruktur för datakommu- nikation och  
 it-tjänster) 
  samt stöd och utveckling av förutsättningar för kliniska studier i Sverige.17 
  
 17Notera att detta endast är exempel. Samtliga uppgifter framgår av förordning (2009:975) med instruktion för Vetenskapsrådet. 
  
 95 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Vetenskapsrådets ledning, avdelningar och beslutsfattande 
  
 Vetenskapsrådet leds av en styrelse med nio ledamöter som utses av regeringen samt av en elektorsförsamling. Styrelsen har det yttersta ansvaret i alla beslut som rör Vetenskapsrådets verksamhet. 
  
 Vid Vetenskapsrådet finns tre ämnesråd, ett råd och fyra kom- mittéer. De ansvarar för fördelning av forskningsmedel och följer upp och utvärderar forskning inom sina respektive ämnesområden. Vetenskapsrådet har flera rådgivande grupper och kanslier.18 
  
 Generaldirektören leder det dagliga arbetet, med bistånd av en råds- direktör. Myndigheten är organiserad i sex avdelningar: forsknings- politik, forskningsfinansiering, forskningsinfrastruktur, Wallace och anknut- na tjänster samt avdelningar för förvaltning respektive kommunikation. 
  
 3.2.5Vinnova – Verket för innovationssystem 
  
 Myndigheten hör till Klimat- och näringslivsdepartementets ansvars- område. 
  
 Verket för innovationssystem (Vinnova) ska finansiera forskning och utveckling av effektiva innovationssystem19. Vinnova ska också verka för nyttiggörande av forskning och främjande av innovation utifrån ett utmaningsdrivet perspektiv. 
  
 Vinnova är så kallad nationell kontaktmyndighet för EU:s ram- program för forskning och innovation och är regeringens expert- myndighet inom det innovationspolitiska området. 
  
 Exempel på ytterligare uppgifter är att stimulera internationellt samarbete som stärker svensk forskning och innovation, främja svenska företags medverkan i uppbyggnad och användning av forsknings- infrastrukturanläggningar och att sprida information om forskning, utveckling och innovation.20 
  
 18Exempel är expertgrupper för etik respektive försöksdjursvetenskap samt kanslier för forsk- ningsinfrastrukturerna ESS och Walker respektive avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården  
 (ALF-avtalet). 
  Notera dock att detta endast är exempel. Samtliga rådgivande grupper och kanslier finns listade på Vetenskapsrådets webbplats. 
  
 19Med innovationssystem avses nätverk av offentliga och privata aktörer där innovationer och ny kunskap tas fram, sprids och används. 
  
 20Notera att detta endast är exempel. Samtliga uppgifter framgår av förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. 
  
 96 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Vinnovas ledning, avdelningar och beslutsfattande 
  
 Vinnova leds av en styrelse med (högst) nio ledamöter som utses av regeringen. Styrelsen har det yttersta ansvaret för alla beslut som rör Vinnovas verksamhet. 
  
 Generaldirektören leder det dagliga arbetet. Myndigheten är orga- niserad i sju avdelningar: internationellt samarbete, hälsa, samhälls- utveckling, innovationsledning, industriell utveckling, kommunikation samt verksamhetsutveckling och stöd. 
  
 Verksamhetens anslagsbudget och resurser fördelas via de åtta om- rådena hållbar industri, hållbara matsystem, hållbar mobilitet, hållbar precisionshälsa, hållbara samhällen, digital omställning, ekosystem för innovativa företag samt framtidsområden. 
  
 3.3Myndigheter med andra huvuduppgifter än finansiering av forskning och innovation 
  
 3.3.1Många myndigheter finansierar forskning och innovation 
  
 Det finns ett antal myndigheter som finansierar forskning och inno- vation. För att förstå området är det viktigt att känna till att det finns olika typer av finansiering som sker via myndigheterna. För det första kan en myndighet genomföra forskning och innovation inom ramen för myndighetens egen verksamhet. Flera myndigheter (vid sidan om universitet och högskolor) bedriver omfattande forskning och innovation och för flera av dem ingår detta som en tydlig del av myndighetens uppdrag. Uppdraget kan antingen framgå av instruk- tionen eller av regleringsbrev.21 
  
 För det andra har myndigheter möjlighet att finansiera forskning och innovation genom att ge uppdrag till en utförare. Detta kan ske på olika sätt, till exempel genom upphandling eller överenskommelse. 
  
 För det tredje har ett antal myndigheter så kallad extern finan- siering av forskning eller innovation.22 Med detta avser vi i följande text att en myndighet har någon form av utlysning där myndigheten annonserar att det finns möjlighet att ansöka om finansiering i kon- 
  
 21För vissa myndigheter är uppgiften specificerad i myndighetens instruktion, medan den för andra myndigheter anges ”från fall till fall” genom uppdrag via regleringsbrev eller särskilda regeringsbeslut. 
  
 22Uppgiften kan vara specificerad i myndighetens instruktion, via regleringsbrev eller särskilda regeringsbeslut. 
  
 97 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 kurrens. Myndigheten gör någon form av bedömning av inkomna ansökningar, ofta genom så kallad sakkunniggranskning (eng. peer review). Tema och inriktning på utlysningarna är ofta skräddarsydda efter de behov myndigheten har av ny forskningsbaserad kunskap inom ett visst område. 
  
 I följande avsnitt beskrivs femton myndigheter som har extern finansiering av forskning och (eller) innovation. Översikten ska ses som exempel och inte som någon helt uttömmande förteckning. En sammanställning av årligt belopp för extern finansiering av forskning och innovation inom myndigheterna finns i tabell 3.3 i avsnitt 3.5.1. 
  
 3.3.2Översikt av femton myndigheter 
  
 Sammanställningen tar upp ett antal myndigheter som finansierar forskning, men som har ett annat huvuduppdrag. Myndigheterna listas i bokstavsordning. 
  
 Försäkringskassan 
  
 Myndigheten hör till Socialdepartementets ansvarsområde. Försäkringskassan administrerar de delar av socialförsäkringen 
  
 som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp eller för barnfamiljer. 
  
 Försäkringskassan får använda del av sitt förvaltningsanslag för forskning inom socialförsäkringens område.23 För år 2023 får högst 8,9 miljoner kronor användas för att stödja forskning inom social- försäkringens område under såväl Försäkringskassans som Pensions- myndighetens ansvarsområden. 
  
 De senaste åren har Försäkringskassan finansierat ett tiotal forsk- ningsprojekt vid universitet och högskolor. Under år 2023 har Försäkringskassan genomfört en gemensam utlysning med Forte inom området psykisk ohälsa.24 
  
 23Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Försäkringskassan. 
  
 24Se information på Försäkringskassans hemsida www.forsakringskassan.se/om-  
 forsakringskassan/kunskap-och-forskning/vi-stoder-forskning, 
  (information hämtad  
 23-09-01). 
  
 98 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) 
  
 Myndigheten hör till Arbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde. Rogers är ett forskningsinstitut som ska främja, stödja och genom- föra utvärdering av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder, stu- dier av arbetsmarknadens funktionssätt och utvärdering av effekterna 
  
 på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. Myndigheten får använda medel inom två anslagsposter25 (totalt 
  
 6 miljoner kronor år 2023) för att stödja externa studier av arbetsmark- nadseffekter av åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken, respektive effekter av utbildning studier av arbetsmarknadens funktionssätt.26 
  
 För att metodologiskt komplettera den kvantitativt inriktade forsk- ning som bedrivs vid IFAU går en inte oväsentlig del av de utdelade forskningsbidragen till discipliner och forskare med en kvalitativ in- riktning.27 
  
 Statens jordbruksverk (Jordbruksverket) 
  
 Myndigheten hör till Landsbygds- och infrastrukturdepartementets ansvarsområde. 
  
 Jordbruksverket har ansvar för frågor som gäller jordbruk, djur- hållning, trädgård, rennäring och landsbygdsutveckling. Jordbruks- verket är även chefsmyndighet för landets distriktsveterinärer. 
  
 Jordbruksverket har inte anvisade medel för finansiering av forsk- ning eller innovation i sitt regleringsbrev 2023, förutom medel avse- ende Konkurrenskraftig livsmedelssektor som disponeras av Vinnova. Jordbruksverket ansvarar däremot för fördelningen av innovations- stöd från EU inom det så kallade europeiska innovationspartnerskapet AGRI. 525 miljoner kronor har avsattas för perioden  
 2023–2027.28 
  Jordbruksverket ska även ta fram en sammanhållen plan för hur det samordnande arbetet ska bedrivas för jordbrukets kunskaps- och innovationssystem.29 
  
 25Finansieringsbidrag, respektive Finansieringsbidrag, effekter av utbildning. 
  
 26Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Institutet för arbetsmarknads- och utbildnings- politisk utvärdering. 
  
 27Enligt IFAU:s årsredovisning för 2021. 
  
 28Innovationsstödet  
 EIP-Agri 
  inom jordbruk, trädgårds- och rennäring. Information från Jordbruksverkets webbsida hämtad  
 2023-02-20. 
  
 29Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Statens jordbruksverk. 
  
 99 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Jordbruksverket och dess kompetenscentrum för  
 3R-frågor 
  får inte finansiera forskning.30 
  
 Konkurrensverket 
  
 Myndigheten hör till Klimat- och näringslivsdepartementets ansvars- område. 
  
 Konkurrensverkets uppgift är att arbeta för en effektiv konkur- rens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer. Konkurrensverket arbetar med lagtillämpning och tillsyn, förbättringsåtgärder, kunskap, forskning, internationellt arbete och samverkan inom sina områden. 
  
 Vid Konkurrensverket ska det finnas ett råd för forskningsfrågor med uppgift att bistå Konkurrensverket i arbetet med att stimulera forskningen på konkurrens- och upphandlingsområdet. Rådet ska delta i beredningen av ärenden om fördelning av medel till konkur- rensforskning. Beslut i sådana frågor fattas av Konkurrensverket efter förslag av rådet.31 
  
 Myndigheten har ett anslag för konkurrensforskning (10,8 mil- joner kronor för år 2023). Medel för forskningen bör huvudsakligen anslås till forskningsprojekt med en klar anknytning till Konkurrens- verkets verksamhetsområden med forskare inom (i första hand) dis- ciplinerna ekonomi och juridik vid universitet och högskolor. Medel får användas av verket för uppdragsforskning, seminarier och infor- mationsinsatser på konkurrens- och upphandlingsområdet.32 
  
 Konkurrensverket får in i storleksordningen  
 40–50 
  ansökningar årligen, varav  
 5–10 
  beviljas finansiering. Dessutom initierar myndig- heten forskningsuppdrag, där myndigheten anser att det finns ett direkt behov av att undersöka eller belysa specifika frågor. 
  
 30Enligt Jordbruksverkets årsredovisning för 2021. 3R är ett begrepp inom forskningen där man försöker hitta alternativa metoder till djurförsök eller förfina dagens metoder för att minska lidandet. 
  
 31Enligt  
 12–13 
  §§ förordning (2007:1117) med instruktion för Konkurrensverket. Rådet för forskningsfrågor består av myndighetschefen och högst tio andra ledamöter, som utses av Konkurrensverket efter samråd med Upphandlingsmyndigheten. 
  
 32Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Konkurrensverket. 
  
 100 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) 
  
 Myndigheten hör till Försvarsdepartementets ansvarsområde. 
  
 MSB har ansvar att stödja samhällets beredskap för olyckor, kriser och civilt försvar. Ansvaret avser åtgärder före, under och efter en olycka eller en kris. Uppdraget spänner över hela hot- och riskskalan, från vardagens olyckor till stora katastrofer. 
  
 Myndigheten ska beställa, kvalitetssäkra och förmedla forskning och utveckling för skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt för- svar.33 
  
 MSB har en enhet för forskning och utvärdering med uppgiften att säkerställa långsiktig kunskapsutveckling och lärande. I detta in- går bland annat att inrikta, finansiera och kvalitetssäkra forskning samt att kommunicera forskningens resultat. 
  
 Anslagsposten Krisberedskap och totalförsvar (totalt 1 357 mil- joner kronor år 2023) får användas för att finansiera forskning och studier inom Jackson ansvarsområde.34 Det är inte angivet hur stor del av anslagsposten som bör användas för finansiering av forskning. 
  
 De senaste åren har MSB betalat ut externa forskningsmedel mot- svarande drygt 100 miljoner per år. Medlen har framför allt gått till lärosäten och institut. 
  
 Naturvårdsverket 
  
 Myndigheten hör till Klimat- och näringslivsdepartementets ansvars- område. 
  
 Naturvårdsverket är samordnare i miljöarbetet, nationellt, inom EU och internationellt. Myndigheten tar fram och förmedlar kun- skaper på miljöområdet, utarbetar förslag till mål, åtgärdsstrategier och styrmedel i miljöpolitiken samt genomför miljöpolitiska beslut. Naturvårdsverket ska även följa upp och utvärdera miljösituationen och miljöarbetet som underlag för den fortsatta utvecklingen av miljö- politiken. 
  
 3312 § förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap. 
  
 34Bidrag från anslagsposten ska användas för en lång rad olika ändamål, bland annat för att sektorsövergripande arbete för att säkerställa viktiga samhällsfunktioner, planering för stöd till Försvarsmakten under höjd beredskap, sektorsövergripande förmågor för ledning och sam- verkan, planering för nationella och internationella förstärkningsresurser och åtgärder för att öka människors kunskap om förberedelser inför kriser och höjd beredskap. 
  
 101 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Naturvårdsverket är förvaltningsmyndighet på miljöområdet i frågor om bland annat miljöforskning.35 Verket ska finansiera miljö- forskning till stöd för Naturvårdsverkets och Havs- och vattenmyn- dighetens arbete och samråda med Sullivan och vattenmyndigheten om fördelningen.36 
  
 Inom myndigheten finns en forskningsenhet, som bland annat har ett samlat ansvar för behovsmotiverad forskningsfinansiering. 
  
 Naturvårdsverket har ett anslag för miljöforskning (97 miljoner kronor år 2023). Verksamheten får bland annat omfatta forsknings- bidrag, uppdragsforskning, beredningsarbete, kunskapsöverföring från forskning, kunskapssammanställningar och utredningar med anknyt- ning till forskningen.37 
  
 Naturvårdsverket fördelar även medel till forskning som finan- sieras av Viltvårdsfonden.38 De senaste åren har i storleksordningen 20 miljoner kronor från fonden använts till forskning. En rådgivande vetenskaplig kommitté, Viltkommittén, värderar och prioriterar forsk- ningsansökningar. 
  
 Riksantikvarieämbetet 
  
 Myndigheten hör till Kulturdepartementets ansvarsområde. Riksantikvarieämbetet arbetar med frågor som rör kulturarvet 
  
 och kulturmiljön. Myndigheten har det övergripande ansvaret att i samverkan med länsstyrelser, länsmuseer, kommuner och allmänhet verka för att kulturmiljön bevaras, används och utvecklas. 
  
 Riksantikvarieämbetet ska verka för ökad kunskap grundad på forskning och samverkan med andra, exempelvis universitet och hög- skolor samt samla in och förmedla kunskap inom sitt verksamhets- område.39 
  
 Myndigheten har en anslagspost för forsknings- och utvecklings- insatser inom kulturområdet (20,5 miljoner kronor år 2023, varav minst 3,5 miljoner kronor ska användas för bidragsgivning till de centrala 
  
 351 § förordning (2012:989) med instruktion för Naturvårdsverket. 
  
 363 §, 8 stycket förordning (2012:989) med instruktion för Naturvårdsverket. 
  
 37Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Naturvårdsverket. 
  
 38Den som jagar i Sverige ska betala viltvårdsavgiften varje jaktår. Dessa avgifter samlas i vilt- vårdsfonden, som används för att främja viltvården (bland annat genom forskning). 
  
 392 § förordning (2014:1585) med instruktion för Riksantikvarieämbetet. 
  
 102 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 museernas forsknings- och utvecklingsverksamhet). Anslagsposten får användas för utgifter för forsknings- och utvecklingsinsatser.40 
  
 Främst delas medel ut till projekt inom kulturarv och kulturmiljö samt till centrala museer, men det kan även förekomma projekt som samfinansieras av andra forskningsfinansiärer.41 
  
 Rymdstyrelsen 
  
 Myndigheten hör till Utbildningsdepartementets ansvarsområde. Rymdstyrelsen är Sveriges rymdmyndighet, och ansvarar för att 
  
 främja utvecklingen av svensk rymdverksamhet och rymdforskning nationellt och internationellt. Myndigheten företräder även Sverige i internationella rymdorganisationer och sprider kunskap om rymden. 
  
 Rymdstyrelsen har till uppgift att främja utvecklingen av svensk rymdforskning och ska verka för att rymdforskning bidrar till kun- skapssamhället och till industrins innovations- och konkurrenskraft samt tillfredsställer samhällets behov inom bland annat transport, kom- munikation, miljö och klimat. Myndigheten ska främja och stödja rymdforskning på högsta internationella nivå samt innovativ och hög- teknologisk förmåga hos stora, medelstora och små företag inom den rymdrelaterade industrin. Rymdstyrelsen ska även fördela statligt stöd till rymdforskning, rymdtekniskt utvecklingsarbete och fjärranalys- verksamhet.42 
  
 Rymdstyrelsen har en särställning bland de myndigheter som listas under detta avsnitt, så till vida att Rymdstyrelsen ingår i en förordnings- styrd samordningsgrupp tillsammans med Forte, Formas, Energi- myndigheten, Vetenskapsrådet och Vinnova.43 Det finns också ett nära samarbete mellan Rymdstyrelsen och dessa finansiärer, till exempel använder Rymdstyrelsen samma ansökningshanteringssystem som flera av dessa och myndigheten ingår i  
 EU-samordningsfunktionen 
  (se avsnitt 3.5.3). 
  
 Till hjälp i forskningsfrågor har Rymdstyrelsen en rådgivande forsk- ningskommitté som bland annat granskar inkomna ansökningar, ut- värderar vetenskaplig kvalitet samt bedömer projektens genomför- 
  
 40Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Riksantikvarieämbetet. 
  
 41Myndighetens webbsida (information hämtad  
 2023-02-04). 
  
 421, 3 och 4 §§ Förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 
  
 435 § Förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 
  
 103 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 ande utifrån utlysningarnas kriterier. Myndigheten beslutar själv om ledamöter och uppdrag för kommittén. 
  
 Rymdstyrelsen har en anslagspost för rymdforskning inom ansla- get Rymdforskning och rymdverksamhet (hela anslaget var 1 227 mil- joner kronor år 2023). Anslaget får användas till att finansiera stöd för forskning och utveckling inklusive industriutvecklingsprojekt och fjärranalys inom nationella och internationella samarbeten samt annan verksamhet med anknytning till forskning och utveckling, till exem- pel information, utvärderingar, konferenser och resebidrag.44 Regler- ingsbrevet anger inte hur stor del av anslaget som ska användas till forskning. 
  
 De senaste åren har Rymdstyrelsen finansierat nationell rymd- forskning med  
 110–125 
  miljoner kronor per år. Forskningsstödet går till institut, universitet och högskolor samt till myndigheter. Institutet för rymdfysik har varit den största mottagaren av forskningsfinansier- ing de senaste åren, följt av Kungl. Tekniska högskolan och Chalmers tekniska högskola. Exempel på forskning som finansieras är sol- systemets utforskning, astro- och plasmafysik samt vattenrelaterad fjärranalys. 
  
 Det mesta av Rymdstyrelsens finansiering går till medfinansiering av program inom European Space Agency (ESA) där svenska forskare deltar. År 2021 gick 850 miljoner kronor till finansiering av ESA- aktiviteter.45 
  
 Skolforskningsinstitutet 
  
 Myndigheten hör till Utbildningsdepartementets ansvarsområde. Skolforskningsinstitutet verkar för att undervisningen i förskolan 
  
 och skolan ska bedrivas på vetenskaplig grund. Institutet samman- ställer forskningsresultat och fördelar forskningsbidrag. 
  
 Skolforskningsinstitutet ska utlysa och fördela medel för praktik- nära forskning.46 Inom myndigheten finns Skolforskningsnämnden, som bland annat beslutar om att utlysa medel för praktiknära forsk- 
  
 44Regleringsbrev för budgetåret 2022 avseende Rymdstyrelsen. 
  
 45Rymdstyrelsen (2021) Rymdstyrelsens årsredovisning 2021, s. 9. 
  
 461 § förordning (2014:1578) med instruktion för Skolforskningsinstitutet. 
  
 104 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 ning.47 Inom myndigheten finns även ett vetenskapligt råd, som bland annat beslutar om fördelning av medel till forskning.48 
  
 Myndigheten har ett anslag för praktiknära skolforskning (36 mil- joner kronor för år 2023).49 
  
 Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) 
  
 Myndigheten hör till Utrikesdepartementets ansvarsområde. Myndigheten arbetar med Sveriges bilaterala utvecklingssamarbete 
  
 med utvecklingsländer och för stödet till länder i Central- och Öst- europa för att främja säkerhet, demokrati och en hållbar utveckling. 
  
 Vid Sida ska det finnas ett rådgivande organ för forskningssam- arbete som ska ge råd om bland annat stöd till forskning i Sverige om utvecklingsländerna.50 Myndigheten har en enhet för forsknings- samarbete inom avdelningen för partnerskap och innovation. 
  
 Sida har en anslagspost för forskningssamarbete inom anslaget för biståndsverksamhet (440 miljoner kronor år 2023).51 Av dessa medel gick 180 miljoner till svenska forskare via Vetenskapsrådet.52 Sida stöder forskning som är relevant för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Målet är att rädda liv och lägga grunden för varje människas rätt och möjlighet att leva ett värdigt liv.53 Den största delen av medlen betalas till akademiska institutioner såsom univer- sitet och högskolor, tätt följt av multilaterala organisationer. Ut- betalning görs även till bland annat civilsamhällesorganisationer och offentliga institutioner. Ungefär lika delar går till projektstöd och så kallat program- och kärnstöd. Dessutom går finansiering till bland 
  
 annat experter och annat tekniskt stöd. 
  
 47Enligt 5 § förordning (2014:1578) med instruktion för Skolforskningsinstitutet. Nämnden består av myndighetschefen, en ordförande och högst nio andra ledamöter. 
  
 48Enligt 6 § förordning (2014:1578) med instruktion för Skolforskningsinstitutet. Rådet be- står av myndighetschefen, en ordförande och högst nio andra ledamöter. 
  
 49Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Skolforskningsinstitutet. 
  
 50 
 8–10 
  §§ Förordning (2007:1371) med instruktion för Styrelsen för internationellt utveck- lingssamarbete (Sida). Det rådgivande organet för forskningssamarbete består av högst elva ledamöter. Ordförande och åtta av de ledamöterna utses av regeringen och ska ha anknytning till forskarvärlden. Övriga två ledamöter i rådet utses av Sida. 
  
 51Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Styrelsen för internationellt utvecklingssam- arbete (Sida). 
  
 52Notera att medlen som har fördelats via Vetenskapsrådet kommer att utgå från år 2024. 
  
 53Enligt myndighetens webbplats (information hämtad  
 2023-02-04). 
  
 105 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Statens geotekniska institut (SGI) 
  
 Myndigheten hör till Klimat- och näringslivsdepartementets ansvars- område. 
  
 SGI ansvarar för kunskapsuppbyggnad och förmedling av geo- teknisk kunskap i Sverige. Institutet ger geotekniska råd till statliga myndigheter med ansvar för områden som har koppling till miljö, infra- struktur, fysisk planering och byggande. SGI har ett särskilt ansvar för ras- och skredfrågor. 
  
 Myndigheten ska initiera, bedriva och samordna geoteknisk forsk- ning och informera om forskning och forskningsresultat samt be- arbeta och sprida geoteknisk kunskap.54 
  
 SGI har inte någon anslagspost specifikt för forskning. Dock får myndigheten bedriva avgiftsbelagd verksamhet där intäkterna dispo- neras avseende uppdragsverksamhet inom geoteknisk forskning, ut- veckling, kunskapsförmedling och rådgivning (beräknad budget 13 miljoner kronor för år 2023).55 
  
 SGI bedriver framför allt egen forskning. Viss utbetalning av bidrag till forskning har dock gjorts de senare åren, till exempel till ett pro- gram för teknikutveckling och forskning inom förorenade områden. 
  
 Statens institutionsstyrelse (SiS) 
  
 Myndigheten hör till Socialdepartementets ansvarsområde. 
  
 Statens institutionsstyrelse bedriver individuellt anpassad tvångs- vård och behandling av ungdomar med allvarliga psykosociala problem och vuxna med missbruksproblem. Uppdraget är att ge dem som vår- das bättre förutsättningar för ett socialt fungerande liv utan missbruk och kriminalitet. 
  
 Myndigheten ska särskilt svara för metodutveckling, forskning, uppföljning av vårdresultat samt utvecklingsarbete.56 
  
 SiS har en avdelning för forskning och utveckling. Den består av två sektioner, varav en är inriktad på forskning och utvärdering. Myn- digheten har även själv beslutat tillsätta ett vetenskapligt råd, som består av forskare från olika akademiska discipliner samt verksam- 
  
 542 § förordning (2007:1056) med instruktion för Statens geotekniska institut. 
  
 55Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Statens geotekniska institut. 
  
 562 § förordning (2007:1132) med instruktion för Statens institutionsstyrelse. 
  
 106 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 hetsföreträdare från  
 SiS-institutioner, 
  socialtjänsten eller hälso- och sjukvården. 
  
 SiS har inte någon anslagspost specifikt för forskning. De senaste åren har SiS lämnat bidrag i storleksordningen 5 miljoner kronor per år till forskning. 
  
 Strålsäkerhetsmyndigheten 
  
 Myndigheten hör till Klimat- och näringslivsdepartementets ansvars- område. 
  
 Strålsäkerhetsmyndigheten arbetar med strålskydd och kärn- säkerhet. Myndighetens verksamhet omfattar frågor om skydd av människors hälsa och miljön mot skadlig verkan av joniserande och  
 icke-joniserande 
  strålning, säkerhet i kärnteknisk verksamhet samt  
 icke-spridning 
  av kärnvapen. 
  
 Myndigheten ska ta initiativ till forskning, utbildning och studier samt bedriva omvärldsanalys och utvecklingsverksamhet.57 
  
 Inom Strålsäkerhetsmyndigheten finns en nämnd för forsknings- frågor.58 Inom myndigheten finns en enhet för forskning, placerad inom avdelningen för normering och kunskapsutveckling. 
  
 Strålsäkerhetsmyndigheten har en anslagspost som får användas för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kom- petens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens verksamhet.59 Regleringsbrevet specificerar inte vilken summa som ska användas till forskning. 
  
 Delar av den forskningsfinansiering som sker via Strålsäkerhets- myndigheten är avgiftsfinansierad. En andel av myndighetens forsk- ningsfinansiering går till projekt som direkt stödjer myndighetens tillsyn av svensk kärnkraft. Denna del finansieras via avgifter från kärn- tekniska tillståndshavare. 
  
 Varje år finansierar Strålsäkerhetsmyndigheten forskningsprojekt, tjänster vid universitet och högskolor samt konsulter för cirka 80 mil- joner kronor.60 
  
 576 § förordning (2008:452) med instruktion för Strålsäkerhetsmyndigheten. 
  
 5823 § förordning (2008:452) med instruktion för Strålsäkerhetsmyndigheten. Nämnden ut- ses av generaldirektören och består av ordföranden samt sju ledamöter. 
  
 59Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Strålsäkerhetsmyndigheten. 
  
 60Enligt myndighetens webbplats. Uppgift hämtad  
 2023-02-04. 
  
 107 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sveriges geologiska undersökning (SGU) 
  
 Myndigheten hör till Klimat- och näringslivsdepartementets ansvars- område. 
  
 SGU undersöker, dokumenterar och informerar om berggrund, jordarter och grundvatten i Sverige. Som central myndighet för geo- logi och mineralfrågor i Sverige är en av SGU:s viktigaste uppgifter att möta efterfrågan på geologisk information från samhället. 
  
 SGU ska främja och stödja riktad grundforskning och tillämpad forskning inom det geovetenskapliga området.61 
  
 Myndigheten har en  
 FoU-strateg 
  för mineralresurser.62 SGU har även ett  
 FoU-råd 
  bestående av externa specialister och experter. 
  
 Myndigheten har ett anslag för geovetenskaplig forskning (5,9 mil- joner kronor år 2023).63 Anslagsposten får användas för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. 
  
 Forskningsstödet fördelas som projektbidrag till mottagare inom universitet och högskolor. SGU:s bidrar till kompetensuppbyggnad bland annat genom integrering av forskare som är nya i det svenska geovetenskapliga ämnesområdet samt möjligheter att anställa dokto- rander vid universiteten.64 
  
 Trafikverket 
  
 Myndigheten hör till Landsbygds- och infrastrukturdepartementets ansvarsområde. 
  
 Trafikverket ansvarar bland annat för den samlade trafikslags- övergripande långsiktiga infrastrukturplaneringen för väg, järnväg, sjö och luft samt för planering, byggande, drift och underhåll av de statliga vägarna och järnvägarna. Trafikverket ska med utgångspunkt i ett samhällsbyggnadsperspektiv skapa förutsättningar för ett sam- hällsekonomiskt effektivt, internationellt konkurrenskraftigt och långsiktigt hållbart transportsystem. 
  
 Trafikverket ska svara för forskning och innovation som motive- ras av myndighetens uppgifter. Myndigheten ska också följa, doku- mentera samt finansiera forskning och innovation inom transport- området.65 
  
 616 § förordning (2008:1233) med instruktion för Sveriges geologiska undersökning. 
  
 62Enligt organisationsschema på myndighets webbplats. Uppgift hämtad  
 2023-02-04. 
  
 63Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Sveriges geologiska undersökning. 
  
 64Sveriges geologiska undersökning. Årsredovisning 2021, s. 37. 
  
 652 § Förordning (2010:185) med instruktion för Trafikverket. 
  
 108 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Trafikverket har en anslagspost för forskning och innovation (661,7 miljoner kronor år 2023).66 Anslagsposten ligger inom anslaget Utveckling av statens transportinfrastruktur. 
  
 Trafikverkets finansiering av forskning och innovation går till trafik- slagen järnväg, väg, sjöfart, luftfart och till trafikslagsövergripande projekt. 
  
 3.4Stiftelser, privata finansiärer och andra viktiga aktörer i systemet 
  
 3.4.1Löntagarfondsstiftelser 
  
 Under åren 1993 och 1994 bemyndigade riksdagen regeringen att in- rätta sammanlagt elva stiftelser med medel från de avvecklade lön- tagarfonderna.67 Av dessa hade sju till ändamål att främja forskning och därtill anknytande verksamhet68. Stiftelselagen (1994:1220) trädde i kraft år 1996, och har därefter ändrats i omgångar.69 Regeringens inflytande över stiftelserna, särskilt i fråga om förordnande av leda- möter, har varierat över tid.70 Under  
 1993–1994 
  avsattes 17 miljarder till dessa stiftelser, vilket utgjorde stiftelsernas kapital. 
  
 Nedan beskrivs kortfattat de stiftelser som i dag är finansiärer inom det svenska systemet för forskning och innovation.71 
  
 66Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Trafikverket. Högst 100 miljoner kronor får användas till forskning och innovation inom sjöfartsområdet och högst 70 miljoner kronor till forskning och innovation inom luftfartsområdet, varav minst 15 miljoner kronor för en ny forsknings- och innovationssatsning för elflygsområdet. Beslut om finansiering av forskning och innovation inom sjöfartsområdet ska ske i samverkan med Sjöfartsverket. Beslut om finan- siering av forskning och innovation inom luftfartsområdet ska ske i samverkan med Luft- fartsverket. 
  
 67Utbildningsutskottets betänkande 2000/01: UbU7. Statligt bildade stiftelser m.m. 
  
 68Stiftelsen för forskning inom områden med anknytning till Östersjöregionen och Öst- europa, Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning, Stiftelsen för Internationella institutet för industriell miljöekonomi vid Lunds universitet, Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling, Stiftelsen för miljöstrategisk forskning, Stiftelsen för strategisk forskning och Stiftelsen för vård- och allergiforskning. 
  
 69Enligt lagens definition bildas en stiftelse genom att egendom enligt förordnande av en eller flera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständig förmögenhet för ett bestämt ändamål. 
  
 Carter lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50), s.  
 168–169. 
  
 71Vid sidan av de stiftelser som listas i texten finansieras även viss extern forskning via Internationella Institutet för Industriell Miljöekonomi (IIIEE). Stiftelsen inrättades av riks- dagen 1994 med uppgift att bedriva forskning och utbildning inom miljöområdet, särskilt inom området industriell miljöekonomi. Verksamheten skall bedrivas i samarbete med utländ- ska institut och ha en internationell inriktning. Forskning bedrivs inom det övergripande ämnes- området förebyggande miljöskyddsstrategier. 
  
 109 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Stiftelsen för forskning inom områden med anknytning till Östersjöregionen och Östeuropa 
  
 Stiftelsen för forskning inom områden med anknytning till Östersjö- regionen och Östeuropa (Östersjöstiftelsen), har till ändamål att stödja forskning och utbildning med denna inriktning vid en ny struktur för högre utbildning i södra Stockholmsregionen utan begränsningar till vissa discipliner.72 Regeringen utser två av de nio ledamöterna i styrelsen. 
  
 Östersjöstiftelsen betalar årligen ut i storleksordningen 150 mil- joner kronor. Stiftelsen finansierar bland annat forskarutbildning, professorsprogram och ett centrum. 
  
 Stiftelsen har som forskningsfinansiär en särskild profil genom sina stadgar där dels ett geografiskt område är utpekat, dels att ett ut- pekat ändamål är att stödja utvecklingen av Södertörns högskola. 
  
 Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning 
  
 Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning (Stint), har till ändamål att främja internationalisering av svensk högre utbildning och forskning.73 Regeringen utser två av de nio ledamöterna i styrelsen. 
  
 Stiftelsekapitalet är 1,06 miljarder kronor. Stiftelsens förmögenhet uppgick till drygt 0,88 miljarder kronor vid utgången av år 2021. 
  
 Stint betalar årligen ut i storleksordningen  
 20–50 
  miljoner kronor. Stiftelsen finansierar bland annat stipendier och internationella forsk- ningsarbeten. 
  
 Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling 
  
 Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling  
 (KK-stiftelsen) 
  har till ändamål att ge stöd till kunskaps- och kompetensutbyte mellan å ena sidan näringslivet och å andra sidan universitet, högskolor och forskningsinstitut. Ändamålet är även finansiering av forskning vid mindre och medelstora högskolor samt nya universitet, som till- kommit efter stiftelsens bildande, inom särskilda profilområden. Ytter- 
  
 721 § i stadgar för Stiftelsen för forskning inom områden med anknytning till Östersjöregionen och Östeuropa. 
  
 731 § i stadgar för Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning. 
  
 110 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 ligare ett ändamål är främjande av informationsteknik.74 Regeringen utser två av de tio ledamöterna i styrelsen. 
  
 Stiftelsekapitalet är 3,6 miljarder kronor. Stiftelsens förmögenhet uppgick till drygt 10 miljarder kronor vid utgången av år 2021. 
  
 KK-stiftelsen 
  betalar årligen ut ungefär  
 400–500 
  miljoner kronor. Stiftelsens utlysningar är öppna för projektförslag inom alla ämnes- och verksamhetsområden. Projekten ska utformas och genomföras i nära samarbete mellan akademi och näringsliv (oftast med en med- finansiering från näringslivet som motsvarar stiftelsens insats). 
  
 Stiftelsen för miljöstrategisk forskning 
  
 Stiftelsen för miljöstrategisk forskning (Mistra) har till ändamål att stödja forskning av strategisk betydelse för en god livsmiljö. Stiftelsen ska främja utvecklingen av starka forskningsmiljöer av högsta inter- nationella klass med betydelse för Sveriges framtida konkurrenskraft. Forskningen ska ha betydelse för lösandet av viktiga miljöproblem och för en miljöanpassad samhällsutveckling. Möjligheterna att upp- nå industriella tillämpningar ska tagas till vara.75 Regeringen utser två av de tio ledamöterna i styrelsen. 
  
 Stiftelsekapitalet är 2,5 miljarder kronor. Stiftelsens förmögenhet uppgick till ungefär 3 miljarder kronor vid utgången av år 2021. 
  
 Mistras forskningssatsningar är ofta tvärvetenskapliga och ska bland annat bidra till effektivare energianvändning och transporter, giftfria och resurssnåla kretslopp, hållbar produktion, konsumtion och hus- hållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Mistra betalar årligen ut cirka 200 miljoner kronor för forskning. 
  
 Stiftelsen för strategisk forskning 
  
 Stiftelsen för strategisk forskning (SSF) har till ändamål att stödja naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning. Stiftelsen ska främja utvecklingen av starka forskningsmiljöer av högsta internatio- nella klass med betydelse för utvecklingen av Sveriges framtida kon- kurrenskraft.76 Regeringen utser två av de tio ledamöterna i styrelsen. 
  
 741 § i stadgar för Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling. 
  
 751 § i stadgar för Stiftelsen för miljöstrategisk forskning. 
  
 761 § i stadgar för Stiftelsen för strategisk forskning. 
  
 111 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Stiftelsekapitalet är 6 miljarder kronor. Värdet av det förvaltade kapitalet var drygt 13 miljarder vid utgången av år 2021. 
  
 De senaste åren har SFF beviljat bidrag till forskning i storleks- ordning  
 300–900 
  miljoner kronor framför allt inom livsvetenskaperna,  
 informations-, 
  kommunikations- och systemteknik samt inom mate- rialvetenskap och materialteknologier. 
  
 3.4.2Andra stiftelser med staten som grundare 
  
 Stiftelsen Riksbankens Jubileumsfond 
  
 Riksbankens Jubileumsfond (RJ) förvaltar de medel som genom riks- dagens beslut den 11 april 1962 angående dispositionen av viss del av överskotten från Riksbankens rörelse avsatts till stiftelsen samt de medel som härefter har överlämnats till stiftelsen av överskotten från Riksbankens rörelse. Tillskott till stiftelsens medel kan också ske i form av donation från enskild.77 Stiftelsens tolv ledamöter väljs av riks- dagen. 
  
 Stiftelsen har till ändamål att främja och understödja humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. 
  
 RJ grundades genom en donation från Sveriges riksbank i syfte att uppmärksamma Riksbankens  
 300-årsjubileeum. 
  I samband med att löntagarfonderna bildades på  
 1990-talet 
  beslutade riksdagen att tillföra ytterligare en donation till RJ. Därutöver har RJ fått ytter- ligare donationer. Stiftelsens marknadsvärderade egna kapital var 18,4 miljarder kronor vid utgången av år 2021. 
  
 De senaste åren har RJ beviljat bidrag till forskning i storleksordning 
  
 400–500 
  miljoner kronor. Bland annat stöds forskarrörlighet, forskar- utbildning och forskarrekrytering samt projekt och program som inne- bär gränsöverskridanden mellan discipliner. 
  
 3.4.3Privata stiftelser och fonder 
  
 Nedan beskrivs kortfattat ett antal av de större privata stiftelser och fonder som i dag är finansiärer inom det svenska systemet för forsk- ning och innovation. Notera att sammanställningen inte är uttöm- 
  
 771 § i stadgar för Stiftelsen Riksbankens Jubileumsfond. 
  
 112 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 mande, det finns ytterligare ett antal privata finansiärer som är verk- samma inom vissa specifika områden. 
  
 Finansiärerna nedan listas i bokstavsordning. 
  
 Barncancerfonden 
  
 Barncancerfonden är en ideell förening som bildades 1982. Barn- cancerfonden finansierar forskning som förväntas bidra till kliniskt viktiga genombrott för ökad och bättre överlevnad. Medlen kommer i huvudsak från insamlingar och gåvor. 
  
 Barncancerfonden finansierar forskning och utbildning inom barn- cancerområdet med storleksordningen  
 250–300 
  miljoner kronor årligen. 
  
 Cancerfonden 
  
 Cancerfonden är en ideell organisation som bildades 1951. Medlen kommer i huvudsak från privata gåvor och företagssamarbeten. 
  
 Cancerfonden finansierar cancerforskning med i storleksordningen  
 800–900 
  miljoner kronor årligen. Forskningen bedrivs vid svenska lärosäten och i sjukvården. Störst andel går till så kallad translationell forskning, som tar ett helhetsperspektiv för att föra över laboratorie- resultat till vården, följt av så kallad preklinisk forskning om cancerns grundläggande mekanismer. 
  
 Familjen Smith stiftelse 
  
 Familjen Smith stiftelse har som ändamål att stödja, stimulera och belöna utbildning och vetenskaplig forskning på ett sådant sätt att ent- reprenörskap, miljö, kompetens, hälsa och social utveckling främjas 
  
 –regionalt, nationellt och globalt.78 Stiftelsen bildades 2011 och grun- dades genom donation (därefter har stiftelsen fått ytterligare dona- tioner). 
  
 Familjen Smith stiftelse finansierar forskning med i storleks- ordningen 180 miljoner kronor årligen. Stiftelsen har bland annat finan- sierat forskning inriktad på förbättrad livskvalitet för äldre, entrep- renörskap och arkitektur. 
  
 781 § i stadgar för Familjen Kamprads stiftelse. 
  
 113 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hjärt-lungfonden 
  
 Hjärt-Lungfonden 
  är en ideell förening som grundades 1904. Fonden samlar in pengar till vetenskapligt utvald hjärt- och lungforskning. Medlen kommer i huvudsak från gåvor från privatpersoner, företag och stiftelser. 
  
 Hjärt-lungfonden 
  finansierar medicinsk forskning med i storleks- ordningen 300 miljoner kronor årligen. Störst andel går till klinisk och epidemiologisk forskning, följt av så kallad translationell forskning. 
  
 Kempestiftelserna 
  
 Stiftelsen har till huvudsakligt syfte att främja vetenskaplig forskning, undervisning och utbildning, andra religiösa, välgörande, sociala, konst- närliga, kulturella ändamål samt jordbruksnäringen i Västernorrlands, Västerbottens och Norrbottens län.79 Stiftelsen bildades 1941 med grund i en donation. 
  
 Personer anknutna till institutioner som bedriver forskning eller utbildning inom tre utpekade län kan ansöka om finansiering. Stiftel- sen finansierar forskning med i storleksordningen  
 100–150 
  miljoner kronor årligen, till exempel inriktad på träteknik, kemi och skogs- skötsel. 
  
 Stiftelsen Lantbruksforskning 
  
 Stiftelsen Lantbruksforskning har till ändamål att genom ekono- miska bidrag stödja och främja sådan vetenskaplig forskning som kan stärka jord- och skogsbrukets utveckling. Stiftelsen Lantbruksforsk- ning instiftades 1986. Från mitten av  
 1990-talet 
  finansieras forskning genom lantbrukarnas så kallade avdrag på avräkningen. Därtill har stiftelsen medel via Formas. 
  
 Stiftelsen finansierar forskning inom områdena klimat och miljö samt forskning inriktad på animalie- och vegetabilieproduktion. Den årliga utbetalningen är  
 60–70 
  miljoner kronor. 
  
 791 § stadgarna för stiftelserna Simmons och Martin minne (Kempestiftelserna). 
  
 114 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Söderbergstiftelserna 
  
 Wolfe stiftelse stödjer framstående unga forskare vid svenska universitet genom utlysningar om forskningsanslag inom främst rättsvetenskap, ekonomi och medicin. Stiftelsen har ett sär- skilt fokus på forskare tidigt i karriären. Stiftelsen bildades 1960 och grundades genom en donation. Stiftelsen finansierar forskning med i storleksordningen  
 20–30 
  miljoner kronor årligen. 
  
 Murray Stiftelse har till ändamål att främja vetenskap- lig forskning och vetenskaplig undervisnings- eller studieverksamhet av landsgagnelig innebörd varvid företrädesvis de ekonomiska, medi- cinska och rättsvetenskapliga områdena ska komma i fråga. Stiftel- sen bildades 1960 och grundades genom en donation. Stiftelsen finan- sierar forskning med i storleksordningen 85 miljoner kronor årligen. 
  
 Wallenbergstiftelserna 
  
 Wallenbergstiftelserna finansierar excellenta forskare, forsknings- projekt samt utbildning med landsgagneligt fokus. Stiftelserna har grundats genom privata donationer. 
  
 Skinner och Perkins stiftelse har till huvudsakligt ändamål att främja vetenskaplig forskning och undervisning eller studieverksam- het. Detta ska ske genom direkta anslag eller anslag till institut för sådan forskning eller verksamhet. Skinner och Perkins stiftelse stödjer i huvudsak forskning inom medicin, teknik och naturvetenskap. Stiftelsen delar för närvarande ut närmare 2 miljarder kronor årligen, vilket gör den till en av Europas största privata forskningsfinansiärer. Finansiering ges till såväl projekt som till individstöd. Stiftelsen finan- sierar också strategiska satsningar som ett komplement till forskar- initierade projekt. 
  
 Hood och Hart Stiftelse stödjer i huvudsak vetenskaplig forskning och utbildning inom samhällsvetenskaperna. Sedan grundandet 1963 har stiftelsen lämnat anslag om sammanlagt närmare 3,4 miljarder kronor. 
  
 Stiftelsen Wells och Castro Minnesfond stödjer före- trädesvis projekt inom humaniora samt barn- och ungdomsprojekt som drivs av etablerade icke vinstdrivande riksorganisationer, akade- mier, museer och lärosäten. Sedan bildandet 1960 har stiftelsen be- viljat anslag om närmare 1,9 miljarder kronor. 
  
 115 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 3.5Analys av dagens statliga finansiering av forskning och innovation 
  
 3.5.1Den svenska finansieringsbilden 
  
 I det föregående avsnittet beskrevs en rad finansiärer av svensk forsk- ning och innovation. I detta avsnitt kommer vi att presentera mer övergripande bilder över hur de dessa hänger samman, till exempel genom att beskriva finansiering av olika vetenskapsområden, stöd per ämnesområde och mottagarkategori. Avsnittet inleds med en över- sikt över storleken på den externa finansieringen samt schematisk beskrivning av ämnesprofil och typ av forskning för ett antal viktiga svenska finansiärer. 
  
 Tabell 3.3 Extern finansiering av forskning och innovation 
  
 Tabellen listar utbetalat stöd från finansiärerna av svensk forskning och innovation. Notera dock att den inte är uttömmande, det finns fler källor till finansiering inom privata stiftelser och fonder samt inom extern finansiering via myndigheter 
  
 Kategori 
  
 Finansiär 
  
 Extern finansiering 
  
 Statliga forsknings- och 
  
 Energimyndigheten 
  
 1 299 mnkr år 2022 
  
 innovationsfinansiärer1 
  
 Formas 
  
 1 876 mnkr år 2022 
  
 Forte 
  
 826 mnkr år 2022 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 8 110 mnkr år 2022 
  
 Vinnova 
  
 3 685 mnkr år 2022 
  
 Löntagarfondsstiftelser 
  
 KK-stiftelsen 
  
 467 mnkr år 2022 
  
 och Riksbankens 
  
 Mistra 
  
 Ca 200 mnkr årligen 
  
 jubileumsfond 
  
 SSF 
  
 284 mnkr,  
 -21 
  (744 mnkr,  
 -20) 
  
 Stint 
  
 27 mnkr år 2021 
  
 Östersjöstiftelsen 
  
 148 mnkr år 2021 
  
 Riksbankens 
  
 jubileumsfond 
  
 444 mnkr år 2022 
  
 Privata stiftelser och 
  
 Barncancerfonden 
  
 Ca  
 250–300 
  mnkr årligen 
  
 fonder 
  
 Cancerfonden 
  
 Ca  
 800–900 
  mnkr årligen 
  
 Familjen Smith stiftelse 
  
 Ca 180 mnkr årligen 
  
 Hjärt-lungfonden 
  
 Ca 300 mnkr årligen 
  
 Kempestiftelserna 
  
 Ca  
 100–150 
  mnkr årligen 
  
 KAW 
  
 Närmare 2 mdkr årligen 
  
 Söderbergstiftelserna 
  
 Drygt 100 mnkr årligen 
  
 Stiftelsen 
  
 Lantbruksforskning 
  
 60–70 
  mnkr årligen 
  
 116 
  
 SOU 2023:59Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Kategori 
  
 Finansiär 
  
 Extern finansiering 
  
 Extern finansiering via 
  
 Försäkringskassan 
  
 Högst 8,9 mnkr år 2023 
  
 myndigheter2 
  
 Rogers 
  
 6 mnkr år 2023 
  
 Jordbruksverket 
  
 Fördelning av innovationsstöd 
  
 från EU, 525 mnkr för  
 2023–2027 
  
 Konkurrensverket 
  
 10,8 mnkr år 2023 
  
 MSB 
  
 Drygt 100 mnkr årligen 
  
 Naturvårdsverket 
  
 Ca 115 mnkr årligen 
  
 Riksantikvarieämbetet 
  
 20,5 mnkr för forsknings- och 
  
 utvecklingsinsatser år 2023 
  
 Rymdstyrelsen 
  
 110–125 
  mnkr årligen till 
  
 nationell forskning. år 2021 gick 
  
 850 mnkr till medfinansiering 
  
 inom European Space Agency 
  
 Skolforskningsinstitutet 
  
 36 mnkr år 2023 
  
 Sida 
  
 440 mnkr årligen för 
  
 forskningssamarbete 
  
 SGI 
  
 Viss utbetalning till forskning 
  
 inom uppdragsverksamhet (beräk- 
  
 nad budget 13 mnkr år 2023) 
  
 Statens institutionsstyrelse 
  
 Ca 5 mnkr årligen 
  
 Strålsäkerhetsmyndigheten 
  
 Ca 80 mnkr årligen till 
  
 forskningsprojekt, tjänster vid 
  
 lärosäten samt konsulter 
  
 SGU 
  
 5,9 mnkr år 2023 
  
 Trafikverket 
  
 661,7 mnkr år 2023 till forskning 
  
 och innovation 
  
 Förkortningar i tabellen: IFAU: Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, 
  
 KAW: Skinner och Perkins stiftelse,  
 KK-stiftelsen: 
  Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveck- 
  
 ling, Mistra: Stiftelsen för miljöstrategisk forskning, MSB: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 
  
 SGI: Statens geotekniska institut, SGU: Staten geologiska undersökning, Sida: Styrelsen för internationellt 
  
 utvecklingssamarbete, SSF: Stiftelsen för strategisk forskning, Stint: Stiftelsen för internationalisering 
  
 av högre utbildning och forskning. Östersjöstiftelsen: Stiftelsen för forskning inom områden med anknyt- ning till Östersjöregionen och Östeuropa. 
  
 1.För statliga forsknings- och innovationsfinansiärer anges utbetalat stöd till forskning och innovation från fem statliga finansiärer år 2022. Se även tabell 3.4. 
  
 2.För vissa av myndigheterna är det inte specificerat hur mycket medel som ska användas till extern finansiering, respektive till uppdragsforskning och/eller utvecklingsarbete. Se mer utförlig beskrivning i avsnitt 3.3. 
  
 Om vi summerar finansieringen från de olika kategorier av finan- siärer som ingår i tabell 3.3 så kan vi konstatera att mer än 75 procent av externfinansieringen från dessa finansiärer kommer från statliga myndigheter. De fem stora statliga finansiärerna står ensamma för 
  
 117 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 cirka 65 procent. De privata finansiärerna och insamlingsstiftelserna står tillsammans för cirka 16 procent, medan löntagarfondsstiftelserna utgör 7 procent.80 
  
 De fem stora statliga finansiärerna av forskning och innovation redovisar utbetalade medel fördelade på olika mottagargrupper i sina årsredovisningar, se tabell 3.4. 
  
 Tabell 3.4 Utbetalat stöd till forskning och innovation från fem statliga finansiärer år 2022 
  
 Belopp anges i miljoner kronor 
  
 Energi- 
  
 Formas 
  
 Forte 
  
 Vetenskaps- 
  
 Vinnova 
  
 myndigheten 
  
 rådet 
  
 Universitet och högskolor 
  
 689 
  
 1 368 
  
 778 
  
 6 038 
  
 1 408 
  
 Ej lärosäten 
  
 48 
  
 2 072 
  
 Övriga inom offentlig 
  
 förvaltning och andra 
  
 offentliga organisationer 
  
 151 
  
 257 
  
 Offentliga organ 
  
 och internationellt 
  
 117 
  
 Institut* 
  
 169 
  
 263 
  
 583 
  
 Företag** 
  
 325 
  
 44 
  
 1 260 
  
 Övriga*** 
  
 51 
  
 177 
  
 Summa 
  
 1 300 
  
 1 876 
  
 826 
  
 8 110 
  
 3 685 
  
 Uppgifterna är hämtade från myndigheternas årsredovisningar för år 2022. Myndigheterna har valt olika sätt att kategorisera sina respektive utbetalningar och tabellen bygger på respektive myndighets sätt att redovisa hur medlen utbetalats. 
  
 *) För Energimyndigheten avser summan branscher och institut. 
  
 **) Vinnova betalade ut 91 miljoner kronor till offentligt ägda företag och 1 169 miljoner kronor till privata företag. 
  
 ***) För Vinnova avser summan ideella föreningar, stiftelser, fysiska personer, m.m. (168 miljoner kronor) utländska juridiska personer (2,7 miljoner kronor) samt övrigt 6,3 miljoner kronor). 
  
 Såväl statliga forsknings- och innovationsfinansiärer som myndig- heter med extern finansiering av forskning, stiftelser och privata finansiärer har olika profil. Ett sätt att illustrera detta är att beskriva deras respektive tyngdpunkt inom av olika vetenskapsområden. 
  
 En grafisk illustration av de fem stora statliga finansiärerna Energi- myndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova återges i figur 3.3. Figuren har generats med hjälp av statistik om disciplinär inriktning på de projekt som finansierats av de fem myndigheterna. 
  
 80För de aktörer där den årliga budgeten anges som ett spann i tabellen har den lägre siffran genomgående använts vid beräkning av andelarna för de olika kategorierna av finansiärer. 
  
 118 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Indelningen följer SCB:s standard för svensk indelning av forsknings- ämnen från 2011.81 
  
 Många av de finansiärer som vi diskuterat i detta avsnitt har dock valt andra indelningar som utgår från finansiärernas egen verksam- het, till exempel indelning i tema inom dess verksamhetsområde. För att kunna jämföra de olika finansiärerna har utredningen försökt bedöma inom vilka områden (motsvarande SCB:s klassificering) de erbjuder finansiering. Bedömningarna för respektive myndighet pre- senteras i tabell 3.5. Syftet är att ge en schematisk översikt, som även om den är approximativ bedöms vara av värde att för att ge en jäm- förande översikt. 
  
 81Standarden för svensk indelning av forskningsämnen fastställdes av Högskoleverket (numera Universitetskanslersämbetet) och Statistiska centralbyrån, (SCB) i oktober 2010. Se mer på SCB, Standard för svensk indelning av forskningsämnen,  
 www.scb.se/dokumentation/klassifikationer-och-standarder/standard-for-svensk-indelning- 
  
 av-forskningsamnen/ 
  (information hämtad  
 2023-05-08). 
  
 119 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Figur 3.3 Finansiering av olika vetenskapsområden under  
 2019–2022 
  
 För var och en av de fem stora statliga finansiärerna Energi- myndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova visas det totala beloppet inom varje vetenskapsområde (miljarder kronor) 
  
 Källa: Data från Swecris för perioden  
 2019–2022. 
  
 120 
  
 SOU 2023:59Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Tabell 3.5 
  
 Ämnesprofil – schematisk beskrivning av finansiärer 
  
 Kategori 
  
 Finansiär 
  
 Nat 
  
 Tek 
  
 Med 
  
 Lant 
  
 Simpson 
  
 Hum 
  
 Statliga forsknings- och 
  
 Energimyndigheten 
  
 x 
  
 x 
  
 innovationsfinansiärer 
  
 Formas 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Forte 
  
 x 
  
 x 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Vinnova 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Löntagarfondsstiftelser och 
  
 KK-stiftelsen 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Riksbankens jubileumsfond 
  
 Mistra 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 SSF 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Stint 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Östersjöstiftelsen 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Riksbankens jubileumsfond 
  
 x 
  
 x 
  
 Privata stiftelser och fonder 
  
 Barncancerfonden 
  
 x 
  
 Cancerfonden 
  
 x 
  
 Smith stiftelse 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Hjärt-lungfonden 
  
 x 
  
 Kempestiftelserna 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 KAW 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Lee stiftelserna 
  
 x 
  
 x 
  
 Stift. Lantbruksforskning 
  
 x 
  
 Extern finansiering via 
  
 Försäkringskassan 
  
 x 
  
 x 
  
 myndigheter 
  
 Jordbruksverket 
  
 x 
  
 Konkurrensverket 
  
 x 
  
 MSB 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Naturvårdsverket 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Riksantikvarieämbetet 
  
 x 
  
 x 
  
 Rymdstyrelsen 
  
 x 
  
 x 
  
 Skolforskningsinstitutet 
  
 x 
  
 Sida 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 SGI 
  
 x 
  
 x 
  
 Statens institutionsstyrelse 
  
 x 
  
 Strålsäkerhetsmyndigheten 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 SGU 
  
 x 
  
 x 
  
 Trafikverket 
  
 x 
  
 x 
  
 Förkortningar i tabellrubrik: Nat: Naturvetenskap, Tek: Teknik, Med: Medicin och hälsovetenskap, 
  
 Lant: Lantbruksvetenskap och veterinärmedicin, Simpson: Samhällsvetenskap, Hum: Humaniora och konst. 
  
 Andra förkortningar: Smith stiftelse: Familjen Smith stiftelse, KAW: Skinner och Perkins 
  
 stiftelse,  
 KK-stiftelsen: 
  Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling, Mistra: Stiftelsen för miljö- 
  
 strategisk forskning, MSB: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, SGI: Statens geotekniska 
  
 institut, SGU: Staten geologiska undersökning, Sida: Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, 
  
 SSF: Stiftelsen för strategisk forskning, Stift. Lantbruksforskning: Stiftelsen Lantbruksforskning, 
  
 Stint: Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning . 
  
 Notera att tabellen är schematisk och visar tyngdpunkten i finansieringen, det förekommer att finansiärerna betalar ut medel även inom områden som inte är markerade (men i dessa fall är andelen liten i förhållande till aktörens hela portfölj). 
  
 121 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Det finns sätt att beskriva ”olika typer av forskning”. Eftersom flera begrepp och principer för indelning används parallellt är det inte ovanligt med såväl missförstånd som diskussioner om definitioner, tolkningar och hur kategoriseringar bör göras. 
  
 En uppgift för forskningspolitiken är att finna en balans mellan grund- forskning, behovsmotiverad forskning och forskningsbaserad innova- tion. Vidare behövs en balans mellan medel för forskning och medel för forskningsinfrastruktur och mellan stöd till enskilda forskare och större strategiska satsningar. Tvärsektoriell, tvärdisciplinär och praktiknära forsk- ning behöver också främjas. Det är avgörande för ett välfungerande forsk- ningsfinansieringssystem att dessa perspektiv tillgodoses. Citat från ut- redningens direktiv (Dir. 2022:85) för att illustrera hur olika begrepp kan användas. 
  
 Utredningen har inte någon ambition att presentera någon allmän- giltig definition och inte heller någon kategorisering av olika före- kommande begrepp.82 Vi har respekt för att tolkning och tillämpning av begrepp kan variera beroende på kontext. 
  
 Detta till trots har vi i tabell 3.6 försökt ge en schematisk bild över ”vilken typ av forskning” en rad aktörer finansierar. Beskrivningen ska (likt sammanställningen i tabell 3.5) ses som en schematisk över- sikt, som bygger på utredningens bedömning. 
  
 I den jämförande översikten har vi valt att använda begreppen grundforskning, behovsmotiverad forskning83, innovation samt kom- mersialisering/implementering. 
  
 82Till exempel tillämpar OECD en terminologi som beskriver forskningsverksamheten i tre inriktningar: grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Grundforskning de- finieras som ett systematiskt och metodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéer utan någon bestämd tillämpning i sikte. Tillämpad forskning beskrivs som ett systematiskt och metodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéer med en bestämd tillämpning i sikte. Ut- vecklingsarbete karakteriseras som den verksamhet som systematiskt och metodiskt utnyttjar forskningsresultat och vetenskaplig kunskap för att åstadkomma nya produkter, nya pro- cesser, nya system eller väsentliga förbättringar av dem som redan existerar. Enligt OECD är innovation implementering av en ny eller signifikant förbättrad produkt, process, ny marknad, metod, eller ny organisatorisk metod i företagsverksamhet, organisation i arbetsplatser eller externa relationer. OECD (2015), Frascati Manual 2015: Guidelines for Collecting and Report- ing Data on Research and Experimental Development, The Measurement of Scientific, Techno- logical and Innovation Activities, OECD Publishing, Paris. 
  
 83I den jämförande översikten görs ingen indelning utifrån kvalitet. Såväl grundforskning som behovsmotiverad forskning kan vara av högsta vetenskapliga kvalitet. 
  
 122 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Tabell 3.6 Typ av forskning – schematisk beskrivning av finansiärer 
  
 I tabellen görs ingen indelning utifrån kvalitet (såväl grundforskning som behovsmotiverad forskning kan ha hög vetenskaplig kvalitet) 
  
 Grund- 
  
 Behovs- 
  
 Innovation 
  
 Komm./ 
  
 forskning 
  
 motiverad 
  
 Implem. 
  
 forskning 
  
 Statliga forsknings- och 
  
 Energimyndigheten 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 innovationsfinansiärer 
  
 Formas 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Forte 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 x 
  
 x 
  
 Vinnova 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Löntagarfondsstiftelser 
  
 KK-stiftelsen 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 och Riksbankens 
  
 Mistra 
  
 x 
  
 x 
  
 jubileumsfond 
  
 SSF 
  
 x 
  
 x 
  
 Stint 
  
 x 
  
 x 
  
 Östersjöstiftelsen 
  
 x 
  
 x 
  
 RJ 
  
 x 
  
 Privata stiftelser 
  
 Barncancerfonden 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 och fonder 
  
 Cancerfonden 
  
 x 
  
 x 
  
 Smith stiftelse 
  
 x 
  
 x 
  
 Hjärt-lungfonden 
  
 x 
  
 x 
  
 Kempestiftelserna 
  
 x 
  
 x 
  
 KAW 
  
 x 
  
 x 
  
 Söderberg-stiftelserna 
  
 x 
  
 Stift. Lantbruksforskning 
  
 x 
  
 x 
  
 Extern finansiering via 
  
 Försäkringskassan 
  
 x 
  
 myndigheter 
  
 Jordbruksverket 
  
 x 
  
 x 
  
 Konkurrensverket 
  
 x 
  
 MSB 
  
 x 
  
 Naturvårdsverket 
  
 x 
  
 x 
  
 Riksantikvarieämbetet 
  
 x 
  
 x 
  
 Rymdstyrelsen 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Skolforskningsinstitutet 
  
 x 
  
 Sida (se not) 
  
 x 
  
 x 
  
 SGI 
  
 x 
  
 SIS 
  
 x 
  
 Strålsäkerhetsmyndigheten 
  
 x 
  
 x 
  
 SGU 
  
 x 
  
 Trafikverket 
  
 x 
  
 x 
  
 x 
  
 Förkortning i tabellrubrik: Komm./implem: Kommersialisering/implementering. 
  
 Andra förkortningar: Smith stiftelse: Familjen Smith stiftelse, KAW: Skinner och Perkins 
  
 stiftelse,  
 KK-stiftelsen: 
  Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling, Mistra: Stiftelsen för miljö- 
  
 strategisk forskning, MSB: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, RJ: Riksbankens jubileumsfond, 
  
 SGI: Statens geotekniska institut, SGU: Staten geologiska undersökning, Sida: Styrelsen för internationellt 
  
 utvecklingssamarbete, SSF: Stiftelsen för strategisk forskning, Stift. Lantbruksforskning: Stiftelsen 
  
 Lantbruksforskning, SIS: Statens institutionsstyrelse, Shelton: Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning. 
  
 Tabellen visar den del av finansieringen inom Sida som går till svenska aktörer. 
  
 123 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utbetalat stöd från fem statliga finansiärer 
  
 För att få en normerad bild av utbetalat stöd från de fem statliga finan- siärerna Energimyndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova har utredningen sammanställt uppgifter från databasen Swecris84 under perioden  
 2019–2022.85 
  
 Se även utredningens delbetänkande för en genomgång av samtliga utlysningar av medel som genomförts av de fem finansiärerna under åren  
 2019–2022.86 
  
 Enligt informationen i Swecris gjorde de fem finansiärerna tillsam- mans mer än 17 000 utbetalningar av stöd till forskning och innova- tion under åren  
 2019–2022. 
  Det utbetalade stödet (som registrerats i Swecris) under dessa år omfattade nästan 50 miljarder kronor. 
  
 Stöd per ämnesområde 
  
 Sammanlagt gick mest stöd till teknikområdet, följt av naturveten- skap och därefter medicin och hälsovetenskap, se figur 3.4. 
  
 Ibland har utbetalningar klassificerats som mer än ett ämnes- område, till exempel både teknik och samhällsvetenskap. I de grafer och angivande av summor som beskrivs i detta avsnitt anges endast det första av ämnesområdena som lagts in i Swecris.87 Notera att utred- ningen har använt öppet tillgängliga data för att göra översiktliga sam- manställningar av finanseringsbilden. Dessa data har begränsningar, till exempel arbetar några av finansiärerna (såsom Garner och Hughes) snarare tematiskt än disciplinärt. För att få en detaljerad och exakt bild av utbetalat stöd från var och en av finansiärerna, enligt den indelning 
  
 84Swecris drivs av Vetenskapsrådet i samarbete med en referensgrupp med representanter från finansiärerna Formas, Forte, Vinnova, Riksbankens Jubileumsfond och Vetenskapsrådet samt från lärosätena Uppsala universitet, Stockholms universitet, Kungliga Tekniska högskolan, Högskolan i Gävle, Karlstad universitet, Karolinska institutet och Lunds universitet. 
  
 85Samma period,  
 2019–2022, 
  tillämpades för sammanställning av utlysningar från de fem finan- siärerna. Se utredningens delbetänkande för en redovisning av denna sammanställning, Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023: 19). 
  
 86Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). Sammantaget utlyste de fem finansiärerna över 46 miljarder kronor i nästan 840 öppet publicerade utlysningar under åren  
 2019–2022. 
  Den genomsnittliga budgeten för en utlysning var 56 miljoner kronor. Variationen var dock stor, från 25 miljoner kronor (Vinnova) till drygt 100 miljoner kronor (Vetenskaps- rådet). 
  
 87Vi har valt att göra så för att inte dubbelräkna utbetalningar. Det innebär dock att tvärveten- skapliga projekt inte syns i redovisningen, samt att utbetalningarna till ämnesområdena kan vara större. 
  
 124 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 som varje finansiär själv tillämpar, hänvisar vi till respektive finansiärs årsredovisningar. 
  
 Figur 3.4 Stöd utbetalat till olika ämnesområden från Energimyndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova under  
 2019–2022 
  
 Grafen visar totalt belopp (miljarder kronor) från samtliga fem finansiärer under de fyra åren 
  
 Källa: Data från Swecris. Notera att endast det första av ämnesområdena anges i de fall en utbetalning är klassificerad mot mer än ett område. 
  
 De fem finansiärerna hade olika ämnesprofil på den forskning och innovation de finansierade, i linje med den uppgift och inriktning som anges i varje myndighets instruktion (se figur 3.3). 
  
 På motsvarande sätt fick de som tog emot finansiering för forsk- ning och innovation inom ett visst ämnesområde stöd från vissa av finansiärerna i högre utsträckning än andra. Till exempel fick mottag- are inom teknikområdet framför allt stöd från Vinnova och Energi- myndigheten, medan det utbetalade stödet till humaniora och konst till 90 procent kom från Vetenskapsrådet under de fyra år vi under- sökte. 
  
 125 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Stöd per mottagarkategori 
  
 Sammanlagt gick ungefär två tredjedelar av stödet till universitet. Företag var den näst största kategorin, se figur 3.5. 
  
 Figur 3.5 Stöd utbetalat till olika mottagare från Energimyndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova under  
 2019–2022 
  
 Grafen visar totalt belopp (miljarder kronor) under de fyra åren 
  
 Källa: Data från Swecris. Notera att endast den första av medelsmottagarna anges i de fall en utbetalning har gått till mer än en mottagare. Notera även att Swecrisdata inte särskiljer institut i klassificeringar av anslagsmottagare. Till exempel har Richardson klassificerats som företag (av de 10,3 miljarder som utbetalades under perioden har 2,2 miljarder utbetalats till Richardson). 
  
 De fem finansiärerna hade olika profil på medelsmottagarna. I detta sammanhang är det dock viktigt att komma ihåg att det är endast den utpekade medelsmottagaren som ingår i  
 Swecris-databasen. 
  Det gör statistiken svårtolkad för finansiering av samverkansforskning där flera olika aktörstyper typisk ingår i projekten. 
  
 Finansiering per typ av stöd 
  
 Sammanlagt utbetalades nästan tre fjärdedelar av stödet i form av projektbidrag, se figur 3.6. 
  
 Att det utbetalade stödet som har klassificerats som forsknings- 
  
 126 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 infrastruktur är så pass lågt88 beror troligen på att forskning som be- drivs vid infrastrukturanläggningar har klassificerats som projektbidrag i Swecris. Det kan också vara så att utbetalningar till infrastruktur inte lagts in i  
 Swecris-databasen, 
  vilket sannolikt är det mest troliga då utbetalade medel från Vetenskapsrådet är betydligt mindre än den årliga budgeten under de studerade åren. 
  
 Figur 3.6 Olika typer av stöd utbetalat från Energimyndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova under  
 2019–2022 
  
 Grafen visar totalt belopp (miljarder kronor) under de fyra åren 
  
 Källa: Data från Swecris. 
  
 Profilen för stödet till olika mottagarkategorier varierade. Till exem- pel mottog företag i stort sett enbart stöd i form av projektmedel (99 procent av stödet). Bilden för universiteten var annorlunda. Även om den största andelen var projekt (två tredjedelar), var en tredjedel andra former av stöd (bidrag till anställning eller stipendier 11 pro- cent, stöd till forskningsmiljö 10 procent, oklassificerat 8 procent och forskningsinfrastruktur 6 procent).89 
  
 De fem finansiärerna använder olika typer av finansiering i varier- ande grad. Till exempel dominerades utbetalning av infrastrukturstöd av Vetenskapsrådet. 
  
 88Som jämförelse anger Vetenskapsrådet i sin årsredovisning för år 2022 att drygt 3,2 miljar- der kronor utbetaldes till forskningens infrastrukturer och verksamhetsstöd. 
  
 89Se tidigare not om möjliga felkällor i uppgifter om forskningsinfrastruktur. 
  
 127 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 3.5.2Erfarenheter av dagens statliga externa finansiering av forskning och innovation 
  
 Utredningen har genomfört en enkät i syfte att ta del av erfarenheter och synpunkter hos de som är verksamma inom svensk forskning och innovation.90 Enkätens frågor rörde hur man uppfattar att det nu- varande systemet fungerar och den gick ut till fler än 250 aktörer som på olika sätt arbetar med forskning och innovation. 
  
 Målgrupp för undersökningen var de inom svensk offentlig sektor, näringsliv och det civila samhället som på olika sätt kommer i kontakt med statlig finansiering av forskning och innovation. Enkäten skicka- des till 116 myndigheter (inklusive samtliga lärosäten) som skulle kunna tänkas bedriva, finansiera eller använda kunskap som bygger på forsk- ning eller innovation. Den skickades också till samtliga 21 regioner, till de 11 största kommunerna (baserat på befolkning) samt till 4 insti- tut, 22 aktörer inom näringslivet, 26 organisationer. 5 vetenskapliga akademier, 16 stiftelser och fonder samt till 4 forskningsinfrastruk- turer fick också enkäten. 
  
 Datainsamlingen genomfördes genom en webbaserad enkät under oktober och november 2022. Varje respondent skickade in ett samlat svar. Resultaten från enkäten har sammanställts kvantitativt och kva- litativt. 
  
 Respondenterna upplevde att dagens statliga externa finansiering av forskning och innovation är otydlig, ibland svår att förstå och att den behöver utvecklas. De menade att det fungerar bra för vissa fråge- ställningar, men mindre bra inom andra områden. Det fanns olika åsikter om huruvida det är gynnsamt med flera olika finansiärer (plura- lism), eller om det vore bättre med färre finansiärer (fokusering). 
  
 Forskarinflytande ansågs ha betydelse för excellens. Bland respon- denterna fanns en splittrad bild av huruvida dagens statliga externa finansiering av forskning och innovation är utformad på ett sådant sätt att den har förmåga att bidra till forskning av hög kvalitet. 
  
 Ett diversifierat system för innovation kan ge bredd, men riskerar att bli alltför uppdelat, menade respondenterna. Forskning och sam- hällsutveckling behöver varandra, ansåg respondenterna. De menade att finansiärerna har en viktig uppgift. Men de kan bli bättre på att bidra till samhällets utveckling och på att vara anpassade till föränd- ringar inom samhället. 
  
 90Redovisning av enkätsvaren i sin helhet görs i utredningens delbetänkande, Statlig forsknings- finansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023: 19). 
  
 128 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Internationellt samarbete behövs för kunskap, excellens och konkur- renskraft, menade respondenterna. Mer stöd och utökad finansiering till internationellt arbete inom forskning och innovation efterfrågades. De är viktigt att svenska forsknings- och innovationsfinansiärer är proaktiva och att de samverkar, tyckte respondenterna, samtidigt som de ansåg att det i dag är alltför mycket splittring och otydlighet. 
  
 Respondenterna upplevde att det i dag saknas ett helhetsgrepp kring processer och instrument för finansiering av forskning och innova- tion. I dag är de olika finansiärernas instrument och processer för olika, menade de, och framhöll att system för hantering av ansökningar och liknande behöver vara gemensamma. Olika system gör att arbetet blir ineffektivt, ansåg de. 
  
 Dagens berednings- och beslutsprocesser fungerar, menade respon- denterna, men processerna tar för lång tid. Respondenterna ansåg att finansiärernas processer behöver utvecklas och gav flera förslag på hur processerna skulle kunna utvecklas i framtiden. Flera framhöll att det har ett stort värde att sakkunniga experter medverkar i finansiär- ernas processer, till exempel för att granska ansökningar. Förutsäg- barhet och långsiktighet efterfrågades för instrument och processer. 
  
 Infrastruktur är viktigt för svensk forskning och innovation, menade respondenterna. De beskrev en oro för att infrastruktur ska tränga undan finansiering av forskning. De hade en upplevelse av att dagens system är otydligt och att samordningen för infrastruktur inte fungerar optimalt. Forskning och infrastruktur bör hänga ihop, menar de. Respondenterna efterfrågar strategi och vision för infrastruktur och påtalar att det krävs långsiktighet. De menade också att det finns en stor spännvidd inom forskningsinfrastruktur, vilket kräver att systemet har flexibilitet, kunskap och förmåga att prioritera. 
  
 Många respondenter efterfrågade höjda basanslag till universitetet och högskolor, samtidigt som det fanns olika syn på hur balansen bör vara mellan basanslag och extern finansiering. Balansen påverkar möj- ligheten att styra verksamheten, menade dessa respondenter. Flera beskrev problem med medfinansiering och indirekta kostnader. 
  
 Enhetlighet och helhetssyn efterfrågades när det gäller extern finansiering av forskning och innovation vid myndigheter med annan huvuduppgift. Medel bör fördelas i konkurrens, med utgångspunkt i kvalitet, excellens och samhällsrelevans, menade respondenterna. Det fanns en erfarenhet av att myndigheter behöver bygga kunskap och kompetens genom att själva finansiera forskning samt att den forsk- 
  
 129 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 ning som finansieras av myndigheter ligger nära tillämpning och är relevant för verksamheten inom myndighetens område. 
  
 3.5.3EU och internationalisering 
  
 Som medlemsland i EU har svenska forskare och företag rätt att söka medel i EU:s program för forskning och innovation. Finansieringen organiseras i ramprogram som de senaste programperioderna haft en längd på sju år, vilket motsvarar EU:s långtidsbudget. Innevarande program kallas Horisont Europa och varar mellan  
 2021–2027. 
  Den totala budgeten under programperioden är 95 miljarder euro. Utöver Horisont Europa finns även andra forsknings- och innovationsrelate- rade  
 EU-program, 
  exempelvis Euratoms forsknings- och utbildnings- program91, Innovationsfonden för investeringar i projekt med syfte att minska koldioxidutsläppen i Europa92 samt Digital  
 Europe-program- 
  met.93 
  
 Svenska forskare och innovatörer har kunnat söka medel i EU:s forsknings- och innovationsprogram sedan år 1990 när det tredje ram- programmet startades. Alltsedan dess har programmens betydelse som finansieringskälla ökat, främst på grund av de kraftigt ökade budge- tarna, från 6,6 miljarder euro i det tredje ramprogrammet till dagens 
  
 95miljarder. 
  
 Exakt hur stor andel av svenska aktörers  
 FoU-finansiering 
  som 
  
 kommer från EU under ett specifikt år är svårt att beräkna då statis- tiken från EU endast redovisas som ackumulerade siffror vid speci- fika tidpunkter.94 I skriften Kraftsamling inför horisont Europa skriver de statliga forskningsfinansiärerna att 
  
 [å]r 2017 fick Sverigebaserade aktörer två miljarder kronor i finansier- ing från EU:s ramprogram. Detta utgjorde cirka 1,3 procent av all forsk- ningsfinansiering i Sverige det året, för näringslivssektorn, högskole- sektorn och offentlig sektor. Högskolesektorn fick 1,3 miljarder, vilket 
  
 91European Commission (2021) Euratom research and training programme  
 2021–2025. 
  
 92European Commission (2019) Innovation Fund: Driving  
 low-carbon 
  technologies towards the market. 
  
 93För mer information se DG Connects hemsida som beskriver Digital Europe Programme.  
 digital-strategy.ec.europa.eu/en 
  (information hämtad  
 2023-05-08) 
  
 94Ny statistik från EU släpps löpande ett antal gånger per år. Den statistik som finns tillgänglig beskriver de medel som beviljats fram till ett visst datum inom olika delar av EU:s program. Det är dock inte möjligt att få tillgång till exakt hur mycket som betalas ut på årsbasis till svenska aktörer. För mer information se Vinnova (2022) Horisont 2020 – Årsbok 2021, s.  
 37–38. 
  
 130 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 innebär att finansieringen från EU:s ramprogram stod för 3,8 procent av sektorns totala  
 FoU-intäkter.95 
  
 En annan källa är Vetenskapsrådets Forskningsbarometer för 2021 där  
 EU-finansieringens 
  andel av lärosätenas totala finansiering för år 2019 inklusive medel från Europeiska forskningsrådet anges till 4,5 procent.96 Sammantaget framträder bilden att  
 EU-medlen 
  utgör en viktig del av den externa finansieringen av forskning och innova- tion, inte minst vid landets lärosäten. 
  
 Tabell 3.7 Länder med störst deltagande i Horisont 2020 
  
 Tabellen inkluderar ackumulerade data för respektive land 
  
 Land 
  
 Medel 
  
 Andel 
  
 Projekt 
  
 Koordinatorer 
  
 (miljarder Euro) 
  
 (%) 
  
 (antal) 
  
 (antal) 
  
 Tyskland 
  
 10,0 
  
 14,7 
  
 9 893 
  
 3 872 
  
 Storbritannien 
  
 7,8 
  
 11,5 
  
 10 484 
  
 5 571 
  
 Frankrike 
  
 7,4 
  
 10,9 
  
 7 979 
  
 3 396 
  
 Spanien 
  
 6,4 
  
 9,4 
  
 8 795 
  
 4 375 
  
 Italien 
  
 8,3 
  
 8,3 
  
 7 874 
  
 3 180 
  
 Nederländerna 
  
 5,4 
  
 7,9 
  
 6 149 
  
 2 464 
  
 Belgien 
  
 3,4 
  
 5,0 
  
 5 054 
  
 1 378 
  
 Schweiz 
  
 2,4 
  
 3,6 
  
 3 876 
  
 1 500 
  
 Sverige 
  
 2,3 
  
 3,4 
  
 3 396 
  
 1 054 
  
 Österrike 
  
 1,9 
  
 2,9 
  
 3 216 
  
 985 
  
 Danmark 
  
 1,8 
  
 2,6 
  
 2 879 
  
 1 208 
  
 Norge 
  
 1,7 
  
 2,5 
  
 2 033 
  
 729 
  
 Källa: Horisont 2020 – årsbok 2021 (Vinnova Rapport VR 2022:04) s. 8. Data som redogörs publicerades av  
 EU-kommissionen 
  den 4 december 2021. 
  
 När det svenska deltagandet jämförs med andra länder (se tabell 3.7) så visar statistiken från avslutningen av Horisont 2020 (programmet som föregick nuvarande program, Horisont Europa) att Sverige ham- nar på en nionde plats när det gäller beviljade medel.97 Sverige särskiljer 
  
 95Vinnova, Energimyndigheten, Formas, Forte, Rymdstyrelsen och Vetenskapsrådet (2020) Kraftsamling för Horisont Europa s. 31. 
  
 96Vetenskapsrådet (2021) Forskningsbarometern 2021 s. 33. 
  
 97I redovisningen av det svenska deltagandet används data för Horisont 2020 eftersom det då är möjligt att värdera deltagandet över en hel programperiod. I maj 2023 publicerade Vinnova den första sammanställningen av deltagardata från Horisont Europa. Sveriges andel av de be- viljade medlen var då 3,4 procent, precis som under Horisont 2020. Det verkar inte heller skett några andra stora förändringar i det svenska deltagandet exempelvis vad gäller fördelningen mellan olika typer av aktörer. För mer information se Vinnova (2023) Horisont Europa – Årsbok 2022. 
  
 131 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 sig genom att lärosätenas andel av de beviljade medlen är betydligt högre (57,3 procent) än genomsnittet i programmet (39,2 procent.98 Skillnaden beror på att Sverige har en relativt liten institutssektor. 
  
 Programmet Horisont Europa består av tre pelare med tydliga syften, Vetenskaplig spetskompetens, Globala utmaningar och euro- peisk industriell konkurrenskraft samt Innovativa Europa. Utöver de områden och typ av insatser som illustreras i figur 3.7 har EU- kommissionen även lanserat fem så kallade missions som går på tvärs både över pelarna i Horisont Europa och över policyområden inom  
 EU-kommissionen.99 
  
 Figur 3.7 EU:s ramprogram Horisont Europa 
  
 Källa: Bilden är en förenklad variant av modell över Horisont  
 Europa-programmet, 
  som finns publicerad 
  
 i 
 EU-kommissionen 
  (2021) Horizon Europe – Investeringar för vår framtid. 
  
 98Vinnova (2022) Horisont 2020 – årsbok 2021 (Vinnova Rapport VR 2022:04) s. 19. 
  
 99De fem missions som är utvalda är Klimatanpassning, Cancer, Markens tillstånd och livs- medel, Klimatneutrala och smarta städer samt Friska hav, kust- och inlandsvatten. 
  
 132 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Den svenska  
 EU-organisationens 
  uppdrag och utveckling 
  
 Horisont Europa är ett centraliserat program där, till skillnad från exempelvis strukturfonderna,  
 EU-kommissionen 
  har ansvar för bud- get, beredning och beslut. Sverige har dock, liksom andra  
 EU-länder, 
  stora möjligheter att påverka inriktningen på programmet bland annat genom arbetet i programkommittéer och andra rådgivande organ. Det svenska arbetet med Horisont Europa bedrivs bland annat via den svenska nationella  
 EU-organisationen, 
  vilken har fyra huvudsakliga uppgifter: 
  
 –påverkan på EU:s program och utlysningarnas utformning genom deltagande i programkommittéer,100 
  
 –information och rådgivning genom så kallade nationella kontakt- punkter (NCP),101 
  
 –analys av det svenska deltagandet, och 
  
 –nationell medfinansiering av partnerskapsprogram.102 
  
 Den svenska nationella organisationen för att utföra dessa fyra upp- gifter har förändrats genom åren. Förändringarna har ofta genom- förts i samband med lanseringen av en ny programperiod och före- gåtts av någon form av översyn (se figur 3.8).103 
  
 100I programkommittéerna beslutas utformningen och inriktningen på de insatser och utlys- ningar som genomförs i Horisont Europa. Förslagen tas fram av  
 EU-kommissionen, 
  men måste godkännas av medlemsstaternas representanter. Det finns flera olika programkommittéer och strukturen brukar justeras inför varje nytt ramprogram. Sverige representeras alltid av en leda- mot som är en tjänsteman i Regeringskansliet och en eller flera experter som kommer från rele- vanta myndigheter. För att samla in inspel till svenska ställningstaganden ska de svenska exper- terna upprätta en nationell referensgrupp. För beslut om fördelning av ansvar se regeringsbeslut ”Uppdrag att ansvara för Europeiska unionens ramprogram för forskning och innovation (Horisont Europa) och för Euratoms forsknings- och utbildningsprogram” (U2021/01620). Rikt- linjer för arbetets utförande anges i regeringsbeslut U2021/04253. 
  
 101Nationella kontaktpunkter finns i varje  
 EU-land 
  och har i uppgift att ge information om utlysningarna i programmet och ge rådgivning kring ansökningsförfarandena. För regerings- beslut se ”Uppdrag om nationella kontaktpunkter för Europeiska unionens ramprogram för forskning och innovation och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildnings- program” (U2021/01835). Riktlinjer för arbetets utförande anges i regeringsbeslut U2021/04254. 
  
 102Partnerskapsprogram är en samlingsbenämning på insatser initierade av  
 EU-kommissionen 
  där nationella medel och medel från  
 EU-kommissionen 
  används för att finansiera utlysningar av samarbetsprojekt som genomförs av aktörer i olika länder. För att forskare eller företag i ett land ska få tillgång till de medel som avsätts på  
 EU-nivå 
  krävs i de flesta fall en nationell finansiärs medverkan i det aktuella partnerskapsprogrammet. 
  
 103SOU 2004:60 och Ds 2013:52. 
  
 133 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Figur 3.8 Organisering av det nationella svenska  
 EU-arbetet 
  
 De olika  
 EU-programmen 
  återfinns längs tidsaxeln längst ner i bilden 
  
 Anm.: Myndigheter med uppdrag som ledamot inom programkommittén  
 (PK-ledamot) 
  och sekundär NCP 
  
 från FP7 och framåt: Energimyndigheten, Formas, Forte, Strålskyddsmyndigheten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Tillväxtverket, Naturvårdsverket, Totalförsvarets forskningsanstalt, Rymdstyrelsen. 
  
 Nedan kommenteras några strategiska vägval och händelser som ut- redningen bedömer varit av särskild betydelse. 
  
 Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU bildas 1992 
  
 Myndigheten, som ofta benämndes  
 EU/FoU-rådet, 
  hade till uppgift att främja det svenska deltagandet i  
 EU-programmen 
  och arbetade huvudsakligen med information, rådgivning och analys av deltagan- det. Målgruppen för verksamheten var främst forskningsutförare på lärosäten, företag och institut. Majoriteten av påverkansarbetet utför- des av departementen och företrädare från forskningsfinansiärerna. 
  
 134 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 I samband med att  
 EU/FoU-rådet 
  bildades beslutades även att myn- digheten skulle ansvara för att ha personal på plats i Bryssel. 
  
 Nationella  
 EU-organisationen 
  övergår till finansiärerna 
  
 År 2006 avvecklades  
 EU/FoU-rådet 
  och verksamheten kom till stora delar att uppgå i Vinnova. Ett av de motiv som framfördes för att integrera verksamheten i en av de forskningsfinansierande myndig- heterna som bildades år 2001 var att uppnå ökad samordning mellan program på  
 EU-nivå 
  och nationella program. Det bedömdes bli allt viktigare framöver i och med ökningen av så kallade partnerskaps- program  
 (ERA-nets), 
  vilka hade börjat introduceras redan i sjätte ram- programmet. 
  
 Syftet med partnerskapsprogrammen var att uppnå ökad effektivi- tet i det europeiska finansieringslandskapet genom att  
 EU-kommis- 
  sionen och olika nationella finansiärer gick samman och utvecklade gemensamma program där forskare från deltagande länder kunde söka medel. 
  
 I och med införandet av det europeiska forskningsrådet (ERC) i det sjunde ramprogrammet blev det naturligt att ansvaret för NCP- verksamheten delades med Vetenskapsrådet som fick ansvar att vara NCP för ERC.104 Flera andra myndigheter, såsom Energimyndigheten, Formas, FAS, Naturvårdsverket, Strålsäkerhetsmyndigheten, MSB, Tillväxtverket och Rymdstyrelsen fick utökade och förtydligade upp- drag, både vad gällde att bidra till  
 NCP-verksamheten 
  och påverkans- arbetet via programkommittéerna. 
  
 Lundakonferensen 2009 
  
 Ett av de tydligaste exemplen på påverkansarbete var de aktiviteter som FAS, Formas, Vetenskapsrådet och Vinnova gjorde under det svenska ordförandeskapet för EU år 2009. Tillsammans arrangerade myndig- heterna en rad olika workshopar och andra arrangemang som utmyn- nade i en ordförandeskapskonferens i Lund där deltagarna ställde sig bakom den så kallade Lundadeklarationen. 
  
 104För genomgång av argumentationen för överföringen av  
 EU/FoU-rådet 
  till Vinnova se SOU 2004:60 s.  
 87–92. 
  
 135 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Huvudpoängen i deklarationen var att de framtida  
 EU-program- 
  men behövde utvecklas så att europeiska aktörer inom forskning och innovation på ett bättre sätt kunde adressera stora samhälleliga ut- maningar.105 Genom att artikulera en bred pågående diskussion inom det forskningspolitiska området påverkade det svenska ordförande- skapet den framtida utformningen av Horisont 2020 som startade år 2014. Tydligast syntes detta i att en ny pelare introducerades med det uttalade syftet att just möta samhälleliga utmaningar. 
  
 EU-samordningsfunktionen 
  
 (EU-sam) 
  
 Isamband med forsknings- och innovationspropositionen 2012 be- slöt riksdagen att etablera en samordningsfunktion för arbetet med  
 EU-frågor 
  eller  
 EU-sam 
  som kom att bli den mer vanliga benäm- ningen på funktionen. Vinnova fick i uppdrag att hålla samman verk- samheten genom ett sekretariat och forskningsfinansiärerna kom att utgöra funktionen.106 
  
 Skälen till etableringen av funktionen var flera. För det första hade det gemensamma påverkansarbetet i samband med Lundakonferensen skapat en insikt att samverkan mellan forskningsfinansiärerna och Regeringskansliet behövde breddas från informationsverksamheten (NCP) och det formella arbetet inom programkommittéerna till att även adressera breda policyfrågor kopplade till  
 EU-programmen. 
  
 För det andra behövde samordningen mellan myndigheternas med- verkan i partnerskapsprogrammen formaliseras. Erfarenheten från sjätte ramprogrammet var att det svenska deltagandet i så kallade ERA- net enbart styrdes av myndighetsspecifika prioriteringar. Följden blev att Sverige i vissa program hade medverkan av flera myndigheter, medan andra program helt saknade svenskt deltagande och därför kunde aktörer inom dessa områden inte komma åt delar av de medel som av- sattes från EU:s sida. 
  
 EU-sam 
  fick i uppdrag att samordna det svenska deltagandet och för att understryka vikten av svensk medverkan i EU:s partnerskaps- program avsatte regeringen 400 miljoner kronor för ändamålet under 
  
 105Vetenskapsrådet (2009) The Lund Declaration. 
  
 106De myndigheterna som utgör  
 EU-sam 
  är Energimyndigheten, Formas, Forte, Rymdstyrelsen, Vetenskapsrådet och Vinnova. 
  
 136 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 perioden  
 2014–2016.107 
  Verksamheten har fortsatt även efter 2016, men budgeten sänktes till 175 miljoner per år från och med år 2019.108 
  
 Dagens organisation 
  
 I syfte att fortsätta utveckla det svenska deltagandet i EU:s program för forskning och innovation antog regeringen i oktober 2021 en natio- nell strategi för Horisont Europa. I den fastslås att det övergripande målet för forskningspolitiken även ska styra svenska aktörers arbete med EU:s program. För att understryka vissa delar av särskild bety- delse och klargöra aspekter som är specifika för Horisont Europa konkretiseras målsättningen i åtta mål.109 
  
 –Sverige ska ha ett högt deltagande i Horisont Europa. I strategin anges att Sverige har som mål att 3,7 procent av budgeten tilldelas svenska aktörer, 
  
 –deltagande i Horisont Europa ska bidra till att höja kvaliteten på svensk forskning samt stärka näringslivets konkurrenskraft och innovationsförmåga, 
  
 –deltagande i Horisont Europa ska bidra till att stärka Sveriges nationella satsningar, 
  
 –kunskap och resultat från Horisont Europa ska i större utsträck- ning komma till användning i det svenska samhället, 
  
 –Sveriges deltagande i Horisont Europa ska bidra till kunskaps- utvecklingen vid högre utbildning inom universitet och högskolor, 
  
 –svenska forskare och svenskt näringsliv ska kunna använda och dra nytta av forskningsinfrastrukturer och test- och demonstra- tionsmiljöer i Europa, 
  
 –Sverige ska vara ledande inom öppen vetenskap, och 
  
 –Sverige ska i ökad utsträckning påverka EU:s forsknings- och inno- vationspolitik genom ett aktivt deltagande. 
  
 107Prop. 2012/13:30 s.  
 177–179. 
  
 108Prop. 2016/17:50 s. 47 och 103. 
  
 109Regeringskansliet (2021. En nationell strategi för svenskt deltagande i Horisont Europa  
 2021–2027. 
  
 137 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 I samband med lanseringen av Horisont Europa gjordes justeringar i den svenska nationella organisationen. Bakgrunden var dels de för- ändringar av programmets inriktning, där inkluderingen av försvars- forskning var den största förändringen, dels en önskan att tydliggöra myndigheternas roller. 
  
 Utbildningsdepartementet är nationellt huvudansvarig för Horisont Europa, men ansvaret för de olika delprogrammen är fördelat till det departement som har motsvarande sakansvar. 
  
 Det formella påverkansarbetet genomförs via arbetet i program- kommittéerna och där representeras Sverige av en ledamot från Regeringskansliet och en eller flera experter från olika myndigheter. Vetenskapsrådet och Vinnova är de myndigheter som har flest experter i elva respektive tio kommittéer, men även övriga statliga forsknings- och innovationsfinansiärer deltar i arbetet. Utöver forskningsfinan- siärerna är även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Till- växtverket, Strålsäkerhetsmyndigheten, Försvarsmakten, Försvarets materielverk och Totalförsvarets forskningsanstalt utpekade som ex- perter. I programkommittéerna fattas beslut om de så kallade arbets- programmen, vilka är de dokument som styr inriktningen på de utlys- ningar som genomförs. 
  
 Vinnova har samordningsansvar för de nationella kontaktpunk- terna (NCP). Samtliga forskningsfinansiärer samt Tillväxtverket och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har  
 NCP-uppdrag. 
  Även i detta fall har Vinnova och Vetenskapsrådet flest uppdrag. 
  
 I och med lanseringen av Horisont 2020 under år 2014 konsolide- rades uppdragen som nationella kontaktpunkter till ett mindre antal myndigheter, medan medverkan i påverkansarbetet i form av expert- uppdrag vidgades till att inkludera fler myndigheter. Vinnova har fortsatt det huvudsakliga ansvaret för statistik och kvantitativ analys av det svenska deltagandet i Horisont Europa. Arbetet genomförs i nära samarbete med  
 EU-sam-myndigheterna. 
  
 Enligt uppgifter från de fem forskningsfinansiärerna arbetar i dag cirka 50 medarbetare med  
 EU-relaterad 
  verksamhet som huvudsaklig arbetsuppgift.110 
  
 110Uppgifter har tillhandahållits av chefer ansvariga för internationella verksamheten på Energi- myndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova via mail på fråga ställd den 25 januari 2023. 
  
 138 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Medfinansiering av partnerskapsprogram 
  
 Alla svenska  
 EU-sam-myndigheter, 
  förutom Rymdstyrelsen, deltog i ett flertal partnerskapsprogram när Horisont 2020 avslutades.111 Totalt medverkade svenska forskare och andra svenska aktörer i 100 partnerskapsprogram med en sammanlagd svensk budget på cirka 450 miljoner kronor i Horisont 2020.112 Genomgången av fem finansiärers utlysningar under perioden  
 2019–2022 
  visar att det genom- förts 77 utlysningar inom ramen för partnerskapsprogram med en total budget på 1 229 miljoner kronor motsvarande cirka 37 procent av de internationella satsningarna både i termer av antal och budget.113 Genomgången av utlysningarna visar också att  
 EU-sam-medlen 
  till- sammans med finansiärernas prioriteringar inneburit att Sverige i många fall är ett av de länder som avsatt störst budgetar i de gemensamma pro- grammen, ofta i nivå med stora länder som Tyskland och Frankrike. 
  
 Då medverkan i europeiska satsningar kräver samverkan och sam- ordning med ett flertal europeiska finansiärer i samband med utform- ning och genomförande av utlysningar så krävs större personalresurser än vid genomförandet av nationella utlysningar. Men utan medverkan av en svensk aktör som kan avsätta medel för finansiering av svenska aktörers medverkan i projekt så kommer inte de medel som avsätts för partnerskapsprogrammen på europeisk nivå Sverige till godo. 
  
 Utöver finansieringen av partnerskapsprogram har Energimyndig- heten och Vinnova utlyst cirka 90 miljoner kronor under  
 2019–2022 
  för att stimulera svenska aktörer att söka  
 EU-medel.114 
  
 Uppfattningar om hur det fungerar i dag 
  
 Enligt en enkätundersökning som utredningen genomfört ansåg en fjärdedel av de som svarat på en fråga om hur man uppfattar att dagens organisation stimulerar deltagande i program och initiativ inom EU att den nuvarande organisationen fungerar väl. En ungefär lika stor andel ansåg att den fungerar dåligt, och hälften av de svarande anser att den fungerar till viss del. Lärosäten och myndigheter hör till de grupper som var mest kritiska. Drygt åttio av respondenterna valde 
  
 111Vinnova (2021) Horisont 2020 – årsbok 2021 (Vinnova Rapport VR 2022:04) s.  
 105–111. 
  
 112Vinnova (2021) Horisont 2020 – årsbok 2020 s.  
 29–32. 
  För redovisning av vilka olika pro- gram respektive myndighet medverkar se bilaga 5 i årsboken. 
  
 113Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 114Genomgång av finansiärernas utlysningar  
 2019–2022. 
  Se SOU 2023:19. 
  
 139 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 att lämna fritextsvar. En sammanfattning av svaren presenteras nedan. För en mer utförlig redogörelse av enkätsvaren hänvisas till utred- ningens delbetänkande.115 
  
 –Flera av de svarande beskriver en uppskattning för det arbete som forskningsfinansiärerna gör i dag. Informationsinsatser, finansiella stöd, samordningen inom  
 EU-sam, 
  kontaktpersoner med ansvar för olika områden liksom arbetet med referensgrupper för påver- kan på kommande  
 EU-utlysningar 
  är exempel på verksamhet som lyfts fram av de svarande. 
  
 –Återkommande synpunkter är att  
 EU-anslag 
  anses så administra- tivt betungande, komplicerade och omständliga att forskare väljer att inte söka dem. 
  
 –Flera av respondenterna efterfrågar statlig, nationell, medfinan- siering för deltagande i  
 EU-projekt. 
  
 –Flera önskar mer administrativt stöd, till exempel stöd för att skriva ansökningar, projektadministration och nätverk för koordinatorer. 
  
 –Flera svar beskriver behov av bättre tillgång till tidig information om utlysningar och andra prioriteringar. 
  
 –Några svarande menar att Sverige bör agera mer proaktivt och komma in tidigare i planeringen av satsningar inom EU. För att det ska vara möjligt betonar några svarande att Regeringskansliet, forskningsfinansiärerna och lärosätena, inklusive deras forsknings- stödsverksamhet (Grants office), måste arbeta mer koordinerat. 
  
 –Den nationella stödstrukturen för  
 EU-arbetet 
  är splittrad på allt- för många myndigheter, menar flera respondenter. Den är dess- utom komplex, otydlig och ”för liten”. 
  
 –Många av respondenterna anser att hanteringen av den nationella finansieringen behöver samordnas bättre med  
 EU-forskningen. 
  
 3.5.4Internationell samverkan utanför  
 EU-samarbetet 
  
 Utöver internationell samverkan inom ramen för  
 EU-samarbetet 
  ska utredningen även analysera dagens arbete med att stimulera samverkan med länder utanför Europa och genom andra organisationer än EU. 
  
 115Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 140 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Internationellt samarbete utanför EU 
  
 I dagsläget har den svenska regeringen cirka 35 samarbetsavtal med 25 länder inom området forskning och innovation.116 Huvuddelen av dessa är med länder utanför EU, men innovationsavtalen med Frankrike och Tyskland utgör två undantag. Vanligen utpekas någon av de fem stora forskningsfinansiärerna, enskilt eller i samverkan, som ansvarig för implementeringen av avtalen. Avtalen brukar också peka ut en an- svarig myndighet eller annan samarbetspart i samarbetslandet. Ut- över Regeringens avtal har även flera av myndigheterna tecknat egna avtal med organisationer i andra länder.117 
  
 Finansiärerna ger förutsättningar och incitament till samverkan med parter utanför EU genom att tillhandahålla finansiering. Genom- gången av myndigheternas utlysningar under  
 2019–2022 
  visar att de fem finansiärerna tillsammans genomfört 135 utlysningar som syftade till att stimulera samarbeten med organisationer utanför EU. Utlys- ningarna hade en total budget på 2,1 miljarder kronor.118 Utlysning- arna är av olika typ och kan exempelvis stödja bilaterala samarbeten mellan två länder, finansiera utlysningar i internationella organisa- tioner där Sverige är medlem eller tillhandahålla planeringsbidrag för att skapa nätverk inför kommande utlysningar för internationellt sam- arbete. Utlysningar inom ramen för de internationella organisationerna, Nordiska ministerrådet, Eureka och Belmont forum, är de satsningar där myndigheterna har allokerat störst budgetar, totalt drygt 1,3 mil- jarder kronor.119 Vinnova är den myndighet som genomfört flest utlysningar för internationella samarbeten utanför EU och även den myndighet som avsatt största budgeten. 
  
 Utöver insatser kopplade till finansiering är flera av myndigheterna involverade i internationella nätverk som utgår från deras kärnuppdrag. Det gäller särskilt Energimyndigheten som är den enda av de fem stora 
  
 116Uppgifterna bygger på en sammanställning från utbildningsdepartement som innehåller 
  
 32aktiva avtal med 24 länder. Till dessa kommer två innovationspartnerskap med Frankrike och Tyskland samt det strategiska innovationspartnerskapet med Brasilien (N2018/04125/IFK). 
  
 117Se exempelvis sammanställningar för Vetenskapsrådet på myndighetens hemsida  
 www.vr.se/uppdrag/internationellt-arbete/samarbetsavtal-med-andra-lander.html 
  (information hämtad  
 2023-03-15) 
  och för Vinnova på  
 www.vinnova.se/m/vart-internationella- 
  
 arbete/internationella-innovationsinitiativet/(information 
  hämtad  
 2023-03-15). 
  
 118Siffran är hämtad från Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19), som innehåller uppgifter om utlysningar från Energimyndigheten, Formas, Forte och Vinnova och från särskilda uppgifter om internationella utlysningar som erhållits via mail från Veten- skapsrådet. 
  
 119Siffror från Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) och uppgifter erhållna från Vetenskapsrådet. 
  
 141 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 myndigheterna som inte har finansiering av forskning och innova- tion som enda uppgift. Följaktligen har Energimyndigheten även ett bredare internationellt uppdrag, inte minst inom organisationen International Energy Agency (IEA). 
  
 Internationell samordningsfunktion 
  
 För att intensifiera och samordna myndigheternas arbete med inter- nationell samverkan utanför EU beslutade regeringen i forsknings- och innovationspropositionen 2016 att inrätta en så kallad Inter- nationell samordningsfunktion  
 (Hodge 
  Vinnova fick ansvaret att samordna verksamheten, där de fem forskningsfinansiärerna Energi- myndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova deltog. Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning (STINT) kom att medverka som adjungerad medlem. 15 miljoner kro- nor avsattes år 2018 till finansiering av samordnade insatser, vilket ökade till 25 miljoner kronor per år från och med år 2019. Medlem har använts för att finansiera utlysningar i samverkan med länder utanför Europa. 
  
 Information om bilden av Sverige som forsknings- och innovationsland 
  
 En annan uppgift för de forskningsfinansierande myndigheterna är att sprida kunskap om och stärka bilden av Sverige som ett konkurrens- kraftigt forsknings- och innovationsland.121 Ansvaret är dock inte be- gränsat till de statliga forskningsfinansiärerna, utan involverar fler organisationer. 
  
 Innovations- och forskningskontoren, som i dag finns på ambas- saderna i sju länder, är en resurs inom Regeringskansliet.122 Svenska institutets arbete med att stödja ambassader och lärosäten i främjande- arbete och rekrytering av studenter är en annan aktör. STINT:s arbete 
  
 120Prop. 2016/17:50 s. 103. 
  
 121Uppdragen är olika tydligt formulerade för de olika myndigheterna. Tydligaste framgår det i instruktioner, regleringsbrev och regeringsuppdrag för Vinnova och Vetenskapsrådet. Se exempelvis uppdrag om medverkan i plattformen för internationalisering i regleringsbrev för Vinnova 2022 (N2022/01492) och Vetenskapsrådet (U2022/00146 samt Vinnovas pågående regeringsuppdrag att stärka internationella innovationssamarbeten (N2018/04125/IFK). 
  
 122I dag finns Innovations- och forskningskontor i Washington DC, Brasilia, Beijing, New Dehli, Tokyo, Seoul och London. 
  
 142 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 med lärosätenas strategiska internationalisering, inkluderat verksam- heter på plats i Kina och Kanada, är en tredje nationell resurs. 
  
 Bland forskningsfinansiärernas verksamhet bör även Vinnovas två utlandskontor i Palo Alto, USA och Tel Aviv, Israel, nämnas. Konto- ren har till uppgift att omvärldsbevaka och skapa nätverk som kan användas av svenska aktörer. 
  
 De ovan nämnda verksamheterna, och hur de samverkar med forskningsfinansiärerna, beskrivs i Internationaliseringsutredningen, som lämnade sitt slutbetänkande till regeringen 2018 (se även av- snitt 3.5.7).123 Vinnova och Vetenskapsrådet ingår i Plattform för inter- nationalisering som var ett utredningens förslag och som inrättades år 2021 med Universitets- och högskolerådet som samordnande myn- dighet.124 
  
 På myndigheterna arbetar cirka 25 medarbetare vars huvudsakliga arbetsuppgift är internationaliseringsfrågor med fokus på samarbeten utanför EU. Femton av dessa medarbetare arbetar på Vinnova.125 
  
 Uppfattningar om hur det fungerar i dag 
  
 Enligt den enkätundersökning som utredningen genomfört126 fanns viss kritik mot hur dagens organisation stimulerar internationellt sam- arbete utanför EU. En knapp fjärdedel av de svarat ansåg att organi- sationen är väl ”anpassad för internationellt samarbete”, medan en dryg fjärdedel ansåg att den fungerar dåligt. Hälften ansåg att den funge- rade ”till viss del”. Lärosäten och myndigheter var de aktörer som var mest kritiska. 
  
 Fristextsvaren innehöll få direkta hänvisningar till arbete med inter- nationella samarbeten utanför EU. Bland de som lämnat svar lyfter flera fram värdet av nordiskt samarbete, och menar att det inte får glömmas bort och hamna i skuggan av EU. De svarande nämner också att det finns skillnader i hur snabbt Formas, Forte och Vetenskaps- rådet fattar beslut om medverkan i samarbeten inom Nordiska minister- 
  
 123Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen Sverige (SOU 2018:78), s.  
 89–96. 
  
 124I plattformen ingår även Universitets- och högskolerådet, Universitetskanslersämbetet och Svenska institutet. Läs mer om plattformen i Vetenskapsrådet (2021) En plattform för international- isering 2021 – vidareutveckling av internationaliseringsutredningens förslag. 
  
 125Uppgifter har tillhandahållits av chefer ansvariga för internationella verksamheten på Energi- myndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova via mail på fråga ställd den 25 januari 2023. 
  
 126Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 143 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 rådet, vilket leder till att svenska aktörer kan missa möjligheter till nordisk samverkan.127 
  
 3.5.5Basfinansiering och externfinansiering 
  
 Forskning inom universitet och högskolor finansieras dels genom direkta statsanslag till lärosätena, dels genom så kallade externa medel. Dessa kommer från en lång rad olika finansiärer, exempelvis från de statliga forsknings- och innovationsfinansiärerna128, stiftelser och fonder. 
  
 Universitetens och högskolornas samlade intäkter till forskning och utbildning på forskarnivå var nästan 50 miljarder kronor år 2021. Detta år var de direkta statsanslagen 21,6 miljarder, varav huvud- delen (totalt 19,1 miljarder) var lärosätenas basfinansiering.129 Bas- finansieringen kan till största delen användas fritt av universitet och högskolor till forskning och utbildning på forskarnivå inom olika områden.130 
  
 Sedan ett antal år tillbaka ingår medel för så kallade strategiska forskningsområden i anslag för forskning och utbildning på forskar- nivå för vissa lärosäten.131 
  
 En granskning av hur basanslaget för forskning och forskarutbild- ning används vid universitet och högskolor visade att det (när gransk- ningen gjordes år 2011) saknades övergripande kunskap om hur bas- anslaget används och vad forskarutbildningen kostar, något som gör det svårare för lärosätena att fatta väl grundade beslut om dimensio- nering och långsiktiga forskningssatsningar.132 Granskningen visade också att åtaganden om framtida samfinansiering av forskningsprojekt binder upp en betydande andel av lärosätenas nuvarande och framtida basanslag och att vissa mindre lärosäten har svårt att få sitt basanslag att räcka till mer än samfinansiering och delar av forskarutbildningen. 
  
 127För mer information se Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 128Energimyndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova. 
  
 129Bengtsson, A., m.fl. (eds.) 2022. Universitet och högskolor: årsrapport 2022. Stockholm: Universitetskanslersämbetets publikationer. DOI:  
 https://doi.org/10.53340/UKAP-5. 
  
 130Resten av de direkta statsanslagen består framför allt av statens ersättning för klinisk forsk- ning till de sju lärosäten som bedriver läkarutbildning. 
  
 131För vart och ett av de lärosäten som mottar sådana medel finns en specifikation av beloppet till respektive strategiskt forskningsområde i lärosätets årliga regleringsbrev. De strategiska forskningsområdena tillkom efter förslag i forskningspropositionen år 2008 (Ett lyft för forsk- ning och innovation, prop. 2008/09:50). 
  
 132Riksrevisionen. 2011. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning (RiR 2011:21). 
  
 144 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Indirekta kostnader 
  
 Vid extern finansiering av forskning finns så kallade direkta kostna- der för att genomföra forskningen. Direkta kostnader för att genom- föra forskningen kan exempelvis vara lön (inklusive lönekostnads- påslag) för forskare och doktorander samt kostnader för resor, viss apparatur och förbrukningsmaterial. Finansiering av direkta kostnader kan ske antingen via basfinansieringen eller via extern finansiering. 
  
 Den externt finansierade forskningen står för en del av kostnaden för gemensamma resurser hos den som utför forskningen, så kallade indirekta kostnader. Det kan till exempel vara kostnader för lokaler, viss forskningsinfrastruktur,  
 it-resurser, 
  bibliotek och vaktmästeri. Andra exempel är kostnader för ledning och administration. 
  
 Fram till år 2010 betalade de statliga forsknings- och innovations- finansiärerna indirekta kostnader i form av en schablon. Enligt scha- blonen beräknades de indirekta kostnaderna som ett påslag om 35 pro- cent på de direkta kostnaderna. Vad som innefattades i direkta kostnader reglerades i avtal mellan finansiärerna och lärosätena. 
  
 Därefter har beräkningsprincipen ändrats. Nu beräknas i stället de indirekta kostnaderna individuellt för varje forskningsprojekt (eller annan form av finansiering) från de statliga forsknings- och innova- tionsfinansiärerna. Principen gäller dock inte för löntagarfondsstiftel- serna. Även privata stiftelser och fonder bestämmer själva vilka in- direkta kostnader som ersätts, och hur dessa beräknas. 
  
 Regeringens bedömning är att samtliga statliga myndigheter vid finan- siering av forskningsprojekt vid universitet och högskolor bör bidra med en, i förhållande till deras insatta bidrag till de direkta kostnaderna, proportionell andel av de indirekta kostnaderna.133 
  
 Sett ur lärosätenas perspektiv utgör ersättning för indirekta kostna- der en betydande andel av lärosätenas finansiering av forskning. Enligt Sveriges universitets- och högskoleförbund (SUHF) har lärosätenas indirekta kostnader för forskning varierat mellan 19,5 procent och 20,3 procent i förhållande till deras totala verksamhetskostnader för forskning under de senaste fem åren.134 SUHF:s statistik visar att läro- säten med stora forskningsresurser generellt sett har lägre andel in- direkta kostnader än de med mindre omfattande forskning. 
  
 133Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50), s.  
 65–66. 
  
 134Sveriges universitets- och högskoleförbund. 2022. Lärosätenas indirekta kostnader  
 SUHF-statistiken 
  2022, s. 7. 
  
 145 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i SverigeSOU 2023:59 
  
 Tabell 3.8 
  
 Exempel på hur finansiärer ersätter indirekta kostnader 
  
 Finansiär 
  
 Universitet och högskola 
  
 Kommentar 
  
 Energi- 
  
 Universitet och högskola: 
  
 myndigheten 
  
 full kostnadstäckning 
  
 Institut,  
 icke-ekonomisk 
  verksamhet 
  
 och offentliga organisationer: 30 % 
  
 av stödberättigade personalkostnader 
  
 Företag inklusive kommunala bolag 
  
 erhåller inte stöd för indirekta 
  
 kostnader 
  
 Formas 
  
 Universitet och högskola: 
  
 Full kostnadstäckning 
  
 Institut: Full kostnadstäckning, så 
  
 länge projektet inte faller under EU:s 
  
 statsstödsregler (medel beviljas dock 
  
 inte för indirekta kostnader som skrivs 
  
 av för utrustning eller lokaler) 
  
 Övriga organisationer får göra påslag 
  
 för faktiska indirekta kostnader med 
  
 högst 30 % på stödberättigande 
  
 personalkostnader 
  
 Forte 
  
 Universitet och högskola: 
  
 Full kostnadstäckning 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 Universitet och högskola: 
  
 Full kostnadstäckning 
  
 Vinnova 
  
 Universitet och högskola: 
  
 Full kostnadstäckning 
  
 Vissa institut och myndigheter får 
  
 efter särskild överenskommelse 
  
 använda en högre  
 OH-nivå 
  när de 
  
 deltar i icke ekonomisk verksamhet 
  
 Övriga organisationer får göra påslag 
  
 för faktiska indirekta kostnader med 
  
 högst 30 % på stödberättigande 
  
 personalkostnader 
  
 KK-stiftelsen 
  
 20 % påslag på direkta kostnader 
  
 Mistra 
  
 30 % på personalkostnader 
  
 SSF 
  
 25 % påslag för indirekta kostnader 
  
 Hur mycket indirekta kostnader som betalas ut i varje enskilt projekt varierar, i vissa fall handlar det om över 70 % påslag 
  
 För finansiering av nationell infrastruktur gäller andra regler för indirekta kostnader 
  
 För huvuddelen av bidrags- mottagarna tillämpas samma  
 OH-regel 
  oberoende om de får bidrag enligt statsstödsregler eller ej 
  
 23 % inom programmet  
 KK-miljöer 
  
 Till och med år 2022 var påslaget 35 % 
  
 146 
  
 SOU 2023:59Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Finansiär 
  
 Universitet och högskola 
  
 Kommentar 
  
 Riksbankens 
  
 Beroende på stödform och andel 
  
 2022 års kostnadsläge 
  
 jubileumsfond 
  
 forskningstid ges ett bidrag. För 
  
 (indexregleras). Heltids- 
  
 heltidsanställning ges 160 tkr till 
  
 anställning motsvarar 100 % 
  
 lokaler och overheadkostnader 
  
 i 12 månader. Fullt löne- 
  
 kostnadspåslag medges 
  
 Cancerfonden 
  
 Ett tak på 15,25 % av forsknings- 
  
 bidraget som får användas som 
  
 bidrag till indirekta kostnader 
  
 Wallenberg- 
  
 Beviljar indirekta kostnader och hyra 
  
 Under de sista fem åren har 
  
 stiftelserna 
  
 motsvarande de kostnader som är 
  
 Wallenbergstiftelserna i snitt 
  
 direkt förekommande i projektet 
  
 beviljat drygt 20 % för 
  
 indirekta kostnader + hyra 
  
 Lee 
  
 Bidrag till direkta lokalkostnader om 
  
 stiftelserna 
  
 50 tkr per år och forskare, samt 
  
 bidrag till indirekta kostnader om 
  
 80 tkr per år och forskare 
  
 Beloppen gäller för forskare med 100 % arbetstid i projektet. Omräkningar sker beroende på arbetstidens omfattning 
  
 Anm.: Tabellen bygger på den kartläggning som gjorts inom Uppdrag att, för Forskningsfinansieringsut- redningens räkning, kartlägga hantering av indirekta kostnader inom dagens system för forskning och innovation (Komm2023/00079/U 2022:06). 
  
 Medfinansiering 
  
 Relaterat till frågorna om basfinansiering och ersättning för indirekta kostnader är frågan om medfinansiering.135 
  
 Medfinansiering kan beskrivas som ett explicit krav från en finan- siär att den som ansöker om finansiering själv ska stå för vissa delar av projektets kostnader. Den typ av krav är vanligt förekommande (och regleras delvis av statsstödsförordningar) när det gäller bidrag till företag. 
  
 Det är däremot inte lika vanligt med krav på att lärosäten ska an- vända sin basfinansiering för medfinansiering av externt finansierade projekt, enligt uppgift från de statliga finansiärerna. Det förekom- mer dock för vissa finansieringsformer. Ett exempel är Vetenskaps- rådets finansiering av så kallad forskningsinfrastruktur av nationellt intresse, där det finns krav på medfinansiering på femtio procent.136 Stöd till kompetenscentrum från Vinnova är ett annat exempel.137 
  
 135Ibland används begreppet samfinansiering i samma betydelse som medfinansiering. 
  
 136Vetenskapsrådet. Vad är forskningsinfrastruktur? Information på webbsida hämtad 26 april, 2023.  
 (www.vr.se/uppdrag/forskningsinfrastruktur/vad-ar-forskningsinfrastruktur.html). 
  
 137Vinnova. Mallar och dokument för kompetenscentrum,  
 www.vinnova.se/m/kompetenscentrum/infor-och-under-projekt/ 
  (information hämtad  
 2023-04-26). 
  
 147 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 I de dialoger med lärosäten och finansiärer utredningen genomfört använder de dock begreppet medfinansiering i bredare mening. Ut- över den formella betydelsen används begreppet också för att beskriva situationer där en finansiär ”prutar” på det sökta beloppet. Det an- vänds också för att beskriva en situation när beviljade medel från en finansiär inte fullt ut täcker lärosätets indirekta kostnader. 
  
 Uppfattningar om dagens situation 
  
 Enligt en enkätundersökning som utredningen genomfört ansåg fler än var fjärde av de som svarat att det inte alls finns någon balans mellan basanslag till lärosäten och medel som utlyses i konkurrens av de stat- liga forskningsfinansiärerna.138 Lärosätena var mest kritiska. Nästan nittio av respondenterna valde att lämna fritextsvar, vilka samman- fattas nedan. 
  
 –Respondenterna efterfrågade höjda basanslag. En höjning av bas- anslagen skulle stärka lärosätenas möjlighet att ansöka om extern finansiering, menade de. Flera ansåg dock att en höjning av bas- anslagen inte får göras på bekostnad av extern finansiering, fram- för allt bör inte medel till fria projektbidrag minskas. 
  
 –Olika syn på balans mellan basanslag och extern finansiering. En del av svaren (framför allt från näringsliv och myndigheter) förhöll sig antingen neutrala, eller ansåg att dagens balans är rimlig. En annan del (framför allt från lärosätena) argumenterade för att bas- anslagets andel av den totala finansieringen bör öka. Ett argument som framfördes var att det skulle möjliggöra tryggare arbetsförhål- landen för fler forskare. En tredjedel (från myndigheter, stiftelser och lärosäten) förordade att en högre andel än i dag borde fördelas via extern finansiering. De menade att extern finansiering är mer transparent, leder till högre kvalitet samt säkrar oberoende, tvär- vetenskap och samarbete mellan olika aktörer. 
  
 –Balansen påverkar möjligheten att styra verksamheten. Flera men- ade att externa finansiärer har alltför stort inflytande och att hög andel extern finansiering gör det svårt för lärosätena att planera och styra sin verksamhet. I detta sammanhang togs särskilt forskar- tjänsterna upp. 
  
 138Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter. (SOU 2023:19). 
  
 148 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 –Flera såg problem med medfinansiering och indirekta kostnader. Ett antal respondenter (framför allt från lärosätena) problemati- serade medfinansiering. Flera bekymmer beskrevs, framför allt att extern finansiering, via medfinansieringen, binder upp basanslag vid lärosätet. Grundproblemet ansågs vara att finansiärerna inte ger full kostnadstäckning. Några påtalade att privata aktörer finan- sierar indirekta kostnader i lägre utsträckning än de statliga finan- siärerna. 
  
 3.5.6Forskningsinfrastruktur 
  
 Forskningsinfrastrukturer blir allt viktigare för att genomföra avan- cerad forskning inom flera forskningsområden. De används bland annat för att genomföra experiment, göra observationer, lagra data eller för att analysera data.139 Exempel på forskningsinfrastruktur inom olika forskningsområden är biobanker och olika mätinstrument inom medicin och hälsa; laboratorier inom fysik, kemi,  
 material-, 
  teknik- och livsvetenskaper; teleskop och andra mätplattformar inom astronomi, miljö- och geovetenskap; statistik och registerdata inom samhälls- vetenskap; och verklighetslabb och språkdatabaser inom humaniora.140 Frågor som rör forskningsinfrastruktur har tagit större plats i den forskningspolitiska diskussionen under de senaste tio åren dels på grund av de ökade investeringarna i forskningsinfrastruktur141, dels genom etableringen av ett antal större forskningsanläggningar som European Spallation Source, Burgess och SciLifeLab i Sverige.142 
  
 Det saknas i dagsläget en vedertagen definition av vad som anses utgöra en forskningsinfrastruktur.143 Gemensamt för de definitioner som används är att de fokuserar på forskningsinfrastrukturer som verk- tyg för att genomföra forskning.144 En annan dimension som används 
  
 139Prop. 2016/17:50 s. 46. 
  
 140Vetenskapsrådet (2018) Vetenskapsrådets guide till infrastrukturen 2018. 
  
 141Jämför Vetenskapsrådets årsredovisning 2011 (s. 21 och 23) där investeringen uppgick till 1,3 miljarder 2011 med utfallet 2021 som enligt Vetenskapsrådets årsredovisning 2021 (s. 88) var 2,9 miljarder. 
  
 142Exempel på frågans forskningspolitiska vikt är utredningen Stärkt fokus på framtiden forsk- ningsinfrastruktur (SOU 2021:65), nationella  
 ESS-strategin 
  (Skr. 2017/18:262) samt behand- lingen av SciLifeLab i återkommande forsknings- och innovationspropositioner (2012/13:30 s.  
 83–85, 
  2016/17:50 s. 127 och 2020/21:60 s. 80). 
  
 143Avsaknad av allmänt vedertagen definition konstateras bland annat i Stärkt fokus på fram- tidens forskningsinfrastruktur (SOU 2021:65) s.  
 67–72. 
  
 144Se exempelvis  
 EU-kommissionens 
  förordning nr 651/2014 där det anges ”forsknings- infrastruktur: anläggningar, resurser, och därmed sammanhängande tjänster som forskarsamhäl- let använder för att genomföra forskning in sina respektive områden”. 
  
 149 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 för att definiera olika typer av forskningsinfrastrukturer är omfatt- ningen på användningen, antingen geografiskt eller antalet användare. De tre typer som ofta nämns, och som har betydelse för hur verk- samheten organiseras, är lokala, nationella och internationella forsk- ningsinfrastrukturer. 
  
 –Lokala forskningsinfrastrukturer. Till dessa räknas mindre kom- plexa anläggningar, verktyg och andra resurser vilka huvudsakligen används av forskare på ett lärosäte eller av en forskargrupp, men även andra användargrupper förekommer såsom företag och myn- digheter. Exempel på anläggningar kan vara mindre laboratorier eller databaser. Ansvaret för de lokala forskningsinfrastrukturerna ligger på enskilda lärosäten och de finansieras via lärosätets bas- anslag, via finansiering från statliga eller privata aktörer eller genom användaravgifter.145 
  
 –Nationella forskningsinfrastrukturer. I Vetenskapsrådets guide till forskningsinfrastrukturen 2018 anges att en nationell forsknings- infrastruktur ska ”möjliggör[a] forskning för flera forskargrup- per och olika projekt inom ett eller flera forskningsområden”.146 Utöver detta anges även att nationella forskningsinfrastrukturer ska vara av brett nationellt intresse för Sverige, vara öppet till- gängliga för forskare verksamma i Sverige och ha en långsiktig pla- nering vad gäller den vetenskapliga verksamheten, styrning, finan- siering och framtida utveckling.147 Det finns flera skäl till att en viss typ av forskningsinfrastrukturer organiseras som en nationella resurs. Ett skäl är stordriftsfördelar, det vill säga att kostnaderna för en infrastruktur är så höga att det inte är motiverat att ha flera likadana anläggningar i ett land. Ett annat skäl är att komplexiteten i många forskningsinfrastrukturer är så stor att uppbyggnad och vidareutveckling kräver kompetenser som finns på flera lärosäten varför samverkan är en förutsättning. Samverkan nationellt med- för också en riskdelning, både teknisk och ekonomisk, vilket är en fördel då etableringen av en forskningsinfrastruktur innebär ett långsiktigt åtagande. Exempel på nationella infrastrukturer är Bio- 
  
 145Lokala forskningsinfrastrukturer kan inte få finansiering från Rådet för forskningens infra- strukturer (RFI) som är ett råd inom Vetenskapsrådet med uppgift att fördela medel till forsk- ningsinfrastrukturer av nationellt intresse. 
  
 146Vetenskapsrådet (2018) Vetenskapsrådets guide till forskningsinfrastrukturen 2018) s. 7. 
  
 147Vetenskapsrådet (2018) Vetenskapsrådets guide till forskningsinfrastrukturen 2018) s. 13. 
  
 150 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 bank Sverige, Huminfra148, långliggande jordbruksförsök149 och forskningsfartyg. 
  
 –Internationella forskningsinfrastrukturer. Sverige bidrar till ett antal internationella forskningsinfrastrukturer, vilka är anlägg- ningar med ännu större stordriftsfördelar ock komplexitet än de nationella. European Spallation Source  
 (ESS-anläggningen) 
  en neu- tronkälla som kan liknas vid ett enormt mikroskop, är ett exempel på en internationell forskningsinfrastruktur där Sverige är värd- land. Sverige har ett  
 30-tal 
  internationella åtagande i olika forsk- ningsinfrastrukturer, exempelvis världens största partikelfysik- laboratorium CERN i Schweiz, den experimentella anläggningen för forskning kring fusion ITER i Frankrike och det europeiska samarbetet för högpresterande datorer, PRACE.150 
  
 En kategori av forskningsinfrastruktur som ofta hanteras i särskild ordning är den digitala infrastrukturen. Även vi kommer att hantera den i särskild ordning (se nedan). 
  
 Det går inte att säga med exakthet att säga hur mycket medel som årligen avsätts till forskningsinfrastruktur i Sverige. Avsaknaden av en vedertagen definition och det faktum att lärosätena i dag inte är ålagda att återrapportera hur mycket av de deras budgetar som an- vänds till forskningsinfrastruktur är två av skälen. 
  
 Under år 2022 uppgick Vetenskapsrådets stöd till forsknings- infrastruktur till 3,0 miljarder, vilket är en ökning med över en miljard jämfört med år 2020.151 Ökningen berodde bland annat på resurs- förstärkningarna i forsknings- och innovationspropositionen för år  
 2021–2024.152 
  
 Enligt Vetenskapsrådets guide till forskningsinfrastrukturen 2018 gick cirka 35 procent av medlen till nationella infrastrukturer år 2018. Med ett antagande om att andelarna finansiering av internationella och nationella forskningsinfrastrukturer är desamma och att med- 
  
 148Huminfra är en svensk nationell infrastruktur som stödjer digital och experimentell forsk- ning inom humaniora genom att på en gemensam plats synliggöra svenska material och forsk- ningsverktyg samt utveckla nationella metodkurser. Information från infrastrukturens webb- sida hämtad  
 2022-02-20. 
  
 149SLU:s långliggande jordbruksförsök är en nationellt resurs som används för att studera hur växtföljder och odlingsåtgärder inom jordbruket påverkar på sikt. www.slu.se (information hämtad  
 2023-05-08). 
  
 150Vetenskapsrådet (2018) Vetenskapsrådets guide till forskningsinfrastrukturen 2018) s. 7. 
  
 151Vetenskapsrådets årsredovisning 2022 s. 79. 
  
 152Prop. 2020/21:60 s. 28. 
  
 151 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 finansieringen från lärosätena själva och andra finansieringskällor är minst 50 procent för de nationella  
 forsknings-infrastrukturerna 
  så kan de svenska kostnaderna för nationella och internationella forsk- ningsinfrastrukturer uppskattas till minst 4 miljarder år 2022.153 Det måste dock betonas att siffran är en minimisiffra och att totalbelop- pet sannolikt är avsevärt större då det i dagsläget saknas krav på läro- sätena att särredovisa hur mycket medel de lägger på forsknings- infrastruktur.154 
  
 Dagens hantering av forskningsinfrastrukturer 
  
 I Sverige är Vetenskapsrådet den största statliga finansiären av forsk- ningsinfrastruktur. Rådet för forskningens infrastruktur är det organ inom Vetenskapsrådet som fattar beslut om finansiering. Rådet be- står av tretton ledamöter, varav nio är aktiva forskare och tre är repre- sentanter från Forte, Formas och Vinnova. Vetenskapsrådet utser ord- förande och ledamöter. Som stöd för beslutsfattandet finns fyra rådgivande grupper samt universitetens referensgrupp för forsknings- infrastruktur (URFI).155 
  
 Fördelningen av medel sker genom en process där det vartannat år genomförs en inventering av behovet av nya forskningsinfrastruk- turer av nationellt intresse. Inventeringen genomförs i form av en öppen utlysning. Efter inventeringen prioriteras de områden eller typer av infrastrukturer som anses mest angelägna för svensk forsk- ning och konsortier av lärosäten och andra typer av organisationer bjuds in att ansöka om medel för att etablera de utpekade infrastruk- turerna.156 Vid ansökan om stöd till en nationell infrastruktur krävs medfinansiering från de sökande lärosäten motsvarande minst 50 pro- cent av de totala kostnaderna. Projekt beviljas finansiering i  
 1–5 
  år. Från och med 2023 är det även möjligt att i den återkommande infra- strukturutlysningen söka medel för nytt medlemskap i internationell infrastruktur samt finansiering för forskare som bidrar till uppgrader- 
  
 153Vetenskapsrådet (2018) Vetenskapsrådets guide till forskningsinfrastrukturen 2018) s. 8. 
  
 154För en mer utförlig diskussion om svårigheterna att mäta hur stora resurser som läggs på forskningsinfrastruktur se SOU 2021:65 kapitel 5. 
  
 155De fyra rådgivande grupperna är: Register och databaser samt infrastruktur för analyser och material för humaniora, medicin och samhällsvetenskap, Observatorier och mätplattformar för astronomi, klimat, miljö och geovetenskap, Högteknologilaboratorier för fysik, kemi, mate-  
 rial-, 
  teknik- och livsvetenskaper samt  
 E-infrastrukturutskottet. 
  
 156Information från Vetenskapsrådets hemsida  
 www.vr.se/soka-finansiering/att-soka- 
  
 bidrag/soka-bidrag-till-forskningsinfrastruktur.html 
  (information hämtad  
 2023-02-21). 
  
 152 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 ingar av internationella infrastrukturer där Sverige är medlem, så kallad teknik- och metodutveckling.157 Vid beviljande av nytt medlemskap i internationell infrastruktur står Vetenskapsrådet för hela kostnaden för framtida medlemsavgifter. År 2019 uppgick de utlysta medlen till forskningsinfrastruktur av nationellt intresse till 700 miljoner kronor och1 300 miljoner kronor år 2021.158 
  
 Utöver Vetenskapsrådet finansierar även Forte, Formas och Vinnova forskningsinfrastrukturer inom sina olika ansvarsområden. Finansieringen kan sägas vara indirekt genom att den främst sker via myndigheternas projektfinansiering och det saknas redovisning av hur stora medel som går till ändamålet i myndigheternas årsredovis- ningar.159 Även statliga och privata stiftelser som exempelvis Skinner och Perkins stiftelse160, Riksbanken jubileumsfond161 och Barncancerfonden162 finansierar forskningsinfrastruktur.163 
  
 157Utlysning ”Bidrag till forskningsinfrastruktur av nationellt intresse”. Information hämtad från Vetenskapsrådets hemsida  
 2023-02-21. 
  
 158Utöver dessa två utlysningar genomfördes år 2021 en utlysning med stöd till befintliga infra- strukturer med en budget på 364 miljoner kronor och en utlysning om  
 in-kind 
  stöd till ESS på 
  
 120miljoner kronor. Siffrorna i noten och texten är hämtade från genomgången av myndig- heternas utlysningar som redovisas i deltänkande Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrap- porter (SOU 2023:19). 
  
 159Avsaknaden av redovisning grundar sig i att ingen av myndigheterna Energimyndigheten, Forte, Formas och Vinnova har något ansvar för finansiering av forskningsinfrastruktur in- skriven i sina instruktioner (se genomgång i SOU 2021:65 s.  
 85–89). 
  Vinnova har en skrivning i sin instruktion som anger att de ska ”främja svenska företags medverkan i uppbyggnad och användning av forskningsinfrastrukturanläggningar” (SFS 2009:1101). I Formas regleringsbrev anges att de ska finansiera forskningsfartyget Oden med 7 miljoner kronor per år (dnr M2022/ 00494). De fyra myndigheterna har dock tillsammans med lärosätena bidragit till finansier- ingen av Burgess i enlighet med skrivningarna i forsknings- och innovationspropositionen från 2016. Prop. 2016/17:50 s.  
 124–125. 
  
 160För Skinner och Perkins stiftelse saknas en sammanställning av medel som går till forskningsinfrastruktur. Utifrån information från deras hemsida framgår att stiftelsen under  
 2020–2022 
  exempelvis beslutade om 825 miljoner kronor i stöd till SciLifeLab som del av sats- ningar på  
 Covid-19 
  och en stor Life  
 Science-satsning, 
  finansierade en högpresterande dator för  
 AI-forskning 
  med 300 miljoner kronor och utökad finansiering av ett kvantdatorcentrumet vid Chalmers motsvarande 320 miljoner kronor (information hämtad från Skinner och Wagner stiftelses hemsida  
 2023-03-16). 
  
 161Riksbankens jubileumsfond anger i sin årsredovisning för 2021 att de finansierat forsk- ningsinfrastruktur för 42 miljoner kronor. Riksbankens jubileumsfond (2021) Årsredovisning s. 9. 
  
 162Barncancerfonden avsatte 50 miljoner kronor för finansiering av forskningsinfrastruktur år 2021 enligt Barncancerfondens årsrapport s. 59. 
  
 163Se Vetenskapsrådet (2018) Vetenskapsrådets guide till forskningsinfrastrukturen 2018) s. 10 f. för uppräkning av viktiga finansiärer av forskningsinfrastruktur utöver Vetenskapsrådet. 
  
 153 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Organisationsform 
  
 Svenska forskningsinfrastrukturer har olika organisationsform, det vill säga hur verksamheten organiseras och styrs. Exempel på före- kommande organisationsformer är avdelningar inom lärosäten, sam- verkan mellan ”lärosätesmyndigheter”, institut, andra statliga myn- digheter och internationella organisationer.164 Organisationsformen är av betydelse för den statliga finansieringen, eftersom val av form reglerar ansvar och inflytande på frågor som användning, finansier- ing och långsiktig utveckling av infrastrukturen. 
  
 När det gäller de lokala forskningsinfrastrukturerna har det en- skilda lärosätet där infrastrukturen är placerad ansvar och mandat att organisera arbetet. 
  
 I Sverige har alla nationella forskningsinfrastrukturer ett lärosäte som huvudman. Övriga lärosätens rättigheter, inflytande och ansvar regleras i de flesta fall via samverkansöverenskommelser mellan de ”lärosätesmyndigheter” som är involverade i forskningsinfrastrukturen. De enda undantagen från denna princip är synkrotronljusanläggningen Burgess och det vetenskapliga centrumet för storskalig forskning inom biovetenskap, medicin och miljö SciLifeLab. I båda fallen är ett lärosäte huvudman, Lunds universitet respektive Kungliga Tekniska Högskolan, i likhet med övriga nationella forskningsinfrastrukturer. Men det som skiljer är att verksamheten för de två infrastrukturerna styrs via förordning.165 
  
 Beslut om svenskt medlemskap i internationella infrastrukturer fattas oftast av regeringen, men i vissa fall av riksdagen. Besluten fattas efter rekommendation från Vetenskapsrådet och Rådet för forsk- ningens infrastruktur. Finansiering av medlemskapet sker via direkta anslag från regeringen eller via Vetenskapsrådets anslag till forsknings- infrastruktur.166 Svensk representation i möten som rör drift, admini- stration och utveckling av de internationella forskningsinfrastrukturer där Sverige är medlem sker genom att tjänstemän från Regerings- kansliet eller Vetenskapsrådet deltar. 
  
 Relaterat till frågan om finansiering av forskningsinfrastrukturer är också frågan om förutsättningarna för svenska forskare och företag 
  
 164Se Stärkt fokus på framtidens forskningsinfrastruktur (SOU 2021:65) kapitel 4 för en genom- gång av olika tänkbara organisationsformer för forskningsinfrastrukturer i Sverige. 
  
 165Förordning (1994:946) om den nationella forskningsanläggningen i elektronaccelerator- laboratoriet (MAX  
 IV-laboratoriet) 
  i Lund, respektive förordning (2013:118) om Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning. 
  
 166SOU 2021:65 s. 63 f., 70 f., 84 och 112. 
  
 154 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 att vara med och leverera ny teknik vid byggande och uppgradering av internationella forskningsinfrastrukturer. För att stimulera svenska organisationer att medverka i leveranser finansierar Vetenskapsrådet och Vinnova tillsammans nätverket Big Science Sweden där lärosäten och näringslivsorganisationer verkar för att sprida information och ge stöd i samband med att anläggningarna gör upphandlingar.167 
  
 Utredningen om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur 
  
 I augusti 2021 lämnade Utredningen om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur sitt betänkande Stärkt fokus på framtidens forskningsinfrastruktur till regeringen.168 
  
 Utredaren beskrev hur organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur skulle kunna utvecklas på nationell nivå, bland annat genom att inrätta av en ny myndighet för forskningsinfrastruk- tur av ”särskilt nationellt intresse”. I det korta perspektivet, det vill säga i väntan på att en ny myndighet etablerades, föreslog utredaren att bemanningen i Rådet för forskningens infrastruktur vid Veten- skapsrådet skulle breddades. I betänkande beskrivs också hur ett system för nationell prioritering av forskningsinfrastruktur skulle kunna utformas. Utredaren föreslog även att den politiska styrningen avseende forskningsinfrastruktur borde utvecklas och att lärosäte- nas samverkan kring forskningsinfrastruktur borde stärkas. 
  
 För att möta behovet av en mer långsiktig finansiering föreslog ut- redaren att viss infrastruktur bör betraktas som samhällsinvestering. Detta är en särskild form av investering i statlig verksamhet som med- ger finansiering med hjälp av lån i stället för anslag. Dessutom är finan- sieringsförutsättningarna tydliga över längre perioder, jämfört med de  
 1–5 
  år som beslutas i nuvarande hantering av Vetenskapsrådet.169 
  
 Majoriteten av de som svarat på remiss av betänkandet, bland både lärosäten och finansiärer, avstyrkte bildandet av en ny myndighet för 
  
 167Regeringen har uppmärksammat potentialen i teknikleveranser genom skrivningar i Veten- skapsrådets regleringsbrev (U2022/04046) och i Vinnovas instruktion (2 § SFS 2009:1101). I Big Science Sweden ingår Teknikföretagen, Industriellt utvecklingscentrum Syd, Chalmers tek- niska högskola, Lunds universitet, Luleås tekniska universitet, Uppsala universitet, RISE och Region Skåne. Se även Vetenskapsrådet årsredovisning 2022 s. 30 och Vinnovas årsredovisning 2022 s. 38. 
  
 168Stärkt fokus på framtidens forskningsinfrastruktur (SOU 2021:65). 
  
 169Se SOU 2021:65 s.  
 240–243 
  för en genomgång av hur utredaren ser att samhällsinvester- ingar kan användas för att finansiera forskningsinfrastruktur. 
  
 155 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 hantering av forskningsinfrastrukturer av nationellt intresse.170 I stället förordade flera att nuvarande verksamhet inom Vetenskapsrådet och Rådet för forskningens infrastruktur bör utvecklas för att adressera de utvecklingsbehov som utredaren identifierat. De betonade också vikten av en nationell funktion för prioritering och menade att dagens system där lärosäten förväntas komma överens om hanteringen av nationella forskningsinfrastrukturer genom samverkansöverenskom- melser inte är ändamålsenlig. Flera remissinstanser lyfte behovet av långsiktiga finansieringslösningar, men få kommenterade det speci- fika förslaget om att betrakta vissa av forskningsinfrastrukturerna som samhällsinvesteringar. 
  
 Uppfattningar om hur det fungerar i dag 
  
 Finansiering och ansvarsfördelning för forskningsinfrastruktur och uppfattas inte fungera så bra i dag, enligt den enkät utredningen ge- nomfört.171 Bland de drygt hundra svarande menade en tiondel att finansieringen av forskningsinfrastruktur inte alls är effektiv, mot- svarande nivå 1 på en femgradig skala. Hälften av de lärosäten som svarat på en flervalsfråga angav svaren 1 eller 2 på en femgradig skala. Även flera från näringsliv och myndigheter svarade 1 eller 2. En majo- ritet av svarande från lärosäten och stiftelser ansåg att ansvarsfördel- ningen inte är adekvat för att hantera forskningsinfrastruktur, mot- svarande svar 1 och 2. Även bland myndigheter samt kommuner och regioner var andelen låga svar förhållandevis hög. 
  
 I fritextsvaren lyfte flera svarande fram att forskningsinfrastruk- turer blir allt viktigare för svensk forsknings konkurrenskraft. De stora satsningar som Sverige gjort inom området lyftes som positivt. Några menade dessutom att dagens system med behovsinventering och utlysning av medel vartannat år fungerade bra, men de flesta lyfte olika problem och utmaningar med dagens system. Nedan presen- teras en sammanfattning av de problem som lyftes i fritextsvaren: 
  
 170Utredningen har läst remissvaren från ett urval av de största lärosätena, de fem största statliga forskningsfinansiärer samt andra centrala aktörer som RISE, Sveriges universitets- och högskoleförbund, Kungliga Vetenskapsakademin, Institutet för rymdfysik, Rymdstyrelsen, Region Skåne samt Statistiska centralbyrån. 
  
 171Redovisningen av resultaten från enkäten bygger på den sammanställning som redogörs för i Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). Där återfinns även metod- beskrivningar och en mer utförlig sammanställning av fritextsvaren. 
  
 156 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 –oro för att investeringarna i allt fler och allt dyrare forsknings- infrastrukturer ska tränga undan annan finansiering, 
  
 –upplevelse av otydliga processer för beslut och finansiering, 
  
 –bristande samordning mellan finansiärer och lärosäten, 
  
 –avsaknad av strategi och vision för arbete med och investeringar i forskningsinfrastrukturer, 
  
 –ett mer långsiktigt perspektiv på satsningar på forskningsinfra- struktur efterfrågas, 
  
 –projektfinansiering anses vara en olämplig finansieringsform för forskningsinfrastruktur, 
  
 –tydliga processer för avveckling av forskningsinfrastrukturer efter- frågas, 
  
 –arbetet med forskningsinfrastrukturer måste breddas så att det fångar behov i alla vetenskapliga discipliner och inkluderar finan- siering av infrastruktur som ligger närmare tillämpning, som exem- pelvis test- och demonstrationsmiljöer. Ett breddat perspektiv ställer krav på ökad bredd, kunskap och flexibilitet i finansiärernas hantering, samt 
  
 –det är viktigt att stimulera näringslivets användning av forsknings- infrastrukturerna. 
  
 Digital infrastruktur 
  
 I utredningens direktiv anges att utredaren ska föreslå hur digital infrastruktur för forskningsändamål ska kunna samordnas.172 I en rapport framtagen av Vetenskapsrådet och Sveriges Universitets- och högskoleförbund skriver de att med digital infrastruktur 
  
 avses resurser för lagring, överföring, tillgängliggörande, beräkning och analys av digitala data. Inom begreppet ryms också de kompetenser och organisationer som är nödvändiga för att forskningen ska kunna till- godogöra sig befintliga resurser och existerande data.173 
  
 172Dir. 2022:85 s. 8. 
  
 173Vetenskapsrådet och Sveriges universitets- och högskoleförbund (2020) Inriktningsförslag för organisering av svensk  
 e-infrastruktur 
  för forskning, s. 6. 
  
 157 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 De resurser och organisationer som diskuteras som viktiga delar av den svenska digitala infrastrukturen174 i rapporten är följande: 
  
 –Svenska universitetsdatanätverket (SUNET), 
  
 –National Academic Infrastructure for Supercomputing in Sweden (NAISS), 
  
 –Register Utiliser Tool (RUT), 
  
 –Svensk Nationell Datatjänst (SND), och 
  
 –Microdata ONline Access (MONA). 
  
 Samma resurser och organisationer nämndes också i direktivet till utredningen Organisation, styrning och finansiering av forsknings- infrastruktur.175 I slutbetänkandet föreslog utredaren att resurserna borde samlas i en ny myndighet eller integreras i den myndigheten för hantering av forskningsinfrastrukturer av nationellt intresse som utredningen föreslog borde inrättas.176 Utöver en samordnad hanter- ing av de fem resurserna nämns även behovet av gemensamma stan- darder och rutiner för hantering av forskningsdata som ett viktigt utvecklingsområde kopplat till de digitala forskningsinfrastrukturerna. Ett tydligare agerande i internationella samarbeten kring transnatio- nella digitala infrastrukturer ses också som ett viktigt utvecklings- område.177 
  
 Ett annat att sätt att beskriva vad som menas med digital infra- struktur är att utgå från de tjänster som kan levereras via digitala infrastrukturer. I Vetenskapsrådet och Sveriges universitets- och hög- skoleförbunds (SUHF) rapport föreslogs följande indelning av de tjänster som levereras via digitala infrastrukturer:178 
  
 –tillgängliggörande av forskningsdata, 
  
 –beräkning, överföring och lagring av data, och 
  
 –övriga tjänster. 
  
 174I Vetenskapsrådet och Sveriges universitets- och högskoleförbund (2020) Inriktningsförslag för organisering av svensk  
 e-infrastruktur 
  för forskning och i direktivet för Utredningen Organi- sation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur (dir. 2020:52) används begreppet  
 e-infrastruktur 
  för samma organisatoriska enheter. 
  
 175Dir. 2020:52 s.  
 11–14. 
  
 176SOU 2021:65 s.  
 254–266. 
  
 177Vetenskapsrådet och Sveriges universitets- och högskoleförbund (2020) Inriktningsförslag för organisering av svensk  
 e-infrastruktur 
  för forskning, s. 6 och SOU 2021:65 s.  
 254–266. 
  
 178Vetenskapsrådet och Sveriges universitets- och högskoleförbund (2020) Inriktningsförslag för organisering av svensk  
 e-infrastruktur 
  för forskning, s. 10. 
  
 158 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Nedan beskrivs de fem stora nationella digitala forskningsinfrastruk- turerna SUNET, NAISS, RUT, SND och MONA. 
  
 Svenska universitetsdatanätverket (SUNET) 
  
 SUNET bildades på  
 1980-talet, 
  förvaltades av Högskoleverket under  
 1990-talet 
  och togs över av Vetenskapsrådet vid dess bildande år 2001. Verksamheten regleras i dag i Vetenskapsrådets instruktion.179 
  
 SUNET används i dag av lärosäten, men även av andra offentliga verksamheter såsom bibliotek, nationella kulturinstitutioner och fors- kande myndigheter. SUNET tillhandahåller ett antal digitala tjänster, exempelvis mötesverktyg, molntjänster och säkerhetslösningar samt bistår användarna med utveckling av verktyg och upphandling. 
  
 Till stöd för verksamheten inom SUNET finns en avdelning inom Vetenskapsrådet med cirka 40 anställda och cirka 25 medarbetare vid lärosäten och andra organisationer som valt att använda sig av SUNET:s tjänster. För inspel till verksamheten har Vetenskapsrådet tillsatt en rådgivande kommitté, Kommittén för SUNET. 
  
 SUNET:s totala kostnader var cirka 240 miljoner år 2019, varav cirka 50 miljoner finansierades med anslag, 182 miljoner via avgifter och resten via andra typer av intäkter och bidrag.180 
  
 National Academic Infrastructure for Supercomputing in Sweden (NAISS) 
  
 Ansvaret att finansiera högpresterande beräknings- och lagrings- kapacitet för forskningsändamål tilldelades Vetenskapsrådet i sam- band med att myndigheten bildandes år 2001.181 
  
 Verksamheten bedrevs fram till och med år 2022 med Uppsala universitet som huvudman under namnet Swedish National Infra- structure for High Performance Computing (SNIC). Verksamheten genomfördes som en frivillig samverkan mellan tio lärosäten. Rent faktiskt bestod SNIC av decentraliserade beräknings- och lagrings- verksamheter på ett antal datacenter på sex olika lärosäten. Alla de 
  
 1792 § Förordning (2009:975) med instruktion för Vetenskapsrådet. 
  
 180Beskrivningen av SUNET bygger på SOU 2021:65 s.  
 144–147. 
  
 181Ansvaret fanns inskrivet i Vetenskapsrådets instruktion fram till år 2018 då det togs bort. Vetenskapsrådet har dock fortsatt finansiera verksamheten efter 2018. 
  
 159 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 decentraliserade verksamheterna har egna föreståndare och styrgrup- per. Nätverket hålls samman av en central administrativ enhet. 
  
 Den statliga finansieringen av verksamheten var 200 miljoner år 2019. Vetenskapsrådet stod för hälften och de ingående lärosätena för resten.182 
  
 Efter en utvärdering av SNIC:s verksamhet genomförd av Rådet för forskningens infrastruktur år 2020 beslutade Vetenskapsrådet att genomföra en utlysning av medel för ett nytt svenskt nationellt center för storskaliga beräkningsresurser.183 Resultat blev att konsortiet National Academic Infrastructure for Supercomputing in Sweden (NAISS) under ledning av Linköpings universitet driver verksam- heten vidare från och med 1 januari 2023.184 
  
 Register Utiliser Tool (RUT) 
  
 RUT är ett metadataverktyg som tillhandahålls av Vetenskapsrådet för att underlätta registerbaserad forskning som inbegriper data som finns tillgängliga via svenska register och biobanker.185 Som stöd för verksamheten har myndigheten skapat Registerdatarådet, som är ett rådgivande organ bestående av representanter från akademi, statistik- hållande myndigheter och forskningsfinansiärer. 
  
 Vetenskapsrådet är huvudman för RUT. Verksamheten bekostas via myndighetens anslag och högst 35 miljoner kronor fick användas för ändamålet 2021.186 
  
 Svensk Nationell Datatjänst (SND) 
  
 SND arbetar med att tillgänggöra, bevara och återanvända forsknings- data. Intitalt inkluderade tjänsten mest data från samhällsvetenskap- lig forskning, men verksamheten har breddats till att även hantera data från andra vetenskapliga områden. Cirka 40 lärosäten och forskande organisationer är aktiva inom SND. 
  
 Göteborgs universitet är huvudman, men infrastrukturen drivs som ett samarbete mellan nio olika lärosäten. Svensk nationell datatjänst 
  
 182Beskrivningen av SNIC bygger på SOU 2021:65 s.  
 139–142. 
  
 183Vetenskapsrådet (2021) Vetenskapsrådets årsredovisning 2021 s. 30. 
  
 184Vetenskapsrådet (2022) Vetenskapsrådets årsredovisning 2022 s. 29. 
  
 1852 § SFS 2009:975. 
  
 186Beskrivningen av Register Utiliser Tool bygger på SOU 2021:65 s.  
 147–149. 
  
 160 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 betraktas ur finansieringshänseende som en ”vanlig” nationell forsk- ningsinfrastruktur och fick år 2019 cirka hälften av sin finansiering från Vetenskaprådet. Resterande del av de 35 miljoner som verksam- heten kostar kommer från lärosäten och projektbidrag från andra finansiärer.187 
  
 Microdata ONline Access (MONA) 
  
 Statistiska centralbyrån tillhandahåller en resurs för tillgängliggörande av forskningsdata, Microdata ONline Access (MONA). Användare av MONA finns inom nästan alla lärosäten. Verktyget används mest av forskare inom samhällsvetenskap och humaniora. 
  
 Statistiska centralbyrån är huvudman för MONA. Myndigheten har en rådgivande grupp av aktiva forskare och en representant från Vetenskapsrådet kopplad till verksamheten. Kostnaden för MONA uppgick till drygt 16 miljoner kronor år 2019, varav Vetenskapsrådet finansierade strax under 12 miljoner kronor och resten täcktes via an- vändaravgifter.188 
  
 Finansiering av digitala forskningsinfrastrukturer 
  
 Den direkta, nationella finansieringen av de fem ovan nämnda digital infrastrukturerna uppgick år 2019 till 520 miljoner kronor. Summan innefattade dock inte lärosätenas egna investeringar i lokala, digitala infrastrukturer som knyter an till de nationella digitala infrastruk- turerna.189 
  
 Svenska aktörer är också med i många internationella samarbeten som syftar till alltifrån uppbyggnad av gemensam beräkningskapaci- tet och lagringsplatser till standardisering av tillgängliggörandet av forskningsdata. Exempel på det föregående är det europeiska samarbete för högpresterande beräkningskapacitet European  
 High-Performance 
  Computing Joint Undertaking (EuroHPC) och det nordiska sam- arbetet för gemensamma digitala infrastrukturprojekt Nordic  
 e-Infra- 
  structure Collaboration (NeIC). Ett exempel på internationell digital forskningsinfrastruktur för att lagra och tillhandahålla data är Euro- 
  
 187Beskrivningen av Svensk Nationell Datatjänst bygger på SOU 2021:65 s.  
 142–144. 
  
 188SOU 2021:65 s.  
 149–151. 
  
 189Vetenskapsrådet och Sveriges universitets- och högskoleförbund (2020) Inriktningsförslag för organisering av svenska  
 e-infrastruktur 
  för forskning s. 16. 
  
 161 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 pean Open Science Cloud, som kopplar till de svenska digitala infra- strukturerna RUT och SND. 
  
 Uppfattningar om dagens system 
  
 Tidigare genomlysningar 
  
 Under de senaste åren har det genomförts flera genomlysningar av det svenska nationella systemet för digitala infrastrukturer för forsk- ningsändamål. 
  
 Den första, An outlook for the national roadmap for  
 e-infrastruc- 
  tures for research var en utvärdering beställd av Vetenskapsrådet till- sammans med Universitetens referensgrupp för forskningsinfrastruk- tur (URFI). Utvärderingen genomfördes av en panel bestående av svenska och internationella forskare.190 Den andra var den tidigare nämnda rapporten av Vetenskapsrådet och Sveriges universitets- och högskoleförbund (SUHF). Den tredje genomlysningen gjordes i be- tänkandet Stärkt fokus på framtidens infrastruktur. 
  
 Nedan följer en sammanfattning av de utmaningar med dagens system som identifierades i genomlysningarna: 
  
 –dagens system är fragmenterat med oklar arbetsdelning. Veten- skapsrådet är den tydligaste nationella aktören, men dess roll kom- pliceras av att de både agerar finansiär och utförare av vissa digitala infrastrukturer, 
  
 –nationell strategi för de digitala forskningsinfrastrukturerna saknas, vilket försvårar samordningen inom området, bidrar till ineffektiv användning av existerande resurser, försvårar prioritering vid ut- vecklingen av nyinvesteringar och försvagar Sveriges röst i inter- nationella samarbeten, 
  
 –avsaknad av en systematiserad hantering forskningsdata, vilket leder till minskat utnyttjandet av tillgängliga datakällor och för- svårar medverkan i internationella samarbeten, samt 
  
 –snabb teknisk förändring kräver fortsatt stora investeringar i beräk- nings- och lagringskapacitet för att säkra produktionen av inter- nationellt konkurrenskraftig forskning. 
  
 190Vetenskapsrådet (2019) An outlook for the national roadmap for  
 e-infrastructures 
  for research. 
  
 162 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Författarna till rapporterna från genomlysningarna förordar en om- organisation av de ovan nämnda verksamheter i någon form av sam- lad organisation.191 
  
 Uppfattningar i enkäten 
  
 I utredningens enkät lyfte flera respondenter organisation och finan- siering av digital forskningsinfrastruktur. Nedan följer en samman- fattning av de uppfattningar som framfördes:192 
  
 –många respondenter såg ett ökat behov av digital infrastruktur och ansåg att det saknas en sammanhängande strategi och tillräckligt med resurser för att tillgodose forskningens behov. 
  
 –några påminde om förslagen i de rapporter som refereras ovan och förordade att förslaget om en samlad organisation genomförs, 
  
 –flera tog upp hälsodata och register inom hälsoområdet som en utmaning och de identifierade behov av nationell samordning. 
  
 –flera respondenter nämnde utmaningar med datahantering, särskilt datadelning. I dag genereras enorma mängder data inom forsk- ningen, vilka lagras och hanteras på olika sätt hos olika aktörer, vilket inte är optimalt. Ett framtida finansieringssystem måste kunna han- tera åtkomst till data, frågor om öppna data och öppen vetenskap bättre än i dag. 
  
 Finansiering av test- och demonstrationsanläggningar 
  
 Förutom forskningsinfrastrukturer som huvudsakligen används av forskare finns det även annan typ av infrastruktur som är viktigt för forsknings- och innovationsverksamhet. De går ofta under benäm- ningen test- och demonstrationsanläggningar och har ett bredare an- vändningsområde då de används för forskning, kommersiell test- verksamhet, certifiering med mera. Även typen av användare är mer diversifierad, alltifrån forskare till olika typer av företag och offent- 
  
 191Vetenskapsrådet (2019) An outlook for the national roadmap for  
 e-infrastructures 
  for research s. 27 SOU 2021:65 s. 254 och Vetenskapsrådet och Sveriges universitets- och högskoleförbund (2020) Inriktningsförslag för organisering av svenska  
 e-infrastruktur 
  för forskning s.  
 28–36. 
  
 192Se Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) för en mer fullständig genomgång av respondenternas svar rörande digital forskningsinfrastruktur. 
  
 163 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 liga aktörer. Dessutom visar den kategorisering som presenteras nedan att det bara är delar av test- och demonstrationsverksamheten som är beroende av anläggningar. 
  
 Någon vedertagen definition av vad som utgör en test- och demon- strationsverksamhet finns inte. Ett sätt att beskriva det är som tre olika typer av verksamheter.193 
  
 I en första typ av test- och demonstrationsverksamhet testas funk- tion och tekniska egenskaper. Detta kan till exempel göras vid ett labo- ratorium, där avgränsade tekniska egenskaper och prestanda testas inom en isolerad och noga kontrollerad miljö. Ofta testas delfunk- tioner och komponenter, snarare än system och produkter. Denna typ av verksamhet är vanlig på lärosäten och forskningsinstitut. 
  
 I en andra typ av test- och demonstrationsverksamhet simuleras verkliga miljöer på ett kontrollerat sätt i syfte att testa produkter och processer på ett så realistiskt sätt som möjligt. De flesta svenska an- läggningar av denna typ ägs och drivs av forskningsinstitutet RISE.194 Ett exempel är Nelson som är en uppbyggd bana utanför Borås, där fordons- och transportinnovationer kan testas i en simulerad miljö.195 Finansieringen av den här typen av anläggningar skiljer sig åt, men är ofta en kombination av avgifter, finansiering via forsk- nings- och innovationsprojekt samt offentlig finansiering för drift. 
  
 En tredje typ av test- och demonstrationsverksamhet brukar kallas för verklighetstest. I dessa fall bedrivs testverksamheten antingen som en del av ordinarie verksamhet, eller så testas nya arbetssätt och lösningar i samband med investeringar eller annan verksamhetsutveck- ling. Andra benämningar på verklighetstest är verklighetslabb, system- demonstratorer och demonstrationsprojekt. 
  
 I nuläget är det framför allt Vinnova och Energimyndigheten som har olika former av finansieringsinstrument som bidrar till finansier- ingen av typ två och tre. 
  
 193Typologin med tre olika typer av test- och demonstrationsverksamheter används och pre- senteras i Vinnova (2017) Guide för testbäddsutveckling s.  
 3–4. 
  
 194För en lista över Richardson test- och demonstrationsanläggningar se  
 www.ri.se/sv/vad-vi- 
  
 gor/test-demo 
  (information hämtad  
 2023-05-22). 
  
 195För mer information se www.astazero.com/ (information hämtad  
 2023-05-22). 
  
 164 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 3.5.7Hur kom vi hit? En tillbakablick 
  
 I Sverige inleddes en systematisk uppbyggnad av forskningsfinan- sieringen under  
 1940-talets 
  förra hälft. Förebilderna hämtades från Storbritannien och USA.196 Vid millennieskiftet övertog de nuvarande statliga forskningsfinansiärerna197 ansvar och uppgifter som tidigare var spridda över ett antal myndigheter. 
  
 Statens energimyndighet (Energimyndigheten) inrättades 1998.198 År 2001 inrättades Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyg- gande (Formas), Vetenskapsrådet199 och Verket för innovationssystem (Vinnova).200 
  
 En översikt över hur de statliga finansiärerna förändrats sedan  
 1940-talet 
  finns i tabell 3.9. Under tidigt nittonhundratal hade finan- siärerna dels tydliga ämnesinriktade profiler (medicin, naturvetenskap, humaniora), dels inriktning mot mer samhällsnära områden (skog- och jordbruk, samhälls- respektive byggnadsforskning), se figur 3.9. 
  
 Under en period från slutet av sextiotalet och in på tidigt åttiotal ombildades några av de tidigare finansiärerna. Till exempel bildades  
 Humanistisk-samhällsvetenskapliga 
  forskningsrådet från de tidigare råden för samhällsforskning och humaniora. Men framför allt tillkom flera finansiärer, till exempel inom arbetsmiljöområdet samt inom teknik och innovation. 
  
 Ytterligare förändringar gjordes under sent  
 1990-tal, 
  då några finan- siärer tillkom och några slogs samman. Flera av dessa ändringar gjordes inom teknik- och innovationsområdet. 
  
 196Nationalencyklopedin, NE (information hämtad  
 2023-02-16). 
  
 197En beskrivning av de nuvarande statliga forskningsfinansiärerna Energimyndigheten, Forte, Formas, Vetenskapsrådet och Vinnova finns i avsnitt 3.2. Se även beskrivning av andra viktiga aktörer i avsnitt 3.3 och 3.4. 
  
 198Budgetproposition 1997/98:1, utgiftsområde 21. 
  
 199Inom Vetenskapsrådet tillskapades ämnesrådet för humaniora och samhällsvetenskap, ämnes- rådet för medicin, ämnesrådet för naturvetenskap och teknikvetenskap samt en utbildnings- vetenskaplig kommitté. 
  
 200Se prop. 1998/99:94, prop. 1999/2000:81, forskningsproposition 2000/01:3 och regeringens skrivelse 2000/01:28. 
  
 165 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i SverigeSOU 2023:59 
  
 Tabell 3.9 
  
 Översikt över samband mellan tidigare och nutida statliga 
  
 finansiärer av forskning och innovation 
  
 Tidigt  
 1900-tal 
  
 Ny- och ombildning 
  
 Sent  
 1900-tal 
  
 Dagens finansiärer 
  
 MFR  
 (1945–2001) 
  
 - 
  
 - 
  
 NFR  
 (1946–2001) 
  
 - 
  
 - 
  
 SRS  
 (1944–1977) 
  
 RFUH  
 (1992–1995) 
  
 - 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 SHF  
 (1959–1977) 
  
 HSFR  
 (1977–2001) 
  
 - 
  
 (2001-)1 
  
 FRN  
 (1977–2001) 
  
 - 
  
 TFR  
 (1990–2001) 
  
 DSF  
 (1974–1990) 
  
 SFR  
 (1990–2001) 
  
 Taylor  
 (1983–1990) 
  
 FAS  
 (2001–2013) 
  
 ASF  
 (1972–1986) 
  
 RALF  
 (1995–2001)2 
  
 Forte  
 (2013-)3 
  
 AMFO  
 (1986–1995) 
  
 SJFR  
 (1945–2001) 
  
 - 
  
 - 
  
 SNB  
 (1942–1960) 
  
 BFR  
 (1960–2001) 
  
 - 
  
 Formas  
 (2001-)5 
  
 Naturvårdsverket 
  
 FRN4 
  
 RALF  
 (1995–2001)2 
  
 TFB  
 (1988–1993) 
  
 KFB  
 (1988–1993) 
  
 Vinnova  
 (2001-)6 
  
 STU  
 (1968–1991) 
  
 SIND  
 (1973–1991) 
  
 Nutek  
 (1991–2001) 
  
 STEV  
 (1983–1991) 
  
 Nutek  
 (1991–1998)7 
  
 Energimyndigheten 
  
 (1998-) 
  
 1)MRF: medicinska forskningsrådet, NFR: Naturvetenskapliga forskningsrådet, SRS: Statens råd för samhällsforskning, SHF: Statens humanistiska forskningsråd, RFUH: Rådet för forskning om universitet och högskolor, HSFR:  
 Humanistisk-samhällsvetenskapliga 
  forskningsrådet, FRN: Forskningsråds - nämnden, TFR: Teknikvetenskapliga forskningsrådet. 
  
 2)Knappt hälften av RALF:s anslag fördes till FAS och drygt hälften fördes till Vinnova. 
  
 3)DSF: Delegationen för social forskning, DEIFO: Delegationen för invandrarforskning, ASF: Arbetar- skyddsfonden, AMFO: Arbetsmiljöfonden, SFR: Socialvetenskapliga forskningsrådet, RALF: Rådet för arbetslivsforskning, FAS: Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap, Forte: Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd. 
  
 4)Den forskning med inriktning mot ett hållbart samhälle som före 2001 fick stöd av Naturvårds verket  
 (1967-) 
  samt delvis av FRN  
 (1977–2001) 
  gick in i Formas. 
  
 5)SJFR: Skogs- o jordbrukets forskningsråd, SNB: Statens nämnd f. byggnadsforskning, BFR: Bygg - forskningsrådet, Formas: Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. 
  
 6)STU: Styrelsen för teknisk utveckling, SIND: Statens industriverk, STEV: Statens energiverk, 
  
 TFB: Transportforskningsberedningen, KFB: Kommunikationsforskningsberedningen, Nutek: Verket för 
  
 näringslivsutveckling, Vinnova: Verket för innovationssystem. 
  
 7)Ansvar för statliga insatser för att främja teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete inom energiområdet fördes från Nutek till Energimyndigheten. 
  
 166 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 Figur 3.9 Översikt av forskningsområden och teman som förts in i Vetenskapsrådet, Formas, Forte, Vinnova och Energimyndigheten 
  
 Anm.: De flesta områden (rutor med heldragna linjer) låg under annan myndighets ansvarsområde innan de fem forskningsfinansiärerna inrättades 1998 respektive 2001. Då de nuvarande finansiärerna inrättades tillkom några områden och därefter har ytterligare områden tillkommit (rutor med prickade linjer). Ansvar för arbetsliv kom att delas mellan FAS/Forte och Vinnova och ansvar för näringslivs- utveckling delades mellan Vinnova och Energimyndigheten (båda markerade med streckad linje). 
  
 167 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sedan Energimyndigheten inrättades 1998 och de fyra statliga forsk- ningsfinansiärerna Formas, Forte (tidigare FAS), Vetenskapsrådet och Vinnova inrättades 2001 har samhällsutmaningsperspektivet alltmer hamnat i fokus, bland annat mot bakgrund av internationella överens- kommelser såsom Parisavtalet och Agenda 2030. De lösningar som eftersträvas för att nå dessa övergripande mål är tvärsektoriella, vilket bland annat inneburit en anpassning av den svenska forskningsfinan- sieringsstrukturen. Regeringen har lagt allt större vikt vid ökad sam- verkan mellan finansiärer och intressenter samt vid samordning finansiärerna emellan, samtidigt som vikten av mångfald i finansier- ingssystemet har framhållits. 
  
 Vid sidan om detta har finansiärerna förändrats över tid bland annat till följd av flera nya uppdrag. Till exempel har Vetenskapsrådet fått ökat ansvar för finansiering av forskningsinfrastruktur och klinisk forskning samt för samordning av stödfunktioner för kliniska studier och forskningsinfrastruktur. Formas har sedan år 2017 möjlighet att finansiera innovation och ska sedan år 2018 genomföra vissa miljö- analyser. Vinnova finansierar i dag innovation inom ett brett spektrum av områden inom både offentlig och privat sektor. Utvecklingen har lett till att de statliga finansiärerna nu har större ansvarsområden, som innebär potentiell överlappning.201 
  
 Tidigare utredningar av det svenska systemet för statlig extern finansiering av forskning och innovation 
  
 Flera utredningar har gjorts de senaste trettiofem åren. I slutet av  
 1990-talet 
  föreslog en kommitté med uppgift att göra en översyn av den svenska forskningspolitiken bland annat en ny organisation för statlig extern forskningsfinansiering.202 Enligt förslaget skulle fyra forskningsråd inrättas, med ansvar för både grundforskning och till- lämpad forskning inom medicin, naturvetenskap, teknik samt inom humaniora och samhällsvetenskap. Kommittén föreslog också en sam- ordningsnämnd med ansvar för bland annat tvärvetenskaplig forskning. 
  
 Frågan, särskilt avseende uppgifter och ansvarsområden, togs vid- are av en arbetsgrupp under Utbildningsdepartementet.203 Arbets- 
  
 201Beskrivningen av utvecklingen sedan år 2001 är hämtad från utredningens direktiv; En effektiv organisation för statlig forskningsfinansiering (dir. 2022:85). 
  
 202Forskningspolitik (SOU 1998:128). 
  
 203Att finansiera forskning och utveckling (Ds 1999:68). 
  
 168 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 gruppens förslag överensstämmer i stora drag med utformningen av de myndigheter som sedan inrättades år 2001. En utredning gjordes även av Näringsdepartementet.204 Denna föreslog att en ny myndig- het för forskningsfinansiering och utvecklingsarbete skulle bildas för att förbättra möjligheterna att arbeta flexibelt över disciplin- och sektorsgränser. Förslaget låg till grund för att ansvar som tidigare låg på flera olika myndigheter samlades inom det som i dag är Vinnova. 
  
 Regeringen presenterade förslag till fyra nya myndigheter för statlig extern finansiering av forskning och innovation våren 2000.205 Förslaget om att inrätta en ny myndighet inom energiområdet lämnades våren 1997.206 Propositionen beskriver hur den nya myndig- heten skulle organiseras och hur merparten av myndighetsfunktionerna inom energiområdet skulle föras över till en nybildad Energimyndig- het. En särskild utredare tillkallades därefter för att lämna förslag om hur en central myndighet för energifrågor skulle vara uppbyggd, dess uppgifter, bemanning, kompetens och arbetsformer.207 Energimyndig- 
  
 heten kom att inrättas den 1 januari 1998. 
  
 Sedan de nuvarande myndigheterna för statlig extern forsknings- finansiering kom på plats runt tiden för millennieskiftet har det gjorts några ytterligare utredningar av rörande den statliga finansieringen av forskning och innovation. Dessa sammanfattas kort nedan. 
  
 Utredningen om utvärdering av myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering 
  
 I mars 2008 lämnade Utredningen om utvärdering av myndighets- organisationen för forskningsfinansiering sitt betänkande.208 
  
 Utredningen föreslog att en av en ny och samordnad forsknings- finansierande myndighet, Forsknings- och innovationsmyndigheten, skulle inrättas. Den nya myndigheten föreslogs inrymma fyra ämnes- orienterade forskarstyrda råd med inriktning mot natur, teknik och innovation, mot medicin och hälsa, mot klimat, miljö och areella när- ingar samt mot samhälle och kultur. Dessa råd skulle hållas samman av en central myndighet vilken också bland annat skulle ha en central 
  
 204En sammanfattning av ”Utredning om vissa myndigheter” redovisas i bilaga 1 i propositio- nen Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken (prop. 1999/2000:71). 
  
 205Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81). 
  
 206En uthållig energiförsörjning (prop. 1996/97:84). 
  
 207En ny energimyndighet (dir. 1997:35). 
  
 208Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans (SOU 2008:30). 
  
 169 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 SOU 2023:59 
  
 forskningspolitisk, strategisk, analytisk och internationell verksamhet samt en enhet för forskningens infrastruktur. Utredaren föreslog att den dåvarande statliga forskningsfinansieringen inom Vetenskaps- rådets, dåvarande Fas (numera Forte), Hughes, Vinnovas, Rymd- styrelsen, Polarforskningssekretariatet och Sida/Nixon skulle samlas i den nya myndigheten. Även eventuellt ytterligare tillkommande forskningsfinansiering av andra myndigheter skulle ingå, föreslog utredaren. 
  
 Vart och ett av råden inom den nya myndigheten skulle ge stöd till nydanande grundforskning, göra satsningar på starka forsknings- miljöer, tvärvetenskapliga program, branschutveckling och ge stöd till teknisk utveckling och nyttiggörande. Utredaren såg förslaget som ett sätt att bland annat möjliggöra kombinerade satsningar mellan vetenskapsområden och olika typer av verksamhet. Därigenom skulle möjligheterna att knyta samman starka grundforskningsmiljöer med forskare och grupper som arbetar med behovsmotiverade frågeställ- ningar inom nya forskningsproblem öka, menade utredaren. 
  
 Utredaren påtalade att en förutsättning för förslaget var att uni- versitetens basfinansiering skulle hanteras annorlunda. En forsknings- finansierade myndighet måste koncentrera sin verksamhet på färre och tydligare uppgifter och kunna verka med mer distinkta finansier- ingsinstrument för att kunna agera strategiskt och kraftfullt, menade utredningen. 
  
 Utredningen om ökad internationalisering av universitet och högskolor 
  
 I oktober 2018 lämnade Utredningen om ökad internationalisering av universitet och högskolor sitt betänkande.209 
  
 Utredarens förslag syftade till att öka Sveriges attraktivitet som studiedestination och kunskapsnation. Bland annat föreslogs en ut- vecklad utlandsorganisation med utgångspunkt i befintliga innova- tions- och forskningsråd för att öka närvaron av svensk högre utbild- ning och forskning i utlandet. 
  
 Dessutom förslog utredaren att två av dagens forsknings- och inno- vationsfinansierande myndigheter, Vetenskapsrådet och Vinnova samt en alternerande myndighet, skulle ingå i ledningen för en ny plattform för internationalisering. Syftet med den föreslagna plattformen var att 
  
 209Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen Sverige (SOU 2018:78). 
  
 170 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dagens finansiering av forskning och innovation i Sverige 
  
 förbättra samordningen av frågor som påverkar internationalisering inom högre utbildning, forskning och forskningsnära innovation. Ut- redaren föreslog också att de myndigheter som leder plattformen även får i uppdrag att göra internationellt orienterad omvärldsbevakning och omvärldsanalys. 
  
 Styr- och resursutredningen 
  
 I februari 2019 lämnade Styr- och resursutredningen sitt betänkande.210 Utredningen föreslog flera ändringar i styrningen av universitetet och högskolor samt ändringar avseende resurstilldelning. För att styr- ningen ska vara ändamålsenlig måste några aspekter understödjas, menade utredningen, och lyfte fram främjande av akademisk frihet, kvalitet och ansvarstagande, främjande av samhällsansvar och främ- 
  
 jade av lärosätenas strategiska handlingsförmåga. 
  
 Utredningen föreslog att regeringen skulle låta göra en översyn av den statliga externa finansieringen av forskning, med syftet att säkerställa att den statliga forskningsfinansieringen är ändamålsenligt organiserad. En sådan översyn borde omfatta såväl forskningsråden och Vinnova som övriga myndigheter som finansierar forskning, menade utredningen. 
  
 Finansieringen av forskning är i många fall överlappande och alla forsk- ningsråd finansierar i varierande grad såväl grundforskning som behovs- motiverad forskning. Det svenska systemet beskrivs ibland som frag- menterat där samma forskare vänder sig till olika forskningsråd och andra externa finansiärer med ansökningar om forskningsbidrag. Mot bakgrund av lärosätenas beroende av extern finansiering från många olika källor, det delade ansvaret för finansiering av forskningsinfrastruktur mellan lärosäten och finansiärer samt betydelsen av finansiärernas interna styr- ning och förmåga att prioritera och genomföra regeringens forsknings- politik, finns enligt vår mening anledning för regeringen att genomföra en ny utvärdering av myndighetsorganisationen för forskningsfinan- siering i syfte att åstadkomma en samordnad och flexibel struktur.211 
  
 Utöver nämnda utredningar lämnade även Utredningen organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur sitt betänkande till Regeringen i augusti 2021.212 Utredningens arbete presenteras i avsnitt 3.5.6. 
  
 210En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6). 
  
 211Se s.  
 280–281 
  i nämnda betänkande. 
  
 212Stärkt fokus på framtidens forskningsinfrastruktur (SOU 2021:65). 
  
 171 
  
 4 Hur gör man i andra länder? 
  
 Detta kapitel beskriver organisationen av offentlig finansiering av forskning och innovation i ett internationellt perspektiv, med utgångs- punkt i de underlagsrapporter utredningen beställt.1 Rapporterna innehåller bland annat kartläggning av tretton länders finansierings- system. Även kunskap och insikter från utredningens studieresor till Storbritannien, Finland och Norge ligger till grund för texterna. 
  
 I kapitlet beskrivs huvudsakligen hur den statliga delen av olika länders finansieringssystem är organiserad, men det innehåller även några beskrivningar av andra typer av offentlig finansiering. Vi har dock genomgående valt begreppet statliga finansieringssystem när vi beskriver specifika modeller och när vi refererar till den samlade finan- seringsorganisationen i ett land. Vi har valt detta begrepp eftersom de strukturer som beskrivs utgår från den högsta beslutande nivån inom varje land, vilket utgör en parallell till den statliga nivån i Sverige. 
  
 4.1Tre generationer av forsknings- och innovationspolitik 
  
 Alla länders finansieringssystem har växt fram ur en specifik kontext och utvecklats för att svara mot behov som är specifika för forskningen, näringslivet och samhället i respektive land. Men enligt Johns och medförfattare finns ett antal gemensamma utvecklingslinjer, inte minst kopplade till framväxande behov.2 Resultatet har blivit att det växt fram myndigheter (och motsvarande) med liknande uppdrag 
  
 1Technopolis kartläggning av hur fördelning av konkurrensutsatta medel organiseras i ett an- tal europeiska länder utgör ett av underlagen. Kartläggningar av systemen i USA och Japan, som tagits fram av ambassadernas innovations- och forskningskontor, är ett annat. OECD:s rapport Public research funding in Sweden: optimising the system in response to multiple demands utgör ett tredje underlag. Samtliga underlag återges i Statlig forskningsfinansiering. Underlags- rapporter (SOU 2023:19). 
  
 2Underlaget återges i Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 173 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 SOU 2023:59 
  
 och organisering i flera länder. Ibland beskrivs dessa internationella trender som tre generationer av forsknings- och innovationspolitik.3 
  
 Första generationen 
  
 Den första generationens forsknings- och innovationspolitik for- mulerades efter andra världskriget.4 Huvudtanken var att minska den politiska styrningen av forskningen och ge forskarna större inflytande över vilken forskning som skulle bedrivas. 
  
 Flera forskningsråd bildades under denna tid. Dessa var forskar- styrda och fördelade medel enligt bottom  
 up-principen, 
  baserat på bedömning av sakkunniga experter. 
  
 Den första generationens forskningspolitik var framför allt en angelägenhet för ländernas utbildningsministerier, eller för särskilda forskningsministerier. 
  
 Andra generationen 
  
 Under sextiotalet kom den första generationens principer att ut- manas, inte minst av OECD som lanserade begreppet vetenskapspolicy. Den främsta invändningen var att den första generationens princip om att låta forskarna prioritera vilken forskning som skulle utföras inte längre uppfattades vara tillräcklig. Företrädare för den andra gene- rationens tankesätt menade i stället att samhällets och industrins behov i högre grad borde påverka vilken forskning staten finansierade. 
  
 Följden blev att begreppet strategisk och efterfrågestyrd forskning lanserades och att det bildades nya myndigheter och andra aktörer som formulerade behov och fördelade medel till forskare som arbe- tade inom de områden som ansågs viktiga för samhällets och närings- livets utveckling. Sverige var ett av de länder som tidigast anammade de nya tankegångarna genom bildandet av Styrelsen för teknisk utveck- ling (STU) i slutet av  
 1960-talet. 
  
 3De olika generationerna av forsknings- och innovationspolitik har inneburit framväxt av nya målformuleringar, inkludering av nya organisationstyper som viktiga aktörer i forsknings- och innovationslandskapet samt etablering av nya typer av finansieringsorganisationer. För mer ingående beskrivning se Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) och Johns, Rodriguez och Sparks, K. (2022) What past changes in Swedish policy tell us about developing  
 third-generation 
  research and innovation governance. 
  
 4Bush, V. (1945). Science, the Endless Frontier: A Report to the President on a Program for Post- war Scientific Research. Washington DC: NSF. 
  
 174 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 Den andra generationens forsknings- och innovationspolitik kom att utvecklas mot ökat fokus på innovation och på samverkan inom så kallade innovationssystem. Bildandet av Vinnova i samband med senaste reformeringen av det svenska finansieringssystemet 2001 kan ses som ett tydligt uttryck för denna trend. 
  
 Övergången till den andra generationens forsknings- och innova- tionspolitik innebar i de flesta länder att ansvaret för politiken kom att delas mellan ländernas utbildnings- och näringsministerier. I flera länder innebar utvecklingen även att andra fackministerier kom att utveckla egna myndigheter (motsvarande) för finansiering av forsk- ning som motsvarade den egna sektorns behov. 
  
 Tredje generationen 
  
 Förekomsten av allt fler komplexa samhällsutmaningar, såsom klimat- förändringar, pandemier och terrorhot, har fått flera forskare och politiker att prata om behovet av att utveckla en tredje generations forsknings- och innovationspolitik. 
  
 Bärande delar i den tredje generationens politik är att fler politik- områden och fler aktörer behöver delta i arbetet med att utveckla och implementera fungerande lösningar, eftersom samhällets utman- ingar är så komplexa. Det räcker inte med ”stuprörslösningar” inom avgränsade sektorer eller inom vetenskapliga discipliner och inte heller att lösningar enbart riktar in sig mot ett fåtal aktörer. I stället behövs modeller och finansieringsinstrument som stimulerar forskning och innovation som möter utmaningarnas komplexitet, menar de som argumenterar enligt tredje generationens retorik. 
  
 Både OECD och Johns med medförfattare5 ger exempel på pro- graminsatser och enskilda policyinitiativ som försöker anlägga ett bredare angreppssätt för att möta samhällets utmaningar. Än så länge har det dock inte utvecklats någon etablerad organisationsstruktur eller myndighetstyp för att implementera insatser som möter den tredje generationens behov. I stället präglas policyutvecklingen fortsatt av experiment. 
  
 Ett exempel är så kallade policylabb eller regulatoriska sandlådor, som syftar till att utveckla regelverk som fungerar för nya innova- tioner. Ett annat exempel är det påverkansarbete som de svenska 
  
 5Underlagen återges i Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 175 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 SOU 2023:59 
  
 finansiärerna genomförde under det svenska  
 EU-ordförandeskapet 
  2009, vilket bidrog till att samhället utmaningar lyftes fram som en tydlig del i EU:s forsknings- och innovationsprogram.6 
  
 Regeringars styrning av forsknings- och innovationspolitiken under den tredje generationen betonar behovet av att samtliga ministerier som möter samhällets komplexa utmaningar ska involveras och arbeta tillsammans.7 
  
 Allmänt om generationer av forsknings- och innovationspolitik 
  
 Trots att man talar om generationer så innebär inte övergången från en generation till en annan att behoven som varit dominerande i den föregående generation upphör. I stället läggs nya behov till, vilket inne- bär att behoven av finansiering både ökar och blir mer komplexa. 
  
 Varje policygeneration som diskuterats ovan ställer specifika krav […]. Dessa är kumulativa, vilket innebär att nuvarande politik måste täcka behoven för alla tre generationer samtidigt. Arnold och medförfattare.8 
  
 4.2Organisationsmodeller för statlig finansiering av forskning och innovation 
  
 Nedan följer en beskrivning av generiska organisationsmodeller för statlig finansiering av forskning och innovation. Modellerna är ett sätt att lyfta viktiga karaktärsdrag från kartläggningarna av tretton länders system, vilka beskrivs mer utförligt i underlagsrapporterna.9 Vid läsningen är det viktigt att komma ihåg att det förekommer olika definitioner av vad som ingår i forskning, innovation och före- tagsstöd. En viss insats från en finansiär kan dessutom innehålla ele- ment eller målsättningar som är inriktade på såväl forskning, som 
  
 innovation och företagsstöd. 
  
 6The Lund Declaration – Europe must focus on the grand challenges of our time. Deklarations- texten finns tillgänglig på Vetenskapsrådets hemsida (information hämtad  
 2023-04-21). 
  
 7Principen kallas  
 whole-of-government 
  approach på engelska. 
  
 8Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 9Se även beskrivning av tretton länders organisationsmodeller i Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) kapitel 4. 
  
 176 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 4.2.1 
 Tre-pelar-modell 
  
 Figur 4.1 Två alternativ för finansiering enligt  
 tre-pelar-modell 
  
 Ett sätt att organisera statlig finansiering av forskning och inno- vation är att dela upp verksamheten i tre myndigheter (eller mot- svarande), vilket kan liknas vid att finansieringen vilar på tre pelare. 
  
 Gemensamt för de länder som har valt en modell med tre pelare är att en av de finansierande myndigheterna har karaktären av ett forsk- ningsråd. Denna pelare har hög grad av forskarstyrning och dess medel fördelas i huvudsak enligt  
 bottom-up-principen 
  efter sakkunnig- bedömning. 
  
 De övriga två pelarna kan innehålla olika typ av verksamhet, se två olika alternativ i figur 4.1. I det första alternativet är en pelare inrik- tad på finansiering av forskning av behovsmotiverad karaktär och en annan på implementering och kommersialisering av forskningsbaserade idéer. I detta alternativ finansierar innovationsmyndigheten också aktiviteter och strukturer som stimulerar samverkan och nyttiggör- ande, exempelvis kluster, inkubatorer och stöd till affärsutveckling. 
  
 I det andra alternativet är innovationsmyndigheten bredare och innehåller såväl finansiering av behovsmotiverad forskning som andra typer av insatser för att stimulera innovationer och strukturer för nyttiggörande av forskningsresultat. I detta alternativ rymmer den tredje pelaren också olika typer av företagsstödjande insatser, ofta med fokus på små och medelstora företag. Finansiering av forskning och innovation brukar utgöra en begränsad del av verksamheten. Exem- pel på vanliga insatser i denna typ av myndighet är långivning och stöd till nyföretagande. 
  
 177 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 SOU 2023:59 
  
 Koppling till generationer av forsknings- och innovationspolitik 
  
 Ingen av de två alternativa  
 tre-pelar-modellerna 
  kan sägas svara upp mot behoven i den tredje generationens forsknings- och innovations- politik. I stället kan framväxandet av  
 tre-pelar-modeller 
  ses som ett svar på utvecklingen inom den andra generationens politik, där allt fler aktörer kommit att involveras i forskning och innovation sedan  
 1960-talet. 
  
 Detta har varit särskilt tydligt sedan millennieskiftet genom intro- duceringen av det så kallade triple  
 helix-konceptet 
  som betonade be- tydelsen av samverkan mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor. Även små och medelstora företags ökade betydelse för länders lång- siktiga utveckling har varit ett skäl till utvecklingen av  
 tre-pelar- 
  modeller. 
  
 Experiment inom den tredje generationens forsknings- och inno- vationspolitik genomförs ofta inom myndigheter och andra aktörer som kan sorteras in i pelare två eller tre. Alternativt görs experiment i form av tvärsgående insatser som involverar aktörer inom alla tre pelare, ofta på uppdrag av ett lands regering.10 
  
 Styrning 
  
 Myndigheter och andra aktörer inom  
 tre-pelar-modellen 
  styrs ofta från ländernas forskningsministerier och från näringsministerierna. Forskningsråden styrs uteslutande från forskningsministerier, medan olika varianter av styrningen kan förekomma för pelare två och tre. Det är dock vanligast är att styrningen sker från landets närings- ministerium. 
  
 I de länder där det finns en myndighet med företagsfrämjande upp- gifter så styrs den alltid från landets näringsministerium (eller mot- svarande). 
  
 För- och nackdelar 
  
 En fördel med  
 tre-pelar-modeller 
  är att det finns flera myndigheter som ansvarar för finansiering av forskning och innovation. Varje myndighets uppdrag svarar därmed mot tydligt identifierade behov 
  
 10Se exempelvis Moon  
 shoot-programmet 
  i Japan, Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s. 16 f. 
  
 178 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 vare sig det gäller grundläggande forskning, behovsmotiverad forsk- ning, innovationsaktiviteter eller stöd till företag. 
  
 En annan fördel är att tre olika myndigheter skapar en mångfald bland aktörerna. Det innebär dels att det finns alternativa statliga myn- digheter att vända sig till för den som fått avslag på en ansökan hos en viss finansiär, dels att det finns en konkurrens mellan de finansier- ande myndigheterna. Sådan konkurrens kan vara gynnsam för verk- samheternas utveckling. 
  
 En nackdel är att uppdelningen av verksamheten kan ge upphov till ”glapp” i finansieringen av idéer från forskning till implementering. Myndigheterna inom de tre pelarna riskerar att göra olika bedöm- ningar av de nationella behoven, vilket kan leda till att vissa typer av forskning och innovation saknar finansiering eftersom de ”faller mellan stolarna”. 
  
 En modell med flera finansiärer riskerar att skapa högre admini- strativa kostnader, jämfört med en modell med färre finansiärer. Anled- ningen är att de som ansöker om finansiering behöver hålla sig infor- merade om finansieringsmöjligheter från flera olika myndigheter. De behöver dessutom kunna hantera flera olika ansöknings- och rappor- teringssystem. 
  
 Exempel 
  
 Det tydligaste exemplet på  
 tre-pelar-modell 
  enligt första alternativet i figur 4.1 är de europeiska programmen för forskning och innova- tion. Sedan programmet Horisont 2020 introducerades år 2014, har verksamheten bedrivits inom de tre pelarna Vetenskaplig spetskompetens, Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft samt Innovativa Europa.11 
  
 Även Japan har valt att finansiera forskning och innovation enligt den första varianten av  
 tre-pelar-modellen. 
  Japan Society for the Pro- motion of Science är ett forskningsråd som finansierar grundforsk- ning. Japan Science and Technology Agency har till uppgift att finan- siera behovsmotiverad forskning som ofta utförs i samverkan med näringslivet. New Energy and Industrial Technology Development 
  
 11Som komplement till  
 tre-pelar-modellen 
  har  
 EU-kommissionen 
  experimenterat med mer tvärsgående så kallade  
 missions-ansatser 
  som har legat mer i linje med den tredje generationens innovationspolitik. Se även avsnitt 3.5.3. 
  
 179 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 SOU 2023:59 
  
 Organization utgör den tredje pelaren i den japanska modellen, med finansiering av tillämpningsnära forskning och utveckling. 
  
 Österrike är ett exempel på finansiering av forskning och innova- tion enligt den andra varianten av  
 tre-pelar-modell. 
  Österrikes forsknings- fond finansierar grundforskning, Österrikes organisation för forsknings- främjande står för finansiering av den behovsmotiverade forskningen, medan stöd till näringslivets bredare utvecklingsbehov hanteras av Österrikes utvecklings- och finansieringsbank. Även Danmark kan sägas ha en liknande modell, med Danmarks grundforskningsfond, Danmarks innovationsfond och Nelson tillväxtfond. 
  
 4.2.2 
 Två-pelar-modell 
  
 Figur 4.2 Finansiering enligt  
 två-pelar-modell 
  
 Ett av de vanligaste sätten att organisera statlig finansiering av forsk- ning och innovation är att ha två myndigheter (motsvarande) − ett forskningsråd med ansvar för finansiering av grundforskning inom alla vetenskapliga discipliner och en innovationsmyndighet med an- svar för finansiering av behovsmotiverad forskning och innovations- främjande aktiviteter. Exakt hur gränsen dras mellan dessa två vari- erar. I vissa länder har forskningsrådet ansvar för tematiskt inriktade satsningar av behovsmotiverad karaktär, medan den typen av sats- ningar i andra länder genomförs inom en innovationsmyndighet med 
  
 180 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 ett brett uppdrag. Innovationsmyndighetens uppdrag kan variera, be- roende på hur många företagsstödjande uppgifter myndigheten har. 
  
 Koppling till generationer av forsknings- och innovationspolitik 
  
 Två-pelar-modellen 
  kan ses som en ”organisatorisk spegling” av be- hoven i den första och andra generationens forsknings- och innova- tionspolitik. Forskningsrådet speglar behoven som beskrivs i den första generationen, medan innovationsmyndigheten speglar de behov som beskrivs i andra generationens politik. 
  
 Styrning 
  
 Styrningen av myndigheter inom  
 två-pelar-modellen 
  är tydlig. Forsk- ningsrådet styrs alltid av landets utbildnings- eller forskningsministe- rium, medan innovationsmyndigheten styrs av näringsministeriet. 
  
 Det förekommer även att andra ministerier har inflytande över forsknings- och innovationspolitiken. Det kan ske både på över- gripande nivå, vilket resulterar i uppdrag via respektive ansvarigt mini- sterium, och genom direkt styrning kopplat till avgränsade insatser. 
  
 För- och nackdelar 
  
 Den främsta fördelen med  
 två-pelar-modellen 
  är dess tydlighet gäl- lande vilken typ av aktiviteter som finansieras av respektive finansiär. Modellen skapar också tydlighet i ansvar för finansieringen av olika former och stöd och underlättar därmed ansvarsutkrävande. Genom att statliga medel endast utlyses via två finansiärer minskar komplex- iteten i systemet, jämfört med en  
 tre-pelar-modell. 
  De som ansöker om finansiering behöver endast förhålla sig till två administrativa system. 
  
 En nackdel med  
 två-pelar-modellen 
  är risken att verksamheten bedrivs i ”stuprör” och att synergier mellan de båda finansiärernas verksamheter underutnyttjas. Det kan också uppstå ”glapp” i finan- sieringen om inte satsningarna inom de båda finansiärerna är sam- ordnade. Dessutom finns risk för bristande samordning när ansvaret för styrningen ligger på olika ministerier. 
  
 181 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 SOU 2023:59 
  
 Ytterligare en risk är bristande mångfald gällande finansierings- möjligheter då det bara finns två finansierande myndigheter. När dessa har tydligt definierade uppdrag finns även en risk att verksamhet som inte klart faller inom någon av myndigheternas uppdrag kan komma att stå utan finansiering. 
  
 Exempel 
  
 Varianter av  
 två-pelar-modellen 
  förekommer i flera länder, till exem- pel Schweiz där Schweiz nationella forskningsstiftelse och Innosuisse utgör de två pelarna i landets finansieringssystem. 
  
 Även Finland har  
 två-pelar-modell 
  som består av Finlands aka- demi och Business Finland. Finlands akademi innehåller delar som i andra länder ligger inom innovationsmyndigheterna, sedan Rådet för strategisk forskning inrättades som del av organisationen år 2014. Även Business Finland har ett bredare uppdrag än typiska innovations- myndigheter, genom att den bland annat innehåller den finska stat- liga verksamheten för export- och investeringsfrämjande. 
  
 Nederländerna har också en  
 två-pelar-modell 
  uppbyggd av Nederländernas forskningsråd och Nederländska företagsmyndigheten. För att undvika samordningsproblem mellan verksamheten inom de båda pelarna har den nederländska regeringen arbetat aktivt med koordineringsaktiviteter tillsammans med många forsknings- och innovationsaktörer.12 
  
 12Läs mer i Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) kapitel 4. 
  
 182 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 4.2.3 
 En-pelar-modell 
  
 Figur 4.3 Finansiering enligt  
 en-pelar-modell 
  
 Ett tredje sätt att organisera verksamheten är att skapa en samlad myndighet (motsvarande) för finansiering av alla typer av forsknings- och innovationsaktiviteter. Det gäller således allt ifrån grundforsk- ning och behovsmotiverad forskning till rena innovationsaktiviteter som ligger nära kommersialisering och implementering av lösningar i offentlig verksamhet. 
  
 En sådan organisation måste klara att möta behov av tematiska satsningar, aktörspecifika önskemål och behov inom olika vetenskap- liga discipliner. 
  
 Styrning 
  
 Genom att all finansieringsverksamhet operationaliseras via en enda myndighet blir styrningen från olika ministerierna viktig. Här kan man tänka sig två olika principer. 
  
 En princip är att den forsknings- och innovationsfinansierande myndigheten svarar mot ett ministerium som samordnar önskemål och behov från landets alla olika ministerier och formulerar en sam- lad styrning av myndigheten. 
  
 183 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 SOU 2023:59 
  
 Den andra principen är att den forsknings- och innovations- finansierande myndigheten svarar mot flera ministerier. Vart och ett av dem styr över sina forskningsbudgetar och lägger uppdrag på finan- sieringsmyndigheten, i linje med varje ministeriums önskemål. 
  
 De två principerna är inte uteslutande. Centraliserad och decen- traliserad styrning går att kombinera, givet att det finns ett koordi- nerande ministerium. 
  
 För- och nackdelar 
  
 En tydlig fördel med  
 en-pelar-modellen 
  är att risken för ”glapp” i finansieringssystemet minskas (jämfört med  
 två-, 
  respektive  
 tre-pelar- 
  modellerna) genom att en enda finansiär ansvarar för finansiering av all typ av forskning och innovation. Förutsättningarna för att utveckla finansieringsformer som säkrar finansiering från grundforskning till innovation får anses vara mycket goda. 
  
 En annan fördel är att det blir en administrativ renodling genom att de som ansöker om finansiering endast behöver förhålla sig till ett enda  
 it-system 
  och endast en uppsättning regler. Kraftsamling i form av en nationell finansiär av forskning och innovation kan också skapa en tung röst i den forskningspolitiska diskussionen, såväl natio- nellt som internationellt. 
  
 En nackdel med  
 en-pelar-modellen 
  är risken för ”enfald”. Genom att endast ha en statlig finansiär finns risk för att de prioriteringar som görs får alltför stort genomslag på systemnivå. Om den enda finansiären väljer att prioritera bort ett område finns helt enkelt inga andra statliga finansiärer att söka medel från. Betydelsen av andra finansieringskällor, som stiftelser eller andra privata aktörer, blir där- med viktigare i länder med en  
 en-pelar-modell. 
  
 En annan potentiell nackdel är risken att styrningen av finansiären inte samordnas, i de fall flera ministerier ger detaljerade beställningar på specifika insatser direkt till finansiären. Det kan i sin tur leda till insatser av  
 ”silo”-karaktär. 
  Det kan också vara svårt att genomföra breda insatser från grundforskning till innovation och att ha insatser som spänner över flera olika ämnesområden. 
  
 Ytterligare en risk är organisationen utvecklas svagt på sikt. Dels för att det saknas andra statliga ”konkurrenter”, dels om finansiärens styrelse inte i tillräckligt hög grad fokuserar på utveckling (eftersom detta får större effekt än i länder med två- eller  
 tre-pelar-modeller). 
  
 184 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 Exempel 
  
 Det finns få internationella exempel på  
 en-pelar-modeller. 
  Ett exempel är Norges forskningsråd, som har lång erfarenhet av en samlad organi- sation för finansiering av forskning och innovation. Ett annat exempel är Storbritanniens reformerade system, där nio tidigare självständiga organisationer sedan 2018 ingår i United Kingdom Research and Innovation (UKRI). 
  
 Norges forskningsråd – lång erfarenhet av samlad organisation 
  
 Norges forskningsråd bildades år 1993 genom en sammanslagning av fem forskningsråd och utgör i dag en sammanhållen organisation för finansiering av alla typer av forskning och innovation. Myndig- heten styrs formellt av Kunnskapsdepartementet, men får årligen regler- ingsbrev från femton olika ministerier. Dessa ger anslag och beskriver de uppdrag som ska göras inom respektive ministeriums ansvars- område. Styrningen av Norges forskningsråd är alltså huvudsakligen decentraliserad. Den norska regeringens samlade prioriteringar för forskning och utbildning slås fast i den så kallade Långtidsplanen, som har ett tioårigt perspektiv.13 
  
 Norges forskningsråd leds av en styrelse som utses av regeringen. Den operativa verksamheten är organiserade i sexton så kallade port- följer, som var och en har en styrelse som ansvarar för utveckling, genomförande och uppföljning av finansieringsinsatser inom respek- tive portföljs ansvarsområde. Portföljstyrelserna svarar inför Norges forskningsråds styrelse. 
  
 United Kingdom Research and Innovation – en samlad organisation med tydliga delorganisationer 
  
 Risken för glapp i finansiering av olika typer av forskning och innova- tion samt bristande samordning är en återkommande utmaning. Det- samma gäller komplexitet i finansieringsmöjligheter och höga admi- nistrativa kostnader. För att hantera dessa utmaningar, tillsammans med en önskan att skapa en organisation med högre strategisk kapa- 
  
 13Det konglige Kunnskapsdepartementet (2022) Langtidsplan för forskning og höyere utdanning  
 2023–2032. 
  
 185 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 SOU 2023:59 
  
 citet, bildandes United Kingdom Research and Innovation (UKRI) år 2018.14 
  
 Formellt är UKRI en  
 en-pelar-modell, 
  med en styrelse som ansva- rar för hela verksamheten. UKRI består dock av flera delorganisationer som var och en har stort handlingsutrymme. Dessa koordineras via centrala strategiprocesser och UKRI har ett antal gemensamma cen- trala funktioner. 
  
 UKRI består av sju forskningsråd samt Innovate UK (som är Storbritanniens innovationsmyndighet) och Research England (som bland annat ansvarar för fördelning av basanslag till engelska läro- säten).15 Varje del inom UKRI leds av en verkställande ordförande (eng. executive chair) som tillsammans med ett rådgivande organ styr den operativa verksamheten. Exempel på centralt placerade funktioner är utveckling av UKRI:s övergripande strategi, ett centraliserat  
 it-system, 
  en portal för kommunikation av utlysningar och gemensamma upp- följningsrutiner. 
  
 En fördel med den brittiska lösningen, som kombinerar starka delorganisationer med utvalda centrala funktioner, är gemensamma administrativa system och effektiv samordning av insatser, samtidigt som modellen tar tillvara kompetens och nätverk inom delorganisa- tionerna. 
  
 Det finns dock risk att den centrala administrationen sväller, vilket delvis verkar ha hänt enligt den utvärdering av UKRI som genom- fördes 2022.16 En annan risk är oklara mandat och oklar ansvars- fördelning mellan den centrala organisationen och de som styr del- organisationerna, särskilt när det gäller strategiska prioriteringar. 
  
 Vid utredningens besök i Storbritannien betonade flera av de vi träffade att den brittiska regeringens stora satsningar på forskning och innovation i samband med att UKRI bildades var avgörande. I och med att budgeten utökades blev det möjligt att utveckla gemensamma strategier och tvärsgående insatser. 
  
 14Se Nurse, P. (2015) Ensuring a successful UK research endeavour – A Review of the UK Research Councils. 
  
 15För beskrivningar av de olika ingående organisationerna se bland annat UKRI (2022) UKRI Strategy  
 2022–2027 
  – Transforming Tomorrow Together s.  
 48–50. 
  
 16Department of Business, Energy  Industrial Technology (2022) UKRI Independent Review. 
  
 186 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 4.2.4Andra modeller 
  
 Utöver modeller med tydliga pelare finns andra organisatoriska vari- anter. Nedan presenteras två andra sätt att organisera statlig finan- siering av forskning och innovation. 
  
 Institut som finansiär 
  
 En annan förekommande modell är att stora nationella forsknings- institut har dubbla roller − de är utförare av forsknings- och innova- tionsaktiviteter och har samtidigt ansvar för fördelningen av statliga medel för forskning och innovation. I den andra rollen liknar de ett forskningsråd eller en innovationsmyndighet. 
  
 Frankrike har en sådan modell, där forskningsinstitutet Centre national de la recherche scientifique (CNRS) har avtal med Frankrikes nationella forskningsmyndighet och  
 EU-kommissionen 
  om att för- dela medel för forskning och innovation i Frankrike. Även Tyskland kan till del sägas ha en sådan modell, genom att fördelningen av medel ofta sker genom så kallade Projektträger. Dessa anlitas av de tyska ministerierna för att genomföra bestämda insatser. Ett exempel är det tyska flyg- och rymdcentrumet (DLR) som både finansierar andras forskning och bedriver egen forsknings- och innovationsverksamhet. 
  
 Modeller där institut även fördelar statliga forskningsmedel är väl etablerade i vissa länder. En fördel är att de som fördelar medel har förståelse för den verksamhet de finansierar, samtidigt som det finns en risk för sammanblandning av rollerna och för jäv. 
  
 Organisering enligt sektorer 
  
 Kartläggning av tretton länder och en rapport från OECD17 visar att organisering enligt sektorsprincipen är ovanlig. Ett undantag är USA, där det mesta av finansieringen sker enligt en sektoriell uppdelning som baseras på hur amerikanska ministerier är indelade (förutom National Science Foundation, som är ett klassiskt forskningsråd). Exempelvis går en stor del av finansieringen via Department of Defense, National Institutes of Health och Department of Energy. Det bör dock påpekas att det finns mycket finansiering av grundforskning inom specifika 
  
 17Se utredningens delbetänkande Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 187 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 SOU 2023:59 
  
 vetenskapliga discipliner inom ramen för den amerikanska sektors- forskningen och det finns även tvärvetenskapliga satsningar som spän- ner över flera sektorer.18 
  
 Även i andra länder förekommer det att finansiering av forskning och innovation inom en viss sektor sker via en särskild myndighet (eller motsvarande). I de studerade länderna är det särskilt vanligt för medicinsk och hälsorelaterad forskning. I Japan har Japan Agency for Medical Research and Development etablerats med detta syfte och i Spanien finns Hälsoinstitutet Zimmerman. 
  
 Fördelen med ett finansieringssystem med nära kopplingar till ministerier eller andra organisationer med sektorsansvar är att det underlättar forskning med hög relevans då de specialiserar sig på finansiering av forskning och innovation inom ett avgränsat fält. En möjlig utmaning är att balansera det behovsmotiverade perspektivet med att säkra forskning av mer explorativ och tvärsgående karaktär. 
  
 4.3Viktiga delar i andra länders system 
  
 Forskningsinfrastruktur 
  
 I utredningens underlagsrapporter är finansiering och prioritering av forskningsinfrastruktur ett särskilt tema. Nedan sammanfattas hur dessa hanteras i de studerade länderna. 
  
 –Hög grad av involvering från ministerier. I flera länder sker beslut om prioritering och finansiering direkt av ministerierna eller av organ som är direkt underställda regeringskanslierna. Det gäller bland annat Österrike, Schweiz, Danmark och Spanien. I federala stater har regioner och delstater stort finansiellt ansvar och ingår därför som viktiga aktörer i de nationella beslutsprocesserna.19 Vanligast är att ansvaret ligger på forskningsministeriet, men det förekommer även att ansvaret ligger på motsvarande närings- ministeriet.20 
  
 18Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s.  
 6–9. 
  
 19Se särskilda avsnitt om hanteringen av forskningsinfrastruktur i avsnitt 4.2.1 i Statlig forsk- ningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 20Gäller exempelvis för Spanien där Ministeriet för näringslivsfrågor och digital transforma- tion har huvudansvaret. 
  
 188 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 –Prioriteringsprocesserna resulterar ofta i formulering av en natio- nell road map, som anger vilka nationella forskningsinfrastruk- turer som ska prioriteras under de kommande åren. 
  
 –Flera länder delegerar prioriteringsarbetet till en underställd myn- dighet, ofta i form av en särskild funktion. Nederländerna, Storbritannien och Norge är exempel på länder som har en sådan struktur på prioriteringsarbetet inom infrastrukturområdet. 
  
 Flera länder har centraliserat hanteringen av forskningsinfrastruktur i syfte att skapa ökad långsiktighet i finansieringen och uppnå ökad synlighet kring vilka forskningsinfrastrukturer som finns tillgängliga. På detta sätt skapas förutsättningar att hantera att frågor om ny- investeringar, utveckling och avveckling av anläggningar utifrån ett portföljperspektiv, enligt OECD.21 
  
 Nationella rådgivande organ 
  
 En vanlig komponent i flera länders system är någon form av råd som stödjer utveckling av den nationella forsknings- och innovationspoli- tiken. Ett av de första exemplen, vilket även kom att influera flera andra länder, är Finlands Råd för forsknings- och vetenskapspolicy som etable- rades under  
 1980-talet 
  med uppgift att ge råd direkt till statsministern. 
  
 Särskilt under  
 2010-talet 
  kom flera andra länder att upprätta lik- nande rådgivande organ. Förutom i Finland finns olika typer av råd i Österrike, Schweiz, Tyskland, Danmark, Nederländerna, Frankrike, Storbritannien och Spanien.22 I Frankrike och Finland ingår stats- ministern i rådet, men råden är oftast kopplade till forsknings- eller näringsministern. I USA kan Vita husets kontor för forskning och teknik- policy sägas ha en liknande roll, då det ger presidenten råd i frågor som gäller budget och prioriteringar för de federala myndigheter som finansierar forskning och utveckling.23 
  
 21Se exempel i avsnitt 2 i OECD (2023) Public research funding in Sweden: optimising the system in response to multiple. 
  
 22Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s. 65 f. Se även Hampton, S., Wise, E. och Johns, E. (2015) National Research and Innovation Councils as an Instrument of Innovation Governance. 
  
 23Förutom Office of Science and Technology finns även President’s Council of Advisors on 
  
 Science and Technology (PCAST). PCAST består av ledande representanter för olika sektorer utanför den federala regeringen och fungerar som rådgivande organ till presidenten i policy- frågor där kunskap om vetenskap och teknik är central. Se Statlig forskningsfinansiering. Under- lagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 189 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 SOU 2023:59 
  
 Rådens syfte och roller varierar mellan länderna, men gemensamt är att de samlar beslutsfattare och andra personer från akademi och näringsliv. I vissa fall ingår även företrädare från andra samhällssektorer inom offentlig sektor samt från fackföreningar och civilsamhälle. 
  
 Schwaag-Serger 
  med flera menar att det finns fyra olika kategorier av råd: råd för gemensam planering, koordineringsråd, rådgivande råd och plattformar för interaktion.24 I det sista fallet är den råd- givande funktionen mindre framträdande och denna kategori av råd används snarare som ett sätt att samla centrala aktörer för att identi- fiera gemensamma prioriteringar och aktiviteter, vilka inte nödvän- digtvis innebär åtgärder från statens sida. Författarna betonar också att det är en svår balans att ge ett råd rätt förutsättningar för att det verkligen ska få inflytande och effekt på policyutvecklingen. Att reger- ingen är villig att lyssna på de råd som ges, tradition av kunskaps- baserad politikutformning, stark utvärderingskultur och hög grad av tillit i forsknings- och innovationssystemet lyfts som framgångs- faktorer för att rådet ska få inflytande på den förda forsknings- och innovationspolitiken. 
  
 4.4Sverige i ett internationellt ljus 
  
 Avslutningsvis ställer vi oss frågan hur dagens svenska system för- håller sig till de generiska modeller som diskuterats i detta kapitel. 
  
 Sverige låter sig inte enkelt klassificeras enligt någon av pelarmodel- lerna. Skälet är främst att det svenska systemet baseras på en bland- ning av en funktionsprincip (vilken typ av aktiviteter man finansierar) och en sektorsprincip (ett område eller tema utgör myndighetens uppdrag och avgränsning). Vetenskapsrådet är ett tydligt forskningsråd och har som funktion att finansiera forskning av högsta kvalitet inom alla vetenskapliga områden. Vinnova är en smal innovationsmyndig- het med uppdrag att finansiera innovation inom samtliga områden och sektorer. Till detta kommer ett stort antal myndigheter med sek- torsuppdrag som har viss extern finansiering av forskning och inno- vation. Forte gör utlysningar som ett forskningsråd och fungerar sam- tidigt som en myndighet för strategisk forskning inom en viss sektor. Både Hughes och Energimyndigheten har insatsformer inom samt- 
  
 24 
 Schwaag-Serger, 
  S., Wise, E. och Johns, E. (2015) National Research and Innovation Councils as an Instrument of Innovation Governance s.  
 31–32. 
  
 190 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur gör man i andra länder? 
  
 liga pelare i en  
 tre-pelar-modell. 
  Till detta kommer utlysningar från myndigheter med annat kärnuppdrag. Se även kapitel 3 för en beskriv- ning av hur finansiering av forskning och innovation är organiserat i Sverige. 
  
 Genom att det finns så många olika statliga myndigheter som finansierar forskning och innovation i Sverige sker även styrningen via flera departement. Följden blir att styrningen av forsknings- och innovationspolitiken är mindre centraliserad i Sverige än i länder som har statliga finansieringssystem som ligger i linje med två- eller tre- pelarmodellerna. 
  
 En annan skillnad gentemot flertalet europeiska system är att Sveriges statliga finansiärer kompletteras med relativt många andra finansiärer i form av offentliga och privata stiftelser (se kapitel 3). 
  
 När det gäller prioritering av forskningsinfrastruktur skiljer sig Sverige genom att interaktionen mellan myndighetsnivå och beslut på regeringsnivå är svag. Rådet för forskningens infrastruktur vid Veten- skapsrådet har ansvar att prioritera finansieringen av forsknings- infrastruktur av nationellt intresse, och ger i vissa fall även rekom- mendationer till regeringen gällande medlemskap i internationella anläggningar. Den relativt sett mindre involveringen av Regerings- kansliet i beslutsprocesserna, jämfört med andra länder, är dock inte förvånande då det ligger väl i linje med den svenska förvaltningsmodel- len med autonoma myndigheter. 
  
 Flera av de svenska myndigheterna har gjort en hel del experiment på programnivå för att möta kraven i den tredje generationens forsk- nings- och innovationspolitik inom. Programmen Utmaningsdriven innovation, de Strategiska innovationsprogrammen och Impact inno- vation är några exempel. Däremot har inga initiativ tagits av den svenska regeringen för att etablera en särskild myndighet med uttalat syfte att möte den nya typen av utmaningar. 
  
 Avslutningsvis saknas det i Sverige varaktiga rådgivande organ till regeringen inom forsknings- och innovationsområdet. Forsknings- beredningarna har varit tidsbegränsade rådgivande organ som bildats inför utvecklingen av forsknings- och innovationspropositioner sedan början av  
 1980-talet.25 
  Andra exempel är statsminister Löfvéns Nationella innovationsråd som bedrev verksamhet under regeringarna  
 2015–2022.26 
  
 25Forskningsberedningen (Ju 1983:B) Organ inom Regeringskansliet. 
  
 26Att rådet skulle bildas meddelades i regeringsförklaringen 3 oktober 2014. 
  
 191 
  
 5Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 5.1Utgångspunkten – Ett fungerande system med problem och utmaningar 
  
 5.1.1Dagens styrkor 
  
 Sverige har ett internationellt sett välfungerande system för finan- siering av forskning och innovation. Innan vi går över till att beskriva de problem och utvecklingsområden som utredningen identifierat vill vi börja med att lyfta ett antal styrkor i dagens system. 
  
 –Sverige är ett av de länder i världen som investerar mest i forsk- ning och innovation.1 70 procent av dessa investeringar görs av den privata sektorn. 
  
 –Sverige rankas återkommande som ett av världens mest innovativa länder enligt olika internationella rankingar.2 
  
 –Sverige har en internationellt sett hög vetenskaplig produktion. 
  
 –Sverige har omväxlande tre eller fyra lärosäten på rankinglistor över världens bästa lärosäten. 
  
 –Svenska regeringar har under de senaste 20 åren kontinuerligt ökat de statliga investeringarna i forskning och innovation. 
  
 –Det finns ett brett stöd och intresse för forsknings- och innova- tionsfrågor i statsförvaltningen. De fem stora statliga forsknings- och innovationsfinansiärerna ligger i dag under tre departements 
  
 1Prop. 2020/21:60, s. 33. År 2018 uppgick svenska investeringar forskning och utveckling till totalt 3,3 procent av BNP. Israel (4,9 procent) och Sydkorea (4,5 procent) är de länder som satsar mest. EU:s medlemsländer har ett genomsnittligt värde på 2,0 procent. Motsvarande sats- ningar i USA uppgår till 2,8 procent och i Kina till 2,2 procent. 
  
 2Vinnova (2019) Förutsättningar för systeminnovation för en hållbar framtid – Vinnovas analys- bilaga. 
  
 193 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 ansvarsområden. Därtill finns flera myndigheter (inom ytterligare ett antal departements ansvarsområden) med andra huvuduppgif- ter som har i uppdrag att finansiera viss forskning och innovation. 
  
 –Forsknings- och innovationsutförare har flera olika möjligheter till finansiellt stöd för sin verksamhet. I internationella jämförelse har Sverige många finansiärer, både offentliga och privata. 
  
 –Utredningens enkät visar att de fem stora statliga forsknings- och innovationsfinansiärerna i stort gör ett bra jobb. Deras processer upplevs huvudsakligen som transparenta och följer god interna- tionell standard. Myndigheterna har dessutom utvecklat sin verk- samhet kontinuerligt sedan de inrättades3, och har i flera fall ut- vecklat nya instrument som mött framväxande behov och rönt internationell uppmärksamhet.4 
  
 –De fem stora forsknings- och innovationsfinansiärerna arbetar enligt principen tillitsbaserad styrning, vilket innebär en god balans mellan nödvändig uppföljning och tillit till att de som beviljas medel använder dessa på mest effektiva sätt. 
  
 5.1.2Dagens problem 
  
 Utredningen har i sitt arbete utgått från tidigare utredningar och ana- lyser.5 Vidare har utredningen beskrivit det nuvarande svenska syste- met för finansiering av forskning och innovation (se kapitel 3) och gjort en sammanställning av hur forsknings- och innovationsfinan- siering organiseras internationellt (se kapitel 4). Därtill har utredningen sammanställt flera nya underlagsrapporter i ett delbetänkande6 samt haft dialoger och informationsutbyte med ett stort antal aktörer (se bilaga 2). 
  
 Sammanfattningsvis ser vi att svensk statlig extern finansiering av forskning och innovation har ett antal problem − samtidigt som det också finns flera styrkeområden och glädjeämnen (se ovan). Vi ser en komplex och mångfacetterad bild av ett omfattande och mångdimen- 
  
 3Energimyndigheten inrättades år 1998, övriga statliga forsknings- och innovationsfinansier- ande myndigheter inrättades år 2001. Se även kapitel 3. 
  
 4Se exempelvis  
 NESTA-rapporten 
  om framgångsrika innovationsmyndigheter där Vinnova lyfts som ett exempel. Puttick, R., Colligan, P. och Maldonado, P. (2014)  
 i-teams: 
  The teams and funds making innovation happen in governments around the world. 
  
 5Referenser till utredningar och analyser finns längre fram i detta kapitel. 
  
 6Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 194 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 sionellt system. Nedan beskriver vi sex problem som utredningen identifierat. 
  
 Svag kvalitetsutveckling av svensk forskning i förhållande till resurstillskotten 
  
 Den vetenskapliga kvaliteten har inte ökat särskilt mycket de senaste tio åren, trots resursförstärkningar i form av ökade statliga anslag till forskning och utveckling. Hur svensk forskning står sig internationellt beskrivs i avsnitt 5.4.2, se särskilt avsnittet om publikationer och citer- ingar. Se även text om forskning som är fri, nyfikenhetsbaserad och grundläggande (5.4.1), samt beskrivning av förutsättningar för forsk- ningsanknuten utbildning och livslångt lärande (5.4.4). 
  
 Banbrytande forskning är viktig för forskningens internationella konkurrenskraft, men sådan forskning är i dag svår både att identifiera och att finansiera. Se 5.4.2, särskilt avsnittet om banbrytande forsk- ning. 
  
 Finansieringen av svensk forskning upplevs vidare som kortsiktig, vilket påverkar kvaliteten. Se avsnitt 5.4.6 om långsiktig planering, riktning och förmåga till prioriteringar i det svenska systemet för forsk- ning och innovation. 
  
 Dagens organisation svarar inte tillräckligt väl mot samhällets behov och är inte anpassad till ett samhälle i snabb förändring 
  
 Förmågan att finansiera insatser som möter samhällets utmaningar är för svag i dag. Se avsnitt 5.4.3 om vilken kunskap och innovations- förmåga som krävs för att lösa samhällets utmaningar och bidra till när- ingslivets konkurrenskraft, särskilt avsnitt om att hållbarhetsutma- ningarna i sin tur utmanar forsknings- och innovationsfinansieringen, avsnitt om långsiktig finansiering av områden av betydelse för samhälle och näringsliv samt avsnitt om ökad anpassningsförmåga till fram- växande behov. Se även 5.4.6 om behovet av riktning, proaktivitet och förmåga till prioriteringar. 
  
 Svensk statlig finansiering av extern forskning och innovation behöver bli bättre på att både bidra till samhällets utveckling och på anpassning till förändringar inom samhället. Ett exempel är att de stat- liga finansiärerna varit sena att upptäcka och skapa insatser inom 
  
 195 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 framväxande teknikområden. Se 5.4.3, särskilt avsnitt om ökad anpass- ningsförmåga till framväxande behov samt avsnitt om att nya typer av insatser krävs för att möta komplexa utmaningar. 
  
 Finansieringen av svensk forskning upplevs som kortsiktig, vilket påverkar möjligheten att svara mot samhällets behov. Beskrivning av behovet av långsiktig finansiering av områden av betydelse för sam- hälle och näringsliv finns i ett avsnitt inom 5.4.3. 
  
 Komplicerad och tung administration 
  
 I dag saknas ett helhetsgrepp kring processer och instrument för finansiering av forskning och innovation. Till exempel gör de statliga finansiärerna många utlysningar (som oftast inte är koordinerade sins- emellan) och flera olika  
 it-system 
  används för beredning och uppfölj- ning av ansökningar. Dessutom görs uppföljning på olika sätt.7 Se 
  
 5.4.7om behovet av enkelhet och tydlighet samt om administrativa kostnader. Se även 5.4.5 om internationella samarbeten. 
  
 Kvaliteten i beredningsprocesserna varierar, framför allt mellan de fem stora statliga forsknings- och innovationsfinansiärerna och de myndigheter som har ett annat huvuduppdrag. Extern finansiering av forskning och innovation vid myndigheter med annan huvuduppgift sker inte tillräckligt enhetligt och med tillräcklig administrativ kvalitet i beredningsprocesserna. Se 5.4.7, särskilt avsnitt om otydliga roller och tung administration samt avsnitt om granskningar som visar att det finns förbättringspotential. 
  
 Lärosätena beskriver problem kopplade till medfinansiering och indirekta kostnader. Se 5.4.4 om förutsättningar för forsknings- anknuten utbildning och livslångt lärande, samt 5.4.6 om behov av tydlig riktning, proaktivitet och ökad förmåga till prioriteringar. 
  
 Det finns en upplevelse av att regelverk tolkas på olika sätt, vilket leder till att svar på frågor och hantering av bidragsmottagare varierar mellan finansiärerna. Det gäller exempelvis tolkningar av statsstöds- regler och olika krav på uppföljning. Se 5.4.7, särskilt avsnitt om granskningar som visar att det finns förbättringspotential samt av- snitt om upplevelser av hur det fungerar i dag. 
  
 7Olika typer av insatser behöver följas upp på olika sätt och det är viktigt att uppföljningen är adekvat i förhållande till insatsens karaktär och syfte. Dock är det rimligt att liknande insatser följs upp på liknande sätt, oberoende av vem som finansierat insatsen, menar utredningen. 
  
 196 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 Otydlig rollfördelning 
  
 Det finns otydligheter med såväl glapp som överlapp mellan de stat- liga finansiärernas områden, roller och ansvar. Därtill saknas helhets- syn avseende extern finansiering av forskning och innovation bland myndigheter med annan huvuduppgift. Se 5.4.7, särskilt avsnitt om otydliga roller och avsnitt om granskningar som visar att det finns förbättringspotential. 
  
 Det internationella arbetet inom forskning och innovation är allt- för splittrat och otydligt. Se 5.4.5, särskilt avsnitt som innehåller beskrivningar av problemen med dagens organisering av det inter- nationella arbetet. Se även 5.4.6, särskilt avsnitt om vägen framåt mot minskad splittring och proaktivt  
 EU-arbete. 
  
 Det finns svagheter i finansieringen av viss forskning och innova- tion, såväl inom specifika områden (till exempel teknisk grundforsk- ning) som inom olika segment i  
 TRL-skalan8 
  (till exempel en upp- levelse av glapp mellan grundforskning och innovation). Sverige är en stark forsknings- och innovationsnation, men det finns utvecklings- områden, se avsnitt under 5.4.3. Se även avsnitt om forskningsbaserat näringsliv samt om utveckling av civilsamhällets roll genom forskning och innovation i 5.4.3. Vidare finns avsnitt om profilering av lärosäten inom 5.4.6. 
  
 Brister i proaktivt agerande 
  
 I dag finns brister avseende riktning, proaktivitet och förmåga till prioriteringar i det svenska systemet för forskning och innovation, se 5.4.6. 
  
 Det internationella arbetet präglas av bristande proaktivitet och brist på samlat agerande från svenska aktörer, särskilt gällande EU- samarbetet, se 5.4.5 samt avsnitt om att svenskt påverkansarbete på  
 EU-nivå 
  inte är koordinerat samt avsnitt om proaktivt  
 EU-arbete 
  i 5.4.6. 
  
 Det finns inte heller tillräcklig strategi, vision och långsiktighet vad gäller hanteringen av forskningsinfrastruktur (se nedan). 
  
 8Technology Readiness Level (TRL) är en metod som beskriver ”mognadsgrad”, från observa- tion av grundläggande principer (nivå 1) till ett system som kan användas i verkliga förhållan- den (nivå 9). Se vidare Technology readiness levels (TRL); Extract from Part 19 – Commission Decision C (2014)4995. 
  
 197 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Suboptimal hantering av forskningsinfrastruktur 
  
 Dagens hantering av forskningsinfrastruktur är otydligt. Se 5.4.7 för beskrivning av behovet av enkelhet och tydlighet för de som söker och de som erhåller medel. 
  
 Det finns utmaningar i finansiering av forskningsinfrastruktur, till exempel mellan de statliga finansiärerna och lärosätena. Det finns inte tillräcklig strategi, vision och långsiktighet när det gäller hanter- ingen av forskningsinfrastruktur. Därtill finns en oro för att infrastruk- tur och finansiering av utländska organisationer ska tränga undan finan- siering av svensk forskning och innovation. Se 5.4.6, särskilt avsnitt om huruvida processerna för hantering av forskningsinfrastruktur är anpassade för stora beslut samt avsnitt om vägen framåt och breddat perspektiv i hanteringen av  
 forsknings-infrastruktur. 
  
 Utredningens förslag strävar efter att hantera problemen 
  
 Som framgår ovan finns flera problem. Ett viktigt syfte med utred- ningens förslag är att hantera problemen, hitta lösningar och skapa hög kvalitet och effektivitet för framtiden. 
  
 Motiven till utredningens förslag återges i 6.3 som beskriver var- för statlig extern finansiering av forskning och innovation behöver förändras, se särskilt 6.3.1. Där beskrivs bland annat nödvändigheten av färre överlapp och mindre glapp, av ökad flexibilitet vid förändrade behov samt förutsättningar för ökad kvalitet på svensk forskning och förstärkt förmåga för staten att bidra till riktning i det svenska syste- met för forskning och innovation. Vidare beskrivs nödvändigheten av effektivitet och professionell bedömning i alla delar av den statliga forskningsfinansieringen, hur fler får lättare att hitta rätt utlysning av medel för forskning och innovation samt behovet att sänka de admi- nistrativa kostnaderna. 
  
 En bedömning av hur väl förslagen förmår hantera de identifierade problemen finns i konsekvensbeskrivningen, se kapitel 7. Se särskilt 
  
 7.2om allmänna konsekvenser, 7.3 om verksamhetsorienterade kon- sekvenser samt 7.4 om ekonomiska konsekvenser. 
  
 198 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 5.2Från problem till lösning – en kriteriebaserad ansats 
  
 Inledningsvis har vi identifierat ett antal problem och styrkor med dagens system. I resten av detta kapitel ska vi fokusera på framtiden och formulera vad vi vill att den framtida statliga finansieringen av forskning och innovation ska få för effekt. Utredningen har valt att formulera detta i form av sju kriterier (se avsnitt 5.3), vilka kan ses som riktningsmål och önskade lägen. I avsnitt 5.4 görs en bedömning av hur dagens system levererar utifrån respektive kriterium. 
  
 Ett annat sätt att uttrycka det ovanstående är att utredningen genom de sju kriterierna har formulerat en förändringsteori för den statliga externa finansieringen av forskning och innovation. De sju kriterierna, tillsammans med utredningens förslag på ny myndighets- struktur, inklusive beskrivningen av de tre föreslagna myndigheterna, skapar ett sammanhållet ramverk för hur den externa statliga forsk- ningsfinansieringen är tänkt att fungera. Kriterierna föreslås även an- vändas för att formulera mål för de nya myndigheterna (se kapitel 6). Utredningen menar att en liknande, sammanhållen bild saknas för dagens statliga externfinansiering av forskning och innovation. 
  
 För utredningen har det varit viktigt att börja med att ställa sig frågan vad ska den statliga externfinansieringen leda till, till exempel vilka behov den måste möta. Först när detta formulerats har det varit möjligt att utforma förslag på ny myndighetsstruktur och nya myndig- heter (se kapitel 6). Därför har utredningen börjat med att formulera kriterierna för att sedan arbeta vidare med att formulera en myndig- hetsstruktur som har förutsättningar att uppfylla kriterierna.9 Sam- tidigt är det inte så enkelt att utformningen av nya myndigheter per automatik faller ut av kriterierna, men ansatsen att först formulera kriterier och först därefter konstruera en myndighetsstruktur har varit vägledande i utredningens arbete. 
  
 Avslutningsvis vill utredningen betona att vi är medvetna om att det föreligger målkonflikter mellan flera av kriterierna. Att det finns målkonflikter är dock inget som går att undvika, givet betydelsen av forsknings- och innovationsverksamheten i Sverige och komplexiteten i de politiska, samhälleliga och näringslivsrelaterade mål som verk- samheterna bidrar till. 
  
 9Utredningen vill påtala att det är den föreslagna myndighetsorganisationen som helhet (se kapitel 6) som har förutsättningar att uppfylla kriterierna, inte varje enskild myndighet. 
  
 199 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 En utmaning för alla som arbetar med, eller är beroende av, statlig forskningsfinansiering, såsom regering, myndigheter och forsknings- utövare, är att göra löpande prioriteringar mellan de olika kriterierna och tillsammans se till att vi får ett välbalanserat system som möter samtliga de dimensioner som formuleras genom kriterierna. 
  
 5.3Sju kriterier för framtidens statliga externa finansiering av forskning och innovation 
  
 Förslag: En framtida organisation för statlig extern finansiering av forskning och innovation: 
  
 –värnar om den fria forskningen, 
  
 –stimulerar internationellt konkurrenskraftig och banbrytande forskning, 
  
 –säkrar den kunskap och innovationsförmåga som krävs för att lösa samhällets utmaningar och bidrar till näringslivets kon- kurrenskraft, 
  
 –bidrar till forskning som ger förutsättningar för forsknings- anknuten utbildning och livslångt lärande, 
  
 –ger goda förutsättningar för internationella samarbeten som stärker svensk forskning och innovation, 
  
 –ger en tydlig riktning, agerar proaktivt och ökar förmågan till prioriteringar i det svenska systemet för forskning och inno- vation, och 
  
 –är enkel, tydlig och har låga administrativa kostnader för de som söker och de som erhåller medel. 
  
 I följande avsnitt beskriver vi de sju kriterierna närmare. Vi gör också en bedömning av status på varje kriterium i dag och formulerar en önskvärd förändring. 
  
 200 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 5.4Beskrivning av de sju kriterierna 
  
 5.4.1Värnar om den fria forskningen 
  
 De statliga finansiärerna av forskning och innovation ska värna den fria forskningens betydelse. Den framtida myndighetsstrukturen måste ha tillräckligt med medel för att säkra förutsättningarna för den fria forskningen där forskare fritt kan välja frågeställningar, metod och publicering. 
  
 Fri forskning finns i dag – och behövs i framtiden 
  
 Utredningens bedömning är att den akademiska friheten är stor i Sverige, jämfört med de flesta andra länder. Det är avgörande att fram- tida statlig extern finansiering av forskning och innovation fortsatt bidrar till att värna den fri forskningen. 
  
 Forskning som är fri, nyfikenhetsbaserad och grundläggande 
  
 Fri forskning10 kan beskrivas som en strävan efter kunskap som ut- går från forskarnas drivkraft att utöka det samlade vetandet och att ställa frågor som identifierar viktiga kunskapsluckor. Ett annat begrepp som har ungefär samma innebörd är nyfikenhetsbaserad forskning. Fri forskning kan ses som en metod för att förutsättningslöst söka ny kunskap, utan att det finns krav på att kunskapen ska vara ”nyttig” eller behöver kunna komma till användning på något förutbestämt sätt. 
  
 Även om det inte går att veta i förväg vad den kommer att leda till förväntas den fria, nyfikenhetsbaserade forskningen ge kunskap och presentera oväntade resultat. Resultaten kan i många fall användas inom forskning som syftar till att lösa specifika problemställningar. 
  
 Det är svårt att förutspå morgondagens samhällsutmaningar och att veta vilka vetenskapliga discipliner som kan bidra med lösningar och kunskap för att möta dem. Därför är det viktigt att det bedrivs forskning inom en mångfald av områden och inriktningar som skapar en bred kunskapsbas. En sådan kunskapsbas stödjer samhällets utveck- ling och skapar beredskap i händelse av nya typer av kriser.11 
  
 10Här har vi valt att använda uttrycket fri forskning. Det finns andra uttryck, såsom akademisk frihet, som i grunden fångar den betydelse vi strävar efter att beskriva. 
  
 11Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Sverige, 2021 (prop. 2020/21:60), s.  
 46–47. 
  
 201 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Det är nödvändigt att ha i åtanke att fri nyfikenhetsdriven forskning är grunden för det moderna samhället och har bidragit till många inno- vationer. Vi kan idag inte veta vilken forskning som kommer lösa morgon- dagens samhällsproblem. Citat från ett fritextsvar i utredningens enkät- undersökning. 
  
 Går det att mäta om forskningen är fri? 
  
 Ett land som är fritt och demokratiskt har förutsättningar för forsk- ning som är fri från politisk styrning. Internationella index kan ge en uppfattning om hur Sverige ligger till i ett globalt perspektiv. 
  
 Sverige hör till de tio minst korrupta länderna i världen, enligt ett globalt index för hur korruption inom den offentliga sektorn upp- fattas. Länder med starka institutioner och välfungerande demokra- tier befinner sig ofta i toppen av listan. År 2022 toppade Danmark rankingen med ett index på 90, följt av bland andra Finland, Nya Zeeland och Sverige (index 86).12 
  
 De nordiska länderna har en särställning även i mätningar av demo- krati, med fem av de sex främsta platserna i den globala rankningen.13 Norge ligger på första plats, följt av Nya Zeeland, och därefter följer Island, Sverige, Finland och Danmark. Dessa länder har höga poäng på alla de kategorier som ingår i beräkningen av demokratiindex. 
  
 Ett annat sätt att bedöma forskningens frihet är hur regeringen beskriver värdet av den fria forskningen, se två exempel nedan. 
  
 Vetenskap och forskning ska stå fri från politisk styrning.14 
  
 Den fria forskningen ska värnas samtidigt som forskningspolitiken svarar mot globala och nationella samhällsutmaningar.15 
  
 Frågan om forskningens frihet har diskuterats i flera publikationer, till exempel har Mercado skrivit om institutionell autonomi och individuell akademisk frihet i en svensk kontext, se citat.16 
  
 12Transparency International (2023). Corruption perception index 2022. Indexet bygger på tretton oberoende datakällor och använder en skala från noll till 100, där noll är mycket korrupt och 100 är mycket rent från korruption. 
  
 13The Economist Intelligence Unit, EUI (2023). Democracy Index 2022. EUI:s demokrati- index (skala  
 0–10) 
  bygger på fem kategorier: valprocess och pluralism, medborgerliga friheter, regeringens funktionssätt, politiskt deltagande och politisk kultur. Sverige hade år 2022 ett index på 9.39. 
  
 14Regeringsförklaringen 2022. Publicerad 18 oktober 2022. 
  
 15Regeringsförklaringen 2019. Publicerad 21 januari 2019. 
  
 16Ahlbäck Key, S. (2023) Om akademisk frihet. SULF:s skriftserie XLIII. Sveriges univer- sitetslärare och forskare. 
  
 202 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 Akademisk frihet är nödvändig för demokratin eftersom den möjliggör en öppen och kritisk diskussion. Forskning och undervisning som är fria från religiös, politisk eller ekonomisk påverkan bidrar också till att öka allmänhetens förståelse för komplexa frågor och ger dem den kunskap som behövs för att fatta informerade beslut i demokratiska processer. 
  
 Starkt skydd för fri forskning 
  
 Den fria forskningens betydelse är reglerad i lag. År 2011 infördes en bestämmelse i grundlagen (regeringsformen) som slår fast att forsk- ningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag.17 En sådan bestämmelse fanns redan i högskolelagen, där det fastställs att den akademiska friheten ska främjas och värnas som allmän prin- cip i högskolornas verksamhet.18 Högskolans ansvar för att främja och värna akademisk frihet i högskolans verksamhet skärptes i en ändring av högskolelagen som trädde i kraft den 1 juli 2021. Tre principer ska gälla: forskningsproblem får väljas fritt, forskningsmetoder får utveck- las fritt och forskningsresultat får publiceras fritt. 
  
 Kunskapssökning och kunskapsspridning ska kunna ske fritt vid uni- versitet och högskolor. Det är en förutsättning för forskning och utbild- ning på vetenskaplig och konstnärlig grund liksom för lärosätenas roll som en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhället. Citat från riksdagen vid beslut om att införa en allmän princip om akademisk frihet i högskolelagen.19 
  
 Fri forskning, bildning och ett gott samhälle 
  
 En klassisk tolkning av bildningsbegreppet är att människan bildar sig, skapar sig, gör sig till något som inte fanns innan – hon åstadkommer något som inte är givet på förhand. Bildning kan alltså ses som något människor gör, där bildning ger förmågor och omdöme som i sin tur gör friheten möjlig.20 
  
 Walton såg ett samband mellan bildning och veten- skap. Bildning är den subjektiva sidan av saken, det är individen som bildar sig, formar sig. Vetenskapen är den objektiva sidan av saken, en 
  
 1718 §, Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform. 
  
 186 § Högskolelag (1992:1434). 
  
 19Utbildningsutskottets betänkande 2020/21:UbU16. 
  
 20Skola för bildning (SOU 1992:94) s. 348. 
  
 203 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 värld av vetande, menade han.21 Dickerson sätt att se på bildning tillämpades i uppbyggnaden av Humboldtuniversitetet i Berlin, som kan sägas vara grunden för moderna forskningsuniversitetet. 
  
 Inom  
 anglo-saxiska 
  universitet finns en tradition av att studera de fria konsterna (eng. liberal arts). Genom akademiska program som utgår från verk inom filosofi, religion, litteratur, måleri och film upp- muntras studenterna till kritiskt tänkande. Tanken är även att stimu- lera tolkning och diskussion av ämnen som teknik, naturvetenskap och medicin i nya perspektiv. Förståelse för hur konstnärer och filosofer har bidragit med nya sätt att tänka och skapa i världen kan utmana den konventionella visdomens auktoritet, väcka viktiga frågor och bidra till att skapade framtidens värld. Traditionen kan ses som ett exempel på hur fri forskning, baserat på bildningsideal, kopplas samman med en akademisk utbildning. 
  
 Värdet av bildning har diskuterats, i Sverige ofta i relation till ut- bildning22, men även i politisk retorik23. I bredare mening framförs argumentet att bildning gör det möjligt att övervinna den egna okun- skapen, de egna fördomarna och den egna trångsyntheten.24 
  
 Att utöka det samlade vetandet, att som forskare sträva efter ny kunskap genom fri forskning, är ett viktigt bidrag till människors bildning. 
  
 Fri forskning – men med beaktande av etiska principer 
  
 Etiska aspekter på forskning och innovation har diskuterats i ett stort antal forskningsartiklar och vi gör här inte någon översikt eller sam- manfattning av hela forskningsområdet. 
  
 Det finns en rad riktlinjer och stöd för att bedriva ansvarsfull forskning och innovation.25 Ett gemensamt syfte är att ge stöd att beakta etiska synpunkter och förstå hur forskning och innovation 
  
 21Humboldt, Ueber die innere und äussere Organisation der höheren wissenschaftligen Anstalten in Berlin (1810), Ray, IV, utg. Flitner, A. och Downs, K., Darmstadt, 1964, s. 255. 
  
 22Se till exempel Skolverket (2002) Bildning och kunskap. Se även Noble, Collier (2019) Till bild- ningens försvar: den svåra konsten att veta tillsammans, Natur och Kultur. 
  
 23Se till exempel Regeringsförklaringen 2022. Publicerad 18 oktober 2022. ”Universitet och högskolor bidrar starkt till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Bildnings- begreppet är viktigt, och ska inte ställas i motsats till yrkesskicklighet och anställningsbarhet.” 
  
 24Ross, Cordova, Long – eine Anleitung, 2020, Rohowhlt Verlag. 
  
 25Se till exempel Stilgoe J., m.fl. (2013) Developing a Framework for Responsible Innovation, Research Policy, 42, s.  
 1568–1580. 
  King, S., m.fl. (2016). Guidelines for Responsible Research and Innovation, Centre for Computing and Social Responsibility, De Montfort University, Cameron. 
  
 204 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 samverkar med det omgivande samhället. Riktlinjerna är utformade på olika sätt, men tar ofta upp aspekter som att vara proaktiv och förutseende (arbeta med möjligheter, risker och miljö), inkludering (genom att involvera fler och utmana invanda synsätt), reflektion (ställa frågor om normer och värderingar) samt lyhördhet (förändra utifrån erfarenhet och kunskap). 
  
 Etik är centralt, men även andra aspekter brukar tas upp såsom vär- det av en god förvaltning, lärande, engagemang, jämställdhet, att sträva efter att forskningsresultat kommer flera till godo samt att beakta olika dimensioner av hållbarhet.26 
  
 En annan aspekt är etik hos den person som själv genomför forsk- ning, vilket brukar kallas forskaretik eller god forskningssed.27 
  
 Forskaretiska frågor handlar om forskarens relation till forskningsuppgif- ten eller forskningsuppdraget. Ofta används begreppet god forskningssed. Någon entydig definition av vad som menas med begreppet finns inte men det används för att beteckna de samlade etiska kraven som forskaren ska följa i sin yrkesroll. Att följa god forskningssed omfattar forskarens ansvar att förhålla sig till forskningsetiska ramverk, inklusive att följa lagar och etablerade forskningsetiska normer.28 
  
 Den som bedriver forskning (forskaren) har ansvar att följa god forsk- ningssed. Den som står för verksamheten (den så kallade forsknings- huvudmannen, till exempel ett universitet eller en högskola) har ett övergripande ansvar för att forskningen utförs i enlighet med god forskningssed.29 
  
 Det finns även lagar som ger särskilt skydd för människor och djur som medverkar vid forskning. Syftet med etikprövningslagen är att skydda den enskilda människan och respekten för människovärdet vid forskning.30 Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter ska 
  
 26Det finns inte någon entydig definition av etiska värden inom forskning och innovation. Ett försök att beskriva aspekter som brukar finnas med är att den som har ett etiskt perspektiv strävar efter att ”göra gott” och bidra till social rättvisa, ha nödvändiga färdigheter och kun- skaper, rapportera resultat på ett ärligt sätt och om möjligt göra resultat tillgängliga. Det är också viktigt att ta hänsyn till etnisk och kulturell mångfald för individer och grupper, att minimera negativa effekter på individers välbefinnande och integritet och att ta hänsyn till potentiell miljöpåverkan. Det etiska perspektivet innebär också en strävan efter att motverka obalans mellan könen och uteslutning på grund av funktionhinder, samt ett aktivt arbete med att involvera olika individer och intressegrupper. 
  
 27All European Academics (2018). The European Code of Conduct for Research Integrity. Se webbsida:  
 allea.org/code-of-conduct/ 
  (information hämtad  
 2023-05-09). 
  
 28Vetenskapsrådet.  
 www.vr.se/uppdrag/etik/etik-i-forskningen.html 
  
 (information hämtad  
 2023-05-09). 
  
 29Ansvaret för såväl forskare som forskningshuvudman regleras i lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. 
  
 30Lag (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. 
  
 205 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 beaktas vid etikprövningen, samtidigt som hänsyn ska tas till intresset av att ny kunskap kan utvecklas genom forskning. Forskning får bara godkännas om de risker som den kan medföra för forskningspersoners hälsa, säkerhet och personliga integritet uppvägs av dess vetenskapliga värde.31 Även djurförsök kräver etiskt godkännande för att kunna startas.32 
  
 Sammanfattningsvis måste den som själv genomför forskning, lik- som den som har ansvar för forskning eller innovation, förhålla sig till etiska principer. 
  
 Den fria forskningen utgör ett centralt värde för framtidens statliga externa forskningsfinansiering 
  
 Utredningens bedömning är att den fria forskningen är ett centralt värde som måste värnas i den nya myndighetsstrukturen. Jämfört med dagens situation krävs inte någon förflyttning, dock måste detta kri- terium ständigt bevakas och följas upp så att forskningens frihet värnas såväl i dag som framgent. 
  
 Tillgång till finansiering kan ses som en aspekt av förutsättningarna för fri forskning. Utredningen har mött argumentet att tillgång till finansieringen till viss del styr vilken forskning som blir av, alltså att forskare väljer område eller frågeställning utifrån vad som bedöms kunna erhålla extern finansiering. Om frågeställningar som inte är prio- riterade av finansiärerna väljs bort kan det ses som en begränsning av den fria forskningen. I den enkät utredningen genomfört anser flera att riktade satsningar från finansiärerna inte bör ske på bekostnad av fri forskning. 
  
 När forskare fritt kan välja forskningsprojekt i en konkurrensutsatt situ- ation leder det oftast till att de bästa projekten finansieras och genom- förs och många av dessa leder till lösningar på samhällsutmaningar långt innan politiker kommer på att ett visst område skall erhålla forsknings- medel. Citat från ett fritextsvar. 
  
 31Tillämpning och tolkning av etikprövningslagen har diskuterats mycket under våren 2023. Se till exempel  
 Wennersten-Gradet, 
  Huff (2023) 2 000 forskare kritiserar etikprövningen Forskning  Framsteg, artikel publicerad  
 2023-05-10. 
  
 32Djurskyddslag (2018:1192). 
  
 206 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 Slutsatsen blir att finansiering som prioriteras av den akademiska sek- torn fortsatt behöver utgöra en central del i den framtida organisa- tionen för statlig extern finansiering av forskning och innovation.33 
  
 5.4.2Stimulerar internationellt konkurrenskraftig och banbrytande forskning 
  
 Enligt det forskningspolitiska målet ska svensk forskning sträva efter att hålla internationell världsklass. Utredningen menar att det är vik- tigt att skapa incitament för att nå detta mål. 
  
 Effektiv användning av sakkunniggranskning, så kallad Ross, är viktig för att svensk forskning ska uppnå högsta internationella kvalitet. För att säkra att forskningen är långsiktigt konkurrenskraf- tig, skapar vetenskapliga genombrott och förnyar sig i takt med kun- skapsfrontens förändring måste en del av finansieringen stimulera forskning som utmanar det som är etablerat. Tvärvetenskapliga ansat- ser, satsningar som riktar sig till forskare som ännu inte hunnit bli etablerade och uthållig finansiering behövs för att skapa förutsättningar för banbrytande forskning. 
  
 Det forskningspolitiska målet 
  
 Sverige tillhör de länder i världen som avsätter mest resurser för forsk- ning och utveckling som andel av BNP.34 Den statliga finansieringen sker i linje med det forskningspolitiska målet.35 
  
 Målet är att Sverige ska vara ett av världens främsta forsknings- och inno- vationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forsk- ning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhälls- utmaningar vi står inför, både i Sverige och globalt. 
  
 33Vi vill förtydliga att detta innebär att de statliga finansiärerna ska stå fria att fördela medel utan direkt politisk styrning samtidigt som det är legitimt att vissa medel riktas till forskning som strävar efter att bidra till kunskap som kan bidrar till att lösa utmaningar i samhälle och näringsliv. 
  
 34Den övervägande delen av avsättningarna görs av näringslivet och avser forskning och ut- veckling som karakteriseras av högteknologiska produkter, processer och tjänster. Se avsnitt 3.5.1 för en beskrivning av finansieringskällor i svensk forsknings- och innovationsfinansiering. 
  
 35Målet formulerades i den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för sam- hällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). 
  
 207 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 När det nuvarande forskningspolitiska målet formulerades år 2016 pekade regeringen även ut tre uppföljningsbara delmål för tioårs- perioden  
 2017–2026. 
  För det första ska Sverige vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offent- liga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även fortsatt överskrida EU:s mål. För det andra ska en övergripande kvali- tetsförstärkning av forskningen ske och jämställdheten ska öka. För det tredje ska samverkan och samhällspåverkan öka. 
  
 Internationellt konkurrenskraftig forskning 
  
 I utredningens direktiv beskrivs att syftet med den externa statliga forsknings- och innovationsfinansieringen är att premiera excellens och bidra till att lösa samhällsbehov.36 Liknande tankar fanns redan i slutet av nittiotalet, i beskrivningen av de krav dåvarande regering an- såg kunde ställas på statlig extern finansiering av forskning och inno- vation. Då talade man inte om excellens, utan resonerade i stället om vetenskaplig kvalitet.37 
  
 Enligt regeringens mening måste högt ställda krav på vetenskaplig kva- litet vara utmärkande för all forskning. Forskningens kvalitet skall grans- kas på ett opartiskt och sakkunnigt sätt. Kvalitet är en förutsättning för tillförlitliga resultat och måste därför genomsyra hela forskningssystemet. 
  
 Kvalitet kopplades till internationellt konkurrenskraftig forskning på så sätt att det sågs som en viktig förmåga för att finna de kvalita- tivt bästa forskningsinsatserna och att främja forskning som är rele- vant ur olika samhällssektorers perspektiv. En sådan förmåga var central för en förändringsbenägen och framsynt statlig extern finan- siering av forskning och innovation, menade man. 
  
 Synen på kvalitet, där det finns en inomvetenskaplig komponent och en mer tillämpad och samhällsnära del, råder än i dag. 
  
 36En effektiv organisation för statlig forskningsfinansiering (dir. 2022:85). 
  
 37Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81). 
  
 208 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 Banbrytande forskning 
  
 Kunskapsuppbyggnad på vetenskaplig grund kan utvecklas enligt olika principer, där man skiljer mellan två typer av genombrott.38 Ett sätt är att förbättra och utveckla befintlig kunskap, vilket kan ses som ett sätt att bibehålla ett befintligt läge och bekräfta att tidigare forskning stämmer och är korrekt. Men det finns också forskningsresultat som, så att säga, går i konflikt med befintlig kunskap, gör den föråldrad och driver vetenskapen i nya riktningar. Detta beskrivs ibland som banbrytande forskning (eng. disruptive research). 
  
 Ett sätt att studera banbrytande forskning är att analysera hur forskning citeras. Forskning betraktas som banbrytande om citering- arna till en viss artikel inte refererar till några föregångsarbeten till just den forskning som beskrivs. Om artiklar som citerar en viss artikel också refererar till en stor andel av dess referenser, anses artikeln i stället utveckla vetenskapen.39 
  
 I januari 2023 kunde amerikanska forskare visa att banbrytande forskning sker alltmer sällan.40 De bygger sina slutsatser på analys av 
  
 45miljoner artiklar och nästan fyra miljoner patent under sex decen- nier. De visade att det blir allt mindre sannolikt att vetenskapliga artik- lar och patent bryter med det förflutna på ett sätt som driver veten- skap och teknik i nya riktningar. De såg ett genomgående mönster inom alla vetenskapsområden och tolkade det som en grundläggande förändring av vetenskapens natur. Forskarna påtalar risken för att ut- vecklingen bromsar ner, att det i allt högre utsträckning blir ”mer av samma” i stället för revolutionerade kunskapslyft som förändrar värl- den. För att bejaka och främja banbrytande forskning föreslår de att strategierna för att organisera den vetenskapliga produktionen om- prövas. Det kan till exempel göras genom att minska fokus på kvan- titet och i högre grad belöna forskningskvalitet och genom att finan- siera mer långsiktig och riskfylld forskning, menar de. 
  
 38Se till exempel Bond, Turner invention. Research Policy 36, s.  
 274–287 
  (2007), och Moore, M. L.  Price, Wright discontinuities and organizational environ- ments. Adm. Sci. Q. 31, s.  
 439–465 
  (1986). 
  
 39Wu, Huff, Cooper, Moran, Huffman teams develop and small teams disrupt science and technology. Nature 566, s.  
 378–382 
  (2019). 
  
 40Park, M., Leahey, Scott, Martinez and patents are becoming less disruptive over time. Nature 613, s.  
 138–144 
  (2023). 
  
 209 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Ett annat internationellt exempel är en rekommendation från Norges forskningsråds internationella rådgivande nämnd hösten 2022.41 Den menar att forskning med kombinationen hög risk och poten- tiellt höga vinster kan leda till betydande kunskapsframsteg, radikala innovationer och banbrytande lösningar på samhällsproblem som går längre än vad som är möjligt att åstadkomma genom mer inkremen- tella forskningsmetoder. Nämnden menar dock att det är svårare att genomföra, publicera och finansiera nyskapande forskning. Därför föreslår de åtgärder som syftar till att minska fördomarna mot sådan forskning samt att det införs särskilda finansieringsmekanismer för att ta tillvara och ”skydda” banbrytande forskning. 
  
 Ytterligare internationella exempel återges i en rapport av OECD med fallstudier från andra länder som kan ge inspiration till hur svensk statlig extern finansiering av forskning och innovation kan främja banbrytande forskning.42 Exempel och förslag till framtida arbetssätt baseras på det arbete som nyligen utförts av OECD:s globala veten- skapsforum och kommitté för vetenskap och teknik. 
  
 Svensk forskning måste stärkas för att nå internationell världsklass 
  
 Utredningens bedömning är att internationellt konkurrenskraftig och banbrytande forskning har ett centralt värde. Sveriges position be- höver stärkas inom detta område. 
  
 Publikationer och citeringar 
  
 Ett sätt att mäta forskningens genomslag är att mäta antalet veten- skapliga publikationer och hur ofta dessa citeras.43 Det totala antalet vetenskapliga publikationer, från världens alla länder, har ökat kraf- tigt sedan början av  
 2000-talet. 
  Ökningen av antalet publikationer har varit störst i Asien. Sverige är ett av de fem länder i OECD med högst 
  
 41Policy Manning (2022). Stepping up funding of  
 high-risk/ 
  
 high-gain 
  research. Recommendations from the Research Council of Norway’s International Advisory Board Issue 7/October 2022. 
  
 42OECD (2023), Public research funding in Sweden: Optimising the system in response to multiple demands, OECD Science, Technology and Industry Policy Papers, No. 148, OECD Publishing, Paris. 
  
 43Information och data om publikationer och citeringar i detta avsnitt är hämtad från Forsk- ningsbarometern 2021. Svensk forskning i internationell jämförelse. Vetenskapsrådet (2021). 
  
 210 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 antal vetenskapliga publikationer i relation till folkmängd.44 Sedan millennieskiftet har den vetenskapliga produktiviteteten i Sverige, mätt som antal vetenskapliga artiklar per miljon invånare, ökat i linje med den internationella utvecklingen. I jämförelse med ett urval euro- peiska länder har ökningen varit något mer modest i Sverige, särskilt i jämförelse med utvecklingen i Danmark.45 
  
 Figur 5.1 Antal vetenskapliga publikationer per million invånare i ett urval europeiska länder under  
 2000–2021 
  
 Källa: Data från Clarivate Analytics. 
  
 En trend det senaste decenniet har varit att forskningsresultat i allt större utsträckning delges i form av artiklar i vetenskapliga tidskrifter. Detta har varit den vanligaste typen av forskningspublikation under  
 2012–2020 
  samtidigt som antalet böcker skrivna av svenska forskare har minskat.46 
  
 44Sverige hade drygt 1,6 publikationer per tusen invånare år  
 2017–2019. 
  Det var lägre än Australien, Schweiz och Danmark men högre än övriga länder i OECD, Singapore och Kina under motsvarande period. 
  
 45En möjlig förklaring till den ökning av publikationer som ses i för alla länderna i grafen de senaste tre åren vetenskapliga studier kopplade till pandemin. 
  
 46Bengtsson, A., m.fl. (eds.) 2022. Universitet och högskolor: årsrapport 2022. Stockholm: Uni- versitetskanslersämbetets publikationer. 
  
 211 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Vad gäller citeringsgenomslaget47 ligger Sverige över världsgenom- snittet, men dock inte bland de fem länder inom OECD med högst genomslag. Sveriges andel högciterade publikationer är runt 11 pro- cent, vilket innebär en rankning på plats 13 i världen. Sverige ligger till exempel efter Danmark, men före övriga nordiska länder. Singapore (cirka 16 procent), Schweiz och Storbritannien ligger i topp. Sverige ligger över (eller alldeles under) världsgenomsnittet för en majoritet av ämnesområdena. Den svenska genomslaget är störst inom ämnes- områdena agronomi och biologi, men även humaniora, geovetenskap, fysik, biomedicin och klinisk medicin ligger över världsgenomsnittet. Sverige ligger däremot under världsgenomsnittet i fyra ämnesområden.48 
  
 Anslagen till forskning och utveckling i statsbudgeten under åren  
 2015–2022 
  ökade från strax under 37 till 43,5 miljarder kronor.49 Den största ökningen (nästan 4 miljarder) gjordes mellan åren 2020 och 2021. Mellan 2021 och 2022 var ökningen 800 miljoner kronor. 
  
 Anslagen till forskning och utveckling motsvarade 3,7 procent av statsbudgeten år 2021 och 0,8 procent av bruttonationalprodukten, BNP. Andelen i statsbudgeten har varit i stort sett oförändrad sedan 2015, trots ökningen i början på  
 2020-talet.50,51 
  
 Som framgår ovan håller svensk forskning hög kvalitet, mätt som antalet citeringar. Men trots att den statliga finansieringen ökat har citeringar och genomslag inte ökat i samma utsträckning. Se figur 5.2, som visar högciterade svenska publikationer i förhållande till statlig finansiering av forskning och utveckling sedan millennieskiftet. Under dessa drygt tjugo år har Sverige haft i stort sett samma andel av värl- dens högst citerade publikationer, med en viss försvagning de senaste åren. Den statliga finansieringen av forskning och utveckling har ökat med sextio procent under samma period. 
  
 47Forskningsbarometern använder andelen högciterade publikationer som mått på citerings- genomslag. Detta mått anger hur stor andel av en världsdels, ett lands eller en organisations artikelvolym som tillhör de 10 procent mest citerade publikationerna i världen. Det globala genomsnittet för denna indikator är således (per definition) 10 procent. 
  
 48Informations- och kommunikationsteknik (IKT), hälsovetenskap, matematik och material- vetenskap. 
  
 49Prop. 2022/23:1 Utgiftsområde 16, s. 210. 
  
 50Ökande  
 FoU-anslag 
  till universitet och högskolor under 2021. Statistiknyhet från SCB  
 2021-04-21. 
  
 51Prop. 2022/23:1 Utgiftsområde 16, s. 210. 
  
 212 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 Figur 5.2 Högciterade vetenskapliga publikationer från Sverige i förhållande till statlig finansiering under  
 2000–2021 
  
 Data över andelen högciterade publikationer från Sverige per ämnesområde (blå linje) är hämtade från Clarivate Analytics. I grafen visas ett medelvärde över sex vetenskapsområden, Notera att världs - genomsnittet är 10 procent, vilket innebär att en andel över 10 procent är ”bättre än andra länder”. 
  
 Data över den svenska finansieringen (röd line) är hämtade från Statistiska Centralbyrån SCB. Grafen visar civila medel för forskning och utveckling i anslag, miljoner kronor efter år. Beloppen anges i fasta priser, referensår 2022 (fastprisjustering med  
 BNP-deflator). 
  
 För att få en uppfattning om publiceringsvolym i förhållande till hur mycket ett lands regeringen väljer att investera i forskning och utveck- ling har vi illustrerat antalet vetenskapliga publikationer i förhållande till statliga (motsvarande) medel för forskning och utveckling i ett urval europeiska länder under de första tjugo åren av  
 2000-talet, 
  se figur 5.3. Om vi tänker oss ”publikationer per krona” som en slags approximation för vetenskaplig produktivitet ser vi att den har mins- kat under perioden. 
  
 213 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Figur 5.3 Kvot mellan statligt (motsvarande) finansierad av forskning och utveckling under  
 2001–2021 
  och antal publikationer 
  
 Data över statlig (motsvarande) finansiering har hämtats från OECD (2023), ”General Government Accounts, SNA 2008 (or SNA 1993): Government expenditure by function”, OECD National Accounts Statistics (database). I beräkningarna har data över ”Government allocations for RD” använts (omräknat till svenska kronor enligt Riksbankens valutauppgifter 17 augusti, 2023). 
  
 Data över antal vetenskapliga publikationer är hämtade från Clarivate Analytics. 
  
 Upplevelser av hur det fungerar i dag i förhållande till excellens och kvalitet 
  
 Av utredningens enkätundersökning framgår i huvudsak en positiv bild av förmågan att bidra till svensk excellens och forskning av hög kvalitet.52 Att främja excellens är en central uppgift för statlig extern finansiering av forskning och innovation, menade många, samtidigt som det fanns en bild av att förmågan att stimulera excellens varierar mellan dagens finansiärer. Finansiärerna har olika uppdrag och måste samarbeta, menar de som svarat på enkäten, och betonar värdet av samsyn. 
  
 Många menade att forskarinflytande har betydelse för excellens och flera gjorde en koppling mellan svensk excellens och internationella samarbeten. Flera menade att excellens främjas genom öppen kon- 
  
 52Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 214 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 kurrens, via ansökningsförfarande där ansökningar prövas i sakkun- niggranskning. De utmaningar som påtalas är att excellens kräver såväl resurser som tid och att excellens i dag inte stimuleras i tillräckligt stor omfattning. Den största risken är dock att tillgänglig finansiering splittras på alltför många forskargrupper som erhåller alltför liten finansiering, enligt flera av svaren. 
  
 Bilden av förmågan att bidra till forskning av hög kvalitet är splitt- rad. Några menar att nuvarande finansiärer fungerar väl och bidrar till forskning av hög kvalitet, medan andra ser brister. Ett exempel är synpunkten att finansiärerna inte förmår identifiera forskning av hög kvalitet vid mindre lärosäten. Många av svaren lyfter fram bety- delsen av konkurrensutsättning för att uppnå hög kvalitet. Flera av svaren beskriver att det krävs långsiktiga förutsättningar, resurser och tid för att uppnå hög kvalitet i forskningen. 
  
 Fortsatt centralt att svensk forskning håller internationell världsklass 
  
 Utredningens bedömning är att Sveriges position inom internatio- nellt konkurrenskraftig och banbrytande forskning är i avtagande, relativt jämförbara länder. 
  
 Framtidens statliga finansiering av forskning och innovation måste verka för svensk forskning som står sig väl i internationell jämförelse. Framtidens finansiärer behöver en utformning och ett arbetssätt som kan arbeta på ett sådant sätt att såväl förnyelse som uthållighet i finansieringen uppnås. 
  
 5.4.3Säkrar den kunskap och innovationsförmåga som krävs för att lösa samhällets utmaningar och bidrar till näringslivets konkurrenskraft 
  
 Lika viktigt som det är att värna finansiering av den fria forskningen, lika viktigt är det att framtidens statliga externfinansiering av forsk- ning och innovation tillhandahåller medel för att arbeta med områden som kräver forskningsbaserade lösningar. De måste därför ha arbets- sätt som fångar såväl nuvarande som framtida behov och skapar in- satser för att möta dem. 
  
 I Sverige finansierar näringslivet och andra privata intressen över 
  
 70 procent av all forskning och innovation. Det statliga systemet för 
  
 215 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 extern finansiering av forskning och innovation behöver utformas så att incitamenten för fortsatta investeringar från den privata sektorn är höga. Det är dock också viktigt att finansieringen även stödjer ut- vecklingen av den offentliga sektorn och av civilsamhällets organisa- tioner, vilka enligt utredningen är sektorer som präglas av alltför låga investeringar i förhållande till de utmaningar som samhället står inför. 
  
 Sverige är en stark forsknings- och innovationsnation, men det finns utvecklingsområden 
  
 Som konstaterades i inledningen av detta kapitel rankas Sverige åter- kommande som ett av världens mest innovativa länder.53 Dessutom används forskning och innovation i allt större utsträckning för att utveckla verksamheterna inom den offentliga sektorn.54 Under sent nittiotal ändrades samtliga statliga (dåvarande) forskningsfinansiärers instruktioner på så sätt att betydelsen av forskningens samhällsrelevans framhävdes.55 
  
 I den enkät som utredningen genomfört ställdes också frågan om dagens finansiärer bidrar till att lösa samhällets utmaningar. Nästan hälften av de svarande ansåg att den forskning och innovation som finansieras bidrar till lösningar i hög eller mycket hög grad. Även på frågan om dagens finansiärer bidrar till innovation var nästan hälften av de svarande nöjda. 
  
 Trots detta menar utredningen att det finns möjligheter till ytter- ligare förbättringar. Ett utvecklingsområde är att dagens system är splittrat, med många beslutsfattare. Slutsatsen baserar sig på genom- gången av alla finansiärer i kapitel 3 och genomgången av de fem finansiärernas utlysningar under perioden  
 2019–2022. 
  Därtill finns flera aktörer som gör analyser av samhällets och näringslivets behov när det gäller forskning och innovation, exempelvis Myndigheten för till- växtpolitiska utvärderingar, Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademin, 
  
 53I kapitel 3 i analysbilagan till Vinnovas inspel till forsknings- och innovationspropositionen år 2019 finns en genomgång av ett antal internationell innovations- och konkurrenskrafts- index. Vinnova (2019) Förutsättningar för systeminnovation för en hållbar framtid – Vinnovas analysbilaga. För Sveriges aktuella position enligt de olika indexen hänvisas till respektive orga- nisation. 
  
 54Sveriges kommuner och regioner presenterar på sin hemsida hur de arbetar med att stötta sina medlemmars innovationsverksamhet www.skr.se/skr/naringslivarbetedigitalisering/ forskningochinnovation/innovation.25352.html. För exempel från statliga myndigheter se Lundegård, Patterson, Reynolds, Cordova och Figueroa, Murray (2017) Innovation och förnyelse inom 112 svenska myndigheter. 
  
 55Forskningsproposition 1996/97:5. 
  
 216 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 Entreprenörskapsforum och Svenskt näringsliv. Utöver dessa gör de finansierande myndigheterna analyser och det bedrivs forskning om forsknings- och innovationspolitik vid flera av landets lärosäten. Det är dock utredningens mening att det trots stor tillgång på analysresurser saknas mer systematiska kartläggningar av svenska styrkeområden och inventeringar av framväxande behov inom näringsliv, offentlig sek- tor och civilsamhället. Det är också viktigt att Sveriges innovations- kraft mäts med samma systematik som uppföljningen av svensk forsk- nings internationella konkurrenskraft. Ett exempel som kan användas för sådan uppföljning är Community Innovation Survey56 som bland annat ligger till grund för EU:s återkommande innovationsranking, EU Innovation Scoreboard57. Andra exempel på sätt att mäta inno- vationskraften är olika mått på patentering och andra immateriella rättigheter.58 Dagens mått fångar dock inte till fullo de många olika aspekterna av ett starkt innovationsland och nya mått och index kan komma att behöva utvecklas. 
  
 Avslutningsvis bör det nämnas att Sverige i den senaste mätningen i EU Innovation Scoreboard (år 2023) tappade förstaplatsen till Danmark.59 Bakgrunden är små justeringar i underliggande data, men utvecklingen bör fortsatt bevakas så att Sveriges andraplats inte är ett tecken på en långsiktig försvagning av Sveriges innovationsförmåga. 
  
 Forskning och innovation för den offentliga sektorns utveckling 
  
 För att den offentliga sektorn ska kunna utföra sitt uppdrag på bästa sätt är forskning och innovation avgörande, både på kort och lång sikt. I en undersökning som genomfördes av Statistiska centralbyrån på uppdrag av Vinnova 2021 anges att regionerna avsatte 4,6 miljar- der till egen forskning och utveckling under år 2021. Kommunerna däremot avsatte endast 200 miljoner samma år. På frågan om man be- driver ett systematiskt innovationsarbete svarade knappt 80 procent av regionerna att man gjorde det, medan endast en tredjedel av kom- munerna svarade ja på frågan. När det gällde de främsta drivkrafterna 
  
 56För mer information om Community Innovation Survey se information på Eurostats hem- sida.  
 https://ec.europa.eu/eurostat/web/microdata/community-innovation-survey 
  (information hämtad  
 2023-08-22). 
  
 57 
 EU-kommissionen 
  (2023) European Innovation Scoreboard 2023. 
  
 58För en genomgång av användning av olika variabler i innovationsindex se Vinnova (2019) Förutsättningar för systeminnovation för en hållbar framtid – Vinnovas analysbilaga s. 76−83. 
  
 59 
 EU-kommissionen 
  (2023) European Innovation Scoreboard 2023. 
  
 217 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 för innovationsarbetet angavs anpassning och introduktion av ny teknik som viktigast, följt av svar på behov hos användarna och han- tering av samhällsutmaningar. När det gällde frågan om vilken typ av innovationer som introducerats i verksamheterna så angavs att det mest var frågan om inkrementella förändringar.60 Sammantaget visar undersökningen på ett ökande behov av innovationsverksamhet i kommuner och regioner. 
  
 I det korta perspektivet kan det exempelvis handla om att få fram kunskapsunderlag och stöd i utvärderingar av alternativa arbetssätt. 
  
 På lång sikt handlar det om att utveckla och implementera nya arbetssätt som gör det möjligt att exempelvis möta framtida utman- ingar relaterade till demografi (såsom ökad andel äldre i befolkningen), ökade resursbehov i totalförsvaret och lärarbrist. 
  
 Forskningsbaserat näringsliv 
  
 Svensk ekonomi är en av de mest forsknings- och utvecklingsinten- siva i världen. Med en näringslivsstruktur som till stor del består av högteknologiska och kunskapsbaserade företag med ett högt kost- nadsläge är satsningar på forskning och innovation helt avgörande för att säkra långsiktig konkurrenskraft och högproduktiva arbeten. I målen för regeringens näringspolitik slås det fast att politiken ska stötta utvecklingen genom att ge stärkta förutsättningar för innova- tion och förnyelse.61 
  
 Svenskt näringsliv lyfter i sitt inspel till kommande forsknings- och innovationspropositionen vikten av fortsatt stora statliga satsningar för att bibehålla Sveriges attraktivitet som land för investeringar i forskning, innovation och talanger.62 
  
 Utveckla civilsamhällets roll genom forskning och innovation 
  
 Under de senaste åren har civilsamhällesorganisationernas betydelse för samhällets utveckling lyfts fram alltmer. Samtidigt har behoven att utveckla civilsamhällets arbetssätt och metoder via forskning och 
  
 60Sammanfattning av en undersökning genomförd av Statistiska centralbyrån. På Vinnovas hemsida finns en sammanfattning och data från undersökningen publicerad under rubriken Så jobbar offentlig sektor med innovation (information hämtad  
 2023-07-03). 
  
 61Prop. 2022/23:1 Utgiftsområde 24. 
  
 62Svenskt näringsliv (2023) En ny politik för en ny tid. 
  
 218 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 innovation också uppmärksammats, ofta under beteckningen Social innovation.63 Ett exempel är nätverket Mötesplats Social innovation som drivs av Malmö universitet. Syftet med verksamheten är att vara en samlande nationell kunskaps- och samverkansplattform för social innovation och socialt företagande.64 Samtidigt kan det utifrån utred- ningens genomgång av utlysningarna från de fem största finansiär- erna konstateras att civilsamhällesorganisationer är den aktörstyp som har det minsta antalet tillgängliga utlysningar att söka medel från.65 För att utveckla civilsamhällets organisationer och få dem att än mer bidra till samhällets utveckling är det viktigt att deras behov möts i en framtida statlig organisation för finansiering av forskning och inno- vation. 
  
 Hållbarhetsutmaningarna utmanar forskningsfinansiering 
  
 De globala hållbarhetsmålen som utgör Agenda 2030 antogs av Förenta nationernas medlemsländer år 2015. I Sverige utarbetade en delegation år 2019 förslag och bedömningar för det svenska genom- förandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling.66 I en skrivelse till riks- dagen år 2022 menade regeringen att Sverige ligger långt fram i genom- förandet, samtidigt som takten behöver ökas i omställningen till ett hållbart samhälle.67 
  
 De globala hållbarhetsmålen omfattar ett brett spektrum av aspek- ter på hållbarhet, alltifrån minskad fattigdom och förbättrad hälsa till minskad klimatpåverkan och industriell utveckling. En tanke med den breda ansatsen var just att påvisa att en verkligt hållbar utveckling kräver förändringar inom många olika områden och att det finns be- roenden mellan dem. Ett tydligt exempel är hur rätt utformade inve- steringar i teknik för minskad klimatpåverkan kan bidra till ekonomisk utveckling och minskad ojämlikhet i både fattiga och mer utvecklade ekonomier.68 
  
 Green, M. (2021) Social innovation i civilsamhällets organisationer – Kunskapsöversikt och policyrekommendationer. 
  
 64För mer information se www.socialinnovation.se/ (information hämtad  
 2023-07-06). 
  
 65Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s.  
 42–44. 
  
 66Agenda 2030 och Sverige: Världens utmaning – världens möjlighet (SOU 2019:13). 
  
 67Sveriges genomförande av Agenda 2030. Skr. 2021/22:247. Publicerad 24 maj 2022. 
  
 68United Nations (2015) Transforming Our World: The 2030 Agenda for Sustainable Develop- ment. För en beskrivning av de globala hållbarhetsmålens karaktär på svenska se SOU 2023:14 Organisera för hållbar utveckling s.  
 14–16. 
  
 219 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Arbetet med att nå de globala hålbarhetsmålen har inom flera om- råden saktats ner de senast åren. Skälen är flera och välkända. Pande- min, krig i flera delar av världen, högt inflationstryck och allt tydli- gare effekter av klimatförändringarna gör att flera av målen kommer vara svåra att nå till år 2030.69 Förenta nationernas vetenskapliga klimatpanel (IPCC) senaste rapport slår exempelvis fast att det krävs snabba och omfattande åtgärder för att världen ska kunna nå 1,5 gra-  
 ders-målet 
  och därmed undvika de omfattande förändringar av män- niskans levnadsvillkor som följer av en ännu högre ökning av jordens medeltemperatur.70 
  
 Forskning och innovation är viktiga både för att nå hållbarhetsmålen och för att adressera klimatförändringarna.71 Men för att effekterna av satsningarna ska bli så stora som möjligt behöver dock formerna för genomförandet och finansieringen av forskningen förändras. 
  
 En återkommande rekommendation är att forskning och inno- vation behöver präglas av mer tvärsgående perspektiv. Det gäller såväl tvärdisciplinära ansatser inom forskningen som innovationssamarbeten mellan olika sektorer och aktörstyper. Skälet är att utmaningarnas komplexitet gör att alltför snäva angreppssätt inte kommer resultera 
  
 ilösningar som motsvarar utmaningarnas karaktär.72 En annan re- kommendation är att fokus bör skifta från problemformulering och ökad kunskap om utmaningarnas karaktär till att i stället fokusera mer på att ta fram forskningsbaserade lösningar.73 En tredje är att ta hänsyn till den tidspress som finns att ta fram lösningar, inte minst då det gäller att stoppa ökningen av jordens medeltemperatur.74 Följ- den blir att en central del i värderingen av om ett kunskapsunderlag och en lösning kan bidra till att lösa klimatutmaningen är beroende 
  
 69United Nations (2023) Global Sustainable Development Report 2023 (Advance, Payne Version 14 June 2023) s.  
 7–10. 
  
 70International Panel on Climate Change (2023) Climate Change 2023 Synthesis Report – Summary for Policymakers. 
  
 71Se exempelvis Formas (2019) Kartläggning av hur Agenda 2030 påverkar olika länders stra- tegier och verksamheter inom forskning och innovation. 
  
 72Formas (2019) Kartläggning av hur Agenda 2030 påverkar olika länders strategier och verk- samheter inom forskning och innovation s. 40 f. och Hill, R., m.fl. (2023) Transforming Germany: How Mission Agencies Can Pioneer Innovative Solutions for Grand Challenges s.  
 9–13. 
  
 73International Science Council (2023) Flipping the Science Model: A Roadmap to Science Missions for Sustainability och United Nations (2023) Global Sustainable Development Report 2023 (Advance, Payne Version 14 June 2023) s.  
 131–32. 
  
 74IPCC skriver exempelvis i sin rapport för år 2023: ”All global modelled pathways that limit warming to 1.5°C (>50 %) with no or limited overshoot, and those that limit warming to 2°C (>67 %), involve rapid and deep and, in most cases, immediate greenhouse gas emissions Sanford in all sectors this decade.” International Panel on Climate Change (2023) Climate Change 2023 Synthesis Report – Summary for Policymakers s. 20. 
  
 220 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 av när det finns tillgängligt. Detta krav på hastighet när det gäller forsk- nings- och innovationsarbete ställer stora krav, inte minst på finan- siärerna, som måste balansera vikten av att respektera den akademiska arbetsprocessen mot samhällets krav på snabba och implementerbara lösningar. 
  
 Forskningens roll för att stimulera arbetet med de globala håll- barhetsmålen beskrivs enligt följande i Förenta nationernas Global Sustainable Development Report 2023: 
  
 Sustainable development pathways benefit most from science that is multidisciplinary, equitable and inclusively produced, openly shared, Cooper and embraced, and socially relevant and robust. Science and technology can produce socially robust insights and innovation in an atmosphere of diversity, ensuring participation of women and girls, and all groups of society, as both creators and users. Policymakers, public interest groups, industry and teachers should have open access to the body of scientific knowledge, including publications, data and software, drawing the full benefits of science as a public good.75 
  
 Tillgång till nyckelteknologier i ett nytt geopolitiskt läge 
  
 Under stora delar av  
 2000-talet 
  präglades den ekonomiska utveck- lingen av en fördjupad globalisering där världens länder knöts samman allt tätare. Integrerade värdekedjor och en innovationspolitik som i allt väsentligt stöttade mer samarbeten inom alla områden var några av resultaten. Det senaste decenniets allt skarpare geopolitiska mot- sättningar har gjort att den samarbetsinriktade delen av internationell forsknings- och innovationspolitik har kommit att omprövas. Inom vissa områden har samarbete alltmer övergått till en diskussion om tillgång till nyckelteknologier, det vill säga kunskap och utveckling av teknik som är särskilt viktig för både industrin och övriga samhället. Exempel är informations- och kommunikationsteknik, artificiell in- telligens och batteriteknik, men det finns många fler teknikområden av central betydelse.76 En term som ofta nämns i dessa sammanhang är teknologisk suveränitet, som förenklat kan sägas innebära att ett land måste bedriva en politik som säkrar tillgång till de teknologier som krävs för att kunna fatta egna beslut om landets utveckling. Ett 
  
 75United Nations (2023) Global Sustainable Development Report 2023 (Advance, Payne Version 14 June 2023) s. 131. 
  
 76Se till exempel kapitel 2, Teknisk innovation, i Förnya taktiken i takt med tekniken – förslag för en ansvarsfull, innovativ och samverkande förvaltning (SOU 2022:68). 
  
 221 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 lands forsknings- och innovationspolitik har betydelse för dess tek- nologiska suveränitet, bland annat för att bygga upp kunskap och innovativ förmåga inom nya teknikområden.77 
  
 Relaterat till diskussionen om teknologisk suveränitet, som främst gäller nationer, är frågan om att säkra leveranskedjor.78 Frågan blev aktuell under pandemin då det stod klart hur beroende den globala produktionen av högteknologiska produkter är av väl fungerande logistikkedjor. Ett område med kvarvarande leveransproblem gäller mikroelektronik, särskilt halvledare. Följden har blivit stora satsningar på uppbyggnad av produktionskapacitet i både Europa och USA.79 En slutsats av erfarenheterna från pandemin är att det ligger stor makt i att kunna kontrollera leveranser och att företag i framtiden behöver bygga upp mindre känsliga system med leverantörer i fler länder. 
  
 För Sverige, som är ett litet och exportberoende land, kan föränd- ringar i policyer kopplade till teknologisk suveränitet och problem med leveranskedjor få stora konsekvenser. Till exempel finns risk för stopp eller förseningar i utveckling och produktion av teknikbaserade varor och tjänster. Riskerna ökar dessutom genom att flera stora svenska företag är verksamma inom sektorer som bedöms vara av stor strategisk betydelse, som informations- och kommunikations- teknik, teknisk infrastruktur och försvarsrelaterad teknikutveckling. Sveriges kommande medlemskap i NATO kan också komma få effek- ter på hur Sverige uppfattas och bjuds in i olika sammanhang. 
  
 Men utvecklingen medför inte enbart risker, till exempel kan mycket av den teknik som utvecklas användas i flera sinsemellan olika sammanhang. Ibland används benämningen triple use för att illustrera teknik med tredubbla användningsområden inom civila tillämpningar, militär användning och funktioner inom framtida hållbarhetsutma- ningar. En utveckling där allt fler länder investerar och bygger upp kapacitet för nyskapande teknikutveckling kan därmed bidra till snab- bare lösningar och att lösningarna implementeras fortare. Men den framtida utvecklingen kräver inte bara utbyggnad av teknisk forsk- ning och innovation. Minst lika viktigt är att bygga upp kunskap om nya tekniska system och om internationell utveckling av regelverk, 
  
 77För en genomgång av begreppet och exempel på områden som diskuterats se Harvey, Cordova med flera (2023) ”Technology sovereignty as an emerging frame for innovation policy. Defining rationales, ends and means” i Research Policy No. 6. 
  
 78Svenskt näringsliv (2022) Svenska företags problem med leveranskedjorna. 
  
 79För översiktlig information om USA:s och EU:s satsningar se White house (2022) Fact sheet: CHIPS and Science Act Johnson Costs, Create Jobs, Strengthen Allen, and Counter China och  
 EU-kommissionen 
  (2022) European Chips Act – Fact sheet. 
  
 222 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 juridik och policyer, vilket kommer kräva annan typ av forskning som kompletterar den tekniskt orienterade. 
  
 För att positionera Sverige i ett nytt geopolitiskt landskap behöver rollen för de forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna vidgas. Det räcker inte längre att bara se till forsknings- och innova- tionspolitikens ”snäva” målsättningar och lyssna in de närmaste mål- grupperna. I stället behöver perspektiv och underlag som används för beslut om framtida satsningar vidgas till att inkludera analyser av dels tillgång till samhällskritisk teknologi, dels hur svenska satsningar påverkar andra länders beslut.80 För att lyckas med detta behöver analyskapaciteten i de framtida forsknings- och innovationsfinan- sierande myndigheterna stärkas, menar utredningen. 
  
 Långsiktig finansiering av områden av betydelse för samhälle och näringsliv … 
  
 En återkommande synpunkt, både i utredningens enkät och i de dialoger utredningen genomfört, är att man önskar se mer långsiktiga satsningar inom områden som svarar mot tydliga behov inom närings- liv, offentlig sektor och civilsamhället.81 Liknande önskemål har även nyligen framförts av Teknikföretagen82 och Svenskt näringsliv.83 Ett internationellt exempel på tydligt utpekade satsningar inom priorite- rade områden är den tyska High Tech Strategy som lanserades år 2014 och därefter reviderats i ett antal omgångar.84 
  
 Genomgången av utlysningarna från de fem stora statliga finan- siärerna ger inte några direkta svar på om satsningarna passar väl med identifierade behov. Det ska dock lyftas fram att de långsiktiga sats- ningarna Nationella forskningsprogrammen och Strategiska innovations- programmen bygger på täta dialoger och forskningsagendor i sam- verkan mellan finansiärer och behovsägare. 
  
 80Ett exempel på försök att kartlägga framtida nyckelteknologier har utvecklats av Austrian Strategic Policy Institute i form av en så kallad Ctitical Technology Tracker  
 www.aspi.org.au/report/critical-technology-tracker 
  (information hämtad  
 2023-08-14). 
  
 81Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 82Teknikföretagen (2023) Svensk konkurrenskraft genom forskning och innovation. I rapporten 
  
 är en av de punkter som framförs att staten ska ”säkerställa långsiktig finansiering av samverkan”. 
  
 83Svenskt näringsliv (2022) Kunskapsnation på sluttande plan? Reformförslag för svensk högre utbildning och forskning. 
  
 84Federal ministry for economic affairs and climate action (2023) New  
 High-tech 
  Strategy – Innovation for Germany.  
 www.bmwk.de/Redaktion/EN/Artikel/Technology/high-tech- 
  
 strategy-for-germany.html 
  (information hämtad  
 2023-05-10). 
  
 223 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 De statliga forsknings- och innovationsfinansiärerna har relativt många utlysningar, ofta med förhållandevis liten budget.85 Under perio- den  
 2019–2022 
  genomförde de fem statliga finansiärerna över 800 ut- lysningar. Över hälften av utlysningarna hade en budget på 20 mil- joner kronor eller mindre. Utredningen ser detta som en indikation på att dagens statliga externa finansiering av forskning och innovation inte tillhandahåller tillräckligt långsiktig finansiering. 
  
 Ett annat exempel där man kan sätta frågetecken på hur väl dagens system säkrar forskning inom områden av betydelse för näringslivets utveckling är den tekniska grundforskningens relativt begränsade andel av den totala finansieringen. Enligt tillgänglig statistik från databasen Swecris uppgick de fem stora statliga finansiärernas finansiering av området teknik till 14,4 miljarder kronor under åren  
 2019–2022. 
  Av dessa finansierades 12,4 miljarder av Vinnova och Energimyndigheten (och resterande 2 miljarder av Vetenskapsrådet och Formas). 
  
 Även om både Vinnova och Energimyndigheten kan finansiera grundforskning finns det anledning att anta att huvuddelen av med- len som går till det tekniska området är av mer tillämpad karaktär och bedrivs i olika former av samverkan mellan näringsliv och akademi. Frågan som bör ställas är om den tekniska grundforskningens andel är rimlig, givet vikten av avancerad tillverkningsindustri och informa- tionsteknisk industri i svensk ekonomi och för landets investeringar i forskning och utveckling.86 
  
 …men med ökad anpassningsförmåga till framväxande behov 
  
 En uppfattning som framkom i utredningens enkät var att dagens system bidrar till att lösa samhällets utmaningar. Men endast 25 pro- cent höll med om att nuvarande system hade god förmåga att anpassa sig till samhälleliga förändringar. Högst andel negativa fanns inom gruppen myndigheter. 
  
 Enkätresultaten kan framstå som paradoxala, givet de tydliga sig- nalerna om att flera vill se mer långsiktiga satsningar. Utredningens tolkning är dock att långsiktighet och flexibilitet snarare ska ses som komplementära perspektiv. För att klara av att möta snabbt uppkomna behov behöver det finnas god tillgång på finansiering inom de aktu- 
  
 85Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s.  
 31–35. 
  
 86För siffror över olika näringsgrenars investeringar i FoU se Vetenskapsrådet (2023) Före- tagen som finansiärer och utförare i det svenska forskningssystemet s.  
 21–29. 
  
 224 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 ella områdena och etablerade nätverk som tillsammans kan ta sig an nya utmaningar i nya konstellationer. 
  
 För att vara relevant och anpassade till framväxande behov måste forskning både vara jämställd och bedrivas på ett jämställt sätt.87 Er- farenheter från att arbetet med att jämställdhetsintegrera88 de nuvar- ande finansiärerna kommer vara viktigt i detta arbete liksom att ut- veckla finansieringsformerna bortom representativitet till att även inkludera jämställdhetsperspektiv i bedömningen av projektens för- väntade resultat.89 
  
 Nya typer av insatser krävs för att möta komplexa utmaningar 
  
 Sverige och världen står inför alltmer komplexa utmaningar. Klimat- förändringar, organiserad brottslighet och gängkriminalitet, ökade säkerhetspolitiska hot, behov av förändrade arbetssätt och regleringar till följd av ökad användning av artificiell intelligens samt ökad psykisk ohälsa hos barn är bara några av de komplexa utmaningar Sverige står inför under de kommande åren. 
  
 I fritextsvaren menar flera respondenter att det behövs ett helhets- perspektiv på forskning och innovation, särskilt avseende samhälls- förändringar. Den utveckling och de utmaningar som sker i samhället kräver nya arbetssätt och nya former för målmedvetna kraftsamlingar och samverkan i forsknings- och innovationssystemet, menar de. Det innebär till exempel att forskningsfinansiärer måste adressera stora samhällsutmaningar på ett samordnat sätt. Ett annat exempel är att flera menar att relevant forskning kräver samverkan med samhälls- aktörer. Å ena sidan är samhällelig efterfrågan pådrivande när det gäller forskning och innovation för systeminnovation. Å andra sidan tror de att forskning och innovation för lösningar på samhällsutmaningar blir avgörande för hållbar utveckling och konkurrenskraft. 
  
 87Jämställdhet handlar om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Området omfattar bland annat frågor som makt, inflytande, ekonomi, hälsa, utbildning, arbete och fysisk integritet. Formuleringen är hämtad från  
 www.regeringen.se/regeringens-politik/jamstalldhet/ 
  (information hämtad  
 2023-06-19). 
  
 88Samtliga de fem stora finansiärerna ingår bland de 53 statliga myndigheter som ska jobba med jämställdhetsintegrering under perioden  
 2020–2025. 
  Se information på regeringens hemsida  
 hwww.regeringen.se/regeringens-politik/jamstalldhet/deltagare-i-jim/ 
  (information hämtad  
 2023-07-04). 
  
 89Se exempel på hur Vetenskapsrådet löpande arbetar med jämställhetsfrågor på Vetenskaps- rådets hemsida  
 www.vr.se/soka-finansiering/bedomning-av-ansokningar/jamstalldhet.html 
  (information hämtad  
 2023-07-04). 
  
 225 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Uppfattningarna ligger väl i linje med de förändrade krav som den tredje generationens forsknings- och innovationspolitik innebär, vilket diskuterades i kapitel 4. Syftet med den förändrade politiken är att ta sig an alltmer komplexa samhällsutmaningar. Gemensamt för utma- ningarna är att de kräver mycket bredare ansatser och involvering av delar av samhället som hittills inte varit särskilt delaktiga inom om- rådet forskning och innovation, exempelvis civilsamhällesaktörer och kommuner. Även när det gäller perspektiv så breddas perspektiven genom att frågor kring exempelvis reglering, beteenden och upphand- ling integreras på ett tydligare sätt. Liknande tendenser finns även inom den privata sektorn, där alltmer av utvecklingen av innovationer sker på tvärs mellan olika sektorer, värdekedjor och storlekar på bolag.90 
  
 5.4.4Bidrar till forskning som ger förutsättningar för forskningsanknuten utbildning och livslångt lärande 
  
 Forskningsanknuten utbildning är viktigt för kvaliteten och för att de som utbildar sig ska få med sig de senaste forskningsrönen ut i arbetslivet.91 Utbud och former för det livslånga lärandet behöver också utvecklas för att möta ett arbetsliv som förändras i allt snab- bare takt. Därför behöver den framtida organisationen för statlig extern finansiering av forskning och innovation utvecklas för att stödja kopplingen mellan forskning och utbildning. 
  
 Utbildningen vid svenska universitet håller god kvalitet.92 Det finns dock synpunkter på att matchningen mellan universitetens ut- bildningsutbud och framtida arbetsgivares behov kan förbättras.93 
  
 Högskolelagen anger att ”[v]erksamheten skall bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning”.94 Skälen är flera, men det viktigaste är övertygelsen att en nära koppling mellan två av lärosätenas kärnuppdrag är kvalitetsdrivande för såväl forskning som för utbildning. Genom att låta studenterna ta del av de senaste 
  
 90Se bland annat European Round Table for Industry (2023) Innovation made in Europe – Setting the foundation for future competitiveness. Skriften innehåller både principiella resonemang om behov av tvärsektoriella samarbeten och ett antal exempel från europeiska storföretag. 
  
 91För en genomgång av begreppet forskningsanknuten utbildning se Kungl. Vetenskaps- akademien (2023) Forskningsanknytning. En nyckelfråga för den högre utbildningens kvalitet. 
  
 92Universitetkanslerämbetet (2021) Kvalitetssäkring och kvalitetsutveckling 2021. Utredningen har däremot inte hittat några studier som tar upp just forskningsanknytningens roll vad gäller kvalitet och utbud av utbildningar. 
  
 93Se till exempel Svenskt näringsliv (2022) Håller svensk högre utbildning måttet när det kommer till kvalitet och relevans? 
  
 94Högskolelagen SFS 1992:1434 (1 kap. 3 §). 
  
 226 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 forskningsrönen i utbildningen ökar deras anställningsbarhet och de blir mer produktiva i sina framtida yrken. Genom att aktiva forskare deltar i undervisningen tränas studenterna också i vetenskaplig meto- dik och deras kritiska tänkande stimuleras. Påverkan går även åt andra hållet, då interaktionen med studenterna är ett sätt för aktiva fors- kare att få syn på nya frågeställningar och infallsvinklar.95 
  
 Ett annat, minst lika viktigt skäl, till kriteriet är behovet av till- gång på personer med kompetens och rätt utbildning i offentlig och privat sektor. En förutsättning för att uppnå detta är att det inom yrken som kräver högskoleutbildning finns tillgång till forskarutbildade lärare som kan utbilda framtidens arbetskraft. 
  
 Ett tredje skäl är att stödja utbudet av utbildningar för det livs- långa lärandet. Syftet med det livslånga är dels främjade av jämlikhet genom att en högre utbildning innebär en bildningsresa och därmed potentiellt även förbättrade ekonomiska villkor för de som arbetar. Dels är det livslånga lärandet ett sätt att löpande utbilda yrkesverk- samma personer så att de klarar att nyttja ny teknik och utföra nya arbetsuppgifter. Därmed säkras svenska företags konkurrenskraft lång- siktigt samtidigt som den offentliga sektorn kan ta tillvara potentiella produktivitetsvinster som kräver ny kompetens och anställda kan be- hålla sin anställning.96 
  
 Behovsmotiverad forskning leder till studenter med rätt kompetens 
  
 Det kanske tydligaste bidraget som lärosätena ger det omgivande samhället är utbildning av studenter. För att säkra att bidraget blir så värdefullt som möjligt är det viktigt att det utbildas personer inom de områden där det finns efterfrågan på utbildad arbetskraft. En för- utsättning är då att det finns stark forskning och forskarutbildad per- sonal inom områden med stora behov på personer med högskole- utbildning. Det kan gälla både områden med uttalade behov hos när- ingslivet och yrken inom den offentliga sektorn som vårdpersonal och lärare.97 Utredningen önskar se en utveckling där matchningen 
  
 95Se En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan SOU 2019:6 kapitel 2 och 6 för diskussioner om kopplingen mellan forskning och utbildning. 
  
 96Se En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan SOU 2019:6 s. 241 f. för en genomgång av begreppet livslångt lärande. 
  
 97Svenskt näringsliv (2022) Håller svensk högre utbildning måttet när det kommer till kvalitet och relevans? och Sveriges kommuner och landsting (2022) Välfärdenskompetensförsörjning s.  
 27–33. 
  
 227 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 mellan efterfrågan och utbud på utbildad personal förbättras. Ett sätt att uppnå detta är effektiva processer för att utforma den behovs- motiverade forskningen så att den ligger i linje med behoven hos cen- trala sektorer i det svenska samhället. 
  
 Det behövs en uppvärderad syn på utbildning 
  
 Under ett antal år har det förts en diskussion om utbildningens mins- kade status på lärosätena. Utredningen uppfattar att det finns en trend mot en alltmer uppdelad verksamhet mellan forskning och ut- bildning på lärosätena.98 
  
 Exempelvis har det i Sverige, till skillnad från amerikanska läro- säten, funnits tendenser till att forskning setts som ”finare” än utbild- ning. Ett tecken på detta är formuleringar som att tilldelning av externa medel gett forskare möjlighet ”att köpa sig fria från utbildning”.99 Det finns också ämnen och institutioner där uppdelningen mellan forskande och undervisande personal gått långt. Utredningen menar att detta är en olycklig utveckling. Även om utbildningsfrågor inte ligger inom direktiven för utredningen är det viktigt att de förslag som läggs gällande den externa finansieringen inte ytterligare stärker tendensen till en uppdelning mellan forskning och utbildning inom lärosätena. I stället bör den utformas så att den forskande personalen får stärkta incitament att delta i undervisningen. 
  
 Nya former för livslångt lärande 
  
 Utredningen vill lyfta vikten av en regional anpassning av kurs- utbudet och ökad samverkan mellan lärosäten för att kunna möta en bred efterfrågan på innehållet i kurser för livslångt lärande. Ännu bättre utnyttjande av tekniska möjligheter till distansutbildning och samarbeten med internationella lärosäten för att få tillgång till öppna nätbaserade kurser (engelska Massive Open Online Courses, MOOC) är andra exempel på viktiga utvecklingsområden. Framtida statlig ex- tern finansiering av forskning och innovation behöver utvecklas för 
  
 98Se bland annat En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) s. 223 f. 
  
 99Bienenstock, A., Villanueva, Collier, Hopkins, M. och Thornton, Burke, forskning, sam- verkan – Vad kan svenska universitet lära av Ford och Berkeley? s.  
 48–60. 
  
 228 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 att stödja livslångt lärande, möta framtida krav och ta vara på nya möjligheter.100 
  
 Avslutningsvis är det viktigt att slå fast att fokus för utredningen är den statliga finansieringen av forskning. Därför läggs fokus i genom- gången ovan, precis som förslagen i kommande kapitel, på aspekter som kan påverkas via de statliga forskningsfinansiärerna och inte på den bredd av aspekter som präglar diskussionen om utbildning och det livslånga lärandet. 
  
 5.4.5Ger goda förutsättningar för internationella samarbeten som stärker svensk forskning och innovation 
  
 Sverige är internationellt sett en liten forskningsnation. Det är också en öppen, exportberoende, ekonomi där en stor del av investeringarna i forskning och utveckling görs av multinationella företag. Sveriges medlemskap i EU ger tillgång till stora finansieringsmöjligheter. 
  
 Sammantaget innebär detta att en framtida organisation för stat- lig extern finansiering av forskning och innovation inte får bli inåt- blickande, utan måste sträva efter att svenska aktörer som arbetar med forskning och innovation samarbetar och drar nytta av de bästa forsknings- och innovationsmiljöerna i världen. Genom internationella samarbeten kan kvaliteten i svensk forskning och innovation öka. 
  
 Starka internationella samarbeten, men det finns utvecklingsområden 
  
 Enligt senaste Forskningsbarometern från Vetenskapsrådet har svenska forskares internationella sampublicering ökat kraftigt under  
 2000-talet. 
  År 2000 var andelen publikationer som sampublicerades med en för- fattare i ett annat land 43 procent. År 2019 var siffran 71 procent. Den största ökningen har skett i form av publikationer där författare från mer än ett land medverkar. Sampublicering med forskare i länder i Nordamerika och Europa är vanligast. Mellan år 2000 och 2019 har sampubliceringen med forskare i Asien ökat från 11 till 30 procent. Andelen samarbeten med forskare verksamma i Sydamerika, Afrika och Oceanien är fortsatt låg. USA är fortsatt det enskilt vanligaste 
  
 100Se bland annat Vinnova (2021) En hållbar infrastruktur för vuxnas livslånga lärande för en genomgång av de krav som ställs på ett framtida system. 
  
 229 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 samarbetslandet och i övrigt är det endast europeiska länder på topp  
 tio-listan 
  över samarbetsländer, med undantag av Kina på plats sju. Internationell sampublicering är vanligast inom områdena biologi, fysik och biomedicin. Områdena humaniora och samhällsvetenskap uppvisar de lägsta andelarna av internationell sampublicering, vilket till del speglar olika publiceringstraditioner.101 
  
 Genomgången av de internationella sampubliceringsmönstren visar att svenska forskare generellt sett är attraktiva samarbetspartners i internationella projekt. En farhåga är dock att svenska forskare i lägre omfattning än andra jämförbara länder sampublicerar med fram- växande forskningsnationer, framför allt i Asien.102 På sikt kan detta innebära att svensk forskning blir mindre konkurrenskraftig och att Sverige inte får ta del av resultat som tas fram av forskare i ”de nya forskningsnationerna”. 
  
 Sverige rankandes på nionde plats vad gäller beviljade medel under EU:s förra program för forskning och innovation, Horisont 2020. Totalt beviljades cirka 1 200 svenska forsknings- och innovations- utförare finansiering, motsvarande totalt 2,3 miljarder euro. Drygt hälften av dessa medel (57 procent) gick till lärosätena. Av dessa mot- tog Karolinska institutet, Lunds universitet och KTH mest finansier- ing. Näringslivsorganisationer beviljades 25 procent av medlen och institut 10 procent. De största andelarna av medlen till de svenska forsknings- och innovationsutförarna kom från de delar av program- met som fokuserar på samhällsutmaningar (38 procent) respektive på spetskompetens (36 procent).103 Enligt den första sammanställ- ningen av statistik från inledningen av det nuvarande programmet Horisont Europa ser det svenska deltagandet ungefär likadant ut.104 
  
 Sammantaget visar bilden av det svenska deltagandet i EU:s pro- gram för forskning och innovation på en stabil position. Vissa oroväck- ande tecken finns dock. Ett är att relativt få svenska aktörer söker finansiering från EU:s ramprogram samtidigt som beviljandegraden 
  
 101Vetenskapsrådet (2021) Forskningsbarometern 2021 s.  
 72–74. 
  Se även STINT (2017) Sveriges internationella forskningssamarbeten – hur bör de utvecklas? s.  
 19–20 
  för alternativa beräkningar på svenska forskares samarbetsmönster. 
  
 102STINT (2017) Sveriges internationella forskningssamarbeten – hur bör de utvecklas? s.  
 21–28 
  och IVA (2013) Sweden’s global connectivity in research – An analysis of international  
 co-author- 
  ship s.  
 91–106. 
  
 103Vinnova (2022) Horisont 2020 – årsbok 2021 – Svenskt deltagande i europeiska program för forskning och innovation. 
  
 104Vinnova (2023) Horisont Europa – årsbok 2022, svenskt deltagande i EU:s nionde ram- program för forskning och innovation. 
  
 230 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 är något lägre än för jämförbara länder. En annan är den ökande kon- kurrensen. 
  
 Under slutet av förra ramprogrammet (Horisont 2020) och inled- ningen av nuvarande (Horisont Europa) har flera länder ökat sitt del- tagande i  
 EU-programmen, 
  exempelvis Norge och Grekland.105 För att behålla den svenska positionen och möta regeringens målsättning att svenska aktörer ska beviljas 3,7 procent av Horisont Europas totala budget så kommer arbetet med  
 EU-programmen 
  att behöva utvecklas. 
  
 Ovanstående genomgång illustrerar att Sverige har ett internatio- nellt starkt forsknings- och innovationssystem och gott internatio- nellt samarbete, menar utredningen. För att bibehålla och utveckla denna styrkeposition behöver Sverige utveckla arbetet inom ett antal områden. 
  
 Varför är det viktigt med internationellt samarbete? 
  
 Forskning är en internationell verksamhet både genom att den ofta utförs tillsammans med forskare i andra länder och att dess kvalitet bedöms i förhållande till den vetenskapliga produktionen i andra länder. Bibliometriska studier visar att internationell samverkan är kvalitets- höjande.106 Genom internationellt samarbete kan Sverige, som är liten nation, ta del av forskning som produceras i andra länder. 
  
 Även när det gäller innovation är det viktigt med internationella samarbeten med de bästa miljöerna runt om världen av flera skäl. Ett är att Sverige, som exportberoende nation, har företag som är aktiva på mängder av marknader runt om i världen. Möjligheten att sam- verka med olika delar inom en koncern samt med leverantörer och kunder i andra länder underlättas genom god tillgång till finansiering av internationella samarbeten. Ett annat skäl är möjligheten att kunna koppla upp svenska företagsmiljöer och deras svenska samverkans- partners med de främsta kunskapsmiljöerna i olika delar av världen. 
  
 En annan dimension av internationellt samarbete är så kallad Science Diplomacy, eller vetenskapsdiplomati. Begreppet används ofta som ett samlingsbegrepp för olika typer av verksamheter, men här avses fram- för allt verksamhet där forskning och innovation används som ett 
  
 105Vinnova (2023) Horisont Europa – årsbok 2022, svenskt deltagande i EU:s nionde ramprogram för forskning och innovation s.  
 8–11. 
  
 106Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning (2014). Collaboration quadrants – mapping the effects of international collaboration. 
  
 231 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 sätt att skapa relationer mellan länder (Science for Diplomacy).107 Sverige uppfattas ofta som ett innovativt land med en kunskapsbaserad ekonomi.108 Eftersom Sverige har hög vetenskaplig produktion och hög innovationsförmåga blir Sverige ett intressant samarbetsland inom området forskning och innovation. 
  
 Enligt Internationaliseringsutredningen finns behov av att främja bilden av svensk forskning och innovation utomlands.109 För att göra detta effektivt menar Internationaliseringsutredningen att de svenska aktörer, inklusive lärosätena, som gör aktiviteter inom det internatio- nella området behöver samordnas. 
  
 Även om lärosätena medverkar i vetenskapsdiplomati så är det ingen stor del av deras verksamhet. Men genom utveckling av tydli- gare målsättningar och arbetssätt borde lärosäten och andra forsk- nings- och innovationsaktörer kunna bidra till internationellt relations- skapande i större utsträckning än i dag, menar vi. Det finns flera motiv till att förstärka Sveriges arbete med vetenskapsdiplomati, så- som ökade geopolitiska spänningar i omvärlden, forskningssamarbeten som ett sätt att bibehålla relationer när Sverige slutar ge bistånd till ett land samt stöd till strategisk relationsskapande i länder av stort intresse för svensk exportindustri. 
  
 Utvecklingsområden för framtida internationellt samarbete 
  
 Som visats ovan är utgångsläget gällande internationellt samarbete relativt gott. När det gäller utredningens huvudfråga, det vill säga stat- lig extern finansiering av forskning och innovation och de aktiviteter som nuvarande finansierade myndigheter bedriver, menar vi dock att det finns en del utvecklingsområden. Flera av de som svarade på den enkät som utredningen genomfört verkar hålla med. Endast en dryg fjärdedel angav att de var nöjda med dagens insatser för att stimulera internationella samarbeten.110 
  
 Vi menar att det finns några utvecklingsområden för internatio- nellt samarbete som rör finansiering forskning och innovation. 
  
 107För en genomgång av begreppet och dess användning se STINT (2022) Science Diplomacy in and for Sweden. 
  
 108Svenska institutet (2022) Omvärldens bild av Sverige – Sveriges position i Nation Brands Index 2022 s.  
 14–17. 
  
 109Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen Sverige (SOU 2018:78) kapitel 3. 
  
 110Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s.  
 97–104. 
  
 232 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 För det första behöver finansieringen av internationella sam- arbeten stärkas och utvecklas. Utveckling av nya insatsformer och mer resurser för insatser som knyter samman svenska forsknings- och innovationsutförare med organisationer i andra länder kommer att krävas. 
  
 För det andra behöver Sveriges deltagande i  
 EU-program 
  öka. Även detta kräver nya sätt att arbeta (framför allt avseende förmågan till proaktivitet för att påverka utlysningarnas utformning) och mer utvecklad stödverksamhet för de som avser söka eller har blivit be- viljade medel. 
  
 För det tredje behöver kopplingarna mellan nationella satsningar och insatser på  
 EU-nivå 
  öka. Insatser på nationell nivå behöver ut- formas så att de ger incitament till ökat deltagande och undanträng- ningseffekter, där nationella satsningar minskar benägenheten att söka  
 EU-medel, 
  måste undvikas. Även arbetet med deltagande i så kallade partnerskapsprogram behöver utvecklas för att säkra en bättre hem- tagning av medel från  
 EU-nivå 
  (för mer information om partnerskaps- program se avsnitt 3.5.3). 
  
 För det fjärde behöver Sverige förstärka arbetet med vetenskaps- diplomati. För att säkra att detta sker på ett sätt som bibehåller den akademiska integriteten och lämnar verkliga bidrag till relations- skapandet med andra länder behöver kompetensen hos finansiärer och lärosäten stärkas. Även detta ställer nya krav på de forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna. 
  
 5.4.6Ger en tydlig riktning, agerar proaktivt och ökar förmågan till prioriteringar i det svenska systemet för forskning och innovation 
  
 Systemet för finansiering av forskning och innovation har begränsade resurser. Därför krävs att det fattas medvetna beslut om hur resur- serna används på samtliga nivåer i systemet. 
  
 Utvärderingar av nuvarande system visar att det präglas av strategiskt underskott gällande tydlig övergripande riktning och målsättningar, förmåga att agera proaktivt och förmågan till tydliga prioriteringar. Bristerna gäller både nationellt och i internationella sammanhang. Utredningen menar därför att framtidens organisation för statlig ex- tern finansiering av forskning och innovation måste utformas så dessa förmågor stärks både hos finansiärerna och utförarna. 
  
 233 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Betydelsen av riktning, proaktivitet och prioritering 
  
 Förmågan att fatta strategiska beslut är avgörande för att alla aktörer ska ha en långsiktigt relevant verksamhet med tydliga mål där be- gränsade resurser används på ett effektivt sätt. Ordet strategi och be- greppet strategiskt beslutsfattande används ofta och det är vanligt att begreppen tillskrivs olika betydelser. Av den anledning har utred- ningen valt i kriterieformuleringen lyfta fram tre dimensioner av stra- tegiskt beslutsfattande som särskilt viktiga, nämligen riktning, pro- aktivt agerande och förmåga till prioritering. 
  
 I våra dialoger med olika organisationer kring strategiskt besluts- fattande har vi uppfattat att frågan är mer komplicerad inom områ- det forskning och innovation än inom andra verksamheter. Skälet är att ett av akademins främsta kännetecken är en hög grad av självstän- dighet och långtgående beslutsfattande hos forskargrupper och en- skilda forskare. Endast genom en hög grad av frihet att fatta egna beslut om forskningens inriktning, och därmed om resursfördelningen, skapas på lång sikt förutsättningar för kunskapsmässiga genombrott av nytta för mänskligheten.111 För innovation finns liknande argument där en alltför hög grad av kortsiktig styrning eller planering, eller i detta sammanhang vissa typer av strategiska beslut, riskerar att för tidigt avbryta arbetet med lovande idéer. 
  
 Trots att det kan finnas risker med ett forsknings- och innova- tionsfinansieringssystem där beslut tas på ”fel” nivå och är alltför kortsiktigt är det utredningens mening att en framtida myndighets- struktur behöver utformas så att förmågor och förutsättningar för att adressera kriteriets tre dimensioner stärks. Nedan följer ett antal exem- pel på områden som illustrerar behovet av riktning, proaktivt agerande och förmåga till prioritering vid finansiering av svensk forskning och innovation. 
  
 Profilering av lärosäten 
  
 Ett sätt att skapa en tydlig prioritering är att gå mot mer profilerade lärosäten. I andra länder finns system där finansiärerna stimulerar en sådan utveckling. Det så kallade  
 PROFI-systemet 
  i Finland är ett exempel. När det infördes 2015 kom en del av medlen som tidigare fördelats som basanslag att föras över till Finlands akademi som där- 
  
 111Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s. 66. 
  
 234 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 efter fördelade medlen i konkurrens.112 Kriterierna för fördelningen av medlen baserades på lärosätenas strategier för att fokusera och utveckla sin verksamhet.113 
  
 I senaste forsknings- och innovationspropositionen föreslog den svenska regeringen att ett liknande system med medel till så kallade profilområden skulle införas år 2023.114 Forskningsfinansiärerna fick i uppdrag att utforma ett förslag på hur ett sådant system skulle kunna utformas. De redovisade sitt förslag 2021, men beslut om införande av ett sådant system har ännu inte fattats.115 Även  
 KK-stiftelsens 
  stöd till uppbyggnad av de så kallade  
 KK-miljöerna116 
  och regeringens be- slut om att införa de Strategiska forskningsområdena117 är exempel på initiativ i syfte att stödja lärosätenas prioriteringsarbete. 
  
 I utredningens dialoger med lärosätena menar de att det främsta skälet till en låg grad av profilering är det splittrade systemet för finan- siering av forskning och innovation. Kombinationen av lärosätenas decentraliserade (kollegiala) beslutsstrukturer, det stora antalet finan- siärer118 och en, enligt lärosätena, låg andel basanslag gör att det är svårt att genomföra kraftfulla prioriteringar inom enskilda lärosäten och därmed gå mot mer profilerade akademiska miljöer. 
  
 En annan förklaring till varför lärosäten har utmaningar att skapa tydlig riktning och att besluta om prioriteringar kan vara brister i det akademiska ledarskapet. Stampfer lyfter i sin studie flera olika indika- tioner på avsaknad av tydliga prioriteringar från lärosätenas sida, fram- för allt kopplat till de resursförstärkningar som tillförts systemet under de senaste 15 åren.119 Även OECD lyfte fram det svaga akademiska ledarskapet i utvärderingen av det svenska innovationssystemet år 2016.120 
  
 112Hjelt, M., m.fl. (2018) Profilointirahoituksen vaikutukset yliopistojen strategiseen suunnitte- luun ja Stokes s. 11 f. Svensk sammanfattning av utvärderingsrapport av  
 PROFI-systemet 
  publicerad av finska Undervisnings- och kulturministeriet. 
  
 113För kriterier och övrig information se information om utlysningen Competitive funding to strengthen university research profiles, PROFI 6 på Finlands akademis hemsida, www.aka.fi (information hämtad  
 2023-05-02). 
  
 114Prop. 2020/21:60 s. 53 f. 
  
 115Vetenskapsrådet (2021) Kvalitetsbaserad resursfördelning – Förslag till ny modell. 
  
 116För mer information se  
 KK-stiftelsens 
  hemsida  
 www.kks.se/program/kk-miljo/ 
  (information hämtad  
 2023-05-09). 
  
 117Prop. 2008/09:50 s.  
 67–112. 
  
 118Stampfer (2019). ”An unprecendented increase” – A short inquiry into causes why in one of the richest university settings of the world everybody is unhappy. Working paper for Formas – The Swedish Research Council for Sustainable Development (R9:2019) s. 37. 
  
 119Stampfer (2019) ”An unprecendented increase” – A short inquiry into causes why in one of the richest university settings of the world everybody is unhappy. s.  
 20–24. 
  
 120OECD (2016) OECD Reviews of Innovation Policy: Sweden. 2016 s.  
 30–34. 
  
 235 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Men oberoende av vad som ligger bakom lärosätenas svårigheter att prioritera finns många exempel på hur svårigheterna tar sig ut- tryck. OECD skriver: 
  
 The Swedish research system includes a large variety of actors, including multiple funding sources. This appears to encourage an opportunistic rather than strategic approach and makes it difficult to implement new approaches and initiatives at a significant scale.121 
  
 Samtidigt framför andra aktörer i dialoger med utredningen att det finns risker kopplade till starkare akademiskt ledarskap. Vissa hävdar till och med att en sådan utveckling riskerar att utmana den akade- miska friheten. Utredningen konstaterar dock att Sverige är ett litet land i en globaliserad akademisk värld. Följaktligen är det utredningens bedömning att svenska lärosäten aldrig kan vara internationellt kon- kurrenskraftiga inom alla forskningsfält och en medveten prioriter- ing av konkurrenskraftiga områden är nödvändig för att säkra en effek- tiv användning av resurserna. Vi menar att framtidens organisation för statlig extern finansiering av forskning och innovation måste utfor- mas så att den stödjer prioriteringsarbetet inom såväl lärosäten som hos andra forsknings- och innovationsaktörer. 
  
 Hantering av forskningsinfrastruktur – Är processerna anpassade för stora beslut? 
  
 Sverige har under de senaste åren kraftigt ökat investeringarna i forsk- ningsinfrastruktur. Etableringen av stora anläggningar med hög grad av internationell användning, såsom European Spallation Source, Burgess och SciLifeLab, är ett skäl till denna utveckling. Medlemskapen i flera internationella forskningsanläggningar är ett annat. Bakgrunden är att tillgång till de mest avancerade verktygen blir allt viktigare för veten- skapliga genombrott samt att anläggningarna i sig tjänar som ”mag- neter” för rekrytering av de bästa forskarna och för investeringar i forskning och innovation. 
  
 Samtidigt visar den enkät utredningen genomfört och de dialoger utredningen haft med flertalet aktörer på missnöje med finansiering och hantering av forskningsinfrastrukturer (se avsnitt 3.5.6). En åter- kommande kritik är att dagens system för statlig extern finansiering 
  
 121OECD (2023) Public research funding in Sweden: Optimising the system in response to multiple demands s. 6. 
  
 236 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 av forskning och innovation inte är anpassat till karaktären på de investeringar som forskningsinfrastrukturer utgör. Etableringen av de flesta forskningsinfrastrukturer är ett långsiktigt åtagande. Där- för är det ett problem att systemet är utformat efter en projektlogik med finansieringshorisonter som är avsevärt kortare än den förvän- tade livslängden för de forskningsinfrastrukturer som finansieras. Processen för beslut om finansiering av forskningsinfrastruktur av nationellt intresse är densamma, oavsett omfattningen på den natio- nella infrastrukturen, det vill säga samma process för upprättandet av ett register och finansieringen av Burgess. 
  
 I utredningens genomgång av finansieringssystem i andra länder framgick att departementen ofta har en tydlig roll när det gäller inve- steringar i nationella forskningsanläggningar och medlemskap i inter- nationella anläggningar (se avsnitt 4.3). Arbetet stöds dessutom ofta av ett nationellt prioriteringsorgan. I Sverige ingår flera parter gemen- samt i prioriteringsarbetet, som delas mellan lärosäten, Vetenskaps- rådet och Regeringskansliet. Vissa samordningsorgan finns, exempel- vis Universitetens referensgrupp för Forskningsinfrastruktur (URFI). Gruppen har dock ingen formell beslutsrätt. Utredningen menar att avsaknaden av gemensam planering mellan Rådet för forskningens infrastruktur och lärosätesledningarna är en brist i nuvarande system, inte minst i ljuset av att lärosätena medfinansierar forskningsinfrastruk- turerna med 50 procent och förväntas ta över det fulla ansvaret när finansieringen från Vetenskapsrådet upphör. Processerna för avveck- ling av forskningsinfrastrukturer av nationellt intresse skulle också kunna utvecklas. 
  
 En annan dimension i hanteringen av forskningsinfrastruktur, som bland annat lyfts i en tidigare utredning, är att kompetensbasen och intressesfärerna behövs vidgas för att få en effektiv hantering.122 Be- hov av förstärkt kompetens rörande frågor om finansiering av stor- skaliga projekt och byggkompetens är aspekter som lyfts som viktiga vid bedömning och utvärdering av storskaliga infrastrukturer. Den tidigare utredaren menade vidare att nuvarande organisation behöver förstärkas med kompetens inom internationella förhandlingar. Skälet är att Sveriges roll som värdland och största investerare i infrastruktur- anläggningen European Spallation Source gör att svenskt medlemskap i andra anläggningar utgör ”förhandlingspjäser” gällande Sveriges fort- satta bidrag i anläggningar som ligger i andra länder. Såväl i tidigare 
  
 122Stärkt fokus på framtidens forskningsinfrastruktur (SOU 2021:65). 
  
 237 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 utredning, som i nuvarande utrednings dialoger, lyfts även behov av säkerhetspolitisk och juridisk kompetens, inte minst i förhållande till forskningsinfrastruktur som hanterar registerdata. Forsknings- finansieringsutredningens slutsats är att kompetensprofilen vad gäller styrning och operativt arbete med forskningsinfrastrukturfrågorna behöver kompletteras med personer med andra erfarenheter än strikt vetenskapliga. 
  
 Ovanstående exempel visar utmaningar vad gäller tydlighet, pro- aktivitet och prioriteringsförmåga kopplade till arbete med forsk- ningsinfrastruktur. Situationen blir extra allvarlig då kostnader för dessa ökar. De statliga medlen till forskningsinfrastruktur var minst 4 miljarder kronor år 2022. Det bör dock nämnas att regeringen tagit flera initiativ för att stärka det strategiska arbetet, till exempel den nämnda utredningen om forskningsinfrastruktur och en nationell strategi för infrastrukturanläggningen European Spallation Source.123 Trots dessa, och ett antal andra initiativ från inblandade myndig- heter124, är det utredningens mening att det krävs förändringar för att utnyttja den fulla potentialen i gjorda investeringar, för att få ett tydligare prioriteringsarbete för framtida investeringar och för att uppnå effektiv användning av de medel som avsätts. 
  
 Svenskt påverkansarbete på  
 EU-nivå 
  är inte koordinerat 
  
 År 2021 antog den svenska regeringen en nationell  
 EU-strategi.125 
  
 Itvå av strategins mål lyfts vikten av påverkansarbete gentemot EU- kommissionen för att säkra att framtida program och utlysningar svarar emot svenska aktörers behov.126 
  
 123Skr. 2017/18:262 En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön. 
  
 124Se exempelvis Vinnova (2020) Nationell Science Park i anslutning till forskningsanläggning- arna ESS och Walker och Vetenskapsrådet och Vinnova (2021) Nationell implementeringsplan för att främja svensk användning och nytta av ESS och Walker. 
  
 125Se avsnitt 3.5.3. 
  
 126Under fjärde punkten ”Kunskap och resultat från Horisont Europa ska i större utsträckning komma till användning i det svenska samhället” skriver regeringen: ”Det svenska påverkans- arbetet i samband med att arbetsprogram utformas kan syfta till att underlätta nyttogörande genom att i programkommittéarbetet och utformandet av EU:s forsknings- och innovations- uppdrag ta fram gemensamma utgångspunkter och mål, stärka samordning och informations- delning mellan Regeringskansliet, experter i programkommittéerna och aktörerna i forsknings- och innovationssystemet.” Dessutom är den åttonde punkten i strategin helt ägnad påverkans- arbetet: ”Sverige ska i ökad utsträckning påverka EU:s forsknings- och innovationspolitik genom ett aktivt deltagande.” Regeringskansliet (2021) En nationell strategi för svenskt del- tagande i Horisont Europa  
 2021–2027. 
  
 238 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 Regeringen är således tydlig med att de vill se en ökad proaktivitet i påverkansarbetet från svenska aktörer. Men trots tydliga målsätt- ningar visar resultaten från enkäten och vittnesmål från flera av dialog- mötena att det återstår en del i att gå från målsättning till måluppfyl- lelse. Några av de problem utredningen har identifierat är: 
  
 –Decentraliserade ansvar och utspridda resurser. Ett systematiskt påverkansarbete kräver specialkompetens om EU:s beslutsproces- ser, breda nätverk, både i Sverige och på  
 EU-nivå, 
  samt uthållig- het. Det finns i dag relativt stor kompetens om  
 EU-systemet 
  och på en fråga till de fem stora finansiärerna uppgav de att cirka 50 per- soner har  
 EU-arbete 
  som sin huvudsakliga sysselsättning. Till detta ska läggas övriga myndigheter, såsom Strålskyddsmyndig- heten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Tillväxt- verket, Naturvårdsverket, Totalförsvarets forskningsanstalt och Rymdstyrelsen som alla har utpekade uppdrag i den nationella organisationen för  
 EU-programmet 
  Horisont Europa.127 Utöver dessa myndigheter bedriver även flera enskilda lärosäten och regio- nala aktörer omfattande påverkansarbete både på plats i Bryssel och från Sverige. Givet att påverkansarbete är en kompetens i sig och att det finns stora synergier i nätverk och arbetssätt mellan  
 EU-programmens 
  olika områden kan det ifrågasättas om dagens splittrade organisation är den mest effektiva. 
  
 –Bristande samordning av svenska positioner. En effekt av den svenska förvaltningsmodellen med självständiga myndigheter, till- sammans med ett arbetssätt som bygger på att forsknings- och innovationsaktörerna ska ha inflytande, är att olika svenska aktörer ofta driver olika linjer i förhållande till beslutsprocesserna inom  
 EU-systemet. 
  Detta minskar kraften i den svenska rösten, då ett samordnat nationellt agerande är en viktig framgångsfaktor i EU- förhandlingar. Avsaknaden av en stark  
 EU-organisation 
  i Sverige inom området forskning och innovation gör att myndigheterna inte heller fullt ut kan stödja Regeringskansliet inför viktiga möten och i arbetet med att ta fram välgrundade ställningstagande i dia- loger med relevanta aktörer, såsom lärosäten, företag, bransch- organisationer, offentlig sektor och andra innovationssystems- aktörer. 
  
 127Riktlinjer for den svenska organisationen for diet särskilda programmet inom Europeiska unionens ramprogram for forskning och innovation (Horisont Europa) och Euroatoms forsknings- och utbild- ningsprogram. U2021/04253. 
  
 239 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 –Låg grad av proaktivitet. I utredningens enkät och i dialogerna med aktörerna framkommer också bilden av att svenska aktörer är mindre proaktiva än aktörer i andra länder. Uppfattningen är att svenska aktörer ofta formerar sig för sent och reagerar när ut- formningen av förslagen redan börjat ”sätta sig”. Dessutom finns en upplevelse att de förlitar sig alltför mycket på de formella pro- cesserna och underskattar vikten av informella kontakter för att påverka utformningen av förslag redan i deras linda. 
  
 Behovet av ett starkt påverkansarbete och framtagandet av gemen- samma positioner har lyfts tidigare, bland annat i översynen av EU- organisationen inför lanseringen av Horisont 2020128 och som motiv för införandet av  
 EU-samordningsfunktionen.129 
  
 Vem sätter riktningen? 
  
 OECD rekommenderar Sverige att formulera en nationell strategi för forskning och innovation.130 Argumentet är att formuleringen av en nationell strategi bland annat skulle underlätta prioriteringar, sam- agerande, införande av gemensamma insatser och större reformer i det decentraliserade svenska system med många aktörer. Liknande synpunkter har dessutom framförts av flera aktörer i de dialoger som utredningen genomfört. 
  
 Dessutom framgår det av genomgångarna av tolv olika internatio- nella finansieringssystem att Sverige och Schweiz är de enda av de kartlagda länderna som inte har någon form av permanent organ som ger råd till regeringen i frågor som gäller forskning och innovation.131 Trots avsaknaden av en nationell strategi och permanenta rådgiv- ande organ så har det tagits initiativ till ett antal strategier under åren. En nationell strategi för European Spallation Source, den nationella  
 EU-strategin 
  och en nationell strategi för Life Science132 är tre exem- pel på strategier med tydligt fokus på forsknings- och innovations- 
  
 128Ds 2013:52 s. 56 f. 
  
 129Prop 2012/2013:30 s.  
 177–179. 
  
 130Se OECD Public research funding in Sweden: Optimising the system in response to multiple demands (2023) s.  
 30–35. 
  
 131Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) kapitel 4. 
  
 132Regeringskansliet (2019). En nationell strategi för life science. Näringsdepartementet. N2019.06. 
  
 240 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 området. Inrättandet av Nationella innovationsrådet133 och de så kallade Samverkansprogrammen134 är exempel på rådgivande organ med fokus på innovationsfrågor. Forskningsberedningens arbete inför forsknings- och innovationspropositionerna är ett annat exempel.135 Men det saknas dock en övergripande strategi för finansiering av svensk forskning och innovation där dessa olika delstrategier place- ras in i en helhet, menar utredningen (se även avsnitt 8.4). 
  
 När dagens fem stora statliga finansiärer för forskning och inno- vation bildades runt millennieskiftet utformades tre av dessa med tematiskt fokus. Att tre teman (energi, miljö/areella näringar/samhälls- byggnad respektive hälsa/arbetsliv/välfärd) speglades i tre av finansiär- ernas profilering skulle kunna tolkas som ett strategiskt val att lyfta fram just dessa teman. För att fullt ut tolka reformen behöver man dock förstå hur det statliga systemet för extern finansiering av forsk- ning och innovation utvecklats över längre tid (se avsnitt 3.5.7). 
  
 Utredningen konstaterar dessutom att det inte skett några större förändringar i den myndighetsstruktur som etablerades runt millen- nieskiftet, trots att det sedan dessa skett stora förändringar i samhället (se avsnitt 6.3 för exempel på motiv till varför myndighetsstrukturen behöver ändras). 
  
 Det finns flera olika finansiärer av forskning och innovation i Sverige, både statliga och privata.136 God tillgång till finansiella medel är givetvis positivt, men det skapar utmaningar när det gäller beslut om samordnade satsningar och tydliga prioriteringar. 
  
 Inom den statliga sfären har olika typer av samverkansforum varit ett sätt att bidra till ett mer samordnat agerande. Samordningsgrup- pen för generaldirektörerna för Energimyndigheten, Formas, Forte, Rymdstyrelsen, Vetenskapsrådet och Vinnova är ett sådant forum.137  
 EU-samordningsfunktionen, 
  Plattform för internationalisering och  
 GD-forum 
  Agenda 2030 är andra exempel. Utredningen anser att am- 
  
 133Information om Nationella innovationsrådet från regeringens hemsida: www.regeringen.se/globalassets/regeringen/dokument/statsradsberedningen/faktablad-  
 nationella-innovationradet.pdf 
  (information hämtad  
 2023-07-03). 
  
 134Prop. 2016/17:50 s. 108 f. 
  
 135Se exempelvis promemoria för beslut om forskningsberedningen 2019 (U2019/02599/F) 
  
 136Se kapitel 3. 
  
 137I myndigheternas respektive instruktion framgår att Vetenskapsrådet, Vinnova, Formas, Forte, Energimyndigheten och Rymdstyrelsen ingå i en samordningsgrupp som består av myn- dighetscheferna. Gruppen ska samverka och gemensamt utarbeta analyser, strategier och forsk- ningsprogram samt i övrigt ta initiativ för att utveckla och förnya formerna för forsknings- verksamheten. 
  
 241 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 bitionen med samordning och samverkan är behövlig och vällovlig, men ställer sig samtidigt frågan om det är ett effektivt arbetssätt. 
  
 En begränsning i arbetssättet är att (med undantag av samordnings- gruppen med generaldirektörerna) samverkan begränsas till tydligt definierade områden och det tas därmed inga helhetsgrepp kring forsk- nings- och innovationsfrågorna. Vid dagens samverkan har de enskilda myndigheterna dessutom mandat att helt, eller delvis, avvika från be- slutad inriktning. 
  
 Det ska dock lyftas fram att de nationella forsknings- och innova- tionsfinansiärerna tagit flera gemensamma initiativ, exempelvis Strate- giska innovationsprogrammen och Nationella forskningsprogrammen. Dessa satsningar utgör dock endast en liten del av finansiärernas totala portfölj. I dialog med sökande och i utvärderingar framkommer syn- punkten att de olika programmen hanteras olika av de finansiärer som står bakom de gemensamma programmen.138 Trots många samord- ningsarenor visar vår genomgång också på överlapp vad gäller de tematiska inriktningar hos de finansierande myndigheterna, exempel- vis inom  
 samhällsbyggnads-, 
  energi- och hälsoområdet.139 
  
 Vägen framåt – Minskad splittring, proaktivt  
 EU-arbete 
  och breddat perspektiv i hanteringen av forskningsinfrastruktur 
  
 Ovan ges exempel på områden där utredningen gör bedömningen att det behövs en tydligare och förankrad riktning inom det forsknings- och innovationspolitiska området. En rörelse i en sådan riktning skulle även skapa förutsättningar för ökad proaktivitet inom flera viktiga policyområden och öka förmågan till prioriteringar hos centrala finansiärer av forskning och innovation. 
  
 Utredningen har identifierat följande insatser som särskilt viktiga i detta avseende. 
  
 –Minskad splittring i det svenska systemet för statlig extern finan- siering av forskning och innovation. De statliga myndigheternas andel av den externfinansieringen är i dag drygt 75 procent.140 Finansieringen fördelas i dag via  
 15–20 
  myndigheter. Det är utred- 
  
 138Arnold, E., m.fl. (2022) A Formative  
 Meta-Evaluation 
  Moore Programmes  
 2017–2021 
  och Andersen, T., Johns, Rodriguez och Bates, Cordova (2020) Metautvärdering av tredje omgången strategiska innovationsprogram efter sex år. 
  
 139Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s.  
 72–75. 
  
 140Se genomgången i kapitel 3. 
  
 242 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 ningens bedömning att ett sådant decentraliserat beslutssystem minskar överblicken och begränsar möjligheterna till tydlig rikt- ning, proaktivt agerande och nödvändig prioritering. Den splitt- rade statliga organisationen för extern finansiering av forskning och innovation är dessutom extra problematisk, givet den inter- nationellt sett stora tillgången på privata finansiärer i Sverige. En framtida omstrukturering bör utgå från en tydlig strategi som an- ger rollfördelningen mellan statliga instanser och syftet med olika finansiärers verksamheter. 
  
 –Större svenskt inflytande inom EU:s arbete med forskning och innovation. En viktig dimension för att öka deltagandet i  
 Owensgrammen för forskning och innovation är att se till att program och regelverk ligger i linje med svenska aktörers intresse. För att uppnå detta krävs tydliga processer där centrala aktörer identifierar, formulerar, förhandlar och prioriterar nationellt tydliga positio- ner. Därefter behöver dessa kommuniceras brett och användas som utgångspunkt för ett mer proaktivt arbete med att påverka utformningen av EU:s forsknings- och innovationsagenda. Förut- sättningar för att nå detta önskade läge får anses goda, då Sverige är ett EU:s starkaste forsknings- och innovationsländer och av- sätter mycket medel både från staten och privat sektor. 
  
 –Breddade perspektiv i arbetet med forskningsinfrastruktur. För att säkra att Sverige får största möjliga nytta av de stora medel som investeras i svenska och internationella anläggningar behöver arbe- tet utvecklas. Även om utgångspunkten fortsatt måste vara bästa möjliga förutsättningar för forskning i absolut världsklass måste synen på vilken kompetens som krävs för att nå detta vidgas. 
  
 5.4.7Är enkel, tydlig och har låga administrativa kostnader för de som söker och de som erhåller medel 
  
 Dagens forsknings- och innovationsfinansierande myndigheter har otydliga och överlappande roller. Den som söker finansiering möter olika administrativa system och upplever att regelverk ibland tolkas på olika sätt. Det skapar osäkerhet och höga administrativa kostnader. 
  
 En framtida organisation för statlig extern finansiering av forskning och innovation måste präglas av tydliga roller, ökad administrativ sam- ordning och lägre kostnader. 
  
 243 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Otydliga roller och tung administration 
  
 Utredningens bedömning om otydlighet i finansiärernas roller ligger i linje med beskrivningen i det direktiv som ligger till grund för ut- redningens arbete. 
  
 Såväl lärosätena som forskningsråden har påtalat en otydlighet i fråga om deras rollfördelning när det gäller hur de olika medlen ska användas, t.ex. vad gäller finansiering av forskningsinfrastruktur, anställningar och ut- bildning på forskarnivå. Kommittédirektiv (Dir. 2022:85). 
  
 Därtill är det utredningens bedömning att den administrativa bördan för de som söker medel från de statliga forsknings- och innovations- finansiärerna är hög i dag. 
  
 Det finns flera orsaker. Det är svårt för de sökande att ha en över- sikt, eftersom finansiärerna är många och sinsemellan har olika ruti- ner och system. Stödet till de som ansöker om finansiering, liksom rutiner för återrapportering skiljer sig åt mellan finansiärerna. I flera fall finns likartade (men inte helt koordinerade) stödfunktioner, efter- som varje finansiär har sin egen verksamhet för till exempel ekonomi, juridik, it- och personalfunktioner. De fem stora statliga forsknings- och innovationsfinansiärerna har i dag tre olika system för hantering av ansökningar och ärenden.141 Därutöver finns ytterligare ett antal olika system som tillämpas av andra finansiärer såsom andra myndig- heter som har extern finansiering av forskning och innovation, lön- tagarfondsstiftelser och privata stiftelser och fonder. 
  
 Upplevelser av hur det fungerar i dag 
  
 Ett tema i svaren på utredningens enkätundersökning var en upp- levelse av att dagens organisation för statlig extern finansiering av forskning och innovation är otydlig, ibland svår att förstå och att den behöver utvecklas.142 
  
 Respondenterna upplevde att det i dag saknas ett helhetsgrepp kring processer och instrument för finansiering av forskning och innova- tion. I dag är de olika finansiärernas instrument och processer alltför olika, menade de, och framhöll att systemen för hantering av ansök- 
  
 141Prisma är det gemensamma ansökningssystemet för Vetenskapsrådet, Forte och Hughes. Vinnova använder ansökningssystemet Effekta och Energimyndigheten använder ansöknings- systemet  
 E-kanalen. 
  
 142Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 244 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 ningar och liknande behöver vara gemensamma. Olika system gör att arbetet blir ineffektivt, ansåg de. Detta blir särskilt tydligt vid ex- tern finansiering av forskning och innovation vid myndigheter med annan huvuduppgift. Genomgående efterfrågade respondenterna en- hetlighet och helhetssyn. 
  
 Respondenterna ansåg att berednings- och beslutsprocesser be- höver utvecklas och efterfrågade förutsägbarhet och långsiktighet i processerna. 
  
 Bilden av de erfarenheter som beskrivs i enkäten återkom i de många hearings, dialoger och samtal utredningen haft.143 Det finns även en bild av att rollerna för de statliga finansiärerna har förändrats över de mer än tjugo år som gått sedan de kom på plats år 2001.144 
  
 Granskningar visar att det finns förbättringspotential 
  
 Flera statliga myndigheter finansierar forskning, men har ett annat huvuduppdrag (se avsnitt 3.3). 
  
 Vid en granskning år 2021 konstaterade Riksrevisionen att det fanns brister i verksamheten.145 Till exempel fanns det brister i den ekonomiska uppföljningen och kontrollen av forskningsbidrag. Ytter- ligare ett exempel är en granskning år 2018, som visade bristande rutiner i hanteringen av forsknings- och innovationsstöd inom trans- portområdet.146 
  
 143Se bilaga 2 för en förteckning över de kontakter utredningen haft under sitt arbete. 
  
 144Se även kapitel 3 samt Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 145Hälften av myndigheterna utvärderade inte sin forsknings- och utvecklingsverksamhet regelbundet. Regeringens samordning av myndigheternas forsknings- och utvecklingsverksam- het var begränsad. Det fanns brister i flera myndigheters kvalitetssäkringsprocesser och få av dem hade upprättat riskanalyser för verksamheten. Vid de myndigheter som utlyser medel för forsknings- och utvecklingsverksamhet fanns brister i den ekonomiska uppföljningen och kontrollen av forskningsbidrag. Se vidare Riksrevisionen. (2021). Statliga myndigheters FoU – verksamhet – styrning och processer för kvalitet, relevans och hushållning (RiR 2021:5). 
  
 146Granskningen av Trafikverkets stöd till forskning och innovation inom transportområdet visade att myndigheten då saknade flera rutiner för att säkerställa god hushållning med de anslagsmedel som myndigheten disponerar för forsknings- och innovationsstöd. Se vidare Riksrevisionen (2018). Trafikverkets stöd till forskning och innovation – beslutsunderlag, avtal och uppföljning (RiR 2018:16). 
  
 245 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 Såväl kvalitet som effektivitet behövs 
  
 Enligt det forskningspolitiska målet ska Sverige vara en ledande forsk- ningsnation (se avsnitt 5.4.2). Budgetpropositionen påminner om att forskning och innovation ska bedrivas med såväl hög kvalitet som effektivitet.147 
  
 Förvaltningspolitik handlar bland annat om styrning, organisering, kompetensförsörjning och administrativ utveckling.148 Riksdagen har beslutat om mål: 
  
 Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och sam- verkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utveck- lad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till Sveriges utveckling och ett effektivt  
 EU-arbete.149 
  
 Förutom mål finns reglering i lag. Verksamhet inom staten ska vara effektiv150 och handläggning av ärenden ska ske så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt.151 Ekonomistyrningsverket har ut- arbetat förslag på hur statsförvaltningen, alltså verksamheten inom bland annat myndigheter, kan bli mer effektiv.152 Här ses effektivitet som relationen mellan resultat, kvalitet och de resurser som används i en verksamhet. Som ett komplement har Statskontoret undersökt hur statens ärendehantering kan bli mer effektiv.153 En av slutsat- serna är att myndigheternas olika handläggarstöd154 behöver vara sam- ordnade och verksamhetsanpassade för att fungera som ett effektivt stöd. 
  
 Enligt en analys av Sveriges Universitet- och Högskoleförbund går ungefär en tiondel av den arbetstid som forskare inom lärosätena an- vänder för forskning och utveckling åt till att ansöka om medel (andelen är högre för disputerade forskare, ungefär 17 procent av tiden).155 Rapportförfattaren menar att tiden som forskare använder för att 
  
 147Prop. 2022/23:1 Utgiftsområde 16, s. 218. 
  
 148Prop. 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, s. 24 f. 
  
 149Prop. 2009/10:175; bet. 2009/10:FiU38; skr. 2009/10:315. 
  
 1501 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). Med effektivitet avses både att verksamheten som sådan är effektiv, och att den är kostnadseffektiv. I lagen uttrycks detta som att ”I statens verksam- het ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas.” 
  
 1519 § förvaltningslagen (2017:900). 
  
 152Ekonomistyrningsverket (2019). Stöd för effektivisering (2019:29). 
  
 153Statskontoret (2022) Effektiv ärendehandläggning i staten. Om offentlig sektor: 2022. 
  
 154Det finns flera olika typer av handläggarstöd, bland annat ärendehanteringssystem, skrift- liga stöd och organisatoriska stödfunktioner. 
  
 155Hwang, S. (2018) Forskningskvalitet, effektivitet och extern finansiering. Sveriges Univer- sitet- och Högskoleförbund. Version 2018.09.04. Beräkningen bygger på underlag från Statistiska Centralbyrån år 2018, som i sin tur redovisar statistik från  
 2013–2015. 
  
 246 
  
 SOU 2023:59 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 söka medel är tid som tas från den tid som forskare kan använda för forskning, det vill säga att producera resultat och publikationer. För- fattarens förhållningsätt står dock inte oemotsagt, andra menar att forskningsansökningar skapar incitament för att tydligt formulera och underbygga forskningsidéer och att arbetet ingår i utvecklingen av nya forskningsfrågor. Med detta synsätt kan ett väl genomfört an- sökningsarbete innebära påtagliga kliv framåt i forskningen, även om en ansökan inte skulle beviljas finansiering. 
  
 Det behöver bli både enklare och tydligare 
  
 Utredningens bedömning är att onödig byråkrati ska minskas. Där- för behöver organisationen för statlig extern finansiering av forsk- ning och innovation bli enklare och tydligare. Detta ligger i linje med den analys som gjordes innan utredningen startade, i samband med beslutet om att genomföra utredningen. 
  
 Antalet finansiärer är många och systemet beskrivs ibland som frag- menterat, vilket kan utgöra en utmaning för den enskilde forskaren som ska söka forskningsmedel. Samtidigt kan det vara viktigt med mångfald i finansieringssystemet.156 
  
 En illustration av komplexiteten i dagens system är mångfalden av utlysningar från de fem största statliga finansiärerna (därtill kommer ytterligare ett antal utlysningar från de statliga stiftelserna, myndig- heter med annat huvuduppdrag än forskning samt från privata stif- telser och fonder). Sammantaget hade de fem finansiärerna mer än 800 öppet publicerade utlysningar under 4 år.157 
  
 En annan illustration är att de som svarat på utredningens enkät upplevde att det i dag saknas ett helhetsgrepp kring processer och in- strument för finansiering av forskning och innovation.158 De menade att finansiärernas instrument och processer i dag är alltför olika och framhöll att systemen för hantering av ansökningar och liknande be- höver vara gemensamma. Olika system gör att arbetet blir ineffek- tivt, ansåg de och menade även att dagens berednings- och besluts- 
  
 156Prop. 2020/21:60 s. 61. 
  
 157Se beskrivning av genomgång av utlysningar i utredningens delbetänkande Statlig forsknings- finansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 158Se deskriptiv analys av svaren på enkäten i utredningens delbetänkande Statlig forsknings- finansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 247 
  
 Styrkor och utmaningar i dag samt kriterier för morgondagen 
  
 SOU 2023:59 
  
 processer tar för lång tid. Dessutom efterfrågades förutsägbarhet och långsiktighet i finansiärernas instrument och processer. 
  
 Utredningen menar att det behöver bli enklare för den som söker och för den som beviljas finansiering att göra rätt och att sköta administration av beviljad ansökan samt rapportering under och efter finansiering på ett  
 tids-, 
  kostnads- och resurseffektivt sätt. Önskad förflyttning mot att minska onödig byråkrati inom extern forsknings- och innovationsfinansiering finns även i andra länder. Ett exempel är Storbritannien, där en utredning för översyn av det brittiska systemet föreslog sju principer för minskad byråkrati:159 
  
 –Harmonisering; minska den administrativa volymen genom att olika finansiärer använder gemensamma processer, 
  
 –Förenkling; minska komplexiteten i enskilda processer, 
  
 –Proportionalitet; säkerställ att de skyldigheter som åläggs forskare och institutioner står i proportion till den risk och den effekt en viss administrativ åtgärd väntas leda till, 
  
 –Flexibilitet; stöd spetskompetens varhelst den finns, se upp för risken att missa finansiering till forskning som inte passar in i snävt definierade områden, 
  
 –Öppenhet; kommunicera den byråkratisk börda ett visst system eller process medför, 
  
 –Rättvisa; utveckla metoder för system och processer som stöder (inte motverkar) rättvisa, 
  
 –Hållbarhet; minska byråkratin på ett robust, tryggt och förutsäg- bart sätt för att skapa ett effektivare system på lång sikt. 
  
 Sammanfattningsvis bör den framtida svenska organisationen för statlig extern finansiering av forskning och innovation bli både enklare och tydligare. 
  
 159Tickel, A. (2022). Independent Review of Research Bureaucracy. Final Report, July 2022. 
  
 248 
  
 6 Utredningens förslag 
  
 6.1Inledning 
  
 6.1.1Utgångspunkter för utredningens förslag 
  
 Kapitel 6 innehåller utredningens förslag på ny myndighetsstruktur. Innan vi presenterar utredningens förslag vill vi lyfta fram tre utgångs- punkter. 
  
 En utgångspunkt är att utredningens uppdrag och de förslag vi lägger fram utgår från ett systemperspektiv. Utredningen har således fokuserat på hela myndighetsstrukturens funktionssätt, hur de före- slagna myndigheterna förhåller sig till varandra och till andra delar av dagens forsknings- och innovationssystem, exempelvis privata finan- siärer, lärosäten och balansen mellan externfinansiering och bas- anslag. Utredning har varken haft i uppdrag eller valt att fördjupa sig i analysen av enskilda myndigheter som lyser ut medel för att finan- siera forskning och innovation. Däremot försöker vi skapa en bild av det system som blir resultatet av de samlade aktiviteterna som dagens finansiärer genomför och hur det uppfattas av de som använder det. Förslagen ska således inte läsas som kritik av den verksamhet som nuvarande finansiärer bedriver, utan som ett förslag att via en refor- merad myndighetsstruktur skapa något som sammantaget är mer effektivt och som bättre möter framtida behov. 
  
 En annan utgångspunkt är att när vi beskriver de framtida myn- digheterna och deras funktionssätt så är det i ett tillstånd då de är helt etablerade och då nya arbetssätt är på plats. Utredningen är medveten om att detta kommer ta viss tid och vara förknippat med initiala kost- nader. Resonemang om kostnader, hur lång tid det kommer att ta att etablera nya myndigheter samt förslag på hur övergången kan under- lättas diskuteras i kapitel 7 och 8. Konsekvenser av att införa en ny myndighetsstruktur presenteras i kapitel 7. 
  
 249 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 En tredje utgångspunkt är att utredningens förslag varken tillför eller tar bort någon funktion från dagens system för statlig extern finansiering av forskning och innovation. Utredningen vill dock betona att det kan finnas anledning att ompröva delar av de funktioner och verksamheter som nuvarande statliga aktörer ansvarar för. Utred- ningen har dock inte bedömt sig ha tillräckligt med tid för att göra de djupa analyser som skulle krävts för att föreslå avvecklingen av spe- cifika funktioner. Däremot föreslår utredningen att den relativa bety- delsen av vissa funktioner förändras, liksom hur vissa funktioner och uppgifter ska genomföras. 
  
 Som visas nedan menar utredningen att den nya myndighetsstruk- turen kommer innebära en ökad effektivitet och att bättre måluppfyl- lelse kan uppnås, utan att nya resurser tillförs. Den nya strukturen kommer också att vara framtidssäkrad i så måtto att nya uppgifter och ansvarsområden kan tillföras utan att nya myndigheter behöver inrättas. Exempel på sådana områden är effekter av ett ökat närmande mellan civil och försvarsrelaterad forskning och innovation (se 6.6.3) samt utveckling av nya insatser för att möta alltmer komplexa sam- hällsutmaningar (se 6.3.3). 
  
 Dagens organisation för statlig extern finansiering av forskning och innovation inrättades för mer än tjugo år sedan. Sedan dess har det tillkommit uppgifter och de finansierande myndigheterna har för- ändrats över tid. Därtill har samhället förändrats, liksom de aktörer som samverkar med de myndigheter som står för den statliga finan- sieringen. Det är därför naturligt att den statliga organisationen kan behöva omprövas, utifrån de erfarenheter myndigheter och andra gjort – och framför allt för att bättre svara mot dagens (och fram- tidens) krav och förutsättningar. 
  
 6.1.2Läsanvisning till förslagskapitlet 
  
 Kapitlets inledande avsnitt ger utgångspunkterna för utredningens förslag. Därefter följer sex ytterligare avsnitt. 
  
 I avsitt 6.2 redogör utredningen för förslag till en ny myndighets- struktur som består av tre nya myndigheter. Därtill ger utredningen ett alternativt förslag där finanseringsstrukturen består av två nya myndigheter. 
  
 250 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 I avsnitt 6.3 presenteras motiven till utredningens förslag. Här beskriver vi varför den nuvarande statliga externa finansieringen av forskning och innovation behöver förändras och varför tre nya myn- digheter behövs. Dessutom ges motiv till de nya och förändrade funk- tioner som föreslås inom de nya myndigheterna. 
  
 Avsnitt 6.4 innehåller en detaljerad beskrivning av de föreslagna nya myndigheterna. Avsnittet redogör till exempel för hur myndig- heterna ska styras samt deras uppgifter och ansvarsområden. Därtill finns en narrativ beskrivning av hur varje myndighet kommer att arbeta i praktiken. 
  
 Förslag avseende gemensamma uppgifter, samverkan och uppfölj- ning återfinns i avsnitt 6.5. Här beskrivs till exempel två formella grupper för samordning mellan myndigheterna, andra former av verk- samhetsmässig samordning och hur ett ärende- och ansökningshanter- ingssystem bör utformas. Avsnittet innehåller också förslag på andra förändringar i finansiering av forskning och innovation samt hur den nya myndighetsstrukturen bör följas upp. 
  
 I avsnitt 6.6 redovisas andra förändringar utredningen har beak- tat, såsom indirekta kostnader, balans mellan extern finansiering och basanslag, forskning med dubbel användning samt kommunikation. 
  
 I avsnitt 6.7 redogör utredningen för andra alternativ som över- vägts, men som utredningen beslutat att inte gå vidare med. 
  
 6.2Förslag – ny myndighetsstruktur 
  
 6.2.1Förslag: en statlig finansieringsstruktur med tre myndigheter 
  
 Förslag: Tre nya myndigheter inrättas: Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndig- heten. 
  
 Samtidigt avvecklas de nuvarande myndigheterna Formas (Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande), Forte (Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd), Vetenskapsrådet och Vinnova (Verket för innovationssystem). Den externa forsk- ningsfinansieringen vid Energimyndigheten upphör. 
  
 251 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 All statlig extern finansiering av forskning och innovation ska fördelas via de tre nya myndigheterna. Myndigheter som i dag lyser ut medel ska upphöra med detta och medel ska i stället utlysas, fördelas och administreras via Myndigheten för strategisk forsk- ning. Rymdstyrelsen utgör enda undantaget och föreslås fortsätta med nuvarande verksamhet. 
  
 Utredningen föreslår att nuvarande system för statlig extern finan- siering av forskning och innovation ersätts av en myndighetsstruktur bestående av tre nya myndigheter, Vetenskapsmyndigheten, Myndig- heten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten (se figur 6.1). 
  
 Figur 6.1 Förslag till tre nya myndigheter 
  
 De tre nya myndigheterna föreslås ha sammanlagt 714 årsarbets- krafter. Den årliga kostnaden för att driva myndigheterna uppskattas till 790 miljoner kronor.1 Tillsammans föreslås de tre myndigheterna fördela 17,7 miljoner kronor till forskning och innovation per år.2 Beräkningar till grund för förslaget redovisas i avsnitt 7.4. 
  
 1Utredningen föreslår att samtliga tre myndigheter utöver förvaltningsanslag får använda en del av sitt sakanslag för drift av verksamheten. Se vidare avsnitt 7.4. 
  
 2Alla belopp angivna i 2023 års penningvärde. 
  
 252 
  
 SOU 2023:59Utredningens förslag 
  
 Tabell 6.1 
  
 Förslag till dimensionering av tre nya myndigheterna 
  
 Vetenskaps- 
  
 Myndigheten för 
  
 Innovations- 
  
 myndigheten 
  
 strategisk forskning 
  
 myndigheten 
  
 Antal årsarbetskrafter 
  
 270 
  
 344 
  
 100 
  
 Förvaltningsanslag 
  
 300 mnkr 
  
 380 mnkr 
  
 110 mnkr 
  
 Fördelning av medel inom andra 
  
 myndigheters ansvarsområden 
  
 0 
  
 Ca 2 000 mnkr 
  
 0 
  
 Summa medel till forskning och 
  
 innovation 
  
 8 188 mnkr 
  
 Ca 7 800 mnkr 
  
 1 709 mnkr 
  
 Vetenskapsmyndigheten 
  
 Vetenskapsmyndighetens främsta uppgift är att finansiera forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom alla vetenskapsområden. Myn- digheten leds av en styrelse, där en majoritet av ledamöterna är fors- kare. Inom myndigheten finns flera beslutande organ. Prioriteringar formulerade av vetenskapssamhället ska vara dominerande. Myndig- heten kommer att vara ansvarig för att den forskning som finansieras bidrar till att bibehålla och stärka svensk forsknings internationella konkurrenskraft. Vetenskapsmyndigheten ska ha ansvar för finan- siering av forskningsinfrastruktur och upprätthållande av en natio- nell struktur för digital infrastruktur för forskningsändamål. 
  
 Vetenskapsmyndighetens arbetssätt förväntas i stort sett präglas av sakkunnigbedömning via paneler sammansatta av forskare. Tema- tiska prioriteringar av forskning förutsätts vara sällsynta. I de fall de förekommer ska de vara prioriterade av forskarsamhället och syfta till att stärka specifika delar av det akademiska systemet. 
  
 Myndigheten har ansvar att följa internationella diskussioner och löpande utveckla metoderna för vetenskaplig sakkunnigbedömning och för finansiering av forskningsinfrastruktur. Vetenskapsmyndig- hetens ska också följa kvalitetsutvecklingen i den internationella forskningsfronten. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning 
  
 Myndigheten för strategisk forskning har till uppgift att finansiera forsknings- och innovationsaktiviteter som är av stor betydelse för det svenska samhället och näringslivet, det vill säga aktiviteter som 
  
 253 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 möter behov i såväl den offentlig sektorn och civilsamhället som i den privata sektorn (se även avsnitt 2.3.2 för en redogörelse av utred- ningens användning av begreppet). Myndigheten har inga tematiska begränsningar, utan förväntas ha kompetens att utforma insatser för att stödja alla typer av behov. Myndigheten kan dessutom finansiera alla typer av aktiviteter, från grundforskning till projekt som ligger nära implementering av konkreta lösningar. Vilken typ av aktiviteter som finansieras styrs av behoven inom de olika områden som prio- riterats, vilket kan ändras över tid. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ansvarar för att den statliga forsknings- och innovationsfinansieringen har en inriktning som möter kunskaps- och kompetenskrav i näringslivet, den offentliga sektorn och civilsamhället på såväl kort som lång sikt. Myndigheten har också ett samlat ansvar för att utveckla och finansiera internationella sam- arbeten samt den nationella organisationen för EU:s program för forsk- ning och innovation, inklusive Horisont Europa. 
  
 Myndigheten leds av en styrelse med representanter från myndig- heter och andra aktörer inom offentlig sektor, från näringslivet och från civilsamhället. Dessutom ska forskare eller andra representanter för akademin ingå. Samtliga ledamöter utses av regeringen. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning har ansvar för att genom- föra utlysningar inom olika myndigheters ansvarsområden. Syftet är att säkra tillgång till forskningsbaserad kunskap och stödja innova- tionsprojekt. Det är viktigt att säkra dels att områdena kommer er- hålla finansiering, dels att myndigheter med områdesansvar kommer få inflytande på den ämnesmässiga inriktningen. Utredningen ser flera möjliga sätt att styra finansieringen av denna verksamhet inom Myn- digheten för strategisk forskning (se 6.2 Fördelning av medel som i dag ligger inom myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och innovation). 
  
 Utredningen föreslår ingen ytterligare formell styrning av hur myn- digheten ska organiseras, men ser framför sig att den bör skapa rådgiv- ande organ med behovsägare och forskare som ges stort inflytande över utvecklingen av de satsningar som myndigheten genomför. Exem- pel som kan ge inspiration på den typ av styrning som utredningen anser bör utvecklas kan hämtas från utformningen av programstyrel- serna för de Nationella forskningsprogrammen och de Strategiska innovationsprogrammen samt portföljstyrelserna inom Norges forsk- ningsråd. 
  
 254 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Även om Sverige står inför ett antal stora samhällsutmaningar och näringslivet alltid präglas av en pågående strukturomvandling är den övergripande samhälls- och näringslivsstrukturen relativt stabil över tid. Utredningen menar därför att Myndigheten för strategisk forskning bör genomföra långsiktiga satsningar i högre utsträckning än vad dagens finansiärer gör. Utredningen bedömer att huvuddelen av finansieringen kommer att gå till forskning som i olika grad genom- förs i samverkan med behovsägare. För att lyckas göra rätt prioriter- ingar och fånga framväxten av nya behov kommer förmågan att inter- agera med olika aktörer vara en kärnkompetens hos medarbetarna på myndigheten. En sådan förmåga förutsätter djup sakkunskap inom viktiga områden i näringslivet, den offentliga sektorn och civilsamhäl- let. Dessutom behöver myndigheten ha en stark analysfunktion. 
  
 För att skapa en ansöknings- och beredningsprocess som är sam- ordnad och enkel att använda för de som ansöker om och erhåller finansiering föreslås Myndigheten för strategisk forskning få i ansvar att utveckla och förvalta ett  
 it-system 
  för ansökan, beredning, rappor- tering och uppföljning. Detta  
 it-system 
  ska även användas av Veten- skapsmyndigheten, Innovationsmyndigheten och Rymdstyrelsen. 
  
 Innovationsmyndigheten 
  
 Innovationsmyndigheten ska stötta transformationen av samhället i en riktning som gör det möjligt att lösa samhällets utmaningar och samtidigt stärka näringslivets konkurrenskraft. Innovationsmyndig- heten har till uppgift att stödja implementeringen av nya lösningar i samhället och i näringslivet samt att bidra till att undanröja hinder för sådan implementering. Dessutom ska myndigheten tillhandahålla statlig finansiering till innovationsverksamhet i små och medelstora företag. 
  
 Genom etableringen av Innovationsmyndigheten skapas en stat- lig myndighet som ansvarar för insatser som svarar mot den tredje generationens innovationspolitik (se avsnitt 4.1). 
  
 Innovationsmyndigheten blir en stödfunktion för statsförvaltningen när det gäller att utveckla arbetssätt och att utarbeta regelverk som är anpassade för innovation. En sådan stödfunktion är särskilt bety- delsefull för innovation som adresserar utmaningar i näringslivet, den offentliga sektorn och inom civilsamhället. Verksamheten utgör 
  
 255 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 även ett stöd för att hitta och stödja tvärsgående samarbeten mellan myndigheter och andra beslutsnivåer i den offentliga sektorn (stat − region − kommun). Den nya myndigheten kan därmed ses som ett sätt att möta den komplexitet som präglar nuvarande och framtida utmaningar och som ett organisatoriskt svar för att kunna driva en tredje generationens forsknings- och innovationspolitik. Myndig- heten ansvarar också för statens insatser för att skapa ett gynnsamt och internationellt konkurrenskraftigt företagsklimat för framväx- ande innovativa små och medelstora företag. 
  
 Innovationsmyndigheten leds av en styrelse som utses av reger- ingen. Styrelsen ska bestå av representanter från offentlig sektor, näringslivet och övriga delar av samhället. Vid sidan om styrelsen finns inga andra författningsreglerade beslutande organ inom myndigheten. Myndighetens instruktion föreslås ge myndigheten stor frihet när det gäller verksamhet och den typ av finansieringsinstrument som den använder sig av. 
  
 Då ett av syftena med Innovationsmyndigheten är att utveckla statsförvaltningens funktionssätt är det viktigt att myndighetens verk- tygslåda är betydligt bredare än den exempelvis Vinnova har i dag. Policylabb, regulatoriska sandlådor, demonstrationsprojekt i verklig miljö, innovationsupphandling och nationellt stöd för arbetet med statsstöd för innovation är bara några exempel på aktiviteter som kan rymmas inom Innovationsmyndigheten. De traditionella sätten att välja projekt genom öppna utlysningar behöver också utvecklas och nya former som tar mer hänsyn till mottagarnas prioriteringar, tid- planer och möjligheter att medverka måste utformas. Förståelse för offentliga beslutsprocesser och god förmåga att få olika typer av myn- digheter, organisationer och andra aktörer att verka mot gemen- samma mål blir viktiga kompetenser. När det gäller arbetet med stöd till framväxande innovativa bolag föreslår utredningen att Innovations- myndigheten ska arbeta med stöd till både enskilda företag och till stödfunktioner såsom inkubatorer, innovationskontor och accele- ratorer. 
  
 De tre myndigheternas karaktärsdrag 
  
 Den framtida myndighetsstrukturen baseras på styrningsprinciper och arbetssätt. Med detta menas att det överordnade skälet till gräns- dragningarna mellan de nya myndigheter utgår från vem som har 
  
 256 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 makt att styra inriktningen på verksamheten och på vilket sätt medel fördelas. Exempel på skillnader i arbetssätt är vilka som väljs ut att med- verka som sakkunnigbedömare, i vilken grad andra typer av metoder än utlysningar används för att fördela medel (till exempel priser, upp- handling) samt hur lång finansiering som erbjuds. 
  
 Däremot baseras inte den nya myndighetsstrukturen på vilken typ av forskning som respektive myndighet kan finansiera. Samtliga myndigheter kan finansiera allt från forskning till innovation, givet att det är prioriterat och motiverat utifrån myndighetens uppdrag och bedöms som lämpligt av myndighetens beslutande organ. Dock är det sannolikt att en framtida Vetenskapsmyndighet, givet sitt mål och uppbyggnad, till övervägande del kommer finansiera grundforskning. Men utredningen ser framför sig att även de två andra myndigheterna, av olika skäl, kommer att finansiera grundforskning i relativt stor utsträckning. 
  
 Indelningen mellan myndigheterna baseras inte heller på veten- skapliga områden eller på det tematiska innehållet i den forskning och innovation som finansieras. Utredningens förslag innebär en ren- odling genom att endast myndigheternas funktion, i betydelse vilka mål och vems behov de möter, blir styrande och inte vilken sektor de verkar inom. Som visats i kapitel 4 är detta en vanlig organiserings- princip i flera länder. 
  
 I tabell 6.2 sammanfattas de viktigaste karaktärsdragen i de nya myndigheterna. 
  
 Tabell 6.2 
  
 Karaktärsdrag för de tre nya myndigheterna 
  
 Vetenskapsmyndigheten 
  
 Myndigheten för 
  
 Innovations- 
  
 strategisk forskning 
  
 myndigheten 
  
 Vilka bestämmer 
  
 Forskare 
  
 Behovsägare och 
  
 Behovsägare 
  
 inriktningen? 
  
 forskare 
  
 Vilka är myndighetens 
  
 Stöd till forskning av 
  
 Stöd till forsknings- och 
  
 Stöd till transformation, 
  
 huvuduppgifter? 
  
 högsta vetenskapliga 
  
 innovationsaktiviteter 
  
 till implementering och 
  
 kvalitet, till banbrytande 
  
 av betydelse för svenskt 
  
 till innovativa företag 
  
 forskning och till 
  
 samhälle och näringsliv 
  
 forskningsinfrastruktur 
  
 Vad finansieras? 
  
 Grundforskning och 
  
 Grundforskning, 
  
 Innovation och 
  
 tillämpad forskning 
  
 tillämpad forskning 
  
 implementering 
  
 och innovation 
  
 Vilken logik dominerar? 
  
 Vetenskapliga områden 
  
 Behov 
  
 Nyttiggörande 
  
 Vem gör sakkunnig- 
  
 Forskare 
  
 Forskare och 
  
 Behovsägare och 
  
 granskning av ansökningar? 
  
 behovsägare 
  
 tjänstemän 
  
 257 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur svarar förslaget mot kriterierna? 
  
 Utredningen har formulerat sju kriterier som en framtida organisa- tion för extern statlig finansiering av forskning och innovation måste uppfylla. Enligt kriterierna ska organisationen 
  
 –värna om den fria forskningen, 
  
 –stimulera internationellt konkurrenskraftig och banbrytande forsk- ning, 
  
 –säkra den kunskap och innovationsförmåga som krävs för att lösa samhällets utmaningar och bidrar till näringslivets konkurrenskraft, 
  
 –bidra till forskning som ger förutsättningar för forskningsanknuten utbildning och livslångt lärande, 
  
 –ge goda förutsättningar för internationella samarbeten som stärker svensk forskning och innovation, 
  
 –ge en tydlig riktning, agera proaktivt och öka förmågan till prio- riteringar i det svenska systemet för forskning och innovation, och 
  
 –vara enkel, tydlig och ha låga administrativa kostnader för de som söker och de som erhåller medel. 
  
 Förslaget till en ny myndighetsstruktur, med tre nya myndigheter för statlig extern forsknings- och innovationsfinansiering, uppfyller dessa kriterier. Se tabell 6.3 för en schematisk beskrivning av myndig- heterna i förhållande till de sju kriterierna. 
  
 258 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Tabell 6.3 Myndigheternas verksamhet i relation till kriterierna 
  
 Tabellen visar en schematisk mappning av karakteristika för de tre myndigheterna, i relation till de sju kriterier som beskrivs i kapitel 5 
  
 Totalt Vetenskaps- 
  
 Myndigheten för 
  
 Innovations- 
  
 myndigheten 
  
 strategisk forskning 
  
 myndigheten 
  
 Värnar fri forskning 
  
 Stimulerar internationellt konkurrenskraftig och banbrytande forskning 
  
 Säkrar kunskap och innova- tionsförmåga för samhälle och näringsliv 
  
 Bidrar till forsknings- anknuten utbildning 
  
 Ger goda förutsättningar för internationella samarbeten 
  
 Ger riktning, proaktivitet och prioriteringsförmåga 
  
 Är enkel, tydlig och har låga administrativa kostnader 
  
 I tabellen har kriterierna förkortats av utrymmesskäl. Se kapitel 5 för en utförlig beskrivning av vart och ett av de sju kriterierna. Läs symbolerna så här: helfylld cirkel med stjärna – myndighetens viktigaste kriterium är typiskt för myndigheten och genomsyrar all dess verksamhet, helfylld cirkel – centralt kriterium där myndigheten antingen har ett övergripande ansvar eller bedriver omfattande verksamhet, halvfylld cirkel – relevant kriterium som myndigheten arbetar mot inom väsentliga delar av sin verksamhet, tom cirkel – myndigheten arbetar inte mot detta kriterium. 
  
 Förändringar i samband med införandet av en ny myndighetsstruktur 
  
 Förslaget att införa tre nya myndigheter för fördelning av den stat- liga externa finansieringen av forskning och innovation innebär ett antal förändringar för de myndigheter som tillhandahåller finansiering i dag. 
  
 Fyra myndigheter avvecklas 
  
 I samband med att de tre nya myndigheterna inrättas föreslår utred- ningen att de nuvarande myndigheter vars huvudsakliga verksamhet är att finansiera forskning och innovation avvecklas. Det gäller myndig- heterna Formas (Forskningsrådet för miljö, areella näringar och sam- 
  
 259 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 hällsbyggande), Forte (Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och väl- färd), Vetenskapsrådet och Vinnova (Verket för innovationssystem). 
  
 De verksamheter och de ansvar som dessa fyra myndigheter har i dag överförs helt, eller i delar, till någon av de nya myndigheterna. 
  
 Fördelning av statlig extern finansiering av forskning och innovation centraliseras 
  
 När tre nya myndigheter inrättas införs principen att all statlig finan- siering av forskning och innovation som fördelas via öppna utlys- ningar ska utföras av någon av de tre myndigheterna. Myndigheten för strategisk forskning föreslås få ansvar att fördela de medel som i dag lyses ut av myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och innovation. Det gäller även Energimyndigheten, där den externa forskningsfinansieringen föreslås upphöra. 
  
 Detta kommer att innebära förändringar i myndigheternas instruk- tioner och påverka skrivningar i deras regleringsbrev. Det kommer även att påverka storleken på sak- och förvaltningsanslag för berörda myndigheter. 
  
 Rymdstyrelsen blir kvar 
  
 Utredningen föreslår ett undantag från de principer och övergrip- ande förslag som presenterats i avsnittet. Det gäller Rymdstyrelsen, som föreslås fortsätta med nuvarande verksamhet. 
  
 Anledningen är att runt 90 procent av Rymdstyrelsens medel till finansiering av projekt fördelas inom samarbetsorganisationen European Space Agency (ESA), där huvuddelen av medlemmarna är nationella organisationer med liknande uppdrag som Rymdstyrelsen. Som exempel kan nämnas att Norge, som annars har en helt centrali- serad finansieringsorganisation i form av Norges forskningsråd, har ett undantag för rymdverksamheten. I samband med att Norge gick med i ESA år 1987 bildades Norsk Romsenter som är en motsvarighet till svenska Rymdstyrelsen.3 Liknande lösningar med en särskild myn- dighet för rymdfrågor finns i över hälften av ESA:s 22 medlemsstater. Det ska dock nämnas att i exempelvis Österrike, Irland och Estland 
  
 3Se information på Baker hemsida  
 www.romsenter.no/Om-oss/Mer-om- 
  Romsenteret (information hämtad  
 2023-07-04). 
  
 260 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 ingår rymdverksamheten i myndigheter som har ett bredare ansvar för forskning och innovation.4 I Finland, Tjeckien och Belgien ligger ansvaret för rymdfrågor inom ett ministerium.5 
  
 Sammantaget gör utredningen i sitt huvudförslag bedömningen att Rymdstyrelsen bör kvarstå som egen myndighet, med samma upp- gifter och ansvarsområden som i dag. Det ska dock påpekas att ut- redningen ser att det är fullt möjligt att integrera verksamheten i Myndigheten för strategisk forskning, vilket föreslås i utredningens alternativförslag nedan. 
  
 6.2.2Alternativ: en statlig finansieringsstruktur med två myndigheter 
  
 Bedömning: Utredningen bedömer att ett alternativ till det för- slag som lämnas i avsnitt 6.2.1 skulle vara möjligt. 
  
 De kriterier utredningen föreslår kan mötas och de problem ut- redningen har identifierat kan hanteras, även genom att inrätta två myndigheter: Vetenskapsmyndigheten och Myndigheten för stra- tegisk forskning och innovation. 
  
 Även i alternativet avvecklas de nuvarande myndigheterna Formas (Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande), Forte (Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd), Vetenskapsrådet och Vinnova (Verket för innovationssystem) och den externa forskningsfinansieringen vid Energimyndigheten upphör. 
  
 I alternativet ska all statlig extern finansiering av forskning och innovation fördelas via de två nya myndigheterna. Myndigheter som i dag lyser ut medel ska upphöra med detta och medel ska i stället utlysas, fördelas och administreras via Myndigheten för strategisk forskning och innovation. 
  
 I alternativet avvecklas även Rymdstyrelsen och ansvaret för dess nuvarande verksamhet överförs till Myndigheten för strate- gisk forskning och innovation. 
  
 4Ansvaret för rymdfrågor ligger på följande organisationer i de olika länderna. Österrike: Österrikes organisation för forskningsfrämjande (FFG), Irland: Enterprise Ireland och Estland: Enterprise Estonia. 
  
 5För mer information om ansvarig organisation i respektive land se på hemsidan för European Space Agency www.esa.int/ (information hämtad  
 2023-07-04). 
  
 261 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utöver förslaget med en myndighetsstruktur bestående av tre myndig- heter presenterar utredningen i detta avsnitt även en alternativ modell där den statliga externa finansieringen fördelas via två myndigheter. Strukturen presenteras i figur 6.2. 
  
 Figur 6.2 Alternativ med två nya myndigheter 
  
 I den alternativa myndighetsstrukturen har Vetenskapsmyndigheten samma uppdrag, ansvarsområden, styrningsprinciper och övergrip- ande arbetssätt som beskrivs ovan i avsnitt 6.2.1. Nedan följer en beskrivning av Myndigheten för strategisk forskning och innovation. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning och innovation 
  
 Myndigheten för strategisk forskning och innovation har till uppgift att finansiera forsknings- och innovationsaktiviteter av stor bety- delse för det svenska samhället och näringslivet, inklusive innovativa små och medelstora företag. Utöver det så ansvarar myndigheten för aktiviteter som säkerställer att den kunskap som tas fram implemen- teras i näringslivet, den offentliga sektorn och civilsamhället. Myn- digheten kan finansiera alla typer av aktiviteter, från grundforskning till projekt som stimulerar implementering av konkreta lösningar. Verksamheten har inga tematiska begränsningar, men har däremot ett större antal utpekade områden inom vilka myndigheten är ålagd 
  
 262 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 att tillhandahålla finansiering. Vilken typ av aktiviteter som finansieras styrs av behoven inom de olika områden som prioriterats och kan ändras över tid. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning och innovation ansvarar för att den statliga forsknings- och innovationsfinansieringen har en inriktning som möter kunskaps- och kompetenskrav i näringslivet, den offentliga sektorn och civilsamhället på kort och lång sikt. Den ansvarar även för aktiviteter som löser upp regleringsmässiga hinder och andra hinder som gör att innovationer inte implementeras i när- ingsliv, offentlig sektor och civilsamhälle. 
  
 Myndigheten föreslås ha en styrelse med representanter från sam- hälle, näringsliv och akademi vars ledamöter utses av regeringen. Likt den ovan nämnda Myndigheten för strategisk forskning kommer även Myndigheten för strategisk forskning och innovation att behöva ha en styrning via instruktion, regleringsbrev och anslagsposter som säkrar att den finansiering av forskning och innovation som i dag möter ut- pekade behov inom olika myndigheters sakområden fortsatt uppfylls. Balansen mellan finansiering av långsiktig strategisk forskning och innovation, verksamhet som syftar till att stödja implementering av lösningar och stöd till framväxande innovativa bolag kan behöva re- gleras och ändras över tid. Utredningen ser framför sig en myndig- het med ett flertal olika rådgivande organ som är med och prioriterar verksamheten. I alternativet föreslås även att Rymdstyrelsen avvecklas och att dess verksamhet uppgår i Myndigheten för strategisk forsk- ning och innovation. 
  
 Som framgår utgör Myndigheten för strategisk forskning och inno- vation i princip en sammanslagning av Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten i utredningens huvudförslag. Följden blir att myndigheten som beskrivs i alternativet kommer upp- visa en stor bredd av aktiviteter, exempelvis behovsinventering, finan- siering av samverkansforskning, policylabbsarbete, finansiering av stödstrukturer för innovativa företag, internationellt samarbete och stöd för medverkan i EU:s program för forskning och innovation. Följden blir att det kommer att krävas anställda med mycket olika kompetensprofiler för att klara både bredden i tematik och krav på olika arbetssätt. 
  
 263 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Rymdstyrelsen uppgår i Myndigheten för strategisk forskning och innovation 
  
 I utredningens alternativ föreslår vi att Rymdstyrelsen avvecklas och att ansvaret för nuvarande verksamhet överförs till Myndigheten för strategisk forskning och innovation. 
  
 Skälet är att det är det svårt att motivera att Rymdstyrelsens skulle fortsätta att bedriva sin verksamhet i egen regi, givet den ytterligare konsolidering av myndighetsstrukturen som alternativet innebär. Utredningen ser en risk att nödvändig samverkan mellan Rymd- styrelsen och de två ny stora myndigheterna (Vetenskapsmyndigheten och Myndigheten för strategisk forskning och innovation) inte skulle ske i nödvändig omfattning. Det kan dessutom ifrågasättas om det vore effektivt att inrätta särskilda samordningsorgan för att säkra samordningen specifikt för rymdrelaterade frågor. 
  
 Likheter och skillnader mellan utredningens förslag och den alternativa myndighetsstrukturen 
  
 Nedan listas de viktigaste likheterna mellan huvudförslaget och den alternativa myndighetsstrukturen. 
  
 Likheter 
  
 –Båda förslagen innebär att dagens organisation där sektorsorgani- sering (Forte, Formas, Energimyndigheten och myndigheter med annat kärnuppdrag) kombineras med en funktionslogik (Veten- skapsrådet och Vinnova) ersätts av en ny myndighetsstruktur som helt utgår från funktion. 
  
 –Vetenskapsmyndigheten föreslås ha exakt samma uppdrag både i huvudförslaget och i alternativförslaget. 
  
 –Finansiering av forskning och innovation via utlysningar av myn- digheter med annat kärnuppdrag föreslås i båda modellerna föras över till en ny forskningsfinansierande myndighet. Denna är Myn- digheten för strategisk forskning i huvudförslaget och Myndig- heten för strategisk forskning och innovation i alternativet. 
  
 264 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 –Styrningen av Myndigheten för strategisk forskning och Myndig- heten för strategisk forskning och innovation är densamma i både huvudförslag och alternativ. I båda fallen föreslås en styrelse- myndighet och områdesstyrning via uppdrag från regeringen. 
  
 –I både huvudförslag och alternativ föreslås en centraliserad funk- tion för internationellt samarbete, inklusive ansvar för den natio- nella organisationen för EU:s program för forskning och inno- vation (inklusive Horisont Europa). 
  
 Skillnader 
  
 –Den största skillnaden mellan huvudförslaget och den alternativa myndighetsstrukturen är att Myndigheten för strategisk forskning och innovation föreslås få ett större antal uppgifter och ansvars- områden. Utredningens bedömning är att det finns vissa utmaningar när det gäller styrning, anpassning av insatser och måluppfyllelse för den större myndighet som beskrivs i alternativet. Det ska dock betonas att en större myndighet skulle ha flera fördelar. Flera av de som utredningen pratat med menar att uppdelningen i Myn- digheten för strategisk forskning respektive Innovationsmyndig- heten riskerar att skapa en ”konstlad” gräns när det gäller utveck- ling av innovationer och att det skulle medföra stora krav på sam- ordning mellan dessa myndigheter. Skulle regeringen däremot välja att gå fram med Myndigheten för strategisk forskning och inno- vation ställs stora krav på att myndighetsledningen förmår kom- binera en stor mängd behov samt att ledningen på ett effektivt sätt kan kombinera olika arbetssätt och typer av insatsformer. 
  
 –Förslaget att Myndigheten för strategisk forskning ska få ansvar att tillhandahålla ett  
 it-system 
  för ansökningar, beredning och rapportering som även ska användas av Vetenskapsmyndigheten och Innovationsmyndigheten (se avsnitt 6.5.4) utgår i det fall reger- ingen väljer att inrätta en myndighetsstruktur med bara två myn- digheter. Utredningen gör bedömningen att det inte behövs ett enda sammanhållet  
 it-system 
  om det blir två myndigheter (men det behövs om det blir tre nya myndigheter). 
  
 –Rymdstyrelsen avvecklas och verksamheten utförs av Myndigheten för strategisk forskning och innovation, i det alternativa förslaget. 
  
 265 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 6.3Motiv till förslagen 
  
 6.3.1Motiv till förändring av den nuvarande organisationen för statlig extern finansiering av forskning och innovation 
  
 Färre överlapp och mindre glapp 
  
 Som nämndes i kapitel 3 är dagens organisation för statlig extern finansiering av forskning och innovation uppbyggd som en bland- ning av funktions- och sektorsorganisering. Vetenskapsrådet och Vinnova har ”funktionsansvar” för forskning av högsta vetenskap- liga kvalitet inom alla vetenskapsområden, respektive för innovation oberoende av område. De andra finansiärerna Energimyndigheten, Formas, Forte, Rymdstyrelsen, samt samtliga myndigheter med annat kärnuppdrag, har mer av ett sektorsuppdrag där instruktionerna pekar ut vilka områden och teman som finansieringen ska adressera. 
  
 Ett motiv för att renodla myndighetsstrukturen och ha tre myn- digheter med tydlig funktionslogik är att sannolikheten för att flera myndigheter omedvetet och okoordinerat erbjuder finansiering för ungefär samma sak kommer att minska. Ett exempel på ett område där många olika finansiärer lyser ut medel i dag är energiområdet. Genomgången av de fem stora finansiärernas utlysningar visar att Energimyndigheten, Vetenskapsrådet och Vinnova haft satsningar inom området. Dessutom är Formas öppna utlysningar tillgängliga för vissa forskare inom energiområdet.6 Utöver dessa finns energi- relaterade utlysningar hos exempelvis Trafikverket och Naturvårds- verket.7 Exemplet från energiområdet visar att dagens organisering av den statliga finansieringen uppvisar problem med koordineringen även inom områden där det finns en uttalat ansvarig sektorsmyndig- 
  
 6Formas öppna utlysning medger att forskarna söker för projekt inom exempelvis energi- omvandling eller energilagring, nya energibärare, koldioxidinlagring, och energieffektivisering i transportsektorn. Enligt uppgift från Formas är avgränsningarna gjorda med hänsyn till andra forskningsfinansiärers uppdrag, främst Energimyndigheten och Vetenskapsrådet. Synpunkter framförda i kommentar på utkast på slutbetänkandet inskickat till utredningen  
 23-06-26 
  (Formas diarienr  
 2023–01748). 
  
 7Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) avsnitt 2.4.7. samt Trafik- verket Program elektrifiering av det statliga vägnätet, se  
 bransch.trafikverket.se/for-dig-i- 
  
 branschen/forskning-och-innovation/aktuell-forskning/transport-pa-vag/program- 
  
 elektrifiering-av-det-statliga-vagnatet/ 
  (information hämtad  
 2023-06-02), 
  Strålsäkerhetsmyndighetens samtliga utlysningar, se www.stralsakerhetsmyndigheten.se/omraden/forskning/forskningsfinansiering/aktuella- forskningsutlysningar/ (information hämtad  
 2023-06-02) 
  och Naturvårdverkets Utlysning av forskningsmedel inom havsbaserad vindkraft,  
 www.naturvardsverket.se/om-miljoarbetet/forskning/miljoforskning/utlysningar) 
  (information hämtad  
 2023-06-02.) 
  
 266 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 het, Energimyndigheten. Utredningen gör bedömningen att skapan- det av en myndighetsstruktur med tre myndigheter, där två har ut- talat ansvar att arbeta med alla typer av sektorer (Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten), kommer inne- bära ökad tydlighet. Det medger också satsningar som på ett bättre sätt möter komplexa behov i gränslandet mellan olika sektorer. 
  
 Minst lika problematiskt som att flera finansiärer i dag erbjuder finansiering av samma område är att aktörer inom vissa områden helt saknar, eller har mycket få, tillgängliga medel att söka. Skälet är be- gränsningar i de olika myndigheternas instruktioner och hur myndig- heterna gör prioriteringar. I utredningens enkät framfördes synpunk- ter om att det saknas finansieringsmöjligheter inom specifika områden från några av de svarande och det förekom önskemål om förstärk- ningar i finansieringen av enskilda områden.8 Genomgången av de fem myndigheternas utlysningar visar även på stora skillnader mellan olika aktörsgrupper när det gäller om de har rätt att söka medel.9 
  
 Genom att föreslå en myndighetsstruktur som inte utgår från sektorsansvar menar utredningen att det kommer vara lättare att iden- tifiera ”glapp” i systemet för finansiering av forskning och innova- tion, det vill säga områden av stor betydelse för Sverige som inte har tillgång till finansiering i tillräcklig utsträckning. Det blir dessutom lättare att ge uppdrag till antingen Myndigheten för strategisk forsk- ning eller Innovationsmyndigheten för att möta behoven. 
  
 Utredningen vill dock betona att det varken i den enkät som utred- ningen genomfört eller i de dialoger som utredningen genomfört fram- kommit någon kritik mot de nuvarande myndigheternas uppkopp- ling mot de sektorer som de arbetar med, och inte heller någon kritik mot hur de stödjer sina respektive områden. Det har heller inte varit utredningens uppdrag att analysera hur väl de enskilda myndigheterna utför sina nuvarande uppdrag. 
  
 Avslutningsvis vill utredningen betona att vi är väl medvetna om styrkorna i en sektorsbaserad organisation, bland annat i form av djup kunskap om sektorns behov och täta nätverk mellan forskare och be- hovsägare. Vi gör dock bedömningen att en fortsatt användning av sektorsprincipen, framför allt i ljuset av allt fler och alltmer komplexa samhällsutmaningar, är ohållbar. Följden av en brett tillämpad sektors- princip är ju att varje nytt problem måste mötas med en ny myndig- 
  
 8Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) avsnitt 3.2.6, 3.2.9 och 3.2.10. 
  
 9Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s.  
 42–44. 
  
 267 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 het eller att allt fler myndigheter med annat kärnuppdrag uppdras att finansiera forskning. Exempelvis skulle sektorsprincipen innebära att behovet att ta fram mer kunskap om organiserad brottslighet antingen att flera myndigheter fick i uppdrag att börja finansiera forskning var för sig eller tillsammans.10 Vi menar att en sådan utveckling på sikt skulle leda till ett alltför splittrat system med svag förmåga till kraft- samling mellan olika myndigheter. 
  
 Ökad flexibilitet vid förändrade behov 
  
 Ett ytterligare motiv för den föreslagna myndighetsstrukturen med ett kraftigt reducerat antal myndigheter är att flexibiliteten att möta nya behov ökar. Genom att ha myndigheter med bredare ansvar som skär över samtliga sektorer så blir de statliga finansiärerna snabbare och effektivare på att utveckla insatser som möter kriser och behov tvärs över etablerade sektorer och områden. En ytterligare försvår- ande omständighet för flexibilitet och snabbt agerande i dag är att de nuvarande fem statliga finansiärerna har olika formella styrformer, alltifrån styrelsemyndigheter till olika kombinationer av olika styr- ande organ. Genom att alla de nya myndigheterna föreslås vara styr- elsemyndigheter menar utredningen att möjligheten att agera mer flexibelt ökar. Det kan exempelvis gälla vid snabbt uppkomna kriser som under pandemin. 
  
 Även om svenska myndigheter relativt snabbt kom att lysa ut medel för olika typer av forskning kan vi konstatera att andra länder var snabbare. Exempelvis startade UKRI i Storbritannien utlysningar riktade mot  
 Covid-19 
  redan i februari (innan utbrottet var klassat som pandemi)11 och Norges forskningsråd öppnade sin första utlys- ning 11 mars 2020.12 Detta ska jämföras med Sverige där utredningen har identifierat fyra olika utlysningar under det första halvåret 2020 
  
 10Det skulle exempelvis kunna gälla Brottsförebyggande rådet, Polismyndigheten, Domstols- verket, Åklagarmyndigheten, Kriminalvården och Statens institutionsstyrelse. Ett annat tänk- bart exempel vore att inrätta en ny myndighet för finansiering av ny teknik och arbetssätt relaterat till framväxten av artificiell intelligens. Detta tänka exempel illustrerar sektorsprin- cipen riskerar leda till allt fler myndigheter, vartefter behov av ny forskningsbaserad kunskap uppstår. 
  
 11Technopolis group (2021) Process review of UKRI’s research and innovation response to 
  
 Davidson 
  s. 6. 
  
 12Se utlysning  
 Davidson 
  hasteutlysning: Kompetanse- og samarbeidsprosjekt for bekjempelse av koronaviruset på Norges forskningsråds hemsida  
 www.forskningsradet.no/utlysninger/2020/covid-19-hasteutlysning-kompetanse- 
  
 samarbeidsprosjekt-bekjempelse-koronaviruset/ 
  (information hämtad  
 2023-06-04). 
  
 268 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 som involverade fyra olika myndigheter och där en utgjordes av svensk medverkan i en multilateral utlysning. Vinnova öppnade en mindre utlysning om breda effekter av pandemin 27 mars13, medan den första utlysningen om själva viruset publicerades av Vetenskapsrådet först den 19 maj.14 Ungefär samtidigt publicerade Hughes och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap en  
 covid-relaterad 
  utlysning.15 Ut- redningen menar att en viktig faktor till den relativt långsamma lanser- ingen av finansieringsmöjligheter och avsaknaden av samlade satsningar var den stora mängden finansiärer. 
  
 Även när det gäller behov som växer fram mer långsamt kan det konstateras att nuvarande struktur, trots omfattande samverkan mellan flera av dagens finansiärer, inte verkar ge den styrning och de incita- ment som krävs för att skapa samlade satsningar inom viktiga områ- den. Ett exempel på områden där privata finansiärer, framför allt Skinner och Perkins stiftelse, gått före och skapat stora satsningar är artificiell intelligens och kvantdatorer. Ett annat snabbt växande behovsområde där det saknas samlade insatser är civil beredskap. 
  
 Förutsättningar för ökad kvalitet på svensk forskning 
  
 Ett skäl att inrätta forskningsfinansieringsutredningen var att skapa bättre förutsättningar för att stödja svensk forskning av högsta inter- nationella kvalitet.16 Utredningen menar att vårt förslag bidrar till detta på tre sätt. 
  
 För det första innebär inrättandet av Vetenskapsmyndigheten, och renodlingen av denna myndighets verksamhet, starkare förutsätt- ningar för att fördela medel utifrån strikt vetenskapliga bedömnings- kriterier. Utredningen menar att statsmakterna därmed skulle skapa bästa möjliga förutsättningar för forskarsamhället att via extern- finansiering förstärka kvaliteten på svensk forskning. 
  
 För det andra innebär tydliggörandet av betydelsen av banbrytande forskning att kvaliteten på svensk forskning även kommer öka på lång 
  
 13Se information om utlysningen Omställning av samhälle, verksamheter och produktion i spåren av coronaepidemin,  
 www.vinnova.se/e/innovationer-i-krisens-spar/2020/ 
  (information hämtad  
 2023-06-04). 
  
 14Se information om utlysningen Projektbidrag för forskning om coronavirus och  
 covid-19, 
  
 www.vr.se/soka-finansiering/utlysningar/2020-05-12-projektbidrag-for-forskning-om- 
  
 coronavirus-och-covid-19.html 
  (information hämtad  
 2023-06-04). 
  
 Williams och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2020) Omställningsmöjligheter och samhällseffekter av  
 covid-19. 
  
 16Se utredningens direktiv i bilaga 1. 
  
 269 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 sikt. Genom utredningens förslag ställs krav på att Vetenskapsmyndig- heten ska finansiera forskning med högre risk, vilket på sikt kommer leda till fler vetenskapliga genombrott. 
  
 För det tredje innebär inrättandet av Myndigheten för strategisk forskning att betydelsen av den behovsmotiverade forskningen tyd- liggörs. Även om behov, snarare än vetenskaplig kvalitet, styr valen av områden inom myndigheten behövs högkvalitativ forskning för möta behoven i näringsliv, offentlig sektor och civilsamhälle. Medio- ker forskning leder inte till nya, användbara lösningar. 
  
 Statens förmåga att bidra till riktning i systemet för forskning och innovation förstärks 
  
 Ett annat motiv för att etablera en mer konsoliderad myndighets- struktur är att öka statens förmåga att göra tydliga prioriteringar och därmed bidra till att skapa en tydligare riktning på den svenska forsk- nings- och innovationspolitiken. Som påpekats har Sverige relativt många olika finansiärer av forskning och innovation, vilket är en styrka.17 Däremot ger det upphov till behov av samordning och det behövs forum där de olika finansiärerna till exempel kan informera varandra om kommande satsningar. 
  
 OECD föreslår en koordineringsmekanism för de svenska finan- siärerna och skriver i en rekommendation att Sverige borde: 
  
 Pursue deeper strategic alignment between public research funding agen- cies and foundations and establish effective coordination mechanisms with major private foundations.18 
  
 Utredningen föreslår dock inte någon nationell koordineringsfunktion för offentliga och privata finansiärer, då vi menar att beslutet att skapa denna typ av funktioner bör ligga hos regeringen eller hos ledningarna för de nya myndigheterna. Däremot bedömer utredningen att cen- traliseringen av den statliga finansieringen i tre myndigheter avsevärt kommer öka tydligheten i det statliga agerandet när det gäller finan- sieringen av forskning och innovation. Som en följd av detta kommer statens förmåga och tyngd i dialogerna med övriga aktörer att stärkas 
  
 17Stampfer (2019). “An unprecendented increase” – A short inquiry into causes why in one of the richest university settings of the world everybody is unhappy och Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) avsnitt 4.2. 
  
 18OECD (2023) Public Research Funding in Sweden – Optimising the System in Response to Multiple Demands s. 7. 
  
 270 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 och förutsättningarna för en tydligare och effektivare forsknings- och innovationspolitik förbättras. 
  
 Effektivitet och professionell bedömning i alla delar av den statliga forskningsfinansieringen 
  
 Utlysning av medel för forskning och innovation, beredning av an- sökningar och uppföljning av projekt är en särskild profession. För att ha kvalitetssäkrade processer som garanterar kvalitet, transparens och likabehandling krävs kompetent personal, effektiva administra- tiva system, tydliga rutiner, tillgång till kvalificerade bedömare och starka nätverk inom de områden där stödens målgrupper finns. I ut- redningens enkät framfördes synpunkten att kvaliteten i ansöknings- och beredningsprocessen varierar mellan de olika statliga aktörerna.19 Ett motiv för förslaget att inrätta tre myndigheter som ansvarar för all statlig finansiering av forskning och innovation är således att få professionella ansöknings- och beredningsprocesser som är mer jäm- bördiga. 
  
 Förutom kvalitetsargumentet bedömer utredningen även att en konsoliderad myndighetsstruktur kommer leda till effektiviserings- vinster genom stordriftsfördelar, bland annat i form av gemensamma  
 it-system 
  samt administrativt stöd för beredning och hantering av bedömare. 
  
 Fler får lättare att hitta rätt utlysning 
  
 Ett av kriterierna för den framtida myndighetsstrukturen är att det ska bli mindre komplicerat och därmed lättare för forskare och andra att hitta alla relevanta utlysningar på ett enklare sätt. Genom att minska antalet myndigheter som lyser ut statliga medel för finansier- ing av forskning och innovation från över tjugo myndigheter till tre bedömer utredningen att  
 transaktions-kostnaderna 
  kommer minska för de sökande, eftersom det blir lättare att hitta utlysningarna. Utred- ningen bedömer även att behoven att fortsätta utvidga de stödverk- samheter som hjälper till att ansöka om medel, exempelvis grants office vid lärosätena, minskar. 
  
 19Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s. 148 f. 
  
 271 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Dessutom bedömer utredningen att en mer konsoliderad statlig myndighetsstruktur kommer medföra att antalet forskare och inno- vatörer som uppmärksammar olika utlysningar blir större. Bedöm- ningen är att detta kommer öka kvaliteten på inskickade ansökningar genom att forskare och andra som ansöker om finansiering kommer få enkel tillgång till information om samtliga möjligheter. 
  
 Sänkta administrativa kostnader 
  
 Ett motiv för inrättandet av den nya myndighetsstrukturen är mins- kade administrativa kostnader. Förutom de effektiviseringsvinster som uppstår genom att färre myndigheter lyser ut medel så bedöms kostnaderna i samband med ansökan och rapportering också minska. Skälet är att de olika format som används för ansökningar kommer att minska, liksom antalet system och rutiner kopplade till rappor- tering. Utredningens förslag om att samtliga tre myndigheter ska an- vända sig av samma administrativa system kommer minska kostna- derna ytterligare (se vidare avsnitt 6.5.4). 
  
 6.3.2Motiv till tre myndigheter 
  
 Ansvarsutkrävandet tydliggörs 
  
 Ett starkt motiv med att inrätta tre nya myndigheter, där var och en av dem har en tydlig funktion och tydliga målsättningar, är att ansvars- utkrävandet blir mycket tydligare än i dagens system. Vetenskaps- myndigheten får rollen som den forskarstyrda finansiären, som med undantag av hanteringen av forskningsinfrastrukturen, helt kommer drivas av prioriteringar från akademiska företrädare. Med detta man- dat följer ansvaret att se till att den statliga finansieringen får effekt i form av en vetenskaplig produktion i absoluta världsklass inom alla de områden som stöttas. Vid sviktande produktivitet och nedgång i den vetenskapliga kvaliteten i den forskning som publiceras är det denna myndighet som ställs till svars och ledningen förväntas tillsam- mans med företrädarna i de vetenskapliga råden och andra akademiska företrädare komma fram till nya insatser som vänder utvecklingen. Samma krav gäller den långsiktiga förnyelsen av forskningen via sats- ningar på banbrytande forskning. Framkommer tendenser till kort- 
  
 272 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 siktighet i finansieringen eller signaler på att svenska forskare inte är konkurrenskraftiga inom nya framväxande områden blir det Veten- skapsmyndigheten som ställs till svars. 
  
 Samma princip gäller för Myndigheten för strategisk forskning. Finns det indikationer på att områden av stor betydelse för det svenska samhällets utveckling, näringslivets konkurrenskraft eller för den långsiktiga kompetensförsörjningen inte har tillgång till statliga forsk- nings- och innovationssatsningar blir det ledningen för Myndigheten för strategisk forskning som ska ställas till svars och förklara grunden för gjorda prioriteringar. Utvecklade kartläggningar och dialoger med behovsägare i hela samhället blir avgörande som underlag för att för- klara genomförda prioriteringar för regeringen i samband med resultat- dialoger och andra avstämningar. 
  
 Avslutningsvis kommer Innovationsmyndigheten utkrävas ansvar gällande utvecklingen av investerings- och näringslivsklimatet för inno- vativa små och medelstora företag. När det gäller Innovationsmyndig- hetens möjliggörande roll för att implementera nya innovationer blir ansvarsutkrävandet något mindre tydligt, på grund av att utfallet är beroende av en större mängd faktorer. Följden blir att det behöver ställas större krav på uppföljning när det gäller effektivitet och upp- levelse av nyttan av de faktiska insatser som myndigheten gör inom ramen för de utpekade funktionerna, exempelvis i myndighetens arbete med policylaboratorium och stöd för hantering av statsstöd. 
  
 Utredningen menar att den ovan beskrivna ansvarsfördelningen innebär en förbättring när det gäller ansvarsutkrävande i förhållande till dagens organisation för statlig extern finansiering av forskning och innovation. I dag är exempelvis ansvaret för forskning av högsta veten- skapliga kvalitet fördelat på minst tre myndigheter (Vetenskapsrådet, Formas, Forte). Ansvaret för att det finns forskning som stödjer centrala delar i svenskt näringsliv och samhälle kan sägas ligga på samtliga involverade myndigheter med undantag av Vetenskapsrådet. Ansvar för stöd till innovativa små och medelstora företag är utpekat för Vinnova och Energimyndigheten, men flera andra myndigheter har stöd till denna typ av verksamhet. Följden av denna oklara ansvars- situation är att även ansvarsutkrävandet blir lidande. Möjligheten för enskilda myndigheter att ”skylla ifrån sig” när det gäller olika utfall är stor. Utredningens bedömning är att huvudförslaget med tre myn- digheter skulle innebära en klar förbättring. 
  
 273 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bättre förutsättningar för transparent och effektiv styrning av de finansierande myndigheterna 
  
 Ett annat motiv för att inrätta den föreslagna myndighetsstrukturen är att det blir enklare att få effekt av övergripande prioriteringar i forsknings- och innovationspolitiken. Genom att förstärka finansier- ingen av någon av de tre nya myndigheterna förändras prioriteringen mellan forskarstyrd forskning inom samtliga forskningsområden, strategisk forskning eller implementeringsnära innovationsinsatser. Förändringarna sker genom enkla beslut och det kommer inte krävas detaljerade uppdrag kring vilken typ av aktiviteter som respektive myndighet ska fördela medlen på (vilket krävs i dag då myndigheternas uppdrag i de flesta fall har en sektorslogik och inte en funktionslogik). 
  
 Vidare undviks att uppdrag ges till ”fel” myndighet, vilket kan hända i dagens system för finansiering av forskning och innovation när varje departement ger uppdrag till sina underlydande myndigheter. Resultatet blir ibland att en myndighet får uppdrag som kräver insatser av en typ som inte alls överensstämmer med myndighetens grund- uppdrag. Ett exempel på detta är uppdraget till Vetenskapsrådet att bedriva Nationella forskningsprogram.20 Utan att utredningen läg- ger någon värdering i hur Vetenskapsrådet genomfört de uppdrag man blivit tilldelad så kan det konstateras att myndigheten inte är anpassad för behovsmotiverade satsningar där dialoger med andra aktörer än forskare är en viktig del av programutformningen. 
  
 Genom den nya myndighetsstrukturen skapas bredare myndig- heter än i dag. De nya finansiärerna ska ha förmågan att ta emot och utföra uppdrag från flera departement och inom en stor mängd olika områden. 
  
 Den fria forskningen värnas genom en stark Vetenskapsmyndighet 
  
 Ett av kriterierna för den framtida organisationen för statlig extern finansiering av forskning och innovation är att värna den fria forsk- ningen. Inrättandet och utformningen av Vetenskapsmyndigheten är utredningens främsta sätt att uppnå detta kriterium. Genom att säkra 
  
 20Prop. 2020/2021:06 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Sverige. Se även sammanställning över Vetenskapsrådets engagemang i Nationella forskningsprogrammen finns i en nyhet på myndighetens hemsida ”Stor bredd i nya nationella forskningsprogram” 
  
 (Adams 
  forskningsprogram.html). Information  
 23-06-04. 
  
 274 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 att verksamheten är forskarstyrd och att renodla uppdraget till målet att finansiera forskning av högsta vetenskapliga kvalitet blir myndig- hetens verksamhet en viktig pusselbit i den statliga strukturen för att stödja fri forskning. Dessutom föreslår utredningen att Vetenskaps- myndighetens verksamhet regleras i lag precis som i nuvarande system där Vetenskapsrådet, till skillnad från övriga statliga finansiärer, har en egen lag som säkrar stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. 
  
 Betydelsen av, och ansvar för, finansiering av banbrytande forskning tydliggörs 
  
 Vetenskapsrådet, och flera andra av de statliga finansiärerna, gör i dag satsningar som syftar till att stödja banbrytande forskning. Däremot har ingen myndighet explicit mandat och ansvar för denna typ av finan- siering inskrivet i sin instruktion. I kapitel 5 redogjordes för den liv- liga diskussion kring behovet av banbrytande forskning som pågår internationellt, både inom akademin och inom forskningspolitiken. Bland annat diskuteras hur man ska stimulera stora vetenskapliga ge- nombrott och hur man undviker att bara stödja ”säker”, inkremen- tell, kunskapsutveckling. 
  
 Genom att tydliggöra Vetenskapsmyndighetens ansvar att stödja denna typ av forskning inom alla vetenskapsområden vill utredningen ytterligare lyfta vikten av detta perspektiv. Utredningen menar dess- utom att de ökade satsningarna på banbrytande forskning även bör påverka hur regeringen följer upp Vetenskapsmyndighetens verksam- het. Ökat fokus på banbrytande forskning innebär nämligen ökad risk och innebär prioritering av starka forskningsidéer framför långa meritlistor. Resultatet blir då per definition fler misslyckade projekt och fler besvikna etablerade forskare som inte får lika mycket stöd som tidigare. Genom bildandet av Vetenskapsmyndigheten menar utredningen att de organisatoriska förutsättningarna för finansiering av banbrytande forskning stärks. 
  
 275 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Förutsättningar för förutsägbarhet 
  
 Ett av de starkaste önskemålen om förändring som framförts till ut- redningen är ökad förutsägbarhet i den statliga finansieringen. Detta har nämnts i dialoger och framkommer i fritextsvaren på utredningens enkät. En annan indikator är, enligt utredningen, den stora mängd utlysningar som i dag genomförs av de fem stora finansiärerna. 
  
 Genom att inrätta tre myndigheter som har tydligt formulerade uppdrag menar utredningen att det i framtiden skapas bättre förut- sättningar för att skapa mer förutsägbarhet kring kommande sats- ningar. Inom Vetenskapsmyndigheten har ledningen och forskarna i beslutande organ fullt mandat att besluta om långsiktiga satsningar och att genomföra nödvändiga omprioriteringar efter noggrann upp- följning och dialog med forskarsamhället. Inom Myndigheten för strategisk forskning föreslår utredningen en styrning baserad på över- gripande portföljer av insatser. Följden blir att även om det förekom- mer variationer när gäller vilken typ av finansiering som finns till- gänglig över åren så innebär förekomsten av en portfölj att medel är avsatta för forsknings- och innovationsaktiviteter inom ett utpekat område under längre tid. Likadant gäller finansieringen av de innova- tiva små och medelstora företagen och deras stödstrukturer som får förutsättningar för förutsägbarhet genom inrättandet av Innovations- myndigheten. När det gäller finansiering av verklighetsnära tester är tanken med inrättandet av Innovationsmyndigheten att möjlighet- erna för större och omfattande testverksamhet ska vara tillgänglig inom alla områden, för aktörer inom både privat och offentlig sektor. Som nämnts tidigare har det under de senaste åren startats olika mindre pilotinitiativ när det gäller olika så kallade missions. Till exempel har Energimyndigheten haft regeringsuppdraget Industriklivet, som finan- sierar större projekt som syftar till snabba på klimatomställningen och stödja industrin i arbetet med att minska utsläppen av växthus- gaser.21 Sådana pilotinitiativ har varit värdefulla, men har i flera fall varit begränsade i tid och ofta tillhandahållit begränsad finansiering. Genom Innovationsmyndigheten skapas en myndighet med ansvar 
  
 21För beskrivning av uppdraget och genomgång av effekter av de första beviljade projekten se Sweco Sverige AB (2023) Fem år med Industriklivet – Del 1: Utvärdering. Det är viktigt att betona att Industriklivet inte enbart syftar till att finansiera forsknings- och innovationsprojekt, utan innehåller även investeringsstöd och medel till miljöstudier inför investeringar. Industri- klivet är sedan år 2021 en del av den gröna återstarten för ett klimatsmart samhälle efter covid-  
 19-pandemin 
  och ingår i EU:s Facilitet för återhämtning och resiliens (The Recovery and Resilience Facility, RRF). 
  
 276 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 att tillhandahålla finansiering för denna typ av verksamhet. Dessutom ska myndigheten i nära dialog med olika aktörer utveckla finansier- ingsverktygen så att de möter förändrade behov. 
  
 Samtidigt betonas att de nya myndigheterna är utformade för att ge möjlighet för ökad förutsägbarhet genom långsiktiga satsningar. Men det finns inget i instruktionerna som tvingar fram ett sådant ut- fall. Det ligger således ett stort ansvar på ledningarna för de nya myn- digheterna och de organisationer och individer som involveras i ut- vecklingen av strategier och insatser att verkligen ta ansvaret och hålla emot när det kommer krav på många mindre satsningar för att möta varje tänkbart behov. Detsamma gäller krav på små och korta bidrag till många forskare från Vetenskapsmyndigheten i syfte att höja be- viljandegraderna. En fortsatt tendens att söka lösningar baserat på minsta gemensamma nämnare kommer att minska förutsägbarheten och minska tydligheten i systemet för finansiering av forskning och innovation. 
  
 Framtidsäkrad struktur för ett nytt säkerhetspolitiskt läge 
  
 Ett annat motiv för inrättandet av de tre myndigheterna är att den nya strukturen blir bättre anpassad för eventuella förändringar som uppstår som ett resultat av det nya säkerhetspolitiska läget. I dags- läget finns en relativt väl definierad skiljelinje mellan försvarsforsk- ning och civil forskning. Utvecklingen under de senaste åren har dock gått mot en uppluckring av gränsen mellan dessa verksamheter. 
  
 Inrättandet av framför allt Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten gör att det skapas organisatoriska en- heter som med relativ enkelhet kan få fler uppgifter om regeringen så önskar. Exempelvis kan Myndigheten för strategisk forskning ges i uppdrag att utveckla satsningar inom, eller i gränslandet mot, för- svarsforskning. Redan från start skulle myndigheten exempelvis kunna överta ansvaret för den Europeiska försvarsfonden (EDF) från Försvarets materielverk och låta den ingå i den centraliserade internationaliser- ingsfunktionen. Vidare kan Myndigheten för strategisk forskning ges i uppdrag att tydliggöra aspekter relaterade till så kallade dubbla an- vändningsområden (eng. dual use) i de program där detta är tillämpligt. 
  
 Även Innovationsmyndigheten bedöms kunna användas för sats- ningar på försvarsområdet och kunna ta emot uppdrag med tydliga 
  
 277 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 kopplingar till dubbel användning. Därtill kan Innovationsmyndig- hetens möjliggörande funktioner användas för att lösa ut målkonflik- ter och innovationsprocesser som gör att olika intressen står mot varandra. Ett aktuellt exempel är tillståndsprocesser för vindkraft, där Försvarsmaktens intressen av att kunna flyga på låg höjd för att und- vika att bli upptäckta vid radarspaning står mot vindkraftsindustrins intressen av att bygga höga vindkraftverk som genererar mer energi. 
  
 6.3.3Motiv till nya och förändrade funktioner i myndigheterna 
  
 Organisatorisk frihet under ansvar 
  
 Utredningen föreslår att flera av dagens detaljerade regleringar öpp- nas upp och att ansvaret flyttas till myndigheterna. Det gäller dels huvudsekreterare22, dels ett antal beslutande organ inom dagens stat- liga externa forsknings- och innovationsfinansiärer. Såväl huvud- sekreterare som beslutande organ är reglerade via myndigheternas instruktioner och därmed inte möjliga att påverka av respektive myn- dighetsledning. 
  
 Ett av skälen till att vi föreslår mindre detaljerad reglering och större ansvar inom myndigheterna är att vi menar att detta ytter- ligare stärker den fria forskningen. Vetenskapsmyndigheten ges man- dat att, i dialog med forskarsamhället, inrätta de tjänster och rådgiv- ande organ som myndigheten anser behövs för att fatta välgrundade beslut, utveckla verksamheten och framför allt för att uppnå myndig- hetens målsättningar. Samma princip gäller för Myndigheten för stra- tegisk forskning och Innovationsmyndigheten, som ges utrymme att utforma den inre organisationen i dialog med behovsägare i närings- liv, offentlig sektor och i civilsamhället, men även i dialog med före- trädare från lärosäten och forskningsinstitut. 
  
 Ett annat skäl till den minskade detaljstyrningen är att förbättra möjligheterna att anpassa verksamheten utifrån förändrade behov. Exempelvis har Vetenskapsmyndigheten möjlighet att inrätta ett råd- givande organ med uppgift att samordna frågor om forskningsinfra- struktur mellan de fyra vetenskapliga råden och att inrätta ett råd- givande organ för banbrytande forskning om myndigheten så finner lämpligt. Om någon av myndigheterna önskar ha tjänster som liknar 
  
 22Huvudsekreterare är en specifik tjänst som i dag finns inom Vetenskapsrådet, Forte och Hughes. 
  
 278 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 dagens huvudsekreterare står det dem fritt att inrätta sådana tjänster och specificera såväl villkor för behörighet som vilka uppgifter och ansvarsområden tjänsten omfattar. 
  
 Som framgår av beskrivningarna av Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten gäller den ”organisatoriska friheten” även för dessa, så länge myndigheternas uppdrag uppnås och behoven i näringsliv, offentlig sektor och i civilsamhället möts. Exem- pelvis är beskrivningarna av portföljgruppernas arbete endast ett exem- pel på hur arbetet kan riggas för att säkra behovsägarnas inflytande i den nya myndigheten. 
  
 Hantering av forskningsinfrastruktur som matchar behov och potential 
  
 Motiven för de föreslagna förändringarna i hanteringen av finansier- ingen av forskningsinfrastruktur utgår från ett antal problem som fram- kommit under utredningens arbete. Liknande problem lyftes även i en tidigare utredning av statens hantering av forskningsinfrastruktur.23 Ett av problemen gäller att nuvarande finansieringsstrukturer ten- derar att bedöma forskningsinfrastrukturer som har väldigt olika kar- aktär på ett standardiserat sätt och med ett fåtal instrument. Utred- ningen föreslår ett något mer differentierat system där storskaliga forskningsinfrastrukturer (budgetmässigt, tidsmässigt och i termer av intresse för ett stort antal forskare) hanteras på ett sätt. Infrastruk- turer som har mer begränsad omfattning föreslås prioriteras inom ramen för de vetenskapliga rådens verksamhet. Utredningen menar att en sådan uppdelning skapar bättre förutsättningar att komma fram 
  
 till bra beslut för respektive kategori. 
  
 Ett annat problem gäller att längden på de beslut som fattas inom Rådet för forskningens infrastruktur inte motsvarar anläggningarnas livslängd. Detta leder till onödiga administrativa processer, otydliga förutsättningar kring nödvändiga prioriteringar och risk att under- skatta betydelsen av de finansiella beslut som faktiskt tas. Därför före- slår utredningen att Vetenskapsmyndigheten ska ges rätt att fatta anslagsbeslut på 20 år för storskalig forskningsinfrastruktur i Sverige. Därmed skulle finansieringsbesluten bättre svara mot anläggning- arnas livslängd. Följden blir ökad tydlighet kring statens åtagande i 
  
 23Stärkt fokus på framtidens forskningsinfrastruktur (SOU 2021:65). 
  
 279 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 förhållande till internationella medfinansiärer och visavi de svenska lärosäten som medfinansierar anläggningarna. Dessutom minskar risken för oväntade undanträngningseffekter när det gäller övrig verk- samhet inom Vetenskapsmyndigheten. Genom långsiktigheten kan mottagarna av medel exempelvis valutasäkra anslagen och därmed undvika behov av tilläggsanslag på grund av negativa förändringar i valutakursen (se avsnitt 7.4.1). 
  
 Ett tredje problem gäller behovet av att bredda perspektiven vid beslut om storskaliga forskningsinfrastrukturer. Om Sverige fortsatt ska vara ett land med forskningsinfrastrukturer i världsklass räcker det inte med att endast de vetenskapliga perspektiven tas som utgångs- punkt för besluten. Kretsen som beslutar om infrastrukturerna måste vidgas så att även möjliggörande kompetenser involveras tidigt, till exempel kompetens inom byggnation, finansiering och juridik. Utan detta riskerar kostnaderna bli onödigt höga för anläggningarna som ibland har budgetar som motsvarar stora fysiska infrastrukturprojekt. Vidare behöver beslutsprocessen även inkludera personer med kom- petens kring internationella förhandlingar. Orsaken är att invester- ingar i forskningsinfrastrukturer i ökande grad är en form av förhand- lingsspel mellan olika länder. Inom många områden är forsknings- infrastrukturerna så stora investeringar att kostnaderna inte kan bäras av enskilda länder. Beslut om att bygga en större anläggning i Sverige kräver därför medfinansiering från andra länder. Den typen av beslut är inte åtskilda från svenska beslut att bidra till andra länders anlägg- ningar. För att fatta beslut som gynnar svenska intressen krävs både en helhetsbild över svenska engagemang och vana att delta i politiska förhandlingar. Därför måste denna typ av kompetens inkluderas både i besluts- och beredningsprocessen för nya anläggningar. Utredningen har dessutom noterat att förändringar i det säkerhetspolitiska läget gör att säkerhetspolitiska överväganden och kompetenser kommer behöva inkluderas även i besluten om investeringar i forsknings- infrastrukturer framöver. 
  
 Sammantaget utgör bredden i dimensionerna som behöver inklude- ras i besluten om investeringar i forskningsinfrastrukturer motiv för de föreslagna förändringarna i hanteringen av forskningsinfrastruktur. 
  
 280 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Kraftsamling för utveckling av digital infrastruktur för forskningsändamål 
  
 Utredningen föreslår ett nytt sätt att hantera frågor kopplade till den digitala infrastrukturen för forskningsändamål. Motivet till detta är dels att den snabba tekniska utvecklingen kommer medföra behov av stora investeringar och tydliga prioriteringar i framtiden, dels den snabba utvecklingen av nya överenskommelser och krav på hantering av forskningsdata. Flera av processerna kring forskningsdata drivs på inom ramen för  
 EU-samarbetet. 
  
 Genom en samlad organisation skapas förutsättningar för en pro- fessionell hantering av digitaliseringsfrågor samtidigt som det etab- leras ett nav för diskussioner kring den framtida utvecklingen av de digitala infrastrukturerna, hanteringen av forskningsdata och Sveriges positioner i de internationella diskussionerna. 
  
 Kraftsamling för starkare internationella samarbeten 
  
 Utredningen föreslår en centraliserad funktion för hantering av alla formella internationella samarbeten. Motiven för detta är flera och anges nedan. 
  
 –Ökad proaktivitet och inflytande i  
 EU-arbetet. 
  Genom att skapa en samlad funktion som innehåller arbetet med EU:s program för forskning och innovation och många medarbetare som tillsam- mans följer policyutvecklingen inom relevanta delar av  
 EU-arbetet 
  skapas en överblick. Funktionen får dessutom uppdraget att tjäna som informationsförmedlare mellan behoven hos svenska aktörer och Regeringskansliets tjänstemän (som är de som förhandlar fram nya policys och insatser). Att gå från dagens situation där ansvaret ligger fördelat på närmare tio myndigheter till en enda myndighet skapar helt nya förutsättningar för att löpande följa, delta och på- verka policyutvecklingen proaktivt, i stället för att lägga resurser på att sprida och samordna nationella aktörer. En samlad funk- tion skapar dessutom bättre förutsättningar att följa och att med- verka i expertgrupper kopplade till utvecklingen av European Research Area. Detsamma gäller andra europeiska policyprocesser inom området forskning och innovation. Utredningens uppfatt- ning är att en centraliserad  
 EU-funktion 
  innebär att Sverige kan 
  
 281 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 medverka i fler partnerskapsprogram, eftersom en del av arbetet är generiskt. Genom att bygga upp professionella stödfunktioner kan resurser frigöras, vilket gör det möjligt att delta i fler program. 
  
 –Ökad effektivitet i informations- och rådgivningsarbetet. Ett annat motiv för en samlad funktion för  
 EU-arbetet 
  är att informations- och rådgivningsarbetet behöver utvecklas och förstärkas. Utred- ningen menar att arbetet med europeiska program skiljer sig från de nationella genom att det krävs djup kunskap om programmens uppbyggnad och utlysningsstruktur. Följden blir att det är in- effektivt att uppgifterna är fördelade på flera myndigheter, där ett fåtal handläggare genomför uppgifterna som en del av en tjänst. En stor del av den avsatta tiden går då åt till att hålla sig upp- daterad om programmen i stället för att hjälpa de som ansöker om  
 EU-finansiering. 
  Genom att skapa en dedikerad enhet kan arbetet bedrivas mer effektivt och stödinsatser som skär över flera områ- den kan genomföras. Flera framgångsrika länder inom EU bedriver sitt nationella informations- och rådgivningsarbete inom en samlad organisation, exempelvis i Österrike och Nederländerna. 
  
 –Bättre matchning mellan behov och utformning av internationella utlysningar. Utredningen menar att arbetet med formella internatio- nella samarbeten utanför  
 EU-samarbetet 
  kan effektiviseras och bli mer proaktivt om det samlas inom Myndigheten för strategisk forskning. För det första har nästan alla internationella utlysningar någon form av i förväg bestämd tematik, vilket rimmar väl med uppdraget för den nya myndigheten. För det andra kräver arbetet viss kunskap om internationella förhandlingar och erfarenhet från att bedriva påverkansarbete inom ramen för internationella organi- sationer. För det tredje möjliggör en organisation där både de per- sonella och budgetmässiga resurserna är samlade ett snabbare be- slutsfattande. Det skiljer sig från dagens situation, där varje förslag på nya insatser kräver diskussioner och samordning mellan flera myndigheter. I de dialoger som utredningen genomfört fram- kommer kritik mot att Sverige agerar långsamt (och ibland inte del- tar i satsningar som potentiellt skulle kunna gynna svenska aktörer) på grund av att olika myndigheter inte kan komma överens eller till följd av att de gör olika bedömningar av vikten att delta. 
  
 –Utnyttja Sveriges styrka som kunskaps- och innovationsnation för stärkta internationella relationer. Avslutningsvis menar utred- 
  
 282 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 ningen att en centraliserad internationaliseringsorganisation skulle skapa förutsättningar för att stärka arbetet med bilden av Sverige som kunskapsnation utomlands. Dessutom finns kunskap och resurser för att utnyttja Sveriges styrka som forsknings- och inno- vationsnation i relationsbyggandet med andra länder. Genom cen- traliseringen är det också naturligt för regeringen att ge Myndig- heten för strategisk forskning i uppdrag att stötta lärosäten och andra i arbetet med så kallad Science Diplomacy. 
  
 Operativ förmåga för framtidens utmaningar 
  
 Som nämndes i kapitel 4 pågår diskussioner och experiment i flera länder för att utveckla tredje generationens forsknings- och innova- tionspolitik. Bakgrunden är att man försöker utveckla nya organisa- tionsformer och instrument för att möta alltmer komplexa samhälls- utmaningar. Dessutom utvecklas näringslivet i en riktning där nya affärsmöjligheter på tvärs av etablerade branscher och värdekedjor ut- gör grunden för nya affärsområden. Utvecklingen ställer nya krav på de statliga satsningarna för att stärka näringslivets konkurrenskraft.24 Dessa förändringar är ett av motiven för inrättandet av Innovations- myndigheten. Genom att skapa en myndighet som har som uttalat syfte att bidra till innovativa lösningar av komplexa samhällsproblem skapas förutsättningar för att Sverige ska ta ledningen i utvecklingen av den tredje generationens forsknings- och innovationspolitik. Att vara förutseende och skapa organisatoriska enheter med förändrings- mandat ligger väl i linje med hur Sverige har agerat tidigare när det gäller utvecklingen av forsknings- och innovationspolitiken. I tidigare perioder av förändring svarade den svenska staten bland annat genom bildandet av Styrelsen för teknisk utveckling (STU) under  
 1960-talet 
  och genom tillskapandet av Vinnova år 2001 (vilket var en av världens första innovationsmyndigheter).25 
  
 Genom inrättandet av Innovationsmyndigheten blir det tydligt vilken myndighet som har ansvar för att möjliggöra och stödja kom- plex policy- och regelutveckling. Bildandet av myndigheten blir en kodifiering av den dynamiska utveckling som skett genom experiment med policylabb och andra regulatoriska utvecklingsprocesser under 
  
 24Se exempelvis European Roundtable for Industry (2023) Innovation made in Europe – Setting the foundation for future competitiveness. 
  
 25Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) avsnitt  
 4.2.2–4.2.4. 
  
 283 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 de senaste åren. Myndigheten bedöms bli ett viktigt komplement till andra starka svenska myndigheter med djup sakkunskap inom sina domäner, vilket blir viktigt när framtidens utmaningar kräver mer av agerande på tvärs mellan definierade ansvarsområden. Ett annat vik- tigt motiv för den nya myndigheten är att skapa en funktion för så kallade vertikala dialoger mellan de olika styrningsnivåerna i den offent- liga förvaltningen (staten, regioner och kommuner) för frågor som gäller innovation. Dessutom utgör Innovationsmyndigheten en arena där myndigheter kan prata med externa aktörer som utmanar existe- rande regelverk. 
  
 Förstärkt stöd till regeringen 
  
 En effekt av införandet av vissa nya och reformerade funktioner i de nya myndigheterna är att regeringen får förstärkta funktioner som kan användas för uppdrag och processtöd för att samla in synpunk- ter från olika aktörer. 
  
 Ett exempel är internationaliseringsfunktionen inom Myndigheten för strategisk forskning, som kan användas för en mängd olika upp- gifter såsom påverkansarbete inom EU, stöd inför undertecknande av bilaterala regeringsavtal och främjandearbete. Utöver det internatio- nella arbetet kan även statsstödsfunktionen och stödet för policy- utveckling inom Innovationsmyndigheten används för att tillhanda- hålla underlag och på annat sätt stödja regeringens arbete. 
  
 Därtill kommer de tre nya myndigheternas utvecklade och för- tydligade analysuppdrag att bidra till bättre underlag i regeringens budgetprocesser, framtagande av propositioner och andra uppdrag. 
  
 6.4Förslag – de tre nya myndigheterna 
  
 6.4.1Vetenskapsmyndigheten 
  
 Förslag: En ny myndighet med benämningen Vetenskapsmyn- digheten inrättas. Dess uppgift är att ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga veten- skapsområden. Vetenskapsmyndigheten ska också ge stöd till ban- brytande forskning samt initiera och stödja satsningar inom forsk- ningsinfrastruktur. 
  
 284 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Vetenskapsmyndigheten leds av en styrelse, där sex av leda- möterna utses av forskarsamhället via elektorsval och tre av leda- möterna, däribland ordföranden, utses av regeringen. 
  
 Inom Vetenskapsmyndigheten ska det finnas sex särskilt be- slutande organ. Av dessa är fyra vetenskapliga råd, som tillsam- mans täcker alla vetenskapsområden. Därtill finns två råd inom forskningsinfrastruktur, ett för storskalig forskningsinfrastruk- tur och ett för digitala forskningsinfrastrukturer. 
  
 Ledamöter inom styrelse och beslutande organ utses för tre år i taget, och högst sex år i följd. 
  
 Bedömning: Vetenskapsmyndigheten bör själv avgöra omfatt- ningen av sitt kansli och beredningsorganisation samt utform- ning av tjänster, såsom anställningar på villkor som motsvarar de nuvarande huvudsekreterarnas. 
  
 Vetenskapsmyndigheten ska ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden och inom alla vetenskapsområden. 
  
 De centrala uppgifterna för Vetenskapsmyndigheten är att främja den svenska grundforskningens kvalitet och förnyelse och att stödja forskarinitierad forskning, banbrytande forskning och forsknings- infrastruktur. 
  
 Organisation och styrning 
  
 Vetenskapsmyndigheten är en styrelsemyndighet. Myndigheten leds av styrelsen, där en majoritet av ledamöterna är forskare. Inom myn- digheten finns flera beslutande organ. 
  
 En generaldirektör leder det dagliga arbetet inom myndigheten och ansvarar för att styrelsens beslut genomförs. 
  
 Prioriteringar formulerade av vetenskapssamhället ska vara domi- nerande för organisation och styrning av myndigheten.26 
  
 26Formell styrning av Vetenskapsmyndigheten görs, liksom för alla myndigheter, i enlighet med gällande regelverk. 
  
 285 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Figur 6.3 Principiell organisation för Vetenskapsmyndigheten 
  
 Vetenskapsmyndigheten har en styrelse och sex särskilda beslutande organ, varav fyra vetenskapliga råd och två råd för forskningsinfrastruktur 
  
 Forskare dominerar i Vetenskapsmyndighetens styrelse 
  
 Enligt utredningens bedömning är det essentiellt att forskare har ett avgörande inflytande över styrningen av Vetenskapsmyndigheten. Därav följer att majoriteten av ledamöterna i Vetenskapsmyndighetens styrelse ska utses av forskarsamhället. Utredningen föreslår därför att den principiella innebörden i lagen om Vetenskapsrådet kvarstår, men att principen framgent i stället gäller för Vetenskapsmyndigheten. 
  
 Vidare menar utredningen att alla ledamöter i Vetenskapsmyn- dighetens vetenskapliga råd bör utses av forskarsamhället. 
  
 286 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Avseende ledamöter i de två beslutande organen för forsknings- infrastruktur anser utredningen att forskare bör ingå, men inte vara i majoritet. Utredningen förslår därför att regeringen utser fem av ledamöterna, inklusive ordförande, samt att fyra av ledamöterna ut- ses av forskarsamhället. 
  
 Utredningen ser tre olika möjligheter till process för att utse leda- möter från forskarsamhället. 
  
 –Ledamöter utses genom den process som läggs fast i förordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnes- råd. 
  
 –Regeringen fattar beslut efter förslag från forskarsamhället, där universitet samråder och lämnar förslag till ledamöter enligt en lik- nande process som den som tillämpas för utseende av vetenskap- liga ledamöter i en annan myndighet.27 
  
 –Regeringen fattar beslut efter förslag från forskarsamhället, där en utpekad myndighet ges i uppdrag att samla förslag från universitet och högskolor och därefter lämnar ett sammanvägt förslag till regeringen. 
  
 Vissa ledamöter och ersättare inom Vetenskapsrådets styrelse och ämnesråd, Fortes styrelse och Formas forskarråd tillsätts i dag genom den process som beskrivs i förordningen (2012:520) om elektors- församling vid forskningsråd och ämnesråd.28 För var och en av myn- digheterna finns en elektorsförsamling med ett bestämt antal elektorer. Beslut att utse elektorer administreras av sex utpekade universitet29 som inför beslutet samordnar alla universitet och högskolor inom ett definierat geografiskt område. Elektorerna bildar tre så kallade elek- torsförsamlingar, som genomför formella val av ledamöter och deras ersättare. En möjlighet är att principen med elektorsval behålls för Vetenskapsmyndigheten och att förordningen om elektorsförsamling anpassas för att utse ledamöter till Vetenskapsmyndighetens styrelse, de fyra vetenskapliga råden samt till de båda beslutande organen inom infrastrukturområdet. 
  
 27Se 11 § i förordning (2018:1879) med instruktion för Etikprövningsmyndigheten. 
  
 28Se tabell 3.2 i kapitel 3 för en sammanställning av antalet ledamöter och hur de utses. 
  
 29Uppsala universitet, Lunds universitet, Göteborgs universitet, Stockholms universitet, Umeå universitet och Linköpings universitet. 
  
 287 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Ledamöter och ersättare med vetenskaplig kompetens i Etikpröv- ningsmyndigheten tillsätts i dag efter förslag från sex utpekade univer- sitet.30 Dessa är desamma som de utpekade universiteten i processen med elektorsförsamling, med undantag av att Karolinska institutet lämnar förslag för Stockholmsregionen (för elektorsförfarandet är det Stockholms universitet som samordnar lärosätena inom Stockholms- regionen). På likartat sätt som för elektorsförfarande ska utpekade universitet samordna andra lärosäten inom respektive geografiskt område. Notera att utredningen inte menar att Etikprövningsmyndig- hetens reglering ska tillämpas på föreslag till Vetenskapsmyndigheten. Utredningen vill dock peka på att det redan i dag finns en etablerad (enklare) process att samordna lärosätens förslag avseende ledamöter, jämfört med den mer komplicerade processen ett formellt elektors- förfarande innebär. 
  
 En tredje tänkbar möjlighet är att regeringen ger en myndighet i uppdrag att administrera en helt ny process för att lämna förslag om ledamöter. Detta alternativ förutsätter att processen konstrueras och genomförs på ett sådant sätt att forskarsamhällets synpunkter noga beaktas. Exempel på myndigheter som skulle kunna ges ett sådant uppdrag är Universitetskanslersämbetet (som bland annat ansvarar för uppgifter i fråga om kvalitetssäkring, granskning av effektivitet och uppföljning för universitetet och högskolor) eller Universitets- och högskolerådet (som bland annat ansvarar för uppgifter i fråga om service, samordning, främjande och utvecklande verksamhet inom utbildningsområdet). 
  
 Sex särskilda beslutande organ 
  
 Inom Vetenskapsmyndigheten inrättas sex särskilda beslutande organ i form av fyra vetenskapliga råd31 och två råd för forsknings- infrastruktur. En gemensam uppgift för styrelsen och de sex råden är att samordna satsningar så att excellens och hög vetenskaplig kva- litet inom forskningen gynnas. 
  
 30Uppsala universitet, Lunds universitet, Göteborgs universitet, Karolinska institutet, Umeå universitet och Linköpings universitet. 
  
 31Mer om indelning av forskning i vetenskapliga områden finns i avsnittet om Stöd till forsk- ning inom alla vetenskapliga vetenskapsområden. De fyra vetenskapliga råden ska tillsammans täcka in forskning inom alla områden. 
  
 288 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Vart och ett av de fyra vetenskapliga råden ska ha i uppgift att besluta om fördelning av medel till forskningsprojekt, anställningar och viss forskningsinfrastruktur. De ska också lämna förslag på vilka utlysningar som bör göras, bistå vid beredning av ansökningar samt ge stöd i policyfrågor. Vart och ett av de vetenskapliga råden består av nio ledamöter, varav samtliga är forskare med kunskap inom re- spektive vetenskapligt råds ansvarsområde. 
  
 De vetenskapliga råden ska ha följande ansvarsområden: 
  
 –Vetenskapligt råd 1. Forskning inom naturvetenskap samt inom lantbruksvetenskap och veterinärmedicin. 
  
 –Vetenskapligt råd 2. Forskning inom medicin och hälsovetenskap. 
  
 –Vetenskapligt råd 3. Forskning inom samhällsvetenskap samt huma- niora och konst. 
  
 –Vetenskapligt råd 4. Forskning inom teknik. 
  
 De två råden inom forskningsinfrastruktur har sinsemellan olika an- svarsområden och uppgifter. Vart och ett av dessa råd består av nio ledamöter. 
  
 –Rådet för storskalig forskningsinfrastruktur. Ansvarsområde: Forsk- ningsinfrastruktur av stor eller långsiktig omfattning, förutom forskningens digitala infrastrukturer. Uppgifter: Beslut om finan- siering av forskningsinfrastruktur av stor eller långsiktig omfatt- ning32, samt att finansiera, förbereda ärenden och ge rekommenda- tioner till regeringen om internationella forskningsinfrastrukturer. Består av nio ledamöter, varav fyra forskare, två från näringslivet och tre som företräder allmänna intressen. Bland ledamöterna ska finnas kunskap inom rådets ansvarsområde samt kompetens inom juridik, finansiella frågor förhandling, internationella frågor, anlägg- ningsbyggnation samt förvaltning. 
  
 –Rådet för digital forskningsinfrastruktur. Ansvarsområde: forsk- 
  
 ningens digitala infrastrukturer. Uppgifter: Stöd för tillgänglig- görande av forskningsdata samt finansiering av analysplattformar och digitala infrastrukturer som behövs för att bedriva forskning. Består av nio ledamöter, varav fyra forskare, två från näringslivet 
  
 32Detta kan göras antingen via myndighetens egen finansiering eller genom att utarbeta för- slag till lånefinansiering. 
  
 289 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 och tre som företräder allmänna intressen. Bland ledamöterna ska finnas kunskap inom rådets ansvarsområde samt kompetens inom juridik, digitalisering, inköp och förhandling. 
  
 De sex råden ska ha stort inflytande över vilka utlysningar som ska göras inom respektive råds ansvarsområde. Formellt beslut om ut- lysningar bör dock ligga på styrelsen för att få en överblick och en god planering av arbetet inom myndigheten. 
  
 De fyra vetenskapliga råden ska ha i uppgift att bistå Vetenskaps- myndigheten vid beredning av ansökningar och ge stöd till myndig- heten i frågor som rör övergripande policyfrågor inom respektive råds verksamhetsområde. De vetenskapliga råden ska (inom de ekonomiska ramar som anges i budgetproposition och regleringsbrev) besluta om medelsfördelningen till forskningsprojekt och finansiering av anställ- ningar för forskningsverksamhet inom sina respektive verksamhets- områden. 
  
 Om Vetenskapsmyndigheten utfärdat riktlinjer för denna medels- fördelning eller för satsningar på forskningsområden som är av sär- skild betydelse, ska dessa riktlinjer följas av de vetenskapliga råden. Möjligheten att göra framsynta avvägningar inom respektive ansvars- område, liksom att bidra till att stärka kvaliteten inom svensk forsk- ning, är viktiga uppgifter för de fyra vetenskapliga råden och för de båda råden inom infrastrukturområdet. 
  
 Uppgifterna för de två råden inom forskningsinfrastruktur beskrivs nedan. 
  
 Intern organisation och styrning 
  
 Vetenskapsmyndigheten får inrätta de beredande och rådgivande organ som myndigheten behöver för att fullgöra sina uppgifter. Vetenskaps- myndigheten bestämmer själv om det behövs rådgivande organ, och i så fall hur många, hur de ska vara sammansatta och vad de ska ha för uppgift. Myndigheten bestämmer också hur länge ett rådgivande organ ska finnas − det kan vara i funktion under en begränsad tid för att fullgöra en avgränsad uppgift, eller fungera som en långsiktig struktur som kompletterar styrelsen, de permanenta beslutande organen och myndighetens administration. Till exempel skulle Vetenskapsmyndig- heten kunna inrätta ett rådgivande organ som arbetar inom ett utpekat 
  
 290 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 vetenskapligt område, exempelvis inom utbildningsvetenskap, folk- hälsovetenskap eller konst. Ett annat exempel är möjligheten att skapa en grupp där ett antal ledamöter från de fyra vetenskapliga råden ges i uppgift att samordna specifika frågor tvärvetenskapligt, exem- pelvis inom forskningsinfrastruktur. 
  
 Vetenskapsmyndigheten beslutar själv om intern organisation av myndigheten. Organisationen ska ha kapacitet att utföra en rad högt kvalificerade uppgifter, såsom analys, beredning av ansökningar, upp- följning och utvärdering samt kommunikation och administration. Se även avsnittet om uppgifter och ansvarsområden, samt avsnittet om hur myndigheten jobbar. 
  
 Huvudsekreterare 
  
 Utredningen föreslår att Vetenskapsmyndigheten själv beslutar om huvudsekreterare, det vill säga att instruktionen för myndigheten inte innehåller något krav på att myndigheten ska ha en (eller flera) huvud- sekreterare. 
  
 Utredningen gör bedömningen att det skulle kunna vara lämpligt att ha en person med hög vetenskaplig kompetens kopplad till vissa av de sex råden inom Vetenskapsmyndigheten. Dessa personer kan benämnas huvudsekreterare, eller ges en annan benämning som myn- digheten finner lämplig. Uppgiften för dessa personer kan till exempel vara att förbereda ärenden inför de särskilda beslutsorganens samman- träden i samarbete med rådens ordförande. De kan även ha i uppdrag att bistå de särskilda beslutsorganen, styrelsen, generaldirektören och administrationen inom myndigheten med vetenskaplig kompetens och erfarenhet. 
  
 Utredningen menar dock att den forskarstyrda Vetenskapsmyndig- heten är bäst lämpad att avgöra hur många personer med hög veten- skaplig kompetens myndigheten behöver, liksom vilken vetenskap- lig profil dessa bör ha. Myndigheten bör också själv formulera vilka uppgifter sådana personer ska ha. Beslut om huvudsekreterare tas av myndighetens styrelse, där forskarna är i majoritet. Styrelsen kan välja att ta in synpunkter från de vetenskapliga råden och från råden inom forskningsinfrastruktur. Att myndigheten själv beslutar (inte reger- ingen via instruktionen) är ett steg mot ökad frihet för forskningen, menar utredningen. 
  
 291 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 En viktig princip bakom utredningens förslag är ökad möjlighet till flexibilitet och utveckling inom myndigheten. Ett exempel är att Vetenskapsmyndigheten kan komma att vilja utveckla något visst område under en period och då bedöma att det vore gynnsamt att koppla en person med hög vetenskaplig kompetens till området under en begränsad tid. Ett annat exempel är att myndigheten kan se för- delar med att en person med en viss (kombination av) vetenskaplig kompetens som svarar verksamheten inom flera av de beslutande organen. 
  
 Uppgifter och ansvarsområden 
  
 Vetenskapsmyndigheten ska ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. 
  
 Huvuddelen av Vetenskapsmyndighetens forskningsstöd fördelas efter ansökan från forskare. Dessa forskarinitierade projekt utgör grunden i myndighetens verksamhet. 
  
 Vetenskapsmyndigheten ska ta över flera (men inte alla) upp- gifter som i dag utförs av Vetenskapsrådet. Vetenskapsmyndigheten ska svara för forskning inom samtliga vetenskapsområden, se avsnitt nedan. Därtill ska Vetenskapsmyndigheten ha ansvar för finansiering av banbrytande forskning, se avsnitt nedan, och för att initiera och stödja mång- och tvärvetenskapliga satsningar på forskning samt ämnesövergripande forskning. Myndigheten ska även finansiera forsk- ningsinfrastruktur, se avsnitt nedan. 
  
 Härutöver ska Vetenskapsmyndigheten ha vissa uppgifter av mer övergripande karaktär, bland annat att främja forskning som syftar till att nå de forskningspolitiska målen samt i samverkan med univer- sitet och högskolor främja den svenska forskningens kvalitet och för- nyelse. Vetenskapsmyndigheten ska utvärdera forskning och bedöma forskningen och dess vetenskapliga kvalitet och betydelse, till exem- pel genom internationella utvärderingar. Därtill ska Vetenskaps- myndigheten stimulera internationellt samarbete som stärker svensk forskning samt i samverkan med Myndigheten för strategisk forsk- ning medverka i att utveckla och genomföra internationella samarbeten och samarbeten inom EU. Myndigheten ska också genomföra forsk- ningspolitiska analyser och ge regeringen råd i forskningspolitiska 
  
 292 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 frågor. Vetenskapsmyndigheten ska även bidra till att ta fram statistik om forskning. 
  
 Vetenskapsmyndigheten ska beakta jämställdhet och genusperspek- tiv, till exempel genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i myn- dighetens verksamhet och genom att främja jämställdhet vid fördel- ning av forskningsmedel. Myndigheten ska också ta initiativ till att etiska frågor uppmärksammas vid forskning och förmedla informa- tion om forskningsetiska frågor. Därtill ska myndigheten ha ansvar för kommunikation om forskning och forskningsresultat inom sina områden, samt främja och ta initiativ till vetenskaplig publicering. 
  
 Stöd till forskning inom alla vetenskapsområden 
  
 Att Vetenskapsmyndigheten tar emot ansökningar inom alla veten- skapliga områden är centralt, liksom att myndigheten har kapacitet att granska, bereda, finansiera och följa upp forskarinitierad forsk- ning inom alla vetenskapsområden. 
  
 Det finns flera sätt att kategorisera och beskriva forsknings- områden och ämnen. En spridd och ofta tillämpad kategorisering är OECD:s klassifikation över forskningsämnen.33 Denna består av sex forskningsämnesområden som i sin tur består av ett fyrtiotal forsk- ningsämnesgrupper. Den svenska standarden bygger på OECD:s klassifikation och används bland annat av Statistiska Centralbyrån i den officiella statistiken för att redovisa doktorander, högskolans personal och intäkter över forskning och utveckling efter forsknings- ämne.34 Den svenska standarden innehåller ett antal exempel på forsk- ningsämnen som kan ingå i respektive forskningsämnesgrupp. En viktig princip i OECD:s klassifikation är att all forskning ska inrym- mas, det ska alltså finnas ett forskningsämne för all förekommande forskning.35 
  
 Som illustration över alla de områden som Vetenskapsmyndigheten ska kunna hantera listas de sex forskningsämnesområdena (inklusive underliggande grupper) nedan. 
  
 33OECD (2016). Field of Research and Development (FORD). 
  
 34SCB (2011). Standard för svensk indelning av forskningsämnen 2011. Uppdaterad augusti 2016. Standarden följer en internationell förlaga, OECD:s klassifikation över forskningsämnen. 
  
 35Ämnen av tvärvetenskaplig karaktär ska klassificeras till det forskningsämne som utgör den huvudsakliga delen. 
  
 293 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 –Naturvetenskap: matematik, data- och informationsvetenskap, fysik, kemi, geovetenskap och miljövetenskap, biologi samt annan naturvetenskap. 
  
 –Teknik: samhällsbyggnadsteknik, elektroteknik och elektronik, maskinteknik, kemiteknik, materialteknik, medicinteknik, natur- resursteknik, miljöbioteknik, industriell bioteknik, nanoteknik samt annan teknik. 
  
 –Lantbruksvetenskap och veterinärmedicin: lantbruksvetenskap, skogsbruk och fiske, husdjursvetenskap, veterinärmedicin, bio- teknologi med applikationer på växter och djur samt annan lant- bruksvetenskap. 
  
 –Medicin och hälsovetenskap: medicinska och farmaceutiska grund- vetenskaper, klinisk medicin, hälsovetenskap (inklusive arbets- och miljömedicin och omvårdnad), medicinsk bioteknolog samt annan medicin och hälsovetenskap. 
  
 –Samhällsvetenskap: psykologi, ekonomi och näringsliv, utbildnings- vetenskap, sociologi, juridik, statsvetenskap, social och ekono- misk geograf, medie- och kommunikationsvetenskap samt annan samhällsvetenskap. 
  
 –Humaniora och konst: historia och arkeologi, språk och litteratur, filosofi, etik och religion, konst samt annan humaniora. 
  
 Hur forskning inom dessa sex kategorier fördelas mellan de fyra föreslagna vetenskapliga råden beskrivs ovan. 
  
 Banbrytande forskning 
  
 Vetenskapsmyndigeten har ett utpekat ansvar att finansiera ban- brytande forskning, så att Sverige ska kunna stå sig väl inom nya, och ibland oväntade, forskningsområden som drivs fram av den veten- skapliga utvecklingen. Det behövs både för att Sverige forsknings- mässiga styrka ska bestå över tid och för att vi ska vara en relevant samarbetspartner för andra länder med högkvalitativ forskning och innovation. 
  
 En del i finansiering av den banbrytande forskningen är troligen satsningar på de bästa unga forskarna, som ett sätt att stödja ut- 
  
 294 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 veckling av nyskapande forskning. Även större tvärgående satsningar och långsiktig finansiering av akademiska miljöer som kan locka till sig internationella toppforskare utgör tänkbara finansieringsformer. 
  
 Utredningen gör bedömningen att formerna för stöd till den ban- brytande forskningen kommer att präglas av andra arbetssätt, ”mer experimenterande”, än övriga delar av verksamheten inom Vetenskaps- myndigheten. Därför behöver myndigheten frihet att utveckla finan- sieringsformerna och möjlighet att fatta snabba beslut. Detta är en av anledningarna till att utredningen föreslår att beslut avseende ban- brytande forskning ska fattas av styrelsen. 
  
 En annan anledning till att lägga beslutet på styrelsen är att ban- brytande forskning i många fall förutsätter att forskningskompetens från flera områden kombineras. Genom att Vetenskapsmyndigheten spänner över alla vetenskapsområden finns en möjlighet till överblick. Det blir också möjligt att skapa arbetssätt inom myndigheten som tar tillvara kunskap, erfarenhet och kompetens hos forskare inom alla områden. Här kan de vetenskapliga råden medverka i att utarbeta underlag inför styrelsens beslut. Genom att beslut om banbrytande forskning fattas av styrelsen skapas bättre möjligheter att finansiera nya forskningsområden, vilket kan vara svårare inom strukturer som har ett på förväg utpekat och avgränsat ansvarsområde. 
  
 En central del i finansiering av banbrytande forskning är att upp- muntra projekt med högre vetenskapligt risktagande. Arbetsmetoderna för bedömning och uppföljning måste därför anpassas. Skälet är att det är viktigt att myndigheten kontinuerligt tar risker och att man inte successivt övergår till att finansiera ”mer säkra” projekt. Genom att ansvaret ligger på styrelsen bedöms både beslut och uppföljning bli lättare än om finansieringsbeslut för banbrytande forskning skulle ligga på de vetenskapliga råden. 
  
 Forskningsinfrastruktur 
  
 Vetenskapsmyndigheten ska ha i uppgift att planera tillgången till forskningsinfrastruktur. Planeringen ska ske i samverkan med andra finansiärer och med forskningsutförare. Myndigheten ska också för- dela medel till nationell forskningsinfrastruktur och till internatio- nella åtaganden samt främja svenska företags medverkan i uppbygg- nad och användning av forskningsinfrastrukturanläggningar. 
  
 295 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningen föreslår att det ska vara möjligt för Vetenskaps- myndigheten att bevilja medel för forskningens infrastrukturer för upp till tjugo år. 
  
 Det bör även vara möjligt för Vetenskapsmyndigheten att lämna förslag till regering och riksdag om att i enskilda fall finansiera viss forskningsinfrastruktur som en samhällsinvestering. Till ett sådant förslag bör Vetenskapsmyndigheten utarbeta en investeringsplan som gör det möjligt för riksdagen att fatta beslut som möjliggör låne- finansiering av sådana anläggningstillgångar som ska användas för forskningsinfrastruktur.36 
  
 Särskilt om storskalig infrastruktur 
  
 Beslut om forskningsinfrastruktur av stor eller långsiktig omfattning fattas av Rådet för storskalig forskningsinfrastruktur. Rådet beslutar om fördelning av medel till vissa typer av forskningsinfrastruktur. Genom tydligt ansvar, överblick och möjlighet till långsiktig planering kan Rådet för storskalig infrastruktur planera för prioriteringar och kom- mande förändringar inom en avsatt budget. 
  
 Det har länge funnits en samlad hantering av ”stora forsknings- anläggningar”. Mellan mitten av nittiotalet och fram tills Vetenskaps- rådet bildades 2001 administrerade dåvarande Naturvetenskapliga forskningsrådet de så kallade Nationella anläggningarna.37 Därefter har Vetenskapsrådet haft i uppgift att planera tillgången till forsk- ningsinfrastruktur långsiktigt i samverkan med andra forsknings- finansiärer och forskningsutförare och för att fördela medel till natio- nell forskningsinfrastruktur och internationella åtaganden. Under åren har Vetenskapsrådet löpande gjort analyser och uppföljning av finansieringsbehoven för forskningsinfrastruktur i relation till andra stora investeringar som behövs för såväl forskning som infrastruk- tur. Den sjätte och senaste rekommendationen om långsiktiga behov av nationell och internationell forskningsinfrastruktur publicerades 
  
 36För beskrivning av lånefinansiering av forskningsinfrastruktur, se avsnitt 5.2.5 i Finansiering av forskningsinfrastruktur (SOU 2021:65). 
  
 37Fyra nationella anläggningar lades in i Vetenskapsrådet: Gentry i Stockholm,  
 MAX-laboratoriet 
  i Lund, Onsala rymdobservatorium samt The  
 Svedberg-labora- 
  toriet i Uppsala. Det fanns samtidigt förslag om att fler forskningsanläggningar och större utrustningar skulle bli klassade som nationella anläggningar. 
  
 296 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 i maj 2023.38 Av denna framgår att så kallade storskalig infrastruktur behöver tillförsäkras långsiktiga resurser för drift och utveckling.39 
  
 Utredningen föreslår att finansiering och administration av stor- skalig forskningsinfrastruktur tydligt separeras från hantering av annan forskningsinfrastruktur inom Vetenskapsmyndigheten. 
  
 Med storskalig forskningsinfrastruktur avser utredningen verk- samhet som är särskilt omfattande avseende ekonomi, verksamhet eller långsiktighet. För att betraktas som storskalig måste ett eller flera av följande villkor uppfyllas: 
  
 –sammanlagd fast investering om minst 5 miljoner svenska kronor, 
  
 –årlig driftskostnad om minst 300 miljoner svenska kronor, 
  
 –årlig omsättning om minst 1 miljard svenska kronor, 
  
 –minst 300 anställda, 
  
 –planerad driftstid om minst 30 år. 
  
 En annan viktig uppgift för Rådet för storskalig forskningsinfrastruk- tur är att förbereda ärenden och ge rekommendationer till regeringen avseende svenska åtaganden inom internationell forskningsinfrastruk- tur. Rådet ska fatta beslut om fördelning av medel till internationella åtaganden och följa upp Sveriges medlemskap i europeiska och inter- nationella organisationer och infrastrukturer när det gäller kostna- der i förhållande till deltagande. 
  
 För internationella infrastrukturer ska beslut kunna fattas om finansiering och deltagande, oavsett infrastrukturens organisations- form.40 När det gäller konventionsbundna infrastrukturer kan beslut röra finansiering av den svenska avgiften samt stöd till regeringen inför beslut om att gå in i (eller avsluta) ett konventionsbundet avtal. För vissa infrastrukturer inom EU (så kallade ERIC) kan beslut gälla finan- siering till den svenska verksamheten inom infrastrukturen samt till medlemsavgiften och bidrag till den gemensamma verksamheten inom infrastrukturen. För övriga internationella infrastrukturer kan beslut 
  
 38Vetenskapsrådet (2023). Vetenskapsrådets guide till forskningsinfrastrukturen 2023. 
  
 39Fyra infrastrukturer räkas upp: ESS, Walker, SciLifeLab och NAISS. Se avsnitt 6.5.6 för en beskrivning av dessa infrastrukturer. 
  
 40Internationella forskningsinfrastrukturer kan vara konventionsbundna (verksamheten inom infrastrukturen baseras på konventioner som Sverige har ratificerat), så kallade ERIC (European Research Infrastructure Consortium, europeisk forskningsinfrastruktur med en juridisk rätt som erkänns i alla EU:s medlemsländer) eller övriga internationella infrastrukturer (enligt bi- eller multilaterala avtal). 
  
 297 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 avse finansiering av det svenskt deltagande i verksamhet inom infra- strukturen. 
  
 Annan forskningsinfrastruktur (ej digital) 
  
 Utredningen föreslår en ordning där mindre omfattande forsknings- infrastruktur i högre utsträckning än i dag kopplas samman med vetenskapliga utvärderingar och prioriteringar inom de vetenskapliga råden. Därför föreslår utredningen att beslut om mindre omfattande forskningsinfrastrukturer ska fattas av de fyra vetenskapliga råden. 
  
 I diskussioner med företrädare för Vetenskapsrådet och Rådet för forskningens infrastruktur har det påpekats att den föreslagna ord- ningen behöver kompletteras med en hög grad av samverkan mellan de fyra vetenskapliga råden. Syftet är att diskutera gemensamma prio- riteringar och hitta ett sätt att väga olika vetenskapsområden mot varandra. Denna typ av forskningsinfrastruktur utgör den stora mer- parten, sett till antalet infrastrukturer, och de bör även fortsättnings- vis finansieras i konkurrensutsatta utlysningar. Genom den nya ord- ningen skapas förutsättningar för att beslut om finansiering av nya forskningsinfrastruktur kombineras med att medel även avsätts för projekt för användning av densamma. 
  
 Särskilt om digital forskningsinfrastruktur 
  
 Beslut om digital forskningsinfrastruktur, inklusive fördelning av medel till digitala infrastrukturer för forskningsändamål, fattas av Rådet för digitala forskningsinfrastrukturer. 
  
 Med digitala forskningsinfrastrukturer avses resurser för lagring, överföring, tillgängliggörande, beräkning och analys av digitala data. Inom begreppet ryms också de kompetenser och organisationer som är nödvändiga för att forskningen ska kunna tillgodogöra sig befint- liga resurser och existerande data.41 
  
 Rådet för digitala forskningsinfrastrukturer ska inledningsvis ha i uppgift att ansvara för följande verksamheter: 
  
 41Definitionen är densamma som formulerats i rapporten av Vetenskapsrådet och Sveriges universitets- och högskoleförbund (2020) Inriktningsförslag för organisering av svensk  
 e-infra- 
  struktur för forskning, s. 6. 
  
 298 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 –National Academic Infrastructure for  
 Super-computing 
  in Sweden (NAISS), 
  
 –Svensk nationell datatjänst (SND), 
  
 –Svenska universitetsnätverket (Collins), 
  
 –registeruppdrag inom Vetenskapsmyndigheten, 
  
 –Statistiska centralbyråns system för att ge forskare tillgång till forskningsdata som innehåller personuppgifter (MONA), samt 
  
 –de ytterligare digitala forskningsinfrastrukturer som i ett senare skede bedöms vara lämpliga att förvalta via Rådet för digitala forskningsinfrastrukturer. 
  
 Ytterligare uppgifter för Rådet för digitala forskningsinfrastrukturer är att 
  
 –ta initiativ till att förbättra tillgängligheten till och underlätta an- vändningen av registeruppgifter för forskningsändamål, 
  
 –samordna, följa upp och främja samverkan i arbetet för öppen till- gång till forskningsdata,43 
  
 –verka för att den tekniska utvecklingen av  
 e-infrastruktur 
  sker i samklang med omvärlden, är öppen och interoperabel, och sam- tidigt tillgodoser krav på säkerhet och integritet, 
  
 –verka för att policyer och strategier inom forskningsdata- och  
 e-infrastrukturområdena 
  är synkroniserade med andra intressen- ter nationellt och internationellt, 
  
 –bidra till att tydliggöra förutsättningarna avseende rättigheter och skyldigheter för tillgängliggörande av forskningsdata, samt 
  
 –bidra till att svensk forskning kan dra nytta av tillgången till unika registerdata och data från hälso- och sjukvården samtidigt som skyddet för den personliga integriteten stärks. 
  
 42Förkortningen kommer från den engelska beteckningen Swedish University Computer Network. 
  
 43I denna uppgift ingår att samordna och främja det svenska engagemanget i det europeiska öppna forskningsmolnet (EOSC). 
  
 299 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Uppföljning 
  
 Utredningen har formulerat sju kriterier som framtidens externa statliga finansiering av forskning och innovation måste Bradshaw Dessa kriterier kan också användas för uppföljning av de forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna. 
  
 Vetenskapsmyndigheten bör i första hand följas upp mot dess för- måga att värna den fria forskningen samt att stimulera internationellt konkurrenskraftig och banbrytande forskning. Vidare bör Vetenskaps- myndigheten utveckla metodik och arbetssätt för uppföljning och effektmätning av forskningsinfrastruktur. Arbetet bör göras i samråd med alla relevanta intressenter, såsom finansiärer, beslutsfattare och andra med ansvar för forskningsinfrastruktur. Utvärderingar av forsk- ningsinfrastruktur bör särskilt följa upp hur den svenska portföljen för forskningsinfrastruktur förvaltas och om det finns långsiktiga och hållbara affärsplaner som täcker forskningsinfrastrukturers hela livs- cykel. 
  
 Uppföljning bör också göras av om Vetenskapsmyndigheten präg- las av enkelhet, tydlighet och låga administrativa kostnader. Därtill bör uppföljning i viss mån även göras mot övriga kriterier, se tabell 6.4. 
  
 Tabell 6.4 Relevanta kriterier vid uppföljning av Vetenskapsmyndigheten 
  
 Betydelse 
  
 Relevans för uppföljning 
  
 Värnar fri forskning 
  
 Att värna fri forskning är något som ska 
  
 vara typiskt för Vetenskapsmyndigheten 
  
 och genomsyra all dess verksamhet. Det 
  
 är därmed ett kriterium som är mycket 
  
 relevant att följa upp. 
  
 Stimulerar internationellt konkur- 
  
 Även detta kriterium är mycket relevant 
  
 renskraftig och banbrytande 
  
 för uppföljning, särskilt avseende 
  
 forskning 
  
 Vetenskapsmyndigetens roll och för att 
  
 finansiera forskning av högsta veten- 
  
 skapliga kvalitet. Uppföljningen bör 
  
 fokusera på myndighetens övergripande 
  
 ansvar. 
  
 Är enkel, tydlig och har låga 
  
 Uppföljningen bör fokusera på att en 
  
 administrativa kostnader 
  
 omfattande del av myndighetens 
  
 verksamhet svarar mot detta kriterium. 
  
 Säkrar kunskap och innovations- 
  
 förmåga för samhälle och näringsliv 
  
 44Se kapitel 5. 
  
 300 
  
 SOU 2023:59Utredningens förslag 
  
 Betydelse 
  
 Relevans för uppföljning 
  
 Bidrar till forskningsanknuten 
  
 Uppföljningen bör se över hur myndig- 
  
 utbildning 
  
 heten arbetar mot detta kriterium inom 
  
 Ger goda förutsättningar för 
  
 väsentliga delar av sin verksamhet. 
  
 internationella samarbeten 
  
 Ger riktning, proaktivitet och 
  
 prioriteringsförmåga 
  
 Vetenskapsmyndigheten behöver utveckla uppföljning som bidrar till lärande och förändringsprocesser. Behovet av insatser för att stärka Sverige som forskningsnation förutsätter att uppföljning sker i dialog och samverkan mellan Vetenskapsmyndigheten och forskar- samhället. För att stärka myndighetens förmåga att hantera frågeställ- ningar som spänner över flera vetenskapsområden behövs nära sam- verkan mellan ledamöterna i styrelsen, ledamöterna i de beslutande organen och medarbetarna inom myndigheten. 
  
 Utredningen menar att det vore gynnsamt om Vetenskapsmyndig- heten kan anta ett utvecklingsorienterat arbetssätt med öppenhet, lyhördhet och aktiv uppföljning. 
  
 Hur jobbar myndigheten? 
  
 Vem jobbar här? 
  
 Vetenskapsmyndigheten kommer att utveckla och finansiera svensk forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom alla vetenskapsområ- den. De flesta som arbetar inom myndigheten kommer på olika sätt att ge stöd och goda förutsättningar för forskare genom att jobba med forskningsfinansiering, forskningsinfrastruktur eller analys. Många kommer att ha omfattande och nära kontakter med personer i olika roller inom forskarsamhället, såväl inom Sverige som internationellt. För att skapa relationer samt utveckla och upprätthålla goda samarbe- ten krävs en förståelse för forskningens villkor och förutsättningar och därför kommer många att ha en egen bakgrund inom forskningen. En hög andel av medarbetarna kommer att ha doktorsexamen och egen erfarenhet av forskning inklusive att själv ha ansökt om finan- siering, gjort analyser och medverkat i utvärderingar och vid sakkun- niggranskning. 
  
 301 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Medarbetare inom Vetenskapsmyndigheten behöver ha kunskap om forskningssystemet och de flesta kommer att ha flera års arbets- livserfarenhet utöver doktorsexamen. Inom myndigheten behövs med- arbetare med en spännvidd av erfarenheter och profiler. Det behövs personer med hög vetenskaplig kompetens inom olika vetenskapliga områden, erfarenhet av arbete med strategiska forskningsfrågor och tidigare erfarenhet av ledningsuppdrag till exempel inom ett lärosäte. Det behövs också personer med hög servicekänsla, de som är struk- turerade, noggranna och har erfarenhet av arbete med administration och handläggande uppgifter. 
  
 De flesta medarbetarna inom myndigheten behöver erfarenhet av, och fallenhet för, samverkan med olika nationella aktörer. Arbetet kräver ofta en god samarbetsförmåga och hög kommunikativ förmåga. Många behöver även en god analytisk förmåga samt förmåga att tänka och agera strategiskt med en helhetssyn på de frågor som behandlas. Personer inom Vetenskapsmyndigheten har ofta erfarenhet av arbete inom offentlig förvaltning och kunskap om utvärdering, analysmetoder och processutveckling. 
  
 Inom forskningsinfrastrukturområdet kommer det att behövas medarbetare med profiler som skiljer sig från kollegorna inom andra verksamheter. Som komplement till de med forskningserfarenhet och kunskap om arbete inom myndigheter behövs personer med kun- skap och erfarenhet av stora bygg- och konstruktionsprojekt, såsom planering, upphandling och byggnation. Det behövs även personer med vana av förhandling och upprättande av avtal, såväl nationellt som internationellt. Kollegor med kunskap om användare som inte befinner sig inom akademin är också viktigt för att kunna arbeta med breddad användning av forskningsinfrastrukturen. Dessutom behöves expertkunskap inom juridik, till exempel kunskap inom dataskydds- området, vana vid personuppgiftsbehandling, kunskap om hantering av register och hälsodata i forskningssyfte samt erfarenhet av förvalt- ningsrättsliga frågor. Även personer med djup kunskap inom it behövs, till exempel med erfarenhet av arbete med forskningsstödjande tjänster inom dataområdet, av så kallad  
 FAIR-datahantering45, 
  erfarenhet av forskningsstödjande tjänster inom dataområdet, tillgängliggörande av forskningsdata samt kunskap om sådant som rör  
 it-säkerhet, 
  digital identitet, webbteknologi och högpresterande datorer. 
  
 45 
 FAIR-data 
  är data som uppfyller vissa principer som handlar om att data ska gå att hitta, tillgänglighet, interoperabilitet och återanvändbarhet. 
  
 302 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Vilka instrument är typiska för myndigheten? 
  
 Vetenskapsmyndigheten kommer att finanseria forskning som ini- tierats av forskarna själva. Detta innebär att mycket av medlen kom- mer att fördelas genom så kallade öppna utlysningar, det vill säga utlysningar där det är möjligt för forskare att skicka in ansökningar baserade på en idé eller ett underlag som de själva har utarbetat i syfte att undersöka en viss frågeställning eller för att utvidga den forsk- ningsbaserade kunskapen inom ett visst område. 
  
 De öppna utlysningarna kan antingen vara helt öppna (och ta emot ansökningar inom alla discipliner), eller avgränsade till vissa vetenskapliga områden eller discipliner (till exempel motsvarande de fyra vetenskapliga råden inom myndigheten). Vetenskapsmyndigheten kan också komma att ha utlysningar inriktade på banbrytande forsk- ning, antingen som separata utlysningar eller som del i bredare öppna utlysningar, beroende på vad myndigheten bedömer blir mest effek- tivt. Hur utlysningar läggs upp kommer att beslutas i de forskar- dominerade beslutande organen inom myndigheten, i samråd med de tjänstepersoner som svarar för det administrativa och praktiska stödet till utlysningarna. De ansökningar som skickas in till Vetenskaps- myndigheten i de öppna utlysningarna kommer att sakkunniggrans- kas och beslut fattas av myndigheten baserat på vetenskaplig kvalitet. 
  
 Vetenskapsmyndigheten kommer även att finansiera forsknings- infrastruktur. Medel till storskalig forskningsinfrastruktur kommer troligen att fördelas baserat på väl genomarbetade underlag, förhand- lingar och långsiktig planering. Troligen kommer Vetenskapsmyndig- heten att utarbeta nya finansieringsinstrument som är anpassade till finansiering av just storskalig forskningsinfrastruktur som är avsedda att finansieras med stora belopp och under lång tid. På liknande sätt krävs troligen nya och anpassade finansieringsinstrument och arbets- sätt för arbetet med den digitala forskningsinfrastrukturen. Forsk- ningsinfrastruktur som varken är storskalig eller digital kommer tro- ligen att finanserias baserat på öppna utlysningar, som koordineras med öppna utlysningar inom de vetenskapliga discipliner (en eller flera) som forskningsinfrastrukturen är avsedd att användas inom. 
  
 303 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Vad är karaktäristiskt för myndighetens sätt att arbeta? 
  
 Fokus för verksamheten inom Vetenskapsmyndigheten blir att säkra att den forskning som finansieras är håller högsta vetenskapliga kvali- tet. Sakkunniggranskning, där svenska och internationella granskare ingår i, kommer att vara ett centralt inslag i myndighetens arbetssätt. 
  
 Inom infrastrukturområdet kommer samverkan och samarbete vara grundläggande. Vetenskapsmyndigheten måste samverka med Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten, till exempel för att utveckla processer och verktyg som stärker och breddar det svenska engagemanget vad gäller storskaliga och digitala forskningsinfrastrukturer. Ett nära samarbete med lärosäten och andra finansiärer kommer också att vara avgörande, eftersom Vetenskaps- myndigheten aldrig står ensam som finansiär av forskningsinfrastruk- turer. Dessutom behöver samverkansformer utvecklas för använd- ning och kunskapsspridning, till exempel mellan industri och akademi. Vetenskapsmyndigheten kommer även att företräda Sverige i inter- nationella forskningsinfrastrukturorganisationer, vilket kräver nära samarbete med Regeringskansliet. 
  
 En dag på Vetenskapsmyndigheten 
  
 Kim började på Vetenskapsmyndigheten för sju år sedan, efter några år på Smith. Tiden i Boston var givande, tänker Black, och det underlättar onekligen det nuvarande jobbet att själv ha varit del av en internationell forskningsmiljö. Att få ihop en utlysningstext som är både korrekt och lättfattlig är ju enklare om man själv skrivit en och annan ansökan om finansiering, brukar Black säga när nyanställda medarbetare undrar varför det är så petigt med formuleringarna. Skönt att jobba en stund i lugn och ro med utlysningstexten direkt på morgonen, innan dagens möten drar i gång. 
  
 Första mötet handlar om att samordna beredningen av en öppen ut- lysning för projektbidrag inom V1:s ansvarsområde. Vi kanske borde kallad det för NLV istället, funderar Black. Då blir det kanske lättare att förstå att det motsvarar forskning inom naturvetenskap och inom lant- bruksvetenskap och veterinärmedicin. Vetenskapligt råd 1 låter ju en smula anonymt. Men hur som helst måste vi se till att de ansökningar som kommer in bedöms på ett enhetligt sätt och att vi följer upp utfallet av varje års beredning och beslut, tänker Black. 
  
 Veckans interna lunchseminarium handlar om hur Finland ska etab- lera huvudkontoret för det europeiska nätverket för forskning om aero- soler i atmosfären, när nu Europeiska kommissionen beviljat status som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur. Kim tänker att det är inspirerande att lära mer om hur andra jobbar och att det är bra 
  
 304 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 att Vetenskapsmyndigheten har breddat perspektiven i arbetet med forsk- ningsinfrastrukturer. 
  
 Direkt efter lunch har Black möte med analytikerna inom Vetenskaps- myndigheten. Bra att planeringen startar i god tid, då finns bättre förut- sättningar att engagera ledande forskare i utvärderingen. Kim påminner sig själv om att fräscha upp kunskaperna i bibliometri, för att kunna bidra bättre till det stöd som behövs för utvärderingen. 
  
 Senare på eftermiddagen kommer kollegor från Myndigheten för stra- tegiska forskning och Innovationsmyndigheten över till Vetenskaps- myndigheten för ett gemensamt avstämningsmöte. Praktiskt att kunna träffa Lopez och Mccoy och snabbt stämma av sådant som gäller oss alla, hinner Black tänka på vägen mot möteslokalen. Information om hur de andra myndigheterna planerar för teknikintensiva insatser det närmsta året gör att det går att undvika en onödig krock med vår kommande öppna utlysning inriktad på teknisk grundforskning, funderar Black. Det ser ut att bli en riktigt vass beredningsgrupp kopplad till utlysningen, men ännu återstår att hitta några internationella experter för att kom- plettera de som redan är klara. Kanske Lopez har något bra förslag inom sitt kontaktnät? 
  
 Innan Black går hem blir det ett kort möte med kommunikationsavdel- ningen. Viktigt att information om kommande utlysning når ut till alla som skulle kunna ansöka om finansiering, tänker Black. En hjärtefråga för Black är att Vetenskapsmyndigheten måste bli ännu bättre på att nå ut till de unga forskarna, det är ju ofta de som har de mest banbrytande nya idéerna. 
  
 6.4.2Myndigheten för strategisk forskning 
  
 Förslag: En ny myndighet med benämningen Myndigheten för strategisk forskning inrättas. Dess uppgift är att ge stöd till forsk- nings- och innovationsaktiviteter av betydelse för det svenska sam- hället och näringslivet. Myndigheten ska också finansiera forskning och innovation som stödjer andra myndigheters sakområden. Om- råden som i dag finanseringas via myndigheter som lyser ut ex- terna medel för forskning och innovation ska framgent finansieras via Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 Myndigheten ska ha ansvar för implementering av Sveriges formella internationella samarbeten inom forskning och innova- tion, inklusive samarbeten inom EU. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ska tillhandahålla ett an- söknings- och ärendehanteringssystem som även ska användas av Vetenskapsmyndigheten, Innovationsmyndigheten och Rymd- styrelsen. 
  
 305 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Myndigheten för strategisk forskning leds av en styrelse med nio ledamöter som utses av regeringen. Ledamöterna utses för tre år i taget, och högst sex år i följd. 
  
 Bedömning: Myndigheten för strategisk forskning bör själv av- göra omfattningen av sitt kansli och inre organisation. Myndig- heten bör inrätta rådgivande organ som består av personer som representerar områden av stor vikt för det svenska samhället och näringslivet. 
  
 Organisation och styrning 
  
 Myndigheten för strategisk forskning är en styrelsemyndighet och myndigheten leds av styrelsen. En generaldirektör leder det dagliga arbetet inom myndigheten och ansvarar för att styrelsens beslut genomförs.46 Myndigheten för strategisk forskning skiljer sig från Vetenskapsmyndigheten i det att den inte har några formella beslu- tande organ som regleras av regeringen, förutom styrelsen. Styrelsens ledamöter utses av regeringen. Styrelseledamöterna bör representera en bredd av aktörer från samhälle, näringsliv och akademi. General- direktörer, verkställande direktörer för svenska företag och rektorer vid lärosäten47 är exempel på personer som är lämpliga att ingå som ledamöter i styrelsen. 
  
 46Myndighetsförordning (2007:515). 
  
 47Antingen personer som för närvarande är rektorer, eller de som tidigare innehaft sådan tjänst. 
  
 306 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Figur 6.4 Principiell organisation för Myndigheten för strategisk forskning 
  
 Anm.: I bilden anges ”Finansiering via portföljgrupper” och ”Finansiering av forskning och innovation inom statliga myndigheters ansvarsområden” som två separata funktioner av pedagogiska skäl. I verk - ligheten förutser utredningen att många av insatserna som är relevanta för enskilda myndigheter kommer utgöra en integrerad del av portföljgruppernas verksamhet och att företrädare för olika myn digheter kommer ingå som representanter i portföljgrupperna. Även när det gäller ”Finansiering av test och demo” kommer koppling till och involvering av sakmyndigheter vara av stor betydelse. 
  
 Regeringens styrning av verksamheten 
  
 Utredningen menar att det är viktigt att säkra att den finansiering som i nuvarande system tillhandahålls av myndigheter med sakansvar fort- sätter i den nya myndighetsstrukturen. Därför föreslår utredningen att ansvaret för att tillhandahålla statlig finansiering för forskning och innovation som lyses ut i öppen konkurrens inom statliga myndig- heters ansvarsområden slås fast i instruktionen för Myndigheten för strategisk forskning. När det gäller områden där de samhälleliga be- hoven bedöms kvarstå under lång tid framöver, exempelvis energi- 
  
 307 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 frågor, folkhälsa, arbetsliv och miljöfrågor föreslås att dessa anges specifikt (se författningsförslag). När det gäller mindre omfattande områden och där nuvarande områdesavgränsningar är mer styrda av de aktuella myndigheternas ansvarsområden än av de faktiska behoven av forskning och innovation menar utredningen att behoven möts bäst av en generell skrivning i instruktionen, där det anges att myn- digheten har ansvar att tillhandahålla finansiering inom alla områden. 
  
 Fördelning av medel som i dag ligger inom myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och innovation 
  
 Utredningen föreslår att all konkurrensutsatt statlig extern finansier- ing av forskning och innovation ska fördelas via de tre nya myndig- heterna. Utredningen menar att detta ska genomföras på så sätt att myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och innovation som i dag lyser ut medel ska upphöra med sådan verksam- het. Medel ska i stället utlysas, fördelas och administreras via Myndig- heten för strategisk forskning. 
  
 Det är centralt att Myndigheten för strategisk forskning samråder och har ett nära samarbete med andra myndigheter vid utformning och genomförande av finansieringen. Involvering av relevanta myndig- heter med sakkunskap om behov, möjligheter och utmaningar inom ett visst område är avgörande för att säkra relevansen i de insatser som genomförs. Det är också en förutsättning för att se till att resultat av forsknings- och innovationsnära insatser kan tas tillvara på bästa sätt. 
  
 En fördel med att samla sådan finansiering som tidigare var spridd på ett stort antal myndigheter med annat kärnuppdrag än finansier- ing av forskning och innovation är att Myndigheten för strategisk forskning kan genomföra insatser på ett sådant sätt att synergier med andra pågående insatser och uppdrag kan utnyttjas. Till exempel kan de koordineras med andra insatser vid långsiktig planering av finan- sieringen inom en portfölj (se nedan). 
  
 Utredningen ser flera möjliga sätt att styra finansieringen som går till Myndigheten för strategisk forskning. Vilken lösning som är den bästa lämnas till Regeringskansliet att avgöra och till en framtida orga- nisationskommitté att realisera. Exempel på implementeringssätt är: 
  
 308 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 –Ett anslag via det departement som ansvarar för Myndigheten för strategisk forskning. Alla medel som i dag utlyses i öppen konkur- rens via myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och innovation flyttas till Myndigheten för strategisk forskning. Medlen samlas på ett anslag under det departement som ansvarar för Myndigheten för strategisk forskning. Anslaget namn- ges så att det tydligt framgår att medel inom anslaget är avsedda för finansiering av insatser som svarar mot behov inom andra myndigheters områden. Styrning av medel inom anslaget görs via regleringsbrev till Myndigheten för strategisk forskning. Ansvarigt departement samråder med andra departement inom Regerings- kansliet om hur medlen ska användas och beslut fattas efter ge- mensam beredning. Av regleringsbrevet bör det framgå hur an- slaget ska användas, till exempel hur mycket medel som ska gå till ett visst område, en viss satsning eller en viss inriktning. 
  
 –Flera anslagsposter inom ett specifikt anslag via det departement som ansvarar för Myndigheten för strategisk forskning. Alternativet är det- samma som ovan, med den skillnaden att ett antal större områden (eller motsvarande) öronmärks i form av specificerade anslags- poster. 
  
 –Nya anslag eller anslagsposter inom ett vart och ett av de departement som i dag har myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och innovation som utlyser medel i öppen konkurrens där medlen disponeras av Myndigheten för strategisk forskning. Alla medel som i dag utlyses i öppen konkurrens via myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och innovation ligger kvar inom respektive ansvarigt departement. Nya anslag eller anslagsposter skapas och dessa namnges så att det tydligt framgår att medel inom anslaget (anslagsposten) är avsedda för finansier- ing av insatser som svarar mot behov inom en viss myndighets om- råde och att dessa medel ska disponeras av Myndigheten för stra- tegisk forskning. Styrning av medel inom anslaget (anslagsposten) görs via regleringsbrev till Myndigheten för strategisk forskning. I detta alternativ styrs Myndigheten för strategisk forskning av flera regleringsbrev, dels från ansvarigt departementet (huvuddelen av myndighetens medel), dels från andra departement (avseende vissa medel som tydligt svarar mot behov inom områden som rör re- spektive departements ansvarsområde och myndigheter). 
  
 309 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 –Nya anslag eller anslagsposter inom ett vart och ett av de departement som i dag har myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och innovation som utlyser medel i öppen konkurrens, där medlen disponeras av myndigheter med annat kärnuppdrag. Alter- nativet liknar det ovan, med den skillnaden att medel disponeras av samma myndigheter som i dag. I detta fall kommer Myndigheten för strategisk forskning mer att agera som en utförare av bered- ningen av andra myndigheters insatser. En väsentlig skillnad mot de två övriga alternativen blir att det riskerar uppstå problem med beslutsordningen, eftersom det inte är möjligt att delegera myn- dighetsbeslut. I detta alternativ behöver formella beslut fattas av den myndighet som disponerar medlen, på ett beslutsunderlag som utarbetas av Myndigheten för strategisk forskning. Detta skulle göra administrationen komplicerad, till exempel avseende person- uppgiftsbehandling i samband med ansökan och vid uppföljning av utbetalade medel. 
  
 Utredningens bedömning är att något av de två översta alternativen vore att föredra. 
  
 Som framgår av förslaget blir det obligatoriskt för Myndigheten för strategisk forskning att ta över all extern, konkurrensutsatt, finan- siering av forskning och innovation som i dag går via myndigheter med andra kärnuppdrag än forsknings- och innovationsfinansiering. Utredningen har respekt för att det blir en avgörande förändring jäm- fört med dagens situation och att det kommer att kräva ett stort mått av planering, samverkan präglad av lyhördhet för myndigheternas behov och (inte minst) hårt arbete för att implementera ett nytt sätt att fördela medel. Därtill kommer denna uppgift att löpande utgöra en betydande del av Myndighetens för strategisk forsknings uppgift. 
  
 Ovanstående förslag på lösningar avseende hur medel (formellt och tekniskt) ska hanteras är utredningens preliminära förslag om genom- förande. Den lösning regeringen väljer behöver vidareutvecklas och utarbetas i detalj. Regeringen behöver då vara uppmärksam på ris- kerna kopplade till styrning från olika departement inom Regerings- kansliet, framför allt avseende en situation av alltför omfattande, långt- gående och detaljerad öronmärkning av anslag till Myndigheten för strategisk forskning. Utredningen menar att det är angeläget att skapa en lösning som speglar en helhetssyn för regeringen och ser stor för- del i att skapa en koordinerande myndighet som kan genomföra in- 
  
 310 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 satser som spänner över hela regeringens och samtliga departements ansvars- och intresseområden. 
  
 Lyhördhet och helhetssyn behövs i genomförandet för att inte hamna i en kamp om kontroll av tillgängliga resurser. Ledningen för Myndigheten för strategisk forskning, i samverkan med portfölj- ledningarna, behöver ha en genomtänkt och långsiktig strategi för att inte riskera att hamna i en uppsjö av små specialutlysningar eller program som ska passa mot detaljerade önskemål. Utredningens för- slag öppnar för att göra satsningar som är tillräckligt stora för att göra verklig skillnad. I dag har flera myndigheter högst begränsad finansiering av extern konkurrensutsatt forskning och innovation (se tabell 3.3 i kapitel 3). Genom att lägga samman finansiering som i dag är spridd på flera myndigheter uppnås kritiskt massa, samtidigt som var och en av myndigheterna får del av den kunskap och kompetens som behövs för den egna verksamheten. 
  
 Intern styrning av olika områden i myndigheten 
  
 Förutom regeringens styrning av verksamheten vill utredningen lyfta ett antal aspekter rörande myndighetens interna styrning. Det är dock viktigt att betona att utredningen inte avser föregripa hur en fram- tida myndighetsledning väljer att organisera verksamheten. Nedan- stående diskussion ska därför endast som exempel på en möjlig intern styrning och användas för att belysa vikten av inflytande från cen- trala behovsägare. 
  
 Kärnuppgiften för Myndigheten för strategisk forskning är att säkra kunskap, innovationsförmåga och kompetens inom områden av cen- tral vikt för näringsliv, offentlig sektor och civilsamhälle. Då myndig- heten kommer ansvara för extern statlig finansiering inom ett stort antal områden kommer styrelsen inte kunna omfatta all den nödvän- diga kunskapen, utan utredningen menar att den övergripande styr- ningen behöver kompletteras med någon form av beredande och rådgivande grupper. I följande text använder vi benämningen portfölj- grupp för dessa rådgivande grupper. 
  
 Varje portföljgrupp består av personer med djup kunskap inom det aktuella området. Personerna kan vara verksamma i Sverige eller i andra länder. Vi tror att en lämplig storlek är fem till elva personer, beroende på hur brett portföljens ämne är. Styrelsen beslutar om hur 
  
 311 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 många portföljgrupper myndigheten ska ha och om varje portföljs inriktning och omfattning. Styrelsen beslutar också om vilka personer som ska ingå i portföljgrupperna. Deltagarna i en portföljgrupp är inte anställda vid myndigheten, utan har i uppdrag att delta i portfölj- gruppen under en förutbestämd tid (till exempel tre till sex år). Upp- draget är att jämföra med uppdraget att medverka i ett råd eller en kommitté. 
  
 Portföljgrupperna bör få stort inflytande över sådant som rör forsk- ning och innovation inom portföljens område. Förutom att formulera portföljens mål och strategi bör portföljgrupperna ha inflytande över exempelvis: 
  
 –vilka utlysningar som ska genomföras, 
  
 –bedömningskriterier och principer för bedömargrupper, 
  
 –större utvärderingar och uppföljningar på portföljnivå, 
  
 –förslag till grund för beslut om finansiering av större projekt (i stor- leksordningen 10 miljoner kronor eller mer). 
  
 Som visades i kapitel 3 ser den formella styrningen av dagens statliga finansiärer olika ut. Följden av förslaget att samla den behovsmoti- verade forskningen i Myndigheten för strategisk forskning är att alla typer av områden kommer styras på samma sätt. I förhållande till hur vissa av myndigheterna styrs i dag kommer införandet av portfölj- grupper medföra att styrningen går från fokus på formella tilldelnings- beslut för enskilda projekt som granskats av beredningsgrupper med sakkunniga, till att i framtiden i stället styra den långsiktiga strate- giska inriktningen på breda områden. 
  
 Exakt vad som delegeras från styrelse och generaldirektör till port- följgrupperna, liksom praktiska arbetssätt, lämnas till en framtida myndighetsledning att utveckla. Avgörande är att skapa delegations- och arbetsordningar, interna regelverk och en kultur som värnar om det externa inflytandet på vilka insatser som myndigheten ska genom- föra samtidigt som alla formella krav på statliga myndigheter möts. En löpande dialog mellan myndighetens styrelse och ordförandena för portföljgrupperna tillsammans med aktivt deltagande från de högsta cheferna på Myndigheten för strategisk forskning i portföljgruppernas arbete kommer vara viktigt för att utveckla effektiva arbetssätt. 
  
 312 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Figur 6.5 Exempel på tänkbara portföljgrupper inom Myndigheten för strategisk forskning 
  
 Portföljgrupperna arbetar med behovsinventering, utlysning, uppföljning av behovsmotiverad forskning 
  
 När utredningen tittat på liknande strukturer kan vi konstatera att det finns två pågående program som kan ses som exempel, nämligen de Nationella forskningsprogrammen och de Strategiska innovations- programmen.48 Båda programformerna har någon form av rådgivande organ som tar ställning till programmets övergripande inriktning och som följer programmets utveckling. Huvuddelen av det operativa an- svaret för att genomföra utlysningar ligger däremot på handläggare inom den myndighet som ansvarar för ett visst delprogram. Beman- ningen av respektive programs styrelse varierar beroende på pro- grammets karaktär och vilken typ av aktiviteter som ska finansieras. Gemensamt är att insatserna har föregåtts av ett omfattande analys- arbete som kartlagt framtida behov och hur svensk forskning och innovation står sig. Med utgångspunkt i analysen har det formulerats en forsknings- eller innovationsagenda som använts för att utforma insatser. Nyckeln i detta sammanhang är att det gjorts ordentliga be- hovsinventeringar som resulterat i satsningar av långvarig karaktär. 
  
 48För beskrivning av programmens uppbyggnad se Johns, Rodriguez, Fleming, Williams och Bates, Cordova (2022) A Formative  
 Meta-Evaluation 
  Moore Programmes  
 2017–2021 
  s.  
 12–16 
  och Andersen, T., Johns, Rodriguez och Bates, Cordova (2020) Metautvärdering av andra omgången strategiska innovationsprogram efter sex år s.  
 18–21. 
  
 313 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningen menar att liknande arbetssätt bör prägla huvuddelen av verksamheten inom Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 Ett annat exempel är de så kallade portföljstyrelserna inom Norges forskningsråd. Dessa har en roll i att prioritera, genomföra och följa upp verksamheten inom ett antal områden, så kallade portföljer.49 Norges forskningsråd har förnärvarande organiserat verksamheten i 16 portföljer. Givet det breda uppdrag som Myndigheten för strate- gisk forskning föreslås få, och det behov av bredare ansatser som formulerats av flera av de som utredningen mött, är det utredningens rekommendation att arbetssätten inom Norges forskningsråd grans- kas noggrant om utredningens förslag tas vidare. 
  
 De nätverk och de tydliga kopplingar till behovsägare som dagens finansiärer har måste även framgent tas tillvara och utvecklas inom Myndigheten för strategisk forskning. Det gäller inte minst mycket av den verksamhet som i dag finns inom Formas, Forte och Energi- myndigheten som i dag ansvarar för finansiering av forskning och innovation inom flera områden som är centrala för samhällets och näringslivets utveckling. 
  
 Inom energiområdet kommer det vara avgörande för effektiviteten att ett nära samarbete mellan Myndigheten för strategisk forskning och de kvarvarande delarna av Energimyndigheten etableras. Detsam- ma gäller Fortes etablerade kontakter med lärosäten, myndigheter, kommuner och regioner samt andra organisationer inom de delar av välfärdssystemet som Forte i dag förser med relevant forsknings- baserad kunskap. Formas nätverk med lärosäten som är verksamma inom de areella näringarna, med samhällsbyggnadssektorn och med breda grupper som arbetar med hållbarhet måste också vårdas och utvecklas. Till detta ska läggas alla de nätverk som finns hos de myn- digheter som finansierar forskning, men som inte har det som kärn- uppdrag. Utredningen menar att tillvaratagandet av styrkorna hos de myndigheter som i dag finansierar forskning måste vara en hög prio- ritet hos en framtida ledning för Myndigheten för strategisk forsk- ning. 
  
 49För information om Norges forskningsråd 16 portföljer, se www.forskningsradet.no/om- forskningsradet/portefoljer/ (information hämtad  
 2023-05-19). 
  
 314 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Uppgifter och ansvarsområden 
  
 Myndigheten för strategisk forskning kommer att ha ett antal upp- gifter, vilka beskrivs översiktligt nedan. Texten tar särskilt upp verk- samheter där utförandet kommer att förändras i förhållande till nu- varande organisation samt de fall då utförandet kommer att kräva samarbete med de andra nybildade myndigheterna. 
  
 Finansiering av forskning och innovation 
  
 Den mest centrala uppgiften för Myndigheten för strategisk forsk- ning är att finansiera forskning och innovation inom områden som bedöms vara av stor vikt för Sverige på kort och lång sikt. 
  
 För att lyckas kommer definition och val av områden vara avgör- ande. Myndigheten kommer därför att behöva utveckla processer och förmåga att kontinuerlig kartlägga och bedöma det svenska forsk- nings- och innovationssystemets styrkor och svagheter. Nätverk inom näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle samt inom akademin och institutssektorn kommer att vara nödvändiga. Personer som in- går i portföljgrupperna kommer vara värdefulla i detta arbete, men utredningen menar att kontaktytorna måste vara mycket bredare än så. Initialt kommer upparbetade kontakter och etablerade arbetssätt hos de nuvarande forskningsfinansiärerna vara avgörande. Dels för att inte förlora viktiga nätverk och förmågor, dels för att väl funge- rande arbetssätt kan användas som utgångspunkt när myndigheten tar sig an nya områden. 
  
 Det kommer också att krävas förmåga att omvärldsbevaka för att tidigt kunna fånga trender i Sverige och i omvärlden som kan användas som underlag för nya satsningar. Scenarioplanering, framsynsarbete och förstärkt förmåga till analys av stora datamängder är bara några av de metoder som kan bli aktuella. Den centraliserade internationa- liseringsverksamheten blir också en viktig resurs för arbetet med att kartlägga styrkor, svagheter, samarbetsmöjligheter och satsningar med och i andra länder (se beskrivning av den internationella verksam- heten nedan). 
  
 Att Myndigheten för strategisk forskning har uppdaterade kart- läggningar av det svenska forsknings- och innovationssystemet, god kännedom om framväxande behov och stark omvärldsbevakning 
  
 315 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 kommer vara särskilt viktigt när det kommer till beslut att avveckla och prioritera bort områden. 
  
 Utöver områdesval baserat på behovsinventeringar och aktörs- dialoger kommer de tematiska prioriteringar som regeringen önskar göra via externt finansierad forskning huvudsakligen att kanaliseras via Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 Indelningslogiken i Myndigheten för strategisk forskning utgår från behoven i näringslivet, offentlig sektor och civilsamhället, inte från vetenskapliga områden. Resultatet av behovsinventeringar behöver dock inte bli ”smala” satsningar anpassade för behov hos få aktörer. Utredningen bedömer snarare att de framtida satsningarna kommer präglas av en blandning av dels satsningar inom avgränsade områden, dels bredare satsningar som tar sin utgångspunkt i generiska tekno- logier som har en tillämpning inom flera branscher och verksamhets- områden. Ett aktuellt exempel är satsningen på Avancerad digitaliser- ing som samlar flera behovsägare i form av olika näringslivsaktörer och myndigheter.50 Även satsningar på forskning och innovation för att utveckla generiska förmågor är tänkbara, exempelvis en satsning på hållbara arbetsplatser för att minska stressrelaterade sjukdomar. 
  
 Enligt utredningens förslag är inte Myndigheten för strategisk forskning begränsad när det gäller vilken typ av forskning och inno- vation som myndigheten kan finansiera. Det är behoven som ska styra. Beroende på hur behoven ser ut kan myndigheten finansiera grundforskning, tillämpad forskning, innovationsaktiviteter, nyttig- görande eller annat som behövs för att säkerställa att det finns rele- vant kunskap och kompetens inom ett visst område. I de fall behovs- inventeringen leder till slutsatsen att det bör göras breda satsningar inom specifika vetenskapsområden bör de identifierade bristerna nog- grant diskuteras med Vetenskapsmyndigheten innan satsningar genom- förs. I de fall det identifieras behov av att göra specifika projekt som syftar till att introducera specifika lösningar baserat på kunskap som utvecklats inom ramen för någon av satsningarna i Myndigheten för strategisk forskning så bör diskussioner ske med Innovationsmyndig- heten. 
  
 När det gäller karaktären på satsningar som genomförs av Myn- digheten för strategisk forskning så menar utredningen att detta till stor del bör bestämmas av ledningen för den nya myndigheten och 
  
 50För information om satsningen se www.avanceraddigitalisering.se/# (information hämtad  
 2023-07-06). 
  
 316 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 de behovsdialoger som den bedriver. Utredningen vill dock fram- hålla vikten av att andelen långsiktiga satsningar ökar. Detta behövs för att öka förutsägbarheten, för att kunna skapa nya former av nät- verk för samverkansforskning, för att säkerställa att den kunskap som tas fram verkligen kommer till användning i de verksamheter som berörs samt för att stärka den svenska kompetensbasen. 
  
 Finansiering av verksamheter som stödjer andra myndigheters sakområden 
  
 Som framgår av avsnitt 6.2.1 föreslår utredningen att den konkurrens- utsatta externa finansiering som fördelas av myndigheter som har ett annat huvuduppdrag än forsknings- och innovationsfinansiering ska upphöra. Utredningens förslag är att ansvaret läggs på Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 För att säkerställa fortsatt finansiering av forskning och innova- tion inom de områdena som myndigheterna är verksamma inom be- höver representanter för myndigheterna fortsatt vara djupt involve- rade i finansieringsverksamheten. Utredningen ser behov av involvering i alla steg, såsom behovsinventering, utformning av satsningar, bedöm- ning, uppföljning, kommunikation och nyttiggörande. 
  
 Involveringen ska dessutom inte begränsas till det ”egna området”, utan det är viktigt att representanter från myndigheterna involveras och ges möjlighet att påverka närliggande och generiska områden. På så sätt kan gemensamma behovsbilder och samverkansmöjligheter identifieras. Dessutom kan överlapp i satsningar på olika områden undvikas. 
  
 Som framgår av författningsförslagen föreslår utredningen att det i instruktionen för Myndigheten för strategisk forskning slås fast att denna myndighet blir ansvarig för att finansiera forskning och inno- vation inom några av de områden där olika myndigheter i dag erbju- der extern, konkurrensutsatt, finansiering. För övriga hänvisas till ett generellt formulerat ansvar. I författningskommentarerna nämns dock flera av de områden och myndigheter som i dagsläget finansierar forsk- ning och innovation. 
  
 Utredningen lägger inga förslag kring hur arbetet med de fast- slagna områdena ska bedrivas, men förutser att flera av de områden där det i dag förekommer finansiering från myndigheter med annat kärnuppdrag kommer att återfinnas som tydliga portföljer, program 
  
 317 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 eller annan organisationsform inom Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 Avslutningsvis är det viktigt att klargöra att utredningens förslag på förändringar endast gäller den verksamhet på de aktuella myndig- heternas som ägnas åt utlysningar av externa medel. Egen forskning- och utvecklingsverksamhet och upphandling av forskningsrapporter som behövs för kunskapshöjning och för genomförande av myndig- hetens kärnverksamhet omfattas inte av utredningens förslag. 
  
 Finansiering av test- och demonstrationsanläggningar samt ”innovationsinfrastrukturer” 
  
 Myndigheten för strategisk forskning föreslås få ansvar för den del av finansiering av test- och demonstrationsanläggningar som staten står för. Finansieringsansvaret gäller framför allt laboratorium och fysiska anläggningar för test och simuleringsverksamhet.51 
  
 Finansiering av denna typ av anläggningar, och den verksamhet som bedrivs inom dem, är ofta komplex. Det beror på att de har många olika användare och att finansieringen ofta kommer från olika typer av källor, exempelvis från näringslivet, forskningsinstitut, regionala aktörer, kommuner och statliga myndigheter. Eftersom de har så många olika finansieringskällor blir det ofta utmanande ur statsstöds- perspektiv att en del av finansieringen består av offentliga medel. 
  
 Givet finansieringsfrågans komplexitet är det viktigt att en myndig- het får ett utpekat ansvar för statens del av finansieringen. På så sätt ökar tydligheten, relevant kompetens kan byggas upp och det skapas förutsättningar för utveckling praxis kring den statliga medfinansier- ingen av denna typ av komplexa anläggningar. Att bygga upp nätverk och samverkansforum kring finansieringsfrågor med institut, närings- liv och offentliga aktörer kommer att bli en viktig uppgift för Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 Utredningen ser inte något behov av att formellt reglera formerna för finansieringen av test- och demonstrationsanläggningar inom Myndigheten för strategisk forskning. I stället är det upp till myndig- heten att via samverkan, behovsinventeringsprocesser och analyser hitta lämpliga former. 
  
 51Se avsnitt 3.5.6 för beskrivning av vad som avses med test- och demonstrationsanläggningar. 
  
 318 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Utöver fysiska test- och demonstrationsanläggningar finns även olika typer av långvariga nätverk och samverkansforum som tjänar som ”infrastrukturer” eller plattformar för fördjupad samverkan mellan olika aktörer. Ibland ansvarar även denna typer av samverkansforum för test- och demonstrationsanläggningar, vilket innebär ett slags hybridformat. Ett sådant exempel är AI Sweden som samlar över hundra medlemmar från akademi, näringsliv och offentlig sektor i syfte att utveckla  
 AI-tillämpningar 
  i svenska organisationer.52 Även om ansvaret för finansiering av denna typ av verksamhet ligger inom Myndigheten för strategisk forskning krävs tät samverkan med Inno- vationsmyndigheten för att skapa tydlighet och för att inte riskera att områden faller mellan stolarna, så att viktiga initiativ inte erhåller finansiering.53 
  
 Centraliserad funktion för internationalisering 
  
 Utredningen föreslår att Myndigheten för strategisk forskning blir ansvarig för samtliga formella internationella samarbeten inom om- rådet forskning och innovation. Det gäller dels den nationella orga- nisationen för svenska aktörers medverkan i olika typer av  
 Owensgram, dels andra former av internationellt samarbete som baseras på formella överenskommelser mellan svenska finansierande myndig- heter eller regeringen och parter i andra länder. Ansvaret att utforma nationella insatser så att de stimulerar och underlättar för svenska aktö- rer att samverka internationellt är detsamma för de tre myndigheter som föreslås. 
  
 I detta avsnitt presenterar vi ett antal av de funktioner och ansvar som utredningen föreslår ska ingå i verksamheten på Myndigheten för strategisk forskning. Först presenteras funktioner kopplade till  
 EU-program 
  för forskning och innovation. Därefter andra typer av internationella samarbeten. 
  
 Det bör också nämnas att utredningen inser att förslaget med en centraliserad internationaliseringsfunktion kommer att ställa stora krav på samverkan och informationsspridning mellan de tre nya myn- digheterna. Utredningen anser dock att fördelarna med en centrali- 
  
 52För information om AI Swedens arbete se www.ai.se/en (information hämtad  
 2023-05-24). 
  
 53Ansvaret för att utveckla nya innovationer i verklig miljö, så kallad verklighetstest, ligger på Innovationsmyndigheten. Se avsnitt 3.5.6 för beskrivnings av verklighetstest och andra typer av test- och demonstrationsverksamhet. 
  
 319 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 sering överväger de nackdelar och ökade kostnader för samverkan som förslaget innebär (se avsnitt 6.3 för motiv för förslaget)). Utred- ningen har identifierat ett antal områden där det kommer krävas tät samverkan och de kommer att nämnas i samband med presentationen av de olika funktionerna nedan. 
  
 Nationell organisation för arbetet med EU:s program för forskning och innovation 
  
 Som lyfts i avsnitt 6.3.3 behöver det nationella arbetet med att på- verka och stimulera medverkan i EU:s program för forskning och innovation utvecklas och förstärkas. Nedan presenteras de funktioner som föreslås integreras i Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 –Nationella organisationen för information och rådgivning (Natio- nella kontaktpunkter). I dagens organisation ligger ansvaret för information och rådgivning om hur man söker medel på ett tiotal myndigheter för  
 EU-programmet 
  Horisont Europa (se av- snitt 3.5.3). Till detta kan även läggas ett antal närliggande pro- gram med anknytning till forskning eller innovation, där ytter- ligare fler myndigheter har ansvar.54 Utredningen föreslår att denna struktur ersätts med en organisation där samtliga nationella kon- taktpunkter för Horisont Europa och andra  
 EU-program 
  som bedöms ha stora inslag av forskning och innovation samlas på Myndigheten för strategisk forskning. Givet bredden i EU:s pro- gram kommer de nationella kontaktpunkterna att behöva ha goda kontakter och löpande samverkan med representanter för statliga myndigheter med sakansvar. Exempelvis kan nämnas att det kom- mer krävas nära samarbete mellan Myndigheten för strategisk forskning och Vetenskapsmyndigheten gällande arbetet med att stimulera deltagandet i Europeiska forskningsrådet (ERC). 
  
 54Som exempel kan nämnas Jordbruksverket som fördelar  
 EU-medel 
  till innovationsprojekt inom  
 jordbruks-, 
  trädgårds- eller rennäringen inom Europeiska innovationspartnerskapet (EIP)  
 jordbruksverket.se/stod/innovation-kompetensutveckling-och-samarbeten/genomfora-ett- 
  
 innovationsprojekt-eip 
  (information hämtad  
 2023-07-06). 
  Ett annat är stöd från EU:s inno- vationsfond där bland annat Energimyndigheten har i uppgift att tillhandahålla information  
 www.energimyndigheten.se/forskning-och-innovation/forskning/internationella- 
  
 insatser/eus-innovationsfond/ 
  (information hämtad  
 2023-07-06). 
  
 320 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 –Programkommittéarbete. Ansvaret för organiseringen av program- kommittéarbetet ligger i dagsläget på Regeringskansliet och utred- ningen föreslår inte någon förändring av detta. Däremot behöver fördelningen av expertuppdrag i de olika programkommittéer ses över, givet att ett antal av de myndigheter som i dag har dessa upp- drag avvecklas enligt utredningens förslag. Framöver skulle en ex- pert kunna utses från en av de nya finansieringsmyndigheterna till- sammans med minst en expert från en myndighet med sakansvar inom programkommitténs område. Myndigheten för strategisk forskning kan även stödja Regeringskansliets ledamöter i arbetet med att ta fram samordnade positioner inför de olika program- kommittéernas möten. 
  
 –Deltagande i partnerskapsprogram. En allt större andel av bud- geten som avsätts för satsningar på forskning och innovation inom EU går till så kallade partnerskapsprogram (se avsnitt 3.5.3 för mer information). Då huvuddelen av de gemensamma utlysning- arna syftar till att möta specifika behov och har en tematisk inrikt- ning föreslår utredningen att ansvaret för prioritering och med- verkan i partnerskapsprogram inom EU läggs på Myndigheten för strategisk forskning, liksom de ekonomiska medel som i dag avsätts för deltagandet. I de fall EU planerar att genomföra part- nerskapsprogram som har en inriktning som ligger närmare Vetenskapsmyndighetens eller Innovationsmyndighetens verksam- het bör det göras överenskommelser gällande vilken myndighet som ska företräda Sverige. I samband med centraliseringen av arbetet med  
 EU-programmen 
  för forskning och innovation föreslår ut- redningen att den nuvarande  
 EU-samordningsfunktionen 
  läggs ner. 
  
 –Närvaro i Bryssel. Myndigheten för strategisk forskning föreslås få i uppdrag att fortsatt ansvara för närvaron av en svensk finan- siär i Bryssel. I dag bemannar Vinnova och Vetenskapsrådet det gemensamma kontoret, Swedens’s Research and Innovation Office (SWERI). Funktionen bedöms fortsatt som viktig för att säker- ställa starka nätverk i Bryssel och för att säkra ett effektivt svenskt påverkansarbete. 
  
 –Övrigt påverkansarbete. Inom ramen för den centraliserade hanter- ingen av  
 EU-programmen 
  ligger också ett ansvar hos Myndigheten för strategisk forskning att upprätta nätverk och samverkansforum med de aktörer som kan söka medel från  
 EU-programmen. 
  Före- 
  
 321 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 tag, branschorganisationer, kommuner och regioner, civilsamhäl- lesaktörer, universitet och högskolor samt lärosätenas forsknings- stödsorganisationer är exempel på organisationer som myndigheten behöver ha täta dialoger med. Dessutom behövs goda kontakter med centrala organisationer i andra länder, inte minst  
 EU-kom- 
  missionen och myndigheter i andra länder som ansvarar för del- tagandet i Horisont Europa och andra  
 EU-program. 
  Portfölj- grupperna och andra forum för samverkan som Myndigheten för strategisk forskning ansvarar för kommer vara resurser för att identifiera behov även då det gäller påverkansarbetet. Verksam- heten behöver också fungera som en ”sambandscentral” mellan dis- kussionerna i Bryssel och det svenska forsknings- och innovations- systemet. Genom att vara närvarande både i de europeiska och svenska diskussionerna kan myndigheten tidigt fånga upp förslag på förändringar och samla ”rätt” svenska aktörer för att bedriva påverkansarbete utanför de formella processerna. 
  
 –Analysera och följa upp det svenska deltagandet i  
 EU-program. 
  Ansvaret för att följa upp det svenska deltagandet i Horisont Europa bör också ligga på Myndigheten för strategisk forskning, inklusive uppföljning av medverkan i partnerskapsprogram. Utred- ningen menar vidare att man i anslutning till att den nya myndig- heten bildas också bör överväga att samla uppföljningsansvaret för fler av EU:s forsknings- och innovationsrelaterade program på myndigheten. Utredningen lägger inga skarpa förslag kring hur uppföljningsverksamheten ska organiseras inom Myndigheten för strategisk forskning, men vill betona de potentiella synergierna mellan det nationellt fokuserade analysarbetet (se nedan) och upp- följningen av  
 EU-deltagandet. 
  Genom att dessa två analysperspek- tiv integreras tydligare än vad som görs i dag menar utredningen att synergier kan uppnås och betydligt mer heltäckande analyser av svenska forsknings- och innovationssystemet produceras. 
  
 –Finansiella incitament för deltagande i  
 EU-program. 
  Några av dagens finansiärer erbjuder stöd för att stimulera deltagandet i olika  
 EU-satsningar. 
  Utredningen noterar att olika finansiella stöd och incitamentsstrukturer kan vara viktiga för att öka det svenska deltagandet upp till de nivåer som slagits fast i den nationella EU- strategin. Utredningen föreslår dock inga specifika finansierings- ordningar. I stället blir det upp till Myndigheten för strategisk 
  
 322 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 forskning att prioritera om områdesspecifika eller generella in- satser behövs för att stimulera deltagandet i  
 EU-program. 
  
 Annan internationell verksamhet 
  
 Myndigheten för strategisk forskning föreslås även få ansvaret för formella samarbeten utanför  
 EU-arbetet, 
  det vill säga forsknings- och innovationssamarbete både med länder utanför EU och europeiska samarbeten som genomförs på annat sätt än via EU:s institutioner. Nedan presenteras ett antal av de uppgifter som utredningen föreslår att Myndigheten för strategisk forskning ska få ansvar för. 
  
 –Bilaterala program. Myndigheten för strategisk forskning bör få ansvar för implementeringen av samtliga forsknings- och inno- vationsavtal som den svenska regeringen undertecknat med andra länders regeringar. Förutom utformning och finansiering av sam- arbetsprojekt bör myndigheten även bistå regeringen i förhand- lingar om nya avtal. På så sätt kommer framtida avtal att bättre spegla svenska aktörers behov och önskemål om samarbeten med specifika länder. 
  
 –Multilaterala program. Av utredningens delbetänkande framgår att finansieringen av program som genomförs inom ramen för multilaterala organisationer uppgick till drygt en miljard under perioden  
 2019–2022.55 
  Exempel på organisationer som används för att genomföra utlysningar där finansiärer i flera länder går sam- man för att genomföra utlysningar är Eureka, COST, Belmont forum och institutioner under Nordiska ministerrådet (Nordforsk, Nordic innovation, Nordic Energy Research). Myndigheten för stra- tegisk forskning bör ta över det svenska representantskapet i samt- liga internationella organisationer som syftar till att finansiera multi- laterala samarbeten och myndigheten bör få det fulla ansvaret för finansieringen. 
  
 –Främjande och stöd för Science Diplomacy. Sverige är känt i ut- landet som en stark forsknings- och innovationsnation (se av- snitt 5.4.5), vilket är en styrka som kan användas för att utveckla och fördjupa internationella samarbeten inom forskning och inno- 
  
 55Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19) s.  
 56–61. 
  
 323 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 vation.56 För att lyckas med detta behöver arbetet med att främja bilden av Sverige som kunskapsnation i omvärlden stärkas. Myn- digheten för strategisk forskning bör få ansvaret att (i dialog med övriga främjandemyndigheter, såsom Svenska institutet och Business Sweden) utveckla kommunikationsmaterial samt med- verka i främjandeaktiviteter på utlandsmyndigheter och i andra internationella sammanhang. Utöver att främja bilden av kunskaps- landet Sverige kan styrkeområdet forskning och innovation även användas för att stärka relationerna inom andra områden, något som ibland går under benämningen Science Diplomacy. Listan på områden där forsknings- och innovationssamarbeten kan användas i internationella relationer är lång. Till exempel kan forsknings- kontakter användas som ett sätt upprätthålla kontakter med länder där andra typer relationer begränsats på grund av säkerhetspoliti- ska förändringar eller andra meningsskiljaktigheter. I dessa fall är det en grannlaga uppgift att välja samarbetsområden som inte är känsliga av andra skäl eller där det finns risk för ”läckage” av käns- lig information.57 Ett annat exempel är att skapa medvetna strateg- iska samarbeten med länder där det svenska biståndet avvecklas. I flera fall har svenskt bistånd använts för att bygga upp akademiska miljöer i utvecklingsländer. Svenska forskare har ofta bidragit i detta arbete och har på så sätt byggt upp starka nätverk. När länderna utvecklats tillräckligt för att inte längre kvalificera sig för bistånd från Sverige finns risk att relationerna snabbt avveck- las. Genom att utveckla stödformer för att (i ordnade former) be- hålla relationerna mellan tidigare biståndsländer och svenska aktörer kan man skapa en ”brygga” från en biståndsbaserad uppbyggnads- fas till en relation med jämlika forskningssamarbeten, vilket också kan gynna ett framtida handelsutbyte. På så sätt skapas även möj- ligheter för Sverige att bygga vidare på de relationer som byggts under ”biståndstiden”. Ett tredje exempel på områden där Science diplomacy kan användas är för att stödja det svenska näringslivet i utvecklingen av strategiska affärer. Det bör påpekas att det inte är frågan om att lärosäten och andra innovationssystemsaktörer ska stödja enskilda företag i deras affärsverksamhet. I stället hand- lar det om att delta i sammanhang som visar upp Sveriges styrkor 
  
 56Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen Sverige (SOU 2018:78) s.  
 109–128. 
  
 57Ett exempel på denna typ av samarbete var relationerna med forskare inom östblocket under kalla kriget. 
  
 324 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 inom forskning och innovation, vilket ger ett indirekt bidrag till de svenska exportföretag som bygger sina affärer och produkter på högt kunskaps- och innovationsinnehåll. Ett sådant arbete kom- mer att behöva genomföras i nära samarbete med bland annat Business Sweden och utlandsmyndigheterna. Myndigheten för stra- tegisk forskning kommer att få en nyckelroll som nav för en stra- tegisk diskussion kring användningen av Science diplomacy och för att ge stöd till de som medverkar i sådana aktiviteter. Myndig- heten förutses också bidra aktivt i arbetet med ansvarsfull inter- nationalisering tillsammans med lärosätena och andra som i dag driver arbetet framåt, såsom Stiftelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning, Universitets- och högskolerådet och Sveriges universitets- och högskoleförbund.58 
  
 –Internationell närvaro. Utöver närvaron i Bryssel har Vinnova 
  
 idag verksamhet i Palo Alto i USA och i Tel Aviv i Israel. Syftet är dels att på plats följa utvecklingen i några av de mest innovativa regionerna i världen, dels att skapa samarbeten mellan svenska fors- kare, företag och organisationer i respektive land. Myndigheten för strategisk forskning bör ta över ansvaret för båda dessa verk- samheter. Utöver dessa båda kontor har Sverige Innovations- och forskningskontor vid sju av Sveriges ambassader.59 Klimat- och när- ingslivsdepartementet ansvarar för verksamheten som genomförs 
  
 isamarbete med flera andra departement. Fram till och med år 2016 låg ansvaret på Myndigheten för tillväxtpolitiska utvär- deringar och analyser (Tillväxtanalys).60 En tidigare statlig utred- ning menade att placeringen av Innovations- och forskningsråden 
  
 58Styrelsen för internationalisering av högre utbildning och forskning (STINT) lanserade redan 2020 tillsammans med Lunds universitet, Karolinska institutet och Kungliga tekniska högskolan ett dokument om ansvarsfull internationalisering. STINT (2020) Responsible inter- nationalisation: Guidelines for reflection on international academic collaboration. Dessutom inrättade Sveriges universitets- och högskoleförbund (SUHF) år 2022 en expertgrupp för internationalisering som bland annat ska hantera frågor som bland annat rör ansvarsfull internationalisering (se uppdrag i beslut om gruppens inrättande  
 suhf.se/app/uploads/2022/01/Expertgruppen-for-internationaliseringsfragor-UPPDRAG- 
  
 2022-2023_rattad.pdf 
  (information hämtad  
 2023-07-31). 
  I juni 2023 fick Universitets- och högskolerådet tillsammans med Vinnova och Vetenskapsrådet i uppdrag av regeringen att undersöka hur man bäst främjar ”ansvarsfull internationalisering vid  
 utbildnings-, 
  forsknings- och innovationssamarbeten” (Utbildningsdepartementet diarienummer U2023/02127). Upp- draget ska redovisas i december 2024. 
  
 59I dagsläget finns det Innovations- och forskningskontor på ambassaderna i Brasilia, Washington D.C., London, Tokyo, Seoul, Beijing och New Dehli. 
  
 60Information om verksamheten finns sammanställd på Tillväxtanalys hemsida  
 www.tillvaxtanalys.se/publikationer/arkiv/utlandsbaserad-omvarldsbevakning-2009- 
  
 2016.html (information hämtad  
 2023-05-28). 
  
 325 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 på Regeringskansliet medförde ett antal problem, bland annat när det gäller vilken typ av stöd som lärosäten kunde förväntas få.61 Forskningsfinansieringsutredningen föreslår inte att någon föränd- ring av Innovations- och forskningskontoren, men gör bedöm- ningen att Myndigheten för strategisk forskning skulle vara väl lämpad om regeringen i framtiden åter vill lägga utlandsorganisa- tionen för forskning och innovation på en myndighet. 
  
 –Plattformar och samordning. I samband med etablerandet av Myn- digheten för strategisk forskning föreslås Internationella samord- ningsfunktionen (INTsam) läggas ner. Myndigheten för strategisk forskning får inom ramen för sitt internationaliseringsuppdrag ansvaret att samordna den internationella verksamheten med Vetenskapsmyndigheten och Innovationsmyndigheten. 
  
 Analysfunktion med fokus på kartläggningar och behovsinventering 
  
 För att kunna utföra alla uppgifter inom Myndigheten för strategisk forskning behövs en omfattande analysfunktion. Här följer ett antal exempel på områden och kompetenser som bör ingå. Analysfunktio- nen måste kunna göra återkommande behovsinventeringar inom om- råden av betydelse för svenska samhället och näringslivet. Det kan exempelvis gälla kartläggningar av styrkor och svagheter inom en- skilda branscher, kunskaps- och kompetensbehov inom delar av den offentliga sektorn, förutsättningar för civilsamhällets bidrag till inno- vationsverksamhet och framväxt av nya tekniker. Kartläggningarna blir viktiga underlag i planeringen och uppföljningen av insatser som beslutas av portföljgrupperna, men kan också användas av regeringen som underlag vid utformningen av forsknings- och innovationspoliti- Grant. De kan också användas för utveckling av insatser och positioner i det internationella arbetet. 
  
 Som en del av förmågan att hålla uppdaterade bilder av styrkor och behov i det svenska forsknings- och innovationssystemet kommer myndigheten att behöva utveckla metoder för att genomföra effektiva behovsinventeringar med många aktörer. Framsynsarbete, scenario- planering och andra former av strukturerat samarbete kommer vara viktigt. 
  
 61Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen Sverige (SOU 2018:78) s.  
 116–128. 
  
 326 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 En utvecklad analysfunktion kommer även att vara ansvarig för utvärdering av de insatser myndigheten genomför. Som nämndes tidi- gare kommer myndigheten även att behöva rikta blickarna utanför Sverige och ha kapacitet att följa utvecklingen i andra länder. Syftet är både att utgöra underlag för myndighetens internationella verksam- het och att säkra att de satsningar som görs leder till att svenska den internationella konkurrenskraften för svensk forskning och innova- tion förstärks. Analysfunktionen förutses ha ansvaret för uppfölj- ningen av det svenska deltagandet i Horisont Europa. 
  
 Ansvar för central ansökningsportal 
  
 För att minska de administrativa kostnaderna och minska komplex- iteten i ansöknings- och rapporteringssystemen föreslås Myndigheten för strategisk forskning få ansvaret att tillhandahålla ett gemensamt system som även ska användas av Vetenskapsmyndigheten, Innova- tionsmyndigheten och Rymdstyrelsen. 
  
 Systemet måste anpassas och utvecklas så att det motsvarar de krav och den typ av insatser som genomförs av samtliga myndigheter i den nya myndighetsstrukturen. Det är Myndigheten för strategisk forsk- ning som ansvarar för att systemet tillhandahålls, möter övriga myn- digheters krav samt säkrar att det är väl anpassat för de sökande. Mer information om ansökningssystemet och samordningsbehov finns i avsnitt 6.5.4. 
  
 Uppföljning 
  
 Utredningen har formulerat sju kriterier som en framtida organisa- tion för extern statlig finansiering av forskning och innovation måste uppfylla.62 Dessa kriterier kan också användas för uppföljning av de forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning bör i första hand följas upp mot dess förmåga att säkra kunskap och innovationsförmåga för sam- hälle och näringsliv. Hur verksamheten bidrar till att stärka den forsk- ningsanknutna utbildningen och hur myndigheten stärker internatio- nella samarbeten blir också viktiga uppföljningsområden. Dessutom behöver myndigheten följas upp gällande frågor kring enkelhet, tyd- 
  
 62Se kapitel 5. 
  
 327 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 lighet och låga administrativa kostnader för de sökande. I tabell 6.5 anges relevansen för alla de sju kriterierna när det gäller uppföljning av Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 Tabell 6.5 Relevanta kriterier vid uppföljning av Myndigheten för strategisk forskning 
  
 Betydelse Relevans för uppföljning 
  
 Säkrar kunskap och innovations- förmåga för samhälle och näringsliv 
  
 Bidrar till forskningsanknuten utbildning* 
  
 Ger goda förutsättningar för internationella samarbeten 
  
 Ger riktning, proaktivitet och prioriteringsförmåga 
  
 Att säkra kunskap och innovations- förmåga för samhälle och näringsliv är myndighetens viktigaste kriterium. Detta ska vara typiskt för myndigheten och genomsyra all dess verksamhet. Det är därmed det kriterium som är mest relevant att följa upp. 
  
 Uppföljningen bör fokusera på myndighetens övergripande ansvar och effekter av insatser. 
  
 Är enkel, tydlig och har låga administrativa kostnader 
  
 Värnar fri forskning 
  
 Stimulerar internationellt konkur- renskraftig och banbrytande forskning 
  
 Uppföljningen bör fokusera på att en omfattande del av myndighetens verksamhet svarar mot detta kriterium. 
  
 Uppföljningen bör se över hur myndig- heten arbetar mot detta kriterium inom väsentliga delar av sin verksamhet. 
  
 *) Myndighetens fokus på behov gäller även forskningens koppling till utbildning. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning kommer att vara ytterst an- svarig för att det finns finansiering på områden som är stor betydelse för svenska samhället och näringslivet. Matchning mot identifierade behov och effekter av genomförda satsningar kommer således var den viktigaste dimensionen i uppföljningen av myndigheten. Det inklu- derar även kriteriet om att den forskning som finansieras ska täcka områden med stora kompetensbehov och på sätt bidra till utbild- ningens forskningsanknytning. Uppföljning av svenska aktörers inter- nationella samarbeten och hur myndigheten bidragit är också viktigt givet myndighetens ansvar för den centraliserade internationaliserings- funktionen. Viktiga uppföljningsfrågor är exempelvis: 
  
 328 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 –Finns det en matchning mellan näringslivsstrukturen och den forskning som bedrivs i Sverige? 
  
 –Håller den forskning som finansieras tillräckligt hög klass för att behålla och locka till sig ny  
 FoU-verksamhet 
  till Sverige? 
  
 –Finns det forskning inom områden som bedöms vara avgörande för kompetensförsörjningen till näringslivet och offentlig sektor? 
  
 –Finns det forskning inom de områden som offentliga aktörer pekat ut som prioriterade? 
  
 –Finns det forskning inom framväxande teknikområden? 
  
 Hur jobbar myndigheten? 
  
 Vem jobbar här? 
  
 Myndigheten för strategisk forskning har ett mycket brett uppdrag. Det avspeglar sig också i bredden på kompetensen som präglar myn- dighetens medarbetare. För handläggare som arbetar med den natio- nella forskningsfinansieringen är det viktigt att ha god kännedom om forskning och de förutsättningar som krävs för att bedriva den på ex- empelvis lärosäten, forskningsinstitut, stora företag och inom statliga myndigheter. Därför kommer många av de anställda vara disputerade eller ha lång erfarenhet av avancerat forsknings- eller innovations- arbete. Utredningen ser också framför sig att många av de anställda har en senior profil då en framgångsfaktor för myndighetens arbete är att ha stora nätverk inom näringslivet, offentlig sektor och civil- samhället. Nätverken behövs i arbetet med behovsinventeringar och bedömningar av projekt. Den seniora profilen i kombination med den forskningsmässiga erfarenheten innebär att man har djup sakkunskap inom de områden som man ansvarar för på myndigheten. De seniora personerna arbetar tillsammans med mer juniora handläggare och med handläggare som specialiserat sig på att driva bedömnings- och hand- läggningsprocesser. 
  
 Givet bredden på behoven kommer det återkommande dyka upp områden där myndigheten saknar kompetens och där det är oklart om områdena kommer stöttas under så lång tid att det motiverar att specifik kompetens rekryteras. I dessa fall, som bedöms bli relativt åter- kommande, kommer myndigheten att behöva förlita sig på tillfälliga 
  
 329 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 anställningar och inlåning av personal från sakmyndigheter, lärosäten, näringslivet eller andra delar av samhället. Detta ska dock inte ses som något problem, utan kan (rätt utnyttjat) bli ytterligare ett sätt att stärka myndighetens kontakter med behovsägarna och i arbetet med att bygga nätverk. 
  
 Inom den nya centraliserade internationaliseringsfunktionen kom- mer en del av de anställda ha djup kunskap om EU:s program och funktionssätt. Medarbetare inom informations- och rådgivnings- verksamheten behöver kunna kombinera kunskap om programmen med en god förmåga att kommunicera och hjälpa forskare och andra att söka medel. Även i detta fall är forskarbakgrund eller liknande mycket värdefullt. Andra medarbetare behöver ha kunskap om EU:s beslutsprocesser och hur man påverkar dessa. Bland de personer som arbetar med övriga internationella samarbeten behövs, förutom för- ståelse för forskning, även personer med vana från internationella förhandlingar, erfarenhet av säkerhetspolitik förståelse samt erfaren- het av främjande och diplomati. 
  
 En annan viktig del av Myndigheten för strategisk forskning är analysavdelningen som behöver medarbetare med vana att analysera och kartlägga framväxten av nya tekniker, strukturella förändringar i näringsliv och samhälle samt utveckling av nya kunskaps- och kom- petensbehov. Analysavdelningen behöver också personer med erfar- enhet av scenariometodik, framsyn och andra analysmetoder som bygger på interaktion med behovsägare. Det behöver också finnas personer med uppföljnings- och utvärderingskompetens för att säkra träffsäkerheten i myndighetens satsningar och att de följs upp på ett bra sätt. 
  
 Vilka instrument är typiska för myndigheten? 
  
 Myndigheten för strategisk forskning är behovsstyrd och finansierar alltifrån grundforskning till implementeringsnära projekt. Myndig- hetens främsta fokus kommer att vara samverkansforskning, det vill säga projekt som inkluderar både forskare vid lärosäten och institut och behovsägare i näringslivet, den offentliga sektorn och inom civil- samhället. Som utredningen ser det kommer myndigheten att ha många olika typer av utlysningar, alltifrån små utlysningar av förstudie- medel till kompetenscentrumsatsningar som spänner över flera år. 
  
 330 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Det är behoven som ska styra och satsningarna baseras på analys- underlag och breda dialoger med aktörer. 
  
 Men även om det kommer vara bredd i myndighetens instrument- portfölj så är det viktigt att betona att användningen av olika instru- ment inom ett visst område ska följa de långsiktiga strategier som tas fram av portföljgrupperna. De utlysningar som myndigheten lanserar ska inte komma som några överraskningar, utan vara välförankrade hos målgruppen. 
  
 Projekten väljs huvudsakligen ut av paneler bestående av sakkun- niga med erfarenhet både från forskning och från relevanta sektorer. 
  
 Vad är karaktäristiskt för myndighetens sätt att arbeta? 
  
 Forskning för att möta centrala behov i svenska samhället och för svenskt näringsliv är huvuduppgiften för myndigheten. Fokus för verksamheten blir därför att hela tiden säkra att den forskning som finansieras är relevant, bidrar till att lösa samhällsproblem, stärker kon- kurrenskraften och möter framtida kompetensbehov i näringslivet, offentlig sektor och civilsamhälle. En viktig del i myndighetens arbete blir att utmana aktörerna och fokusera på framtida behov. Det blir viktigt att undvika att satsa på sådan verksamhet som företag och verk- samheter inom den offentliga sektorn ändå hade planerat att genom- föra och i stället satsa på forskning för morgondagens utmaningar och komplexa problem. Genom att myndigheten kommer arbeta med många olika sektorer och branscher kommer myndigheten att tjäna som ett ”nav”, där synergier mellan områden och innovativa lösningar ”på tvärs” mellan olika sektorer kan identifieras. 
  
 När det gäller arbetssätt är det viktigt att myndigheten undviker att bara ”tänka själv”, utan ständigt interagerar med forskare och be- hovsägare. Det gäller för samtliga medarbetare, oberoende om en per- son jobbar med analys, internationella frågor eller med finansiering av projekt. I det arbetet blir portföljgrupperna viktiga, men nätverken och kontaktytorna måste vara bredare än så. 
  
 Även när det gäller det internationella arbetet så måste kontakt- ytorna, både inom EU och andra internationella organisationer, stärkas. Exempel på sätt att uppnå detta är att öka deltagandet i internationella expertgrupper, bli koordinator för policyutvecklingsprojekt inom EU, stimulera svenskar att arbeta som nationella experter i  
 EU-insti- 
  
 331 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 tutioner och kandidera för formella positioner i de organisationer där Sverige är medlem. Det kräver resurser, men det är nödvändigt för att stärka den svenska rösten och öka Sveriges påverkan på sikt. Minst lika viktigt som att öka närvaron i de internationella sammanhangen är att Myndigheten för strategisk forskning stärker de nationella dia- logerna kring internationella frågor. Endast genom att veta vilka de svenska aktörernas prioriteringar är kan myndighetens medarbetare påverka utvecklingen i en riktning som är gynnsam för dem. Täta sam- arbeten mellan analysteamet och kollegor med ansvar för nationella satsningar blir en viktigt. Nära samarbete med medarbetarna på Vetenskapsmyndigheten och Innovationsmyndigheten, liksom med universitet och högskolor, är också centralt för ett proaktivt agerande för svenska intressen. 
  
 En dag på Myndigheten för strategisk forskning 
  
 Zlatan är 44 år och har jobbat på Myndigheten för strategisk forskning i snart fem år. Han har disputerat i elektroteknik vid Chalmers tekniska högskola. Därefter arbetade han fem år på Rodriguez, både på Ericsson Research och med policyfrågor. Innan han började på Myndigheten för strategisk forskning arbetade han några år på Post- och telestyrelsen. 
  
 Zlatan arbetar som ansvarig för programmet Industriella tillämpningar i framtidens mobilnät som ingår i portföljen Avancerad digitalisering. Tillsammans med fyra andra programansvariga utgör de den interna port- följledningen. Teamet ansvarar för genomförandet av programmen i port- följen och har nära kontakt med Ramsey, som är portföljgruppens ordför- ande och VD för ett av de snabbast växande  
 AI-bolagen 
  i Sverige. 
  
 Vi får följa Zlatan på en mötesintensiv dag som börjar med en avstäm- ning med kollegorna på analysavdelningen. Syftet med avstämningen är det kommande mötet med portföljgruppen. Medlemmarna i gruppen har bett om att få en dragning av den senaste  
 OECD-rapporten 
  om digi- talisering av industrin och Zlatan vill kolla så att presentationen hamnar på rätt nivå och lyfter de frågeställningar som gruppen diskuterat vid de senaste mötena. Analytikerna tipsar Zlatan om en ny rapport som lyfter industriella tillämpningar av 5G i Kanada, USA och Frankrike. De be- stämmer att Lopez ska stämma av med Ramsey om även den ska tas upp på mötet och så avslutar de med att boka ett möte för en genomgång av hela Zlatans projektportfölj inför arbetet med årsredovisningen. 
  
 Nästa möte är med  
 EU-enheten. 
  De nationella kontaktpunkterna som arbetar med EU:s digitala program har fångat upp att  
 EU-kommis- 
  sionen planerar ett nytt stort initiativ kring industriella tillämpningar med 6G. De undrar vad Lopez tycker om satsningen och om de ska ställa sig positiva till detta i avstämningarna med Regeringskansliet inför kommande programkommittémöte. Zlatan säger att han är tveksam då 
  
 332 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 det kommer kräva mycket nationell medfinansiering, men lovar att han ska stämma av med Ramsey om att lyfta upp det på kommande port- följgruppsmöte. Han ska även göra en snabb koll i det interna systemet för att se vilka projekt som finns i nuvarande portfölj och vilka orga- nisationer som är med i dem. De bokar en uppföljning kommande vecka så att de nationella kontaktpunkterna har information med sig på mötet med Regeringskansliet. 
  
 På lunchen deltar Lopez på ett lunchseminarium som Tech Sverige anordnar om internationella regleringar av AI. På mötet medverkar en jurist från Lunds universitet som specialiserat sig på  
 IT-rätt. 
  Lopez gör en anteckning om att kontakta henne under veckan och höra om hon är intresserad att anmäla sig till myndigheternas gemensamma databas för utvärderare. 
  
 Efter lunch är det dags för ytterligare ett nytt internt möte med Shaw som är programansvarig inom portföljen Framtidens välfärdssystem. Det är Shaw som kallat till mötet, eftersom den portföljgrupp som hon arbe- tar med har diskuterat en potentiell gemensam satsning mellan de båda områdena. Frågan som diskuterats är användarinterface i olika digitala system. Shaw har kollat i Zlatans projektportfölj och sett att det finns vissa projekt med den inriktningen och Shaw har funderat på om det kanske finns generiska frågeställningar och utmaningar som kunde utgöra grund för en gemensam satsning. Zlatan ser stor potential att göra en bredare satsning som kopplar samman teknikforskning med forskare inom be- teendevetenskap, kognitionsforskning och arbetsmiljö. Shaw och Lopez bestämmer sig för att lyfta frågan på det månatliga gemensamma insats- planeringsmötet där alla programansvariga möts för att se om det är fler portföljer som är intresserade. 
  
 Dagens sista möte är på Vetenskapsmyndigheten. Zlatan och hans chef har bjudits in för att diskutera kommande utlysningar inom teknik- området. Vetenskapsmyndigheten har fått höra att Myndigheten för stra- tegisk forskning planerar genomföra en utlysning med fokus på 7G ut- veckling, vilken förväntas finansiera grundforskningsprojekt till största del och vill därför stämma av så att det inte uppstår några otydligheter eller krockar. Efter att ha diskuterat frågan så konstaterar man att upp- läggen är olika och i linje med respektive myndighets uppdrag. Dess- utom krockar inte de planerade utlysningar i tid. Man kommer överens att informera varandra i samband med utlysningarna för att säkerställa att man inte omedvetet finansierar ”samma projekt” och att man ska använda varandras nätverk för att identifiera bra internationella be- dömare för båda utlysningarna. 
  
 Zlatans arbetsdag avslutas framför datorn där han går igenom svar på förfrågningar om att ställa upp som bedömare i en kommande utlysning. 
  
 333 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 6.4.3Innovationsmyndigheten 
  
 Förslag: En ny myndighet med benämningen Innovationsmyndig- heten inrättas. Dess uppgift är att stödja transformation av sam- hälle och näringsliv samt finansiera forskning och innovation som leder till lösningar på komplexa samhällsproblem. Innovations- myndigheten ska också ge stöd till innovationsverksamhet i små och medelstora företag. 
  
 Innovationsmyndigheten leds av en styrelse med sju leda- möter som utses av regeringen. Ledamöterna utses för tre år i taget, och högst sex år i följd. 
  
 Bedömning: Innovationsmyndigheten bör själv avgöra omfatt- ningen av sitt kansli och inre organisation. 
  
 Organisation och styrning 
  
 Innovationsmyndigheten är en styrelsemyndighet och myndigheten leds av styrelsen. En generaldirektör leder det dagliga arbetet inom myndigheten och ansvarar för att styrelsens beslut genomförs.63 Styr- elsens ledamöter utses av regeringen. Styrelseledamöterna bör repre- sentera en bredd av aktörer från näringsliv och samhälle, men även företrädare för akademin bör ingå. Givet myndighetens ansvarsområde är det viktigt att det bland näringslivsföreträdarna finns represen- tanter med djup kunskap om entreprenörsdrivna, innovativa små och medelstora företag. Innovationsmyndigheten har, likt Myndigheten för strategisk forskning, inga andra författningsreglerade beslutande organ än styrelsen. 
  
 63Myndighetsförordning (2007:515). 
  
 334 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Figur 6.6 Principiell organisation för Innovationsmyndigheten 
  
 Utöver angivna verksamheter behöver Innovationsmyndigheten utveckla nya verksamheter som stödjer transformation av samhälle och näringsliv 
  
 Uppgifter och ansvarsområden 
  
 Vi har tidigare lyft att framtida statlig extern finansiering av forsk- ning och innovation måste kunna möta den bredd av utmaningar som samhället står inför nu och i framtiden (se avsnitt 5.4.3). Dess- utom måste den utvecklas så att den på ett bättre sätt kan stötta när- ingslivet och samhällets institutioner för att ta vara på framtida möj- ligheter som kommer av ny teknik och samhällsomställningar. 
  
 Innovationsmyndigheten inrättas för att vara verktyget för att stötta transformationen av samhället i en riktning som gör det möjligt att lösa utmaningarna och samtidigt stärka näringslivets konkurrenskraft. Genom att utgöra navet i förändringsprocesser som gör introduktio- nen av nya, omvälvande, innovationer utnyttjas kraften i Sveriges inve- steringar i forskning och innovation på ett bättre sätt. Med etabler- 
  
 335 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 ingen av Innovationsmyndigheten skapas en statlig myndighet som an- svarar för att ta fram insatser som svarar mot den tredje generationens innovationspolitik och ger Sverige möjlighet att ta täten i utvecklingen av den internationella forsknings- och innovationspolitiken. Myndig- heten får också ansvar för att stötta innovativa små och medelstora företag och olika typer av miljöer som stödjer denna typ av företag. 
  
 Nedan följer ett avsnitt som beskriver Innovationsmyndighetens strukturerande och möjliggörande roll för transformation av sam- hälle och näringsliv. Därefter följer avsnitt som i mer detalj beskriver de tre områden som myndigheten förväntas få ansvar för: 
  
 –policy- och verksamhetsutveckling för att stödja transformation av samhällssektorer och näringsliv, 
  
 –finansiering av projekt som utvecklar och prövar lösningar i verk- lig miljö, och 
  
 –finansiering av innovativa små och medelstora företag samt stöd till innovationsmiljöer som stödjer dessa bolag. 
  
 Innovationsmyndigheten – En organisatorisk möjlighet för verklig transformation och industriellt ledarskap 
  
 Samhällsutmaningarnas alltmer komplexa karaktär, såsom den alltmer uppenbara påverkan på samhället till följd av klimatförändringarna tillsammans med ett nytt säkerhetspolitiskt läge i världen, påverkar även forsknings- och innovationspolitiken (se avsnitt 5.4.3). Samtidigt innebär de nya förutsättningarna möjligheter för svenskt näringsliv att ta fram lösningar som adresserar sådana utmaningar. Redan nu går näringslivet i många fall före och gör stora investeringar för att ta fram ny teknik och affärsmodeller, till exempel för att adressera klimatutmaningarna. I Sverige har vi flera uppmärksammade exempel inom områdena batteriutveckling, utveckling av koldioxidfritt stål och lösningar för att ställa om till ett elektrifierat transportsystem. 
  
 Innovationsmyndighetens potential är framför allt dess förmåga att utvecklas och förändras i takt med framväxande behov. Myndig- heten får en viktig roll i att arbeta med sådant som är nytt och i dag okänt och den blir på så sätt ett stöd för att implementera initiativ från regeringen. Ett aktuellt exempel är regeringens målsättning att investera i ny kärnkraft. En dimension av detta beslut är att se över möjligheterna att introducera en ny teknik, så kallade små modulära 
  
 336 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 reaktorer (SMR)64. En sådan utveckling av det svenska energisystemet kommer inte bara att kräva integrering av en ny typ av energikälla, utan kräver initialt en reformering av gällande lagstiftning. Det kom- mer också att ställa nya krav på tillståndsgivningen inom olika delar av den offentliga förvaltningen. När tekniken sedan är på plats öppnar den upp helt nya industriella möjligheter som kräver ytterligare ut- veckling av teknik, affärsmodeller, regleringar med mera. 
  
 För att utnyttja Innovationsmyndighetens potential som möjlig- göra och pådrivare behöver myndigheten ges de rätta förutsättning- arna. Det innebär bland annat att myndigheten behöver ges tydliga mandat och en utpekad roll att driva innovationsprocesser som påver- kar andra myndigheters ansvarsområden. Myndigheten behöver också ha en tät relation med olika delar av Regeringskansliet, dels i rollen som expertmyndighet som kan förmedla kunskap om utvecklingen och visa på möjligheter inom centrala områden, dels som i rollen ”problemidentifierare”. Genom att myndigheten leder och möjliggör centrala innovationsprocesser och policyutveckling mellan myndig- heter så kommer myndigheten kunna identifiera problem med lag- stiftning och regleringar som kräver politiska beslut och kunna före- slå möjliga lösningar för regeringen. 
  
 Men det är återigen viktigt att betona att framtiden kommer kräva nya typer av insatser som i dag är okända eller inte används av stats- förvaltningen. Därför kommer det att krävas att styrningen av myn- digheten är sådan att den ger möjlighet att ta nya initiativ och snabbt anamma nya angreppssätt, ibland även sådana som kan uppfattas som oortodoxa för en statlig myndighet. Det kommer att krävas mod och en  
 risk-tolerant 
  inställning både från regeringen och en framtida myndighetsledning. På så sätt kan Sverige åter ta ledningen i utveck- lingen av den internationella forsknings- och innovationspolitiken, precis som vi gjort tidigare i historien.65 Ännu viktigare är att skapa förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och lösa fler komplexa samhällsutmaningar. 
  
 Det interna arbetet inom Innovationsmyndigheten bör präglas av experimentella arbetssätt, snarare än enbart traditionella utlysningar, där nya former för att välja ut och finansiera projekt systemföränd- rade testas. 
  
 64Se översiktlig beskrivning i Strålsäkerhetsmyndigheten (2023) Utveckling av regelverk och andra åtgärder för befintlig och framtida kärnkraft (delredovisning) s.  
 8–9. 
  
 65Arnold, E. och Sparks, K. (2022) What past changes in Swedish policy tell us about developing  
 third-generation 
  research and innovation governance. 
  
 337 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Innovationsmyndigheten kommer att utveckla och stödja så kallade  
 missions-orienterade 
  arbetssätt.66 Ett första steg i ett sådant arbetssätt är att formulera ambitiösa samhällsmål (eng. missions), exempelvis att bota cancer eller skapa hundra klimatneutrala städer till år 2030.67 För att uppnå dessa mål initieras därefter ett antal breda projekt där många olika aktörer samverkar för att ta fram effektiva lösningar som accepteras och kan implementeras i samhället. I arbetet ingår att lösa utmaningar kopplade till juridik och regelverk samt att ha kontakt med beslutsfattare inom politik och samhällsstyrning. Därmed är  
 mission-konceptet 
  ett tydligt exempel på arbetssätt som motsvarar den tredje generationens krav på forsknings- och innovationspolitiken. 
  
 Även om Innovationsmyndigheten förutses vara den myndighet som leder arbetet med missions behövs nära samarbete med både Myndigheten för strategisk forskning och Vetenskapsmyndigheten för ett lyckat genomförande. 
  
 Policy- och verksamhetsutveckling för att stödja transformation av samhällssektorer och näringsliv 
  
 Innovationsmyndigheten ska ha i uppgift att stödja policy- och verk- samhetsutveckling inom offentliga sektor. Då alla statliga myndigheter i varierande grad kan sägas ha detta som del av sitt uppdrag är det vik- tigt att avgränsa vilken typ av policy- och verksamhetsutveckling som myndigheten ansvarar för. Som framgår av den föreslagna myndig- hetens namn ska myndigheten ansvara för policy- och verksamhets- utveckling där syftet är att möjliggöra innovation som innebär en om- ställning av samhälle och näringsliv. Samhället står inför ett antal stora komplexa samhällsutmaningar såsom klimatförändringar, ökad före- komst av organiserad brottslighet och säkerhetspolitiska hot. Den ökade komplexiteten i problemen gör att existerande regelverk och styrning inom den offentliga sektorn ofta är ett av de hinder som måste lösas. 
  
 66För mer ingående beskrivningar av  
 missions-ansatsen 
  se Mazzucato, M. (2018) Mission- Oriented Research  Innovation in the European Union, European Commission, Directorate- General for Research and Innovation Publications Office och Neal, D., m.fl. (2022) Designing missions, Vinnova (VR 2022:02). 
  
 67Dessa två exempel kommer från EU:s arbete med missions (eng. Beating cancer, Climate Neutral and Smart Cities). För mer information se  
 EU-kommissionens 
  hemsida  
 research-and- 
  
 innovation.ec.europa.eu/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open- 
  
 calls/horizon-europe/Hooper 
  (information hämtad  
 2023-08-09). 
  
 338 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 En uppgift för Innovationsmyndigheten blir att utgöra en statlig resurs som kan samla de offentliga aktörer som krävs för att gå från en idé till en lösning som har stöd i gällande regelverk och som ger önskade resultat i samhället. Myndighetens verksamhet kommer även att bidra till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft ge- nom att den även kan stödja processer där lösningarna och utmaning- arna formulerats av företag. Genom att utveckla konkreta lösningar där privata och offentliga aktörer arbetar tillsammans skapas konkreta referensfall som kan användas av företagen vid export av lösningarna till andra länder. Tät samverkan med civilsamhället, forskningsinstitut och lärosäten kommer också vara viktigt. 
  
 Ett exempel på verksamheter kopplat till ansvarsområdet är så kallade policylabb. Detta har tidigare gjorts av Vinnova68, med syftet att stödja regelgivande myndigheters arbete med att anpassa regler- ingar för nya innovationer och därmed möjliggöra deras introduktion. Inom ramen för ett regeringsuppdrag, som pågick från 2017 fram till maj 2023, stöttade Vinnova ett flertal myndigheter och andra offent- liga organisationer.69 Vinnova fick även specifika tilläggsuppdrag.70 
  
 Andra exempel på närliggande uppgifter där Innovationsmyndig- heten kan komma att få en stödjande eller samordnande roll är upp- rättandet av så kallade regulatoriska sandlådor och annan typ av för- söksverksamhet där nya typer av regleringar testas i ett avgränsat sammanhang för att dra lärdomar inför mer omfattande reformer.71 Utredningen gör bedömningen att den typ av verksamhet som Vinnova bedrivit med utgångspunkt i regeringsuppdrag under fem års tid be- höver permanentas och utgöra en del av Innovationsmyndighetens verksamhet. 
  
 Utöver stöd för policy- och verksamhetsutveckling föreslår ut- redningen även att Innovationsmyndigheten får ansvar att utveckla användningen av innovationsupphandling som ett verktyg att ut- veckla och sprida nya lösningar till offentlig sektor. Utformning och 
  
 68Vinnova har haft i uppdrag av regeringen att vara ”samverkanspart för regelgivande myn- digheter för att förbättra förutsättningarna för att innovationsstöd, regulatorisk rådgivning och tillståndsprocess ska utgöra en sammanhållen process som stöder innovation” Se regerings- beslut N2017/01832/IFK. 
  
 69Vinnova (2023) Slutredovisning av uppdrag att ge stöd till offentliga aktörers arbete med regel- och policyutveckling. 
  
 70Regeringsbeslut I2021/0110 Uppdrag att utveckla arbetssätt och parallella processer för kortare ledtider för elnätsutbyggnad. 
  
 71Se Kommittén för teknologisk innovation och etik (2019) Försök för teknologisk innovation för en beskrivning och diskussion om begreppen. 
  
 339 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 genomförande av detta uppdrag måste genomföras i nära samarbete med Upphandlingsmyndigheten. 
  
 Ytterligare en uppgift för Innovationsmyndigheten blir att utveckla en stödfunktion för hantering av statsstödsfrågor kopplade till forsk- ning och innovation. I utredningens enkät och i de dialoger som genomförts har det framkommit återkommande synpunkter på hur frågan hanteras i dag. En kritik som framförs är att nuvarande finan- siärer gör olika tolkningar av gällande regelverk. Följden blir att för- utsättningarna för stöden varierar beroende på vilken myndighet som beviljat stödet, trots att underliggande regelverk är detsamma. En annan uppfattning som framförts till utredningen är att Sverige i mindre utsträckning än andra länder notifierar program och andra insatser till  
 EU-kommissionen 
  för att få förtydliganden och begära undantag från statsstödsreglerna. I syfte att åtgärda dessa otydligheter och skapa en funktion som kan stödja svenska aktörer och Regeringskansliet i hanteringen av statsstödsfrågor kopplade till forskning och innovation föreslår utredningen att Innovationsmyndigheten ges detta ansvar. Verksamheten måste genomföras i nära samarbete med övriga finan- siärer, särskilt Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 Innovationsmyndigheten bör även få i uppgift att stödja strate- gisk standardisering kopplat till forskning och innovation. Syftet är att stödja svenskt näringslivs intressen att få standarder som gynnar svenska företag att etableras globalt. Men det kommer också att bli allt viktigare att få till stånd standarder inom områden som stödjer implementeringen av lösningar på samhällsproblem. Ett strategiskt arbete med standardetablering kopplat till ny teknik kommer dess- utom bli allt viktigare, och behöva hanteras på nytt sätt, i ljuset av ett alltmer spänt och polariserat geopolitiskt läge.72 Bland de nuvar- ande finansiärerna har Vinnova fått ett antal regeringsuppdrag med syftet att bidra till att lyfta standardiseringsfrågorna kopplat till nya innovationer och bland annat arbetat med klimatfokuserad standar- disering.73 
  
 72Se resonemang i Harvey, Cordova, m.fl. (2023) “Technology sovereignty as an emerging frame for innovation policy. Defining rationales, ends and means” i Research Policy nr 6. 
  
 73År 2022 genomförde Vinnova utlysningen ”Klimatfokuserad standardisering för ökad inno- vation och konkurrenskraft” som en del av regeringens uppdrag till Kommerskollegium att inrätta ett rådgivande organ för att främja innovativ. Se vidare regeringsuppdrag Uppdrag att inrätta ett rådgivande organ för att främja innovativ och klimatfokuserad standardisering (N2021/02244). Arbetet bygger vidare på det uppdrag som Vinnova fick att stärka standar- diseringsarbetet i forsknings- och innovationspropositionen år 2016. Se Kunskap i samverkan 
  
 – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Prop. 2016/17:50 s. 137 f. 
  
 340 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Finansiering av projekt som utvecklar och prövar lösningar i verklig miljö 
  
 En del av arbetet med att stödja innovationer som löser samhälls- utmaningar är att Innovationsmyndighetens finansierar projekt som avser att testa nya innovationer i verklig miljö. Policyutveckling är en viktig pusselbit när det gäller att skapa förutsättningar för nya inno- vationer i näringsliv och samhälle. Men minst lika viktigt är att ge- nom finansiering skapa incitament för att testa de nya innovationerna i verkliga situationer. Innovationsmyndigheten kommer att finan- siera komplexa projekt som samlar så många av de nödvändiga aktö- rerna som möjligt, exempelvis leverantörer av lösningar, behovsägare, användare, reglerande myndigheter med flera. Det görs både för att skapa så realistiska förutsättningar som möjligt och för att kunna iden- tifiera eventuella nya hinder som måste lösas innan en lösning kan implementeras i ordinarie verksamhet. Projekten delas med fördel upp i olika delprojekt och etapper. 
  
 Det finns exempel på den här typen av program hos dagens myn- digheter. Vinnova lanserade redan 2010 programmet Utmaningsdriven innovation som hade som ambition att stödja breda konsortier som löste samhällsutmaningar de själva identifierat.74 Vinnova har även finansierat så kallade systemdemonstratorer, vilka varit projekt av lik- nande karaktär.75 Även vissa av projekten inom programmet Industri- klivet som drivits av Energimyndigheten har denna karaktär, även om de tydligare utgår från industriella utmaningar och drivs av enskilda bolag i samverkan med andra aktörer.76 Även Formas utlysning Från forskning till tillämpning för ett hållbart samhälle har liknande ambi- tioner även om projektbudgetar tenderar att vara mindre omfattande och projekten tydligare tar sin utgångspunkt i tillgänglig forskning.77 
  
 Som en illustration av verksamheten skulle Innovationsmyndig- heten i framtiden kunna finansiera ett projekt som syftar till att ut- 
  
 74För information om Utmaningsdriven innovation se Ramböll (2021) Analys av programmet Utmaningsdriven innovation – Delrapport 2. 
  
 75Se beskrivning av hur Vinnova arbetar med systemdemonstratorer inklusive exempel på finansierade projekt:  
 www.vinnova.se/m/hallbar-systemforandring/ 
  (information hämtad  
 2023-07-06). 
  
 76Se beskrivning av Industriklivet och exempel på finansierade projekt:  
 www.energimyndigheten.se/forskning-och-innovation/forskning/industri/industriklivet/ 
  
 (information hämtad  
 2023-07-06). 
  
 77Se beskrivning av utlysningen:  
 formas.se/arkiv/alla-utlysningar/utlysningar/2023-02-27- 
  
 fran-forskning-till-tillampning-for-ett-hallbart-samhalle-2023.html 
  
 (information hämtad  
 2023-07-06). 
  
 341 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 veckla användningen av robotik i hemtjänsten. Ett sådant projekt behöver givetvis inkludera teknikbolag som kan utveckla och leverera olika typer av robotar. Men tekniken är endast en del av lösningen och för att förstå hur brukarna interagerar med olika typer av robo- tar och hur det påverkar personalen i hemtjänsten behöver både brukare och personal involveras i projektet. Vidare är det viktigt att inköpare och ansvariga tjänstemän kopplas till projektet för att säkra att de lösningar som tas fram kan köpas in inom gällande upphand- lingsregler och att kostnaderna inte är för stora för att rymmas inom tillgängliga budgetar. Avslutningsvis kommer introduktionen av ny teknik i hemtjänsten med stor sannolikhet utmana gällande riktlinjer och allmänna råd om hur verksamheten ska utföras och följas upp. Därför kommer det vara viktigt att tidigt inkludera myndigheter som exempelvis Socialstyrelsen, Inspektionen för vård och omsorg samt Integritetsskyddsmyndigheten. 
  
 Finansiering av innovationer i samt stöd till innovationsmiljöer för innovativa små och medelstora företag 
  
 Innovationsmyndigheten föreslås få ett samlat ansvar för att tillhanda finansiellt stöd till innovationsverksamhet i små och medelstora företag. 
  
 Myndigheten föreslås ansvara för stöd till enskilda bolag. Det kan gälla alltifrån finansiering av forskning och teknikutveckling till affärs- utveckling. Utgångspunkten är dock att den statliga finansiering som tillhandahålls ska vara tydligt marknadskompletterande, det vill säga att det inte finns privata företag som tillhandahåller liknande stöd eller investeringar. Därför förutser utredningen att huvuddelen av den finansiering som tillhandahålls av myndigheten kommer gå till nystartade bolag eller innovationsprojekt som befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede där riskerna, såväl marknadsmässigt som tekniskt, är mycket stora. Det är dock viktigt att påpeka att stöd till vissa typer av innovationer kan behöva utgå under längre tid. Det gäller inte minst företag som utvecklar innovationer inom så kallad Hernandez och inom life science där erfarenheterna visar att utvecklingsprocesserna tar mycket lång tid, i flera fall över tio år.79 Alla typer av idéer och 
  
 78Enligt IDG:s ordlista över ord och uttryck i  
 it-branschen 
  kan deep tech förklaras som ”avan- cerad och potentiellt omvälvande ny teknik. Till exempel artificiell intelligens, robot, bioveten- skaper, nya material, kvantdatorer. Sådant som är avsett för konsumenter brukar inte räknas.” 
  
 79Se exempelvis Tillväxtverket och Vinnova (2023) Förutsättningarna för deeptech i Sverige och Tillväxtverket (2023) Från forskning till konkurrenskraft – Om risk och kapital i forskande företag. 
  
 342 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 innovativa företag ska kunna få stöd från Innovationsmyndigheten, även om utredningen bedömer att många av idéerna kommer att ha sitt ursprung i forskning. Insatsernas utformning måste i hög grad utformas så att den statliga finansieringen bidrar till att göra Sverige mer attraktivt för denna typ av bolag. Av de nuvarande myndigheter som omfattas av utredningens direktiv är det framför allt Vinnova och Energimyndigheten som för närvarande erbjuder stöd till enskilda företag för innovationsverksamhet. 
  
 När det gäller stöd till enskilda bolag blir det särskilt viktigt med anpassade stöd till bolag som utvecklar, eller bygger på, så kallad dis- ruptiv teknik80 eller har disruptiva affärsmodeller. Som nämndes i avsnitt 5.4.3 medför det skärpta geopolitiska läget att dessa bolags ut- veckling inte enbart kan ses som beroende av teknologiska eller affärs- mässiga utvecklingsprocesser. I stället bör de, förutom värdet av deras kommersiella utveckling, ses som viktiga strategiska resurser för landet och ges stöd som är anpassat därefter. Exempel på stödinsatser kan vara kontakter med relevanta myndigheter och tidiga stöd till inter- nationell uppkoppling. Vidare kan det finnas andra bolag vars affärs- modell är beroende av integrering i en värdekedja och som därmed i behov av andra typer av stöd. Det kan exempelvis vara så att de leve- rerar en speciell teknik i ett större innovationsprojekt som drivs av stora bolag. I detta fall behöver Innovationsmyndigheten utveckla stödformer och insatser som matchar enskilda bolag med konsortier. 
  
 För att öka effektiviteten i stödet till enskilda bolag menar utred- ningen att Innovationsmyndigheten bör överväga att använda sig av fler insatsformer än i dag. Finansiering via så kallade mjuka lån, sam- investering i investeringsfonder med andra offentliga och privata aktö- rer och direktinvesteringar i bolag bör kunna användas om de bedöms vara bästa sättet att stödja bolagen. Innan sådana insatsformer imple- menteras av myndigheten behöver den undersöka och ta ställning till om det vore bättre att de genomförs av andra statliga aktörer, såsom Tillväxtverket, ALMI, Industrifonden eller Saminvest. 
  
 Utöver stöd till enskilda företag föreslås Innovationsmyndigheten få ansvar för finansiellt stöd till miljöer och stödstrukturer som bidrar till innovativa små och medelstora företags utveckling. Exempel på insatser som genomförs av nuvarande finansiärer, och där ansvaret föreslås övergå till Innovationsmyndigheten, inkluderar stöd till så kallad företagsinkubation där den mesta statliga finansieringen i dag 
  
 80Med begreppet disruptiv teknik avses teknik som är helt ny och omvälvande för sin tid. 
  
 343 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 går via Vinnova. Arbete med uppföljning och finansiellt stöd till inno- vationskontoren vid utvalda lärosäten är en annan. Dessutom bör Innovationsmyndigheten få ansvar för att stödja och utvärdera verk- samheten inom universitetens holdingbolag. Innovationsmyndigheten får även ansvaret för den statliga delfinansieringen av så kallade inno- vationshubbar. Det är miljöer där stora, ofta multinationella företag, skapar miljöer där småföretag får bedriva utveckling tillsammans med utvecklingsavdelningarna på de stora bolagen. Hall Bio venture hub i Mölndal och AB Volvos Mobility  
 X-lab 
  är två exempel på denna typ av miljöer. Om regeringen så önskar kan även delar av förslagen från utredningen Innovation som drivkraft – Från forskning till nytta som fokuserade på holdingbolagens och innovationskonto- rens verksamhet med fördel tas vidare genom uppdrag till Innova- tionsmyndigheten.81 
  
 Utöver bolag med uttalat kommersiella drivkrafter föreslås även Innovationsmyndigheten få ansvar för så kallade sociala företag.82 Detta är företag som drivs som bolag, men där vinstkraven ofta är underordnade sociala mål. Exempel på denna typ av företag är före- tagsbildningar kopplade till civilsamhällesorganisationer som utför tjänster som upphandlats av offentliga aktörer. Innovationsmyndig- heten ska även ansvara för finansieringen av stödstrukturer till sociala företag. 
  
 Många av de bolag som kommer att få stöd från Innovations- myndigheten har idéer som grundar sig i forskning vid lärosäten eller har forskare som grundare. Dessutom har de strukturer som myndig- heten stödjer ett mycket när samröre med, eller är del av, lärosäten. Av den anledningen är det viktigt att Innovationsmyndigheten har ett nära samarbete med Vetenskapsmyndigheten och de svenska läro- sätena. Ett konkret framtida exempel skulle kunna röra bidrag till proof of  
 Williams 
  för att utvärdera det kommersiella värdet i resultat från forskningen. I den myndighetsstruktur som utredningen föreslår skulle en sådan satsning genomföras av Innovationsmyndig- heten. Men i planeringen och inför beslut om utformning och inrikt- ning är nära samverkan med Vetenskapsmyndigheten helt avgörande. 
  
 Dessutom gränsar Innovationsmyndighetens verksamheter till andra statliga myndigheters ansvarsområden, vilket gör att ett nära 
  
 81Se SOU 2020:59 s.  
 17–28 
  för en sammanfattning av utredningens förslag. 
  
 82För mer information om sociala företag se Sveriges kommuner och regioner (2020) Ny väg till innovativa välfärdslösningar – En handbok om samverkan med sociala företag. 
  
 344 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 samarbete med exempelvis Tillväxtverket, ALMI, Industrifonden och Saminvest bedöms vara mycket viktigt. Samarbete med regionala aktö- rer kommer också vara centralt, då flera av stödstrukturerna för inno- vativa små och medelstora bolag erhåller delar av sin finansiering från regioner och kommuner. 
  
 Avslutningsvis är det viktigt att betona att bara för att Innova- tionsmyndigheten har ett uttalat ansvar för finansieringen av små och medelstora företag och deras stödstrukturer så kommer även övriga myndigheter i den nya myndighetsstrukturen att vara viktiga för denna målgrupp. Det gäller inte minst Myndigheten för strategisk forskning. Skillnaden är att insatserna hos Myndigheten för strategisk forskning inte utformas med de små och medelstora företagens behov i fokus. I stället är det behoven inom specifika områden som styr utform- ningen, vilket i flera fall kommer innebära att små och medelstora före- tags medverkan i de projekt som finansieras kommer vara avgörande för att de mest effektiva lösningarna ska tas fram. 
  
 Uppföljning 
  
 Utredningen har formulerat sju kriterier som en framtida organisa- tion för extern statlig finansiering av forskning och innovation måste uppfylla.83 Dessa kriterier kan också användas för uppföljning av de forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna. 
  
 Innovationsmyndigheten bör i första hand följas upp mot dess förmåga att säkra kunskap och innovationsförmåga för samhälle och näringsliv. Myndighetens insatser behöver också följas upp för att säkerställa att de är enkla, tydliga och medför låga administrativa kost- nader för de som söker. Därtill bör uppföljning även göras mot några andra kriterier, se tabell 6.6. 
  
 83Se kapitel 5. 
  
 345 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Tabell 6.6 Relevanta kriterier vid uppföljning av Innovationsmyndigheten 
  
 Betydelse Relevans för uppföljning 
  
 Säkrar kunskap och innovations- förmåga för samhälle och näringsliv 
  
 Ger riktning, proaktivitet och prioriteringsförmåga 
  
 Är enkel, tydlig och har låga administrativa kostnader 
  
 Ger goda förutsättningar för internationella samarbeten 
  
 Att säkra kunskap och innovationsförmåga för samhälle och näringsliv är myndig- hetens viktigaste kriterium. Detta ska vara typiskt för myndigheten och genomsyra all dess verksamhet. Det är därmed det krite- rium som är mest relevant att följa upp. 
  
 Uppföljningen bör fokusera på att en om- fattande del av myndighetens verksamhet svarar mot detta kriterium. 
  
 Uppföljningen bör se över hur myndigheten arbetar mot detta kriterium inom väsentliga delar av sin verksamhet. 
  
 När det gäller utvärdering både av myndighetens policyutvecklande verksamhet och finansieringsverksamheten är det viktigt att ta hän- syn till verksamhetens experimentella karaktär. Självklart är det vik- tigt att följa upp att de aktiviteter som genomförs ger goda resultat och genomförs på ett kostnadseffektivt sätt. Men då det till stora delar är frågan om experimentell verksamhet, där syftet är att ställa om stora system, är möjligheterna att använda etablerade utvärderings- metoder som bygger på kontrafaktiska utfall begränsade. Jämförelser med utfall av liknande insatser i andra länder bedöms däremot kunna användas. Det bedöms också bli viktigt att använda sig av så kallade formativa utvärderingsmetoder, där utfallen bedöms i förhållande till uppställd förändringsteori och där slutsatserna huvudsakligen används för att justera pågående eller liknande insatser. Att långsiktigt följa upp hur lyckade projekt bidragit till att utveckla svenska samhällssektorer och näringslivet är viktigt. Men minst lika viktigt är att förstå de pro- jekt som misslyckas för att kunna återkoppla till de medverkande och för att myndigheten ska kunna utveckla bättre insatser i framtiden. 
  
 När det gäller Innovationsmyndighetens verksamhet att stödja innovationsverksamhet i små och medelstora företag finns väl etable- rade uppföljningsmetoder och indikatorer. Nedan listas exempel på några tänkbara uppföljningsvariabler. 
  
 346 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 –Storleken på investerat kapital i nystartade bolag, 
  
 –andel växande deep tech bolag i Sverige jämfört med andra jämför- bara länder, 
  
 –tillväxten i nystartade bolag, och 
  
 –utvecklingen på investeringar i de bolag som fått stöd från stöd- strukturer som inkubatorer, innovationskontor, innovations- hubbar. 
  
 När det gäller uppföljning av myndighetens insatser för innovativa små och medelstora företag vill utredningen understryka behovet att ställa upp rimliga förväntningar på hur stora effekter som kan här- ledas till de statliga stöden. Den statliga finansieringen ska verka mark- nadskompletterande och per definition kommer betydelsen av den statliga finansieringen att minska över tid när annan form av kapital investeras i bolaget. Vidare är det viktigt att de statliga satsningarna, precis som gäller för en privat riskkapitalist, utvärderas med ett port- följperspektiv. Tanken med tidig finansiering (såddfinansiering) av bolag är att risken är hög och därmed finns en förväntan att flera av de gjorda finansieringarna kommer att misslyckas. En alltför hög an- del lyckade projekt bör betraktas som ett problem, då det skulle indi- kera att Innovationsmyndigheten tar för liten risk och därmed inte i tillräcklig grad agerar marknadskompletterande. Till sist är det viktigt att inte enbart utvecklingen av de enskilda bolagen utvärderas. Erfar- enheten från att följa lyckade entreprenörer är att den kunskap som erhålls från enskilda misslyckade satsningar ofta är det som bygger grunden till senare framgångar. Att då fokusera på enskilda program eller projekt gör att myndigheten riskerar att missa de verkligt stora effekterna från den statliga finansieringen. 
  
 Hur jobbar myndigheten? 
  
 Vem jobbar här? 
  
 I de delar av myndigheten som arbetar med policy- och verksamhets- utveckling är erfarenhet från offentlig sektor avgörande, främst från myndigheter, men även från region och kommun. Anledningen är att det är viktigt att förstå beslutsprocesserna kring till exempel regel- verk och tillståndsgivning, samt att ha kännedom om drivkrafter och 
  
 347 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 kultur inom offentliga tjänstemannaorganisationer. Det behövs även personer med kunskap i tjänste- och processdesign, då mycket av arbetet handlar om att hitta lösningar via problemidentifiering i stora grupper av användare. Till funktionerna som ska utveckla arbetet med statsstöd och innovationsupphandling kommer det att krävas erfarna och kreativa jurister och annan specialkompetens som kan verka för nya tolkningar och förändrad kultur inom de områden de jobbar inom. 
  
 Dessutom behöver myndigheten anställa personer med ”finan- sieringsvana”. Skälet är att flera av verklighetstesterna kommer att vara komplexa projekt som utmanar gängse offentliga arbetssätt. För att kunna medverka i de strategiska diskussioner som föregår pro- jekten och leda kvalitetssäkrade bedömningsprocesser krävs stor erfarenhet, gärna från både privat och offentlig sektor. 
  
 När det gäller den del av Innovationsmyndigheten som arbetar med att stödja innovativa små och medelstora företag behövs medarbete med bred erfarenhet av målgruppen. Erfarenhet av att ha drivit eget bolag, jobbat med affärsutveckling i stora företag eller stödorganisa- tioner och erfarenhet från riskkapitalbolag är några exempel. Personer med djup kunskap inom framväxande teknikområden och Life Science kommer också vara viktigt. Teamet måste även kompletteras med anställda med erfarenhet av socialt företagande. 
  
 Vilka instrument är typiska för myndigheten? 
  
 Verklighetstester är vanligtvis stora projekt som samlar en stor mängd deltagare. Insatserna måste stimulera bred samverkan mellan de nyckel- aktörer som är nödvändiga för att man ska kunna dra lärdomar inför uppskalning av de lösningar som prövas. För att lyckas få fram finan- sierbara projekt med den komplexitet som krävs är det inte alltid säkert att utlysningsmekanismen är mest effektiv. Utredningen menar att Innovationsmyndigheten kommer att behöva bredda instrument- portföljen och utveckla alternativa mekanismer för att välja projekt som både möter de medverkandes krav och kraven på likabehandling och transparens. 
  
 När det gäller stöd till små och medelstora företag så förutser utred- ningen att Innovationsmyndigheten kommer fortsätta med program som erbjuder stöd till enskilda bolag på ungefär samma sätt som görs i dag. Detsamma gäller finansiering av nationella stödstrukturer som 
  
 348 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 exempelvis inkubatorer och innovationskontor. Framöver kommer det bli viktigt för myndigheten att i dialog med aktörerna utveckla insatserna och identifiera nya sätt att stödja de innovativa, framväxande bolag, inte minst inom deep tech. 
  
 Vad är karaktäristiskt för myndighetens sätt att arbeta? 
  
 I den delen av myndigheten som arbetar med policy- och verksam- hetsutveckling är det viktigt att utveckla rollen som mellanhand, till exempel mellan myndigheter som upprättar olika typer av regelverk och de aktörer som ska följa dessa regler. Därmed kan Innovations- myndigheten bidrar till att problem identifieras på ett effektivt och systematiskt sätt. Innovationsmyndighetens roll kan i många fall vara avgörande då det ofta lättare att ”myndigheter pratar med myndig- heter”. Genom att Innovationsmyndigheten kan samla in synpunk- ter från flera olika myndigheter, aktörer och organisationer undviks situationer där det kan uppfattas som att de som framför synpunkter otillbörligt försöker påverka den regelgivande myndigheten eller att myndigheten brister i likabehandlingsprincipen. Vidare bedömer utred- ningen att det kommer uppstå effektiviseringsvinster genom att Inno- vationsmyndigheten medverkar i flera processer för utvecklad regel- givning. Det kan ske dels genom att myndigheten utvecklar koncept och metoder som kan användas i olika sammanhang, såsom enkäter, workshopupplägg, kundresor och försöksverksamhet, dels genom att en ”neutral” aktör kan samla flera myndigheter och utveckla lösningar som skär över flera myndigheters ansvarsområden. Vid utvecklingen av dessa nya arbetssätt kan lärdomar dras från arbetet som Vinnova bedrivit under de senaste åren, slutsatserna från Kommittén för tekno- logisk innovation och etik84 och internationella exempel på liknande verksamhet. 
  
 Även i arbetet med att utveckla hanteringen av statsstödsregler är det nödvändigt att ha nära dialog med mottagare av medel och med de myndigheter som delar ut dem. Dessutom är det viktigt med en nära dialog med de tjänstemän inom Regeringskansliet som arbetar med frågorna och som företräder Sverige gentemot  
 EU-kommissio- 
  nen. Vidare behöver frekvensen och kompetensen kring att notifiera insatser och instrument öka tillsammans med framför allt Myndig- 
  
 84Slutbetänkande från Kommittén för ansvarsfull teknikutveckling (Komet). Förnya taktiken i takt med tekniken – förslag för en ansvarsfull, innovativ och samverkande förvaltning (SOU 2022:68). 
  
 349 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 heten för strategisk forskning. I arbetet är det viktigt att dra nytta av erfarenheter hos, och skapa allianser med, offentliga finansiärer i andra länder. 
  
 När det gäller arbetssätten kopplat till finansieringen av verklighets- tester så det viktigt att de präglas av stor flexibilitet och lyhördhet. Det kommer också krävas organisering för en hög grad av experimen- terande, då en viktig del av den tredje generationens innovations- politik kommer formeras genom denna typ av projekt. Utredningen ser framför sig att dessa projekt kommer präglas av en hög grad av komplexitet, vilket kommer kräva beslut relativt högt upp i de med- verkande organisationerna. Den typ av processer låter sig sällan styras av formellt beslutade tidplaner på en svensk myndighet och det är ett av skälen till att utlysningsinstrumentet i dess klassiska form be- höver utmanas. Dessutom är själva grundtanken med en utlysning att olika projektförslag ska lämnas in och värderas mot varandra. När det gäller framtida verklighetstester i mycket tidigt utvecklingsstadium är det möjligt att konkurrens är precis det en finansiär försöker und- vika. I stället är ambitionen att få till breda samverkansprojekt som samlar olika typer av kompetens i en rejäl demonstrator, i stället för att splittra upp testerna i mindre delprojekt där man tappar komplex- itet och på så sätt gör dem ”mindre verkliga”. Återigen ställs höga krav på kreativa sätt att välja ut de bästa projekten samtidigt som myndig- heten aldrig kan tumma på lagkrav och de värderingar som präglar offentlig verksamhet. 
  
 När det gäller arbetet med innovativa små och medelstora företag ligger fokus på finansiella stöd och inom detta område finns etable- rade arbetssätt. Öppna ansökningsprocesser och sakkunnigbedöm- ning med paneler bestående av erfarna entreprenörer och personer med kunskap om enskilda sektorer och tekniker kommer sannolikt dominera. Arbetet innebär att återkommande hantera, bedöma och beräkna risk utifrån ett portföljperspektiv, givet att Innovations- myndighetens satsningar behöver präglas av högt risktagande för att vara marknadskompletterande. 
  
 En dag på Innovationsmyndigheten 
  
 Mccoy är 38 år och statsvetare. Hon har jobbat på Innovationsmyndig- heten i tre år. Hon har en lång bakgrund från olika offentliga organisatio- ner, bland annat Västra Götalandsregionen och Borås kommun. Innan 
  
 350 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 hon började på Innovationsmyndigheten så arbetade Mccoy med struktur- fondsfrågor på Tillväxtverket. Mccoy arbetar i Innovationsmyndighetens  
 ”policylabb”-team 
  som stödjer och driver policy- och regelutvecklings- processer. 
  
 Mccoy börjar sin arbetsdag med ett avstämningsmöte på Teams i ett större regeringsuppdrag. Syftet är att hitta former och regler för infor- mationsutbyte mellan offentliga aktörer när det gäller unga kriminella. I uppdraget medverkar ett tiotal statliga myndigheter, Sveriges kommu- ner och regioner och representanter från social- och utbildningsförvalt- ningarna i tio kommuner. Under mötet diskuteras enkätfrågorna i den enkät som Innovationsmyndigheten ska skicka ut för att kartlägga behov och problem idag. Mccoy berättar också om möjligheterna att samverka med forskare som har finansiering från programmet Forskning mot orga- niserad brottslighet som finansieras av Myndigheten för strategisk forsk- ning och redogör för senaste mötet med justitiedepartementet. 
  
 Nästa möte är på Regeringskansliet där Mccoy får följa med sin chef för att diskutera ett eventuellt nytt uppdrag som handlar om att starta upp ett antal regulatoriska sandlådor för  
 AI-tillämpningar 
  i offentlig sektor. Innovationsmyndigheten har föreslagit att man genomför fem piloter med försöksverksamhet som löper parallellt med de utredningar inom området som regeringen redan beslutat om. Myndigheten menar att man på detta sätt kan snabba på utvecklingen genom att man utvecklar arbets- sätt och regelverk parallellt med lagstiftningsarbetet. Dessutom kan ”sandlådorna” ge konkret information till de pågående utredningarna. 
  
 Efter lunch har Mccoy möte med teamet som arbetar med det nationella inkubatorprogrammet. Teamet arbetar med att ta fram en helt ny finan- sieringsmodell som bland annat innebär att delar av Innovationsmyndig- hetens finansiering ska samordnas med strukturfonderna som Tillväxt- verket arbetar med. Efter att Mccoy har förstått hur teamet tänker så ger hon lite utvecklingsförslag och lovar att skicka kontakter till folk på Tillväxtverket och på  
 EU-enheten 
  på Myndigheten för strategisk forsk- ning för fortsatta diskussioner. 
  
 Därefter tar Mccoy och hennes chef hissen till våningen där Vetenskaps- myndigheten sitter. Vetenskapsmyndigheten har kallat till möte för avstämning kring kommande utlysningar för medel till teknisk grund- forskning. Även Myndigheten för strategisk forskning är med på mötet. Mccoy och hennes chef konstaterar snabbt att de inte är rätt representan- ter i mötet, utan hänvisar Vetenskapsmyndigheten att ta kontakt med chefen för Avdelningen för innovativa små och medelstora företag. Då Innovationsmyndigheten planerar att göra en riktad satsning mot aka- demiska företagsidéer med särskilt fokus på deep tech kommer ett sam- arbete med Vetenskapsmyndigheten mycket lägligt. 
  
 Efter mötet går Mccoy till Centralstationen för att åka till Skellefteå. Hon och några kollegor ska på uppföljningsmöte för en stor systemdemon- strator som Innovationsmyndigheten finansierar. Fokus för projektet är snabb elektrifiering och de krav som den ställer på infrastrukturutbygg- nad och tillståndsgivning. Mccoy följer med för att se hur samarbetet med de statliga myndigheter som ingår i projektet funkar. Under de två dagar 
  
 351 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 hon är i stan har hon bokat in möten med de kollegor från Vetenskaps- myndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovations- myndigheten som tillbringar det mesta av sin tid på myndigheternas co- working space i Skellefteå. Hon kommer även att ha digitala möten med kollegor som sitter på myndigheternas gemensamma lokaler i Göteborg, Malmö och Växjö som alla är involverade i elektrifieringsprojektet. 
  
 6.4.4Myndigheten för strategisk forskning och innovation 
  
 Bedömning: Utredningen bedömer att ett alternativ till det för- slag som lämnas i avsnitt 6.2.1 skulle vara möjligt. 
  
 I alternativet inrättas en ny myndighet med benämningen Myndigheten för strategisk forskning och innovation. Dess upp- gift är att ge stöd till forsknings- och innovationsaktiviteter av betydelse för det svenska samhället och näringslivet. Myndigheten ska också finansiera forskning och innovation som stödjer andra myndigheters sakområden. Områden som i dag finanseringas via myndigheter som lyser ut externa medel för forskning och inno- vation ska framgent finansieras via Myndigheten för strategisk forskning och innovation. Dessutom ska myndigheten ge stöd till innovationsverksamhet i små och medelstora företag. 
  
 Myndigheten ska ha ansvar för implementering av Sveriges formella internationella samarbeten inom forskning och innova- tion, inklusive samarbeten inom EU. 
  
 Myndigheten ska stödja transformation av samhälle och när- ingsliv samt bidra till att utveckla lösningar på komplexa sam- hällsproblem med hjälp av forskning och innovation. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning och innovation leds av en styrelse med nio ledamöter som utses av regeringen. Leda- möterna utses för tre år i taget, och högst sex år i följd. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning och innovation bör själv avgöra omfattningen av sitt kansli och inre organisation. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning och innovation består av en sammanslagning av de tidigare beskrivna myndigheterna, Myndig- heten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten. Den före- slås, tillsammans med Vetenskapsmyndigheten, ansvara för all statlig externfinansiering av forskning och innovation i utredningens alter- nativa förslag på myndighetsstruktur. 
  
 352 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Fokus i detta avsnitt ligger på de likheter och skillnader som upp- står vid en samlad myndighet i förhållande till två separata myndig- heter. Detsamma gäller avsnittet om uppföljning. 
  
 Organisation och styrning 
  
 Myndigheten för strategisk forskning och innovation är en styrelse- myndighet och myndigheten leds av styrelsen. En generaldirektör leder det dagliga arbetet inom myndigheten och ansvarar för att styr- elsens beslut genomförs.85 Myndigheten för strategisk forskning och innovation skiljer sig därmed från Vetenskapsmyndigheten i det att den inte har några författningsreglerade beslutande organ förutom styrelsen. Styrelsens ledamöter utses av regeringen. Styrelseledamö- terna bör representera en bredd av aktörer från samhälle, näringsliv och akademi. Utredningen menar att generaldirektörer, verkstäl- lande direktörer för svenska företag, rektorer vid lärosäten är exem- pel på lämpliga personer som kan sitta i styrelsen. Minst en av närings- livsrepresentanterna bör ha erfarenhet av entreprenörsdrivna bolag. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning och innovation kommer att ta över ansvaret för att lysa ut medel för forskning och innovation inom områden av betydelse för statliga myndigheters ansvarsområ- den. Det gäller den finansiering som i dag fördelas av myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och innovation. För att säkra att medel anslås till områden av stor relevans och att de myndigheter som är aktiva inom sakområden får tillräckligt infly- tande kommer av Myndigheten för strategisk forskning och innova- tion att behöva tydliga uppdrag.86 
  
 En annan likhet med Myndigheten för strategisk forskning är att myndigheten kommer att behöva organisera sig på ett sådant sätt att externa parter kan bidra till behovsinventering och myndighetens val av insatser. Då behoven kommer ändras över tid så föreslås inte någon formell styrning av organisationen via myndighetens instruktion. Däremot blir det viktigt att styrelsen tar beslut om att etablera någon form av organ som möjliggör externt inflytande. Utredningen menar att de portföljgrupper som föreslås för Myndigheten för strategisk 
  
 85Myndighetsförordning (2007:515). 
  
 86Detta kan ske på de olika sätt, se beskrivningen av Myndigheten för strategisk forskning i avsnitt 6.4.2. 
  
 353 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 forskning även kan vara aktuella för Myndigheten för strategisk forsk- ning och innovation. 
  
 Genom sammanslagningen av Myndigheten för strategisk forsk- ning och Innovationsmyndigheten till Myndigheten för strategisk forskning och innovation så breddas myndighetens ansvar och verk- samhetsområden. Utifrån organisations- och styrningsperspektiv är det viktigt att den interna organisationen anpassas så att synergier mellan olika uppdrag nyttjas. Ett exempel på en möjlig synergieffekt är att en integrering av policy- och verksamhetsutveckling samt finan- siering av test i verklig miljö kan inkluderas i portföljgruppernas arbete redan från start. På så sätt kan inriktningen och bredden på aktivi- teter som finansieras inom respektive område vidgas. En annan för- del är att behovet av samordning mellan två myndigheter (Myndig- heten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten) i stället kan göras internt mellan olika avdelningar eller verksamhetsgrenar inom en och samma myndighet (Myndigheten för strategisk forsk- ning och innovation). 
  
 Den främsta utmaningen som utredningen ser med Myndigheten för strategisk forskning och innovation är att myndigheten kommer att behöva olika arbetssätt, målsättningar och kompetensbehov. En verksamhet vars mål är långsiktig kunskapsuppbyggnad inom viktiga områden organiseras på ett visst sätt och kräver involvering av en viss typ av representanter från samhälle och näringsliv, medan en verksam- het som arbetar för att implementera konkreta lösningar och undan- röja hinder arbetar på ett annat sätt. Självklart hänger dessa processer ihop och det kan vara en fördel att inom organisationen ha kompe- tens att ta idéerna från forskningsprojekt vidare till implementering. Men det finns också en risk att arbetssättet från den ena typen av verksamhet kommer dominera över den andra. Om de implementer- ingsnära verksamheterna tenderar att dominera finns det en risk för kortsiktighet och att det blir krav på att alltför många olika aktörer ska delta i projekt, när behovet snarare är projekt som präglas av fördjupning och fokus i mindre konsortier. Om däremot den behovs- drivna forskningens arbetssätt dominerar kan krav på berednings- processers utformning, långsiktighet i finansiering och ett alltför stort fokus på kunskapsproduktion medföra att ”fel” insatser används och att implementeringen av lösningar fördröjs. Således kommer det vara mycket viktigt för ledningen för Myndigheten för strategisk forskning och innovation att forma en intern styrning som ser till att 
  
 354 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 de båda perspektiven berikar varandra, snarare än att påverka varandra negativt. 
  
 När det gäller ansvaret för finansiering av små och medelstora företag, direkt och i form av stödstrukturer, så menar utredningen att det även i detta fall är viktigt att särskilja olika målsättningar. Det är viktigt att Myndigheten för strategisk forskning och innovation klarar att arbeta både med stöd till olika typer av verksamhet kopplade till små och medelstora företag och med behovsdrivna satsningar som prioriteras via portföljgrupperna. 
  
 Uppgifter och ansvarsområden 
  
 Myndigheten för strategisk forskning och innovation kommer ha följande uppgifter och ansvarsområden. För närmare beskrivning se avsnitten om Myndigheten för strategisk forskning (avsnitt 6.4.2) och Innovationsmyndigheten (avsnitt 6.4.3). 
  
 –Finansiering av strategisk forskning och innovation inom områden av stor betydelse för näringsliv, offentlig sektor och civilsamhälle, 
  
 –finansiering av verksamheter som stödjer andra myndigheters sak- områden, 
  
 –finansiering av test- och demonstrationsanläggningar och ”inno- vationsinfrastrukturer”, 
  
 –finansiering av innovationer i, samt stöd till, innovationsmiljöer för små och medelstora företag, 
  
 –finansiering av projekt som utvecklar och prövar lösningar i verk- lig miljö, 
  
 –centraliserad funktion för internationalisering, 
  
 –analysfunktion med fokus på kartläggningar och behovsinventering, 
  
 –policy- och verksamhetsutveckling för att stödja transformation av samhällssektorer och näringsliv, 
  
 –stöd för hantering av statsstödfrågor, och 
  
 –stöd för innovationsupphandling. 
  
 355 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Hur jobbar myndigheten? 
  
 För att få en uppfattning om vilka som jobbar på Myndigheten för strategisk forskning och innovation samt vilka instrument och arbets- sätt som används hänvisas till beskrivningarna av Myndigheten för strategisk forskning, respektive Innovationsmyndigheten. Nedan kom- menteras samordningen mellan de olika aktiviteterna inom Myndig- heten för strategisk forskning och innovation. 
  
 Precis som nämndes ovan finns fördelar att samla verksamheterna från Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndig- heten i en organisation, framför allt minskat behov av samordning. Den främsta utmaningen handlar om att kombinera olika kulturer, arbetssätt och tjänstemannaroller inom en och samma organisation. 
  
 Arbetet med finansiering inom Myndigheten för strategisk forsk- ning kommer präglas av förankring i forskningen, långsiktiga sats- ningar och etablerade sätt att välja ut projekt via utlysningar med paneler med sakkunniga. Det skiljer sig från arbetet med innovativa små och medelstora företag, där den långsiktiga kommersiella poten- tialen är den viktigaste faktorn och där riskhantering präglar mycket av selektionsarbetet. Finansieringen kan också riktas mot alla typer av nya idéer, även sådana som inte kommer från forskningen. Till detta läggs sedan arbete med policy- och verksamhetsutveckling, där arbetssätten mer präglas av problemlösning och där medarbetarna agerar som förändringsagenter i processer. Arbetssättet bygger på att förstå, utmana och tillsammans med aktörer agera för att förändra pro- cesser och beteenden. Om Myndigheten för strategisk forskning och innovation inrättas kommer ledningen att behöva fokusera på att skapa en organisation som tillåter ”kulturell heterogenitet” och där de olika delarna ska förstå och respektera varandra. Endast på det sättet kan fördelarna med Myndigheten för strategisk forskning och innovation realiseras. 
  
 Uppföljning 
  
 Utredningen har formulerat sju kriterier som en framtida organisa- tion för extern statlig finansiering av forskning och innovation måste uppfylla.87 Dessa kriterier kan också användas för uppföljning av de forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna. 
  
 87Se kapitel 5. 
  
 356 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Myndigheten för strategisk forskning och innovation bör i första hand följas upp mot dess förmåga att säkra kunskap och innovations- förmåga för samhälle och näringsliv. Uppföljning bör också göras av i vilken grad myndigheten präglas av enkelhet, tydlighet och låga ad- ministrativa kostnader. Därtill bör uppföljning i viss mån även göras mot övriga kriterier. 
  
 Uppföljningen av myndigheten måste inkludera samtliga de dimen- sioner som nämnts i avsnitten som beskriver Myndigheten för stra- tegisk forskning och Innovationsmyndigheten. 
  
 6.5Förslag – gemensamma uppgifter, samverkan och uppföljning 
  
 6.5.1En formell grupp för strategisk samordning och gemensam systemstrategi 
  
 Förslag: För Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strate- gisk forskning och Innovationsmyndigheten ska det finnas en grupp för strategisk samordning bestående av myndighetscheferna. Till gruppen ska minst sex personer adjungeras, varav minst två rektorer från svenskt universitet eller högskola, minst två från näringslivet samt minst två som företräder allmänna intressen. 
  
 Gruppen ska ta initiativ och samverka så att den statliga ex- terna forsknings- och innovationsfinansieringen har en tydlig riktning, agerar proaktivt och gör nödvändiga prioriteringar. 
  
 Utredningen menar att det finns behov av en formell struktur för samordning mellan de forskningsfinansierande myndigheterna. Ut- redningen föreslår därför att det ska det finnas en grupp för strategisk samordning och gemensam systemstrategi som består av myndig- hetscheferna för de forsknings- och innovationsfinansierande myndig- heterna.88 
  
 Gruppen ska ha strategisk överblick över alla initiativ som tas för att stödja forskning och innovation. En viktig uppgift för gruppen 
  
 88Enligt utredningens huvudförslag är dessa de tre myndigheterna Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten. I utredningens alternativa förslag är dessa i stället de två myndigheterna Vetenskapsmyndigheten och Myndigheten för strategisk forskning och innovation. 
  
 357 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 blir att se till att myndigheternas olika profiler och uppdrag försvårar initiativ i gränslandet mellan myndigheterna. 
  
 Utredningen menar att det är angeläget att knyta bredare kompe- tens och erfarenhet till arbetet med gemensam systemstrategi. Där- för bör minst sex personer ingå i gruppen. Minst två av dessa bör vara rektorer vid svenska universitet eller högskolor och minst två personer bör vara från näringslivet. Därtill bör minst två personer som företräder allmänna intressen ingå. Samtliga dessa sex personer utses gemensamt av de forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna. 
  
 Ordföranden för gruppen bör väljas bland någon av de personer som inte är myndighetschef för de forsknings- och innovationsfinan- sierande myndigheterna. 
  
 Gruppen för strategisk samordning ska ta initiativ och samverka så att den statlig externa forsknings- och innovationsfinansieringen har en tydlig riktning, agerar proaktivt och gör nödvändiga priori- teringar. Gruppen ska också löpande följa upp att systemet som hel- het möter politiska mål och svarar mot centrala behov i samhälle och näringsliv. 
  
 6.5.2En formell grupp för operativ och administrativ samordning 
  
 Förslag: För Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strate- gisk forskning och Innovationsmyndigheten ska det finnas en grupp för operativ samordning bestående av de personer myn- dighetscheferna utser. 
  
 Gruppen ska samverka i frågor som rör administration, verk- samhetsstödjande system och genomförandet av utlysningar. Gruppen ska även ta initiativ för att utveckla och förnya formerna för administration av finansiering av forsknings- och innovations- verksamhet. 
  
 De forskningsfinansierande myndigheterna behöver arbeta aktivt med att utveckla effektiva samarbetsformer, både i sin dagliga verk- samhet och i sin långsiktiga planering. Utredningen föreslår att det ska det finnas en grupp för operativ samordning av de forsknings- 
  
 358 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 finansierande myndigheterna.89 Myndighetscheferna utser sina re- spektive representanter till gruppen. 
  
 Gruppen för operativ samordning ska samverka i frågor som rör administration, verksamhetsstödjande system och genomförandet av utlysningar. Gruppen ska även ta initiativ till att löpande utveckla, förnya och förenkla administrationen av den statliga forsknings- och innovationsfinansieringen. 
  
 Det finns en rad frågeställningar som bör samordnas operativt, administrativt och praktiskt mellan de forsknings- och innovations- finansierande myndigheterna. Ett exempel är koordinering av myn- digheternas tidpunkter för utlysningar så att utlysningsdatumen inte sammanfaller på ett sådant sätt att det blir en orimlig arbetsbelast- ning för de som vill lämna in ansökningar. En annan en aspekt att beakta är att det kan vara gynnsamt att ha utlysningar inom närlig- gande områden öppna samtidigt, så att potentiella sökande själva kan avgöra vilken (eller vilka) utlysningar som är relevant att delta i. En närliggande aspekt är avstämning av tider för beredningsarbete, så att de experter som medverkar i arbetet med  
 sakkunnig-granskning 
  (eng. peer review) inte tas i anspråk av flera myndigheter samtidigt. 
  
 Ett annat exempel är samordning av juridiska frågor, såsom regel- tolkning. Här kan Innovationsmyndighetens särskilda funktion för hantering av statsstödsfrågor bistå och rekommendera gemensamma tolkningar till de övriga myndigheterna. Den operativa samordningen skulle kunna beskrivas som samordning för myndighetsövergripande ordning och reda. 
  
 6.5.3Andra former av verksamhetsmässig samordning 
  
 Utöver de två formella samordningsorganen behövs även andra for- mer av verksamhetsmässig samordning. Behov och nödvändiga kon- figurationer kommer förändras över tid och därför föreslår utredning- en inga formella strukturer. Nedan lyfts tre områden som identifierats som särskilt viktiga att samordna, men det finns fler. Se bland annat skrivningar om behov att samordna arbetet med forskningskommuni- kation i avsnitt 6.6.4. 
  
 89Enligt utredningens huvudförslag är dessa de tre myndigheterna Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten. I utredningens alterna- tiva förslag är dessa i stället de två myndigheterna Vetenskapsmyndigheten och Myndigheten för strategisk forskning och innovation. 
  
 359 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Tematisk samordning 
  
 De nya myndigheterna kan komma att identifiera liknande teman som viktiga. Men eftersom myndigheterna har olika huvuduppgifter och målsättningar är det sannolikt att profilen för deras finansiering som kommer att variera. Myndigheterna kommer att behöva samordna sig för att få en gemensam bild över de satsningar som görs, undvika överlapp samt undvika glapp. Samordning behövs för att säkerställa att det inom olika områden och sektorer finns tillgänglig finansiering för alltifrån grundforskning och forskarinitierad forskning till behovs- motiverad forskning, innovation och implementeringsinsatser. 
  
 Detsamma gäller för forskning som bedrivs i olika steg av indu- striella värdekedjor, liksom för tematiska frågeställningar såsom ”från jord till bord” eller ”från provrör till piller”. I sammanhanget är det viktigt att betona att det centrala i resonemanget är att det finns ett ”komplett finansieringssystem”. Utredningen är väl medveten om att få innovationsprocesser följer en idealiserad linjär process och det är därför viktigt att finns ett finansieringssystem som även svarar mot en iterativ utvecklingsprocess. Värdet av att samordna frågor som rör forsknings- och innovationsinfrastruktur är ytterligare exempel. 
  
 För att integrera ett tydligt systemperspektiv i svensk forsknings- finansiering krävs ett gott samarbete mellan myndigheterna. Ett starkt och strategiskt samarbete kan också skapa förutsättningar för forsk- ningen att generera nytta och innovationer för samhället. 
  
 Internationell samordning 
  
 Enligt förlaget samlas ansvaret för formella internationella samarbeten i en central funktion inom Myndigheten för strategisk forskning. Som en följd kommer det uppstå behov av samordning mellan de tre myndigheterna. 
  
 Ett exempel är arbetet inom programkommittéer för Horisont Europa. Myndigheten för strategisk forskning är ansvarig myndighet för hela programmet, men för att bedriva  
 informations-, 
  rådgivnings- och påverkansarbete krävs nära samarbete med Vetenskapsmyndig- heten (exempelvis avseende Europeiska forskningsrådet) och Innova- tionsmyndigheten (exempelvis avseende Europeiska innovationsrådet). Även medverkan i partnerskapsprogram behöver samordnas mellan myndigheterna. 
  
 360 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Även när det gäller multilaterala samarbeten, som exempelvis Eureka kommer samarbete mellan myndigheterna vara viktigt. Myndig- heten för strategisk forskning kommer att vara huvudansvarig för det svenska medlemskapet i organisationen, men behöver arbeta tätt samman med Innovationsmyndigheten gällande delprogrammet Euro- stars, som riktar sig till innovativa små och medelstora företag. 
  
 Övergripande prioriteringar om långsiktig utveckling och prin- cipiella positioner i det internationella samarbetet föreslås behandlas i gruppen som diskuterar systemstrategi (se ovan). I övrigt är det Myndigheten för strategisk forskning som har ansvaret att upprätta de samverkansforum och kontakter som är nödvändiga för ett väl fungerande arbete med de formella internationella forsknings- och innovationssamarbetena. 
  
 Forskningsetik 
  
 God forskning följer grundläggande etiska principer. Detsamma gäller för innovationsarbete. 
  
 Myndigheterna bör därför samordna insatser för att ta till vara etiska perspektiv på sin egen forsknings- och innovationsfinansier- ing och även bidra till den forskningsetiska debatten. 
  
 Samlokalisering 
  
 Samlokalisering90 skulle förenkla för myndigheterna att samarbeta i operativa frågor såsom juridik, upphandling och kommunikation. 
  
 En samlokalisering öppnar även för ökad synlighet vad gäller be- tydelsen av forskning och innovation i samhället. Genom ett ”Forsk- ningens hus”, som inrymmer de statliga forsknings- och innovations- finansiärerna, skapas en gemensam plats där de olika finansiärerna kan genomföra utåtriktade aktiviteter för allmänheten och mot spe- cifika målgrupper. 
  
 90En möjlighet är att en av de tre forsknings- och innovationsfinanserande myndigheterna har en stor lokal där det går att inrymma även de andra två myndigheternas verksamhet samt ge- mensamma funktioner. En av myndigheterna står då som hyresvärd för de båda andra. En annan möjlighet är att de tre myndigheterna har lokaler i anslutning till – eller i närheten av – varandra och kommer överens sinsemellan om att dela kostnad och ansvar för vissa ytor och funktioner. Utredningen tar inte ställning till vilken av dessa möjligheter som vore att föredra, men vill peka på potentialen. 
  
 361 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 6.5.4Ansöknings- och ärendehanteringssystem 
  
 Förslag: De forskningsfinansierande myndigheterna ska ha ett gemensamt ansöknings- och ärendehanteringssystem för finan- siering av forskning och innovation. Systemet ska tillhandahållas av Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 Utredningen föreslår att de nya myndigheterna91 ska ha ett gemen- samt  
 it-system 
  för hantering av ansökningar och ärenden som rör finansiering av forskning och innovation. 
  
 Utredningen förslår att Myndigheten för strategisk forskning ska tillhandahålla detta system. Det bör vara möjligt för myndigheten att ta ut avgifter för att tillhandahålla systemet och avgiftsintäkterna bör kunna disponeras i myndighetens verksamhet. Myndigheten för stra- tegisk forskning ska säkerställa en ändamålsenlig balans mellan kost- nadseffektivitet, kvalitet och service för det gemensamma ansök- nings- och ärendehanteringssystemet för forskningsfinansiering. 
  
 6.5.5Förändringar i finansiering av forskning och innovation 
  
 Finansiering av utländska forskningshuvudmän 
  
 Förslag: Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten kan finansiera en ut- ländsk forskningshuvudman i de fall den utländska forsknings- huvudmannen samarbetar med en svensk forskningshuvudman i ett gemensamt projekt. 
  
 Enligt information som utredningen tagit del av varierar uppfatt- ningarna mellan finansiärerna huruvida det i dag är tillåtet att finan- siera utländska forskningshuvudmän (för definition av forsknings- huvudman se kapitel 2). Uppfattningarna varierar bland annat om det är tillåtet att finansiera en utländsk forskningshuvudman inom ramen för europeiska satsningar, exempelvis partnerskapsprogram, och inom nationella program. Oberoende av den osäkra situationen 
  
 91Enligt utredningens huvudförslag är dessa de tre myndigheterna Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten. I utredningens alternativa förslag är dessa i stället de två myndigheterna Vetenskapsmyndigheten och Myndigheten för strategisk forskning och innovation. 
  
 362 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 kring det formella regelverket indikerar tillgänglig information att det i dag sker i begränsad omfattning.92 
  
 I de dialoger som utredningen genomfört framför ett antal orga- nisationer önskemål om att det i framtiden ska vara möjligt även för utländska forskningshuvudmän att erhålla finansiering i projekt finan- sierade av en svensk myndighet. Önskemålet framfördes särskilt tyd- ligt vid utredningens besök i Skåne, där forsknings- och innovations- verksamheten är djupt integrerad med Danmark. De skånska aktörerna menade att en öppning för svensk finansiering av danska forskare (och forskare verksamma i andra länder) dels bättre skulle matcha hur forskning som är till stort gagn för Sverige verkligen bedrivs. Dels menade de att en öppning för finansiering från svenska statliga aktörer sannolikt skulle kunna påverka danska finansiärer, både statliga och privata, att finansiera svenska aktörer. Resultatet skulle bli en finan- sieringssituation som skulle stödja en ökad integrering i Östersunds- regionen inom forskning och innovation och leda till ännu bättre resultat i framtiden. 
  
 Utredningen känner inte till några exempel på andra europeiska länder som finansierar forskning och innovation utanför det egna lan- dets gränser i någon större omfattning. Däremot kan svenska forskare sedan flera år tillbaka söka medel från amerikanska National Institute of Health.93 
  
 Mot bakgrund av det ovanstående föreslår utredningen att det ska vara möjligt för myndigheterna i den framtida myndighetsstrukturen att bevilja finansiering till utländska forskningshuvudmän. Förutsätt- ningen är att finansieringen ska ge tydlig nytta för Sverige genom att det gynnar de svenska aktörer som medverkar i projekten, eller att resultaten av projekten bedöms bli bättre genom de utländska orga- nisationernas medverkan. 
  
 Utredningen föreslår att ett krav för att utländska forsknings- huvudmän ska kunna beviljas finansiering från en svensk myndighet är att projektet genomförs tillsammans med minst en svensk organi- sation. Utredningen bedömer att volymen på de medel som skulle be- viljas utländska mottagare är begränsad, och ser därför inte något behov av en författningsreglerad begränsning av storleken på finan- 
  
 92Exempelvis anges i Vinnova (2023) Vinnova årsredovisning 2022 s. 11 att 2,6 miljoner kronor beviljats utländska organisationer under 2022. 
  
 93För information om möjligheter för  
 icke-amerikanska 
  forskare att söka medel från National Institute of Health se www.grants.nih.gov/grants/foreign/index.htm (information hämtad  
 2023-07-06). 
  
 363 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 sieringen.94 Om regeringen ser en risk att volymerna kan bli alltför omfattande kan storleken på medel som får beviljas utländska forsk- ningshuvudmän begränsas via anslagsposter i regleringsbrevet eller anges i samband med särskilda uppdrag. 
  
 Finansiering av doktorandstudier 
  
 Bedömning: Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten bör bevilja medel för fyra års doktorandstudier, i de fall syftet är att finansiera forskar- utbildning. 
  
 Flera av de nuvarande finansiärerna beviljar finansiering av doktor- andstudier som en del av de satsningar som görs. En synpunkt som framförts, framför allt från lärosäten, är att finansieringen inte mot- svarar den tid det tar att genomföra doktorandstudierna. Följden blir att lärosätena behöver komplettera finansieringen för att täcka upp doktorandens hela studietid. Den överskjutande delen kan täckas antingen genom basanslag eller genom finansiering från andra externa källor. Det skapar otrygghet för forskningsledaren som då kanske avstår från att ta in en doktorand när man inte kan överblicka hur finansieringen för hela perioden ser ut. 
  
 Utredningen menar att de föreslagna myndigheterna bör bevilja medel för fyra års doktorandstudier i de fall syftet med en insats är att finansiera forskarutbildning, till exempel i form av forskarskolor. 
  
 Denna princip hindrar inte att doktorander medverkar i andra typer av projekt, men då ska deras uppgift i projektet vara klart spe- cificerad och endast utgöra en begränsad del av doktorandutbildningen. 
  
 Finansiering av utveckling av nya utbildningar 
  
 Bedömning: Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten bör kunna bevilja medel för utveckling av utbildningar som baseras på resultat från sådant som finansierats av myndigheterna. 
  
 94Det vill säga, det behövs inte någon sådan beloppsgräns i myndigheternas instruktion. 
  
 364 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Ett av de utredningens kriterier för den nya organisationen för den statliga finansieringen av forskning och innovation är att den ska bidra till att stärka forskningsanknuten utbildning och livslångt lär- ande. I dag görs tydlig åtskillnad mellan de statliga anslag som går till forskning och utbildning. Utredningen avser inte lägga några för- slag som ändrar på denna grundprincip. Då detta inte har ingått i vårt uppdrag har vi inte analyserat för- och nackdelar med olika modeller. 
  
 Utredningen gör däremot bedömningen att de tre forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna ska kunna bevilja medel för utveckling av utbildningar som baseras på resultat från sådant som finansierats av myndigheterna.95 Utredningen menar att en sådan finan- siering bör ses som ett sätt att sprida resultat från ett forsknings- projekt. Det är därmed analogt med finansiering av kommunikations- aktiviteter, forskningskonferenser och proof of  
 concept-projekt, 
  vilket är exempel på aktiviteter som redan i dag finansieras via forsknings- anslaget, utan att egentlig mening vara forskning. Dessutom finan- sierar Vinnova redan i dag liknande projekt.96 Genom att finansiera utveckling av utbildningar skulle forskningsanknytningen i utbild- ningen stärkas och det skapar incitament för att ny forskning snab- bare ska introduceras i studenternas utbildningar. 
  
 Notera att bedömningen att forskningsmedel kan avsättas för ut- veckling av utbildning inte innebär att de nya myndigheterna ska av- sätta medel för att finansiera genomförandet av utbildning. 
  
 Utredningen bedömer att storleken på de medel som kommer av- sättas för utveckling av utbildningar kopplat till verksamhet som finan- sierats av de tre myndigheterna kommer vara begränsad. 
  
 Undvik samfinansieringskrav för lärosäten i utlysningar 
  
 Bedömning: Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten bör undvika att ställa for- mella krav på samfinansiering från lärosäten vid utlysning av medel. Detta gäller dock inte vid finansiering av forskningsinfrastruktur. 
  
 95Förslaget ligger i linje med en av rekommendationerna i Kungl. Vetenskapsakademien (2023) Forskningsanknytning. En nyckelfråga för den högre utbildningens kvalitet s. 39. 
  
 96Se exempelvis projektet ”Civilingenjör 4.0 – Nationell utbildning inom Smart- och upp- kopplad industri” finansierat inom strategiska innovationsprogrammet Produktion 2030.  
 www.vinnova.se/p/civilingenjor-4.0-nationell-utbildning-inom-smart--och-uppkopplad- 
  
 industri-v2/ 
  (information hämtad  
 2023-06-20). 
  
 365 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Som nämndes i avsnitt 3.5.5 finns det en omfattande diskussion om att lärosätena upplever krav på att de bidrar med medfinansiering när de erhåller extern finansiering. Huvudsakligen handlar detta om olika nivåer och bedömningar av storleken på lärosätenas indirekta kost- nader. Denna fråga behandlas särskilt i ett avsnitt nedan. 
  
 En annan aspekt på medfinansieringsfrågan gäller utlysningar som innehåller explicita krav på lärosäten att medfinansiera de bidrag som ges. I detta avsnitt benämner vi den typen av krav, samfinansiering, för att särskilja den från den mer omfattande frågeställningen. 
  
 Utredningen har hittat väldigt få exempel på samfinansierings- krav hos nuvarande finansiärer, men det förekommer, framför allt i långsiktiga satsningar.97 Trots att det är relativt ovanligt med denna typ av krav föreslår utredningen att de framtida myndigheterna av- står från dem. Skälet är framför allt att de skapar en stor administra- tion, men även att den tänkta effekten i form av att påverka läro- sätenas strategiska inriktning bedöms vara begränsad. Utredningen menar att samma effekt kan uppnås via andra verktyg, exempelvis genom att kräva att lärosätesledningen ska ställa sig bakom en ansökan eller att planer som lärosätena redan utvecklat gällande det aktuella forskningsområdet tas in som underlag vid bedömningen av ansökan. 
  
 Utredning föreslår vidare att myndigheterna får göra undantag från principen att inte kräva samfinansiering när det gäller finansier- ing av forskningsinfrastruktur och test- och demonstrationsanlägg- ningar. Skälet är att storleken och längden på de ekonomiska åtag- anden som det innebär att etablera en ny anläggning kräver att olika organisationer bidrar med finansiering. Utan möjlighet till krav på samfinansiering från lärosätena bedömer utredningen att invester- ingarna i infrastrukturer riskerar att bli alltför små. 
  
 6.5.6Uppföljning av myndighetsstrukturen 
  
 Förslag: Regeringen ger vart fjärde år en särskild utredare i upp- drag att analysera och utvärdera både myndighetsstrukturen och de tre myndigheterna Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten. 
  
 97Se exempelvis Vinnovas utlysningar Centra för finansmarknadsforskning (diarienummer  
 2020-02370) 
  och Kompetenscentrum inom Hållbar industri och Digital omställning 2024. 
  
 366 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 För att säkerställa att myndighetsstrukturen och de ingående myn- digheterna fungerar ändamålsenligt och bedriver en effektiv verksam- het föreslår utredningen att detta utvärderas vart fjärde år. Utredningen har under sitt arbete konstaterat att återkommande utvärderingar av myndigheternas verksamhet är vanligt i andra länder. I Sverige saknas detta och i stället beställer myndigheterna själva utvärderingar av en- skilda program. Dessutom förekommer det att Statskontoret, Riks- revisionen och olika analysmyndigheter gör granskningar och analyser av myndigheternas verksamheter. 
  
 För att säkerställa en granskning som är oberoende och regelbun- det återkommande föreslår utredningen att regeringen vart fjärde år ger en särskild utredare i uppdrag att analysera och utvärdera både de enskilda myndigheterna och myndighetsstrukturen. Tidsmässigt före- slås att utredning tillsätts inför utformningen av forsknings- och innovationspropositionen. För att undvika ett alltför omfattande arbete för utredaren och de granskade myndigheterna kan regeringen över- väga att varannan utredning har ett särskilt fokus på Vetenskaps- myndighetens verksamhet och varannan fokuserar på Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten. Regeringen har även möjlighet att i direktiven ge utredaren i uppdrag att granska specifika områden. 
  
 6.6Förslag – andra förändringar 
  
 6.6.1Indirekta kostnader 
  
 Förslag: Regeringen bör låta utreda så kallade indirekta kostna- der. Utredningen bör undersöka om det är lämpligt att beräk- ningsprincipen för extern statlig finansiering av forskning och innovation ska utgå från en schablon. 
  
 De statliga forsknings- och innovationsfinansiärerna står för en del av kostnaden för gemensamma resurser hos den som utför forsk- ningen, så kallade indirekta kostnader. Det kan till exempel vara kost- nader för lokaler,  
 it-resurser, 
  bibliotek och administration. Beräk- ningsprincipen för hur stor del av indirekta kostnader som de statliga finansiärerna ska stå för har varierat över tid, se avsnitt 3.5.5. 
  
 367 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Frågan om indirekta kostnader har ofta tagits upp under utred- ningens möten och hearings med olika aktörer. Utredningen uppfattar att det finns många synpunkter på frågeställningen. Vidare uppfattar utredningen att det finns olika sätt att förhålla sig till direkta kost- nader, olika sätt att göra beräkningar och (inte minst) en omfattande begreppsförvirring. 
  
 Givet utredningens begränsade tid, omfattande uppdrag och fråge- ställningen stora betydelse har utredningen valt att inte lämna några egna förslag om eventuell förändring av beräkningsprinciperna för indirekta kostnader för statliga forsknings- och innovationsfinan- siärer. Utredningen har heller inte haft något explicit uppdrag att lämna förslag avseende indirekta kostnader. 
  
 Utredningen menar att frågeställningen bör utredas vidare. Det behövs en samordning och harmonisering av finansieringsvillkor samt hantering av indirekta kostnader för att göra forskningsfinansieringen mer effektiv och förutsägbar. 
  
 En framtida utredning bör överväga att åter ha en beräknings- princip för de statliga finansiärerna som utgår från en schablon. Ut- redningsarbetet bör inbegripa universitet, högskolor och institut samt såväl statliga som privata finansiärer. Väsentliga inslag i en eventuell framtida fördjupad utredning bör vara en internationell utblick, syste- matiska jämförelser mellan olika finansieringskällor i Sverige samt förslag avseende anpassning av beräkningsprinciperna. 
  
 En aspekt som särskilt bör beaktas i ett kommande utrednings- arbete är hur principer för indirekta kostnader ska utformas i de fall anslagsmottagaren är ett institut.98 Instituten samarbetar ofta både nära och långsiktigt med lärosätena och kan ses som ett komplement till lärosätenas forskningsmiljöer. De svenska instituten har olika former för sin förvaltning, såsom statlig förvaltningsmyndighet, bolag med olika ägarstrukturer, stiftelse och andra former av institutsbild- ningar. Alla institut är alltså inte myndigheter, vilket gör att deras förutsättningar skiljer sig från universitet, högskolor och andra myn- digheter. Till exempel saknar några av instituten ”grundfinansiering” för forskning, alltså en parallell till lärosätenas basanslag. Det inne- bär i praktiken att några av instituten har mycket svårt att ta emot 
  
 98Exempel på institut som verkar i Sverige är Research Institutes of Sweden AB (RISE), Total- försvarets forskningsinstitut (FOI), Stockholm Environment Institute (SEI), Svenska Miljö- institutet (IVL), Skogforsk, Utrikespolitiska institutet (UI), Stockholm International Water Institute (SIWI), Stockholms internationella fredsforskningsinstitut (SIPRI) och Institutet för framtidsstudier (IFFS). 
  
 368 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 extern finansiering om det innebär att de själva måste hitta finansier- ing för indirekta kostnader. Notera dock att förutsättningarna skiljer sig väsentligt mellan de olika instituten, som även varierar avsevärt i storlek. 
  
 6.6.2Balans mellan extern finansiering och basanslag 
  
 Bedömning: Om regeringen skulle besluta att inrätta en ny funktion för kvalitetsbaserad fördelning av basanslag skulle Vetenskapsmyndigheten vara en lämplig placering för funktionen. 
  
 Enligt utredningens direktiv är statens fördelning av forsknings- medel till universitet och högskolor avsedd att vara långsiktig och skapa drivkrafter för hög kvalitet. De direkta anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå ska ge förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. Av direktiven framgår vidare att regeringen menar att det är avgörande att det finns väl fungerande samspel och en tydlig rollfördelning mellan lärosätena och de statliga externa finan- siärerna för att systemet för forskningsfinansiering ska bli ändamåls- enligt, effektivt och leda till forskning av hög kvalitet och samhälls- relevans.99 
  
 Det förslag utredningen lämnar ska, bland annat, vara 
  
 …/ ett system för statlig extern forsknings- och innovationsfinan- siering som på ett ändamålsenligt sätt förhåller sig till lärosätenas direkta anslag för forskning och utbildning på forskarnivå och annan extern forskningsfinansiering. 
  
 Däremot har utredningen inte tolkat direktiven som att den har i uppdrag att föreslå volym eller nivå för basanslagen, Inte heller lyfts frågan om vilka andelarna basanslag respektive externfinansiering ska uppgå till när det gäller den statliga forskningsfinansieringen i direk- tiven. 
  
 Som tidigare nämnts har Riksrevisionen visat att åtaganden om framtida samfinansiering av forskningsprojekt binder upp en bety- 
  
 99Kommittédirektiv 2022:85, se bilaga 1. 
  
 369 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 dande andel av lärosätenas basanslag och att vissa mindre lärosäten har svårt att få sitt basanslag att räcka till.100 
  
 Från utredningens många möten och från den enkät utredning gjort står det också klart att balansen mellan extern finansiering och basanslag, liksom den absoluta nivån på basanslaget, är frågeställningar som i hög grad engagerar universitet och högskolor.101 Från de mer forskningsintensiva lärosätena menar man att andelen basanslag nu börjar närma sig en gräns där lärosätenas möjligheter att prioritera egna satsningar allvarligt hämmas genom att basanslagen helt används för att täcka indirekta kostnader som uppkommer genom att flera finansiärer inte ersätter dessa fullt ut. Vissa menar till och med att de nått ett läge där forskare uppmanas att inte söka externa medel. Då utredningen inte uppfattar att frågan om balansen mellan basanslag och externfinansiering ligger inom utredningens direktiv så lämnas inte några förslag om förändringar. Däremot visar diskussionen att samtliga de tre nya myndigheter som föreslås behöver ha löpande diskussioner med lärosätena om hur framtida insatser utformas så att den strategiska förmågan hos forskare och lärosätesledningar kan stärkas framöver. 
  
 Utifrån utredningens direktiv gör vi bedömningen att de förslag som lämnas förhåller sig ändamålsenligt till basanslagen på den nivå och med den utformning som de har i dag. Den nya myndighets- organisation med tre myndigheter som föreslås är att betrakta som ett system. Var och en av de tre myndigheterna har sin unika och pro- filerade uppgift inom myndighetsorganisationen. Tillsammans bildar de en helhet som har kapacitet att svara mot de kriterier utredningen formulerat − där samtliga kriterier förhåller sig till verksamhet och finansiering inom lärosätena. 
  
 Vissa av kriterierna utgår huvudsakligen från lärosätenas verksam- het (såsom att finansieringssystemet ska bidra till forskningsanknuten utbildning), medan andra kräver en nära samverkan för gemensam framgång (såsom att säkra kunskap och innovationsförmåga för sam- hälle och näringsliv). Samtliga sju kriterier förutsätter dock att de tre nya myndigheterna genomgående förhåller sig till lärosätenas bas- anslag. 
  
 100Riksrevisionen. 2011. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning (RiR 2011:21). 
  
 101Se Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 370 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 Utredningen har inte tolkat direktiven som ett uppdrag om att lämna förslag på modell för fördelning av basanslagen. Givet detta är det likväl utredningens bedömning att den myndighetsorganisation utredningen föreslår skulle ha kapacitet att inrymma någon form av funktion med uppgift att ta fram underlag för att fördela (hela eller delar av) basanslagen på basis av forskningens kvalitet − under för- utsättning att resurser tillskjuts för uppbyggnad och drift av en sådan funktion. Skulle regeringen i framtiden vilja komplettera systemet med en funktion för kvalitetsbaserad fördelning av basanslag bör denna placeras inom Vetenskapsmyndigheten. En framtida kvalitetsbaserad fördelning av basanslaget utgår lämpligen från utvärderingar av läro- sätenas forskning avseende i förväg specificerade utvärderingskriterier, till exempel forskningens kvalitet, forskningens samhällsnytta och forskningens förutsättningar. 
  
 Om regeringen i framtiden skulle vilja inför en funktion för kvali- tetsbaserad fördelning av basanslagen bör inspiration till utformningen hämtas från exempelvis England och Finland. 
  
 Research England, som är en del av organisationen inom UK Research and Innovation (UKRI), ansvarar för en funktion för för- delning av basfinansiering till lärosäten i England.102 Systemet heter formellt Research Excellence Framework, men refereras ofta till som  
 REF-systemet. 
  Finansieringen baseras på en formel som bygger på hur väl ett lärosäte uppfyller ett antal kriterier som handlar om hög- kvalitativ forskning, samverkan och kunskapsutbyte. I Finland finns en funktion för så kallade profileringsbidrag för universitet inom den finska offentliga forskningsfinansiären Finlands Akademi. Detta kan liknas vid en form av basfinansiering, där målet är att stödja och på- skynda de finländska universitetens strategiska profilering för att bidra till att stärka forskningens kvalitet. 
  
 6.6.3Militär forskning och dubbel användning (dual use) 
  
 Förslag: Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten bör ha i uppgift att i sin verksamhet beakta Sveriges  
 utrikes-, 
  säkerhets- och försvarspoli- tiska intressen. 
  
 102The Research Excellence Framework tillämpas enbart i England, inte i andra delar av Storbritannien. 
  
 371 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 Idag har Vetenskapsrådet och Rymdstyrelsen i uppgift att i sin verk- samhet beakta Sveriges  
 utrikes-, 
  säkerhets- och försvarspolitiska intressen.103 Utredningen föreslår att samtliga de tre nya myndigheter får denna uppgift och föreslår därför att det skrivs in i myndigheternas instruktioner. 
  
 Ett skäl är att övergripande ansvar bör vara likalydande för de tre nya forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna. Utred- ningen menar att alla tre myndigheter bör konstrueras på ett sådant sätt att de beaktar intressen som är vitala för riket. De bör också orga- nisera sin administration och verksamhet på ett sådant sätt att de kan ta emot, granska och bedöma ansökningar om finansiering av alla typer av forskning och innovation, alltså även sådan som har inslag av militär användning. Ett motiv är att det blir allt svårare att sätta en gräns mellan civil och militär användbarhet av teknik, något som påverkar forskning och innovation. 
  
 Förutsättningarna för forskning och innovation har utvecklats genom digitalisering och mer avancerad forskningsinfrastruktur. Vetenskapen har avancerat till följd av nya inriktningar och nya forskningsområden. Gränsen mellan civil och militär användbarhet av viss teknik har i delar av utvecklingskedjan suddats ut.104 
  
 Under perioden  
 2021–2024 
  har Vetenskapsrådet i uppgift att finan- siera forskning om säkra samhällen som en komplettering till bland annat den forskningsfinansiering som genomförs av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.105 I framtiden skulle finansiering av forskning och innovation med militär eller säkerhetspolitisk bety- delser kunna komma att bli relevant inom samtliga tre föreslagna myndigheter. 
  
 Till exempel kan sådana applikationer bli aktuella inom teknik- vetenskaplig grundforskning eller grundforskning inom samhälls- vetenskap (Vetenskapsmyndigheten). Det kan också bli aktuellt med stöd till behovsmotiverade områden inom civilförsvar och beredskap, beredning av ansökningar inom forskningsområden som i dag finan- serias via myndigheter med andra huvuduppgifter än forskning samt stöd till samarbete internationellt och inom EU:s ramprogram (Myndigheten för strategisk forskning). Särskilt gäller detta infor- 
  
 103Enligt 1 § i förordning (2009:975) med instruktion för Vetenskapsrådet samt 1 § i förord- ning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 
  
 104Prop. 2020/21:60, s. 61. 
  
 105Se prop. 2020/21:60 s. 134. 
  
 372 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 mation och rådgivning kring Europeiska försvarsfonden och even- tuell medfinansiering av partnerskapsprogram inom militär forskning, eller med karaktär av dubbel användning (eng. dual use). Myndig- heten för strategisk forskning borde med föreslagna förändringar även kunna utses som kontaktmyndighet för forsknings- och innovations- satsningar inom  
 Nato-samarbetet, 
  om regeringen så önskar. 
  
 Ytterligare exempel är att systemutvecklande projekt och processer, exempelvis i form av så kallade systemdemonstratorer, kan bli aktu- ella inom Innovationsmyndigheten. Det centrala är att vi i dag inte kan veta vilka forsknings- och utvecklingsområden som blir relevanta för civil och militär användning, så kallade dubbel användning (eng. dual use), i framtiden. Därför behöver de tre nya myndigheterna kon- strueras på ett sådant sätt att de är framtidssäkrade och förberedda för enskilda insatser eller mer omfattande uppgifter där administration och system är anpassade för hantering av känslig och säkerhetspolitisk information. 
  
 För tydlighets skull vill utredningen betona att vi inte föreslår att de tre nya myndigheterna ska ta över sådan finansiering som i dag görs via Totalförsvarets forskningsinstitut, som har till uppgift att bedriva forskning, metod- och teknikutveckling samt utrednings- arbete för totalförsvaret och till stöd för nedrustning,  
 icke-spridning 
  och internationell säkerhet.106 
  
 6.6.4Kommunikation 
  
 Väl fungerande arbete med information och kommunikation till en rad olika målgrupper är viktigt för de nya forsknings- och innovations- finansierande myndigheterna. Till exempel behövs kommunikation om utlysningar och om olika aktiviteter som görs inom myndig- heterna. Dessutom behöver resultat och forskningsnyheter göras till- gängliga för forskare, beslutsfattare, allmänhet och media. Därut- över behövs intern kommunikation som riktar sig till medarbetarna inom respektive myndighet. 
  
 Alla de tre nya forsknings- och innovationsfinansierande myn- digheterna behöver arbeta med såväl vetenskaplig kommunikation (kommunikation inom akademin, mellan forskare) som forsknings- 
  
 106Förordning (2007:861) med instruktion för Totalförsvarets forskningsinstitut. 
  
 373 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 kommunikation (kommunikation om forskning med andra än forskar- samhället).107 
  
 All kommunikation behöver vara anpassad till respektive mål- grupps behov. För att lyckas med detta krävs god insikt i målgrup- pernas förutsättningar och kännedom om vad de har användning för. Det kan till exempel handla om kunskapsöversikter inom vissa om- råden, om att texter är formulerade på ett lättillgängligt och inspi- rerande sätt och att noga överväga vilka kommunikationskanaler som lämpar sig för ett visst budskap. 
  
 Utredningen har övervägt att föreslå att en av de tre nya myndig- heterna ska tilldelas ett nationellt samordningsansvar för forsknings- kommunikation (i analogi med det ansvar som i dag ligger på Veten- skapsrådet), men kommit fram till att uppgiften i stället tydligt bör ingå i alla de nya myndigheternas verksamhetsområde. Ett skäl till detta är att kommunikationsarbetet inom de tre myndigheterna kom- mer delvis att ha fokus på olika målgrupper. Arbetet behöver dock samordnas, se avsnitt  
 6.5.1–6.5.3 
  om samordning. 
  
 Öppen vetenskap innefattar bland annat öppen tillgång (att vetenskapliga resultat ska vara tillgängliga och återanvändbara för alla), öppna data (att materialet som vetenskapliga resultat bygger på ska vara tillgängligt och återanvändbart för alla), öppna lärresurser (att utbildnings- och under- visningsmaterial fritt delas och återanvänds) och medborgarforskning (att allmänheten direkt involveras i forskningsprojekt eller olika delar av forskningsprocessen).108 
  
 Sedan juni 2022 har Kungliga Biblioteket i uppdrag att ta fram natio- nella riktlinjer för öppen vetenskap. Uppdraget ska redovisas i janu- ari 2024. 
  
 Att utveckla effektiva nationella riktlinjer är i linje med Unescos rekommendation om öppen vetenskap från 2021.109 Kommande rikt- linjer blir ett viktigt stöd i de nya myndigheternas arbete. 
  
 107Definitioner enligt Vetenskap  Allmänhet, se:  
 v-a.se/vara-fragor/forskningskommunikation/ 
  (information hämtad  
 2023-06-27). 
  
 108Kungliga Biblioteket, se:  
 www.kb.se/samverkan-och-utveckling/oppen-tillgang-och- 
  
 bibsamkonsortiet/Holloway 
  (information hämtad 27 juni, 2023). 
  
 109UNESCO (2021). UNESCO Recommendation on Open Science. Paris. CC  
 BY-SA 
  3.0 IGO. 
  
 374 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 6.7Andra alternativ som utredningen har övervägt 
  
 6.7.1En enda myndighet 
  
 Utredningen har noga övervägt möjligheten att föreslå en framtida organisation för statlig extern forsknings- och innovationsfinansier- ing i form av en enda myndighet. Utredningen har dock gjort bedöm- ningen att nackdelarna med en sådan organisation skulle överskugga potentiella fördelar och har därför valt att inte lämna något sådant förslag. 
  
 Fördelarna och förväntade vinster med att samla all statlig finan- siering i en enda myndighet är framför allt kopplade till samordning och förenkling. Genom att samla all finansiering, alla instrument och alla insatser inom en enda myndighet skulle utmaningar med glapp, överlapp och samordning kunna hanteras. En enda sammanhållen struktur skulle ge en överblick och ge möjlighet att (inom myndig- hetens egen verksamhet) kombinera satsningar som spänner över flera vetenskapsområden och teman. Detsamma gäller insatser och aktivi- teter som kombinerar olika typer av finansieringsformer samt olika typer av forskning och innovation. En enda myndighet skulle poten- tiellt ge större möjligheter att knyta samman finansiering av starka grundforskningsmiljöer, forskare som arbetar med behovsmotiverade frågeställningar och aktörer inom innovation och implementering. Vidare skulle en enda myndighet medföra förenkling genom att det naturligt bara skulle finnas ett  
 it-system 
  för ansökan om finansiering och ärendehantering. Förenkling skulle också uppnås genom att det bara finns en enda stödjande och rådgivande struktur, såväl i kon- takter med de som söker och erhåller finansiering (till exempel en enda instans som ger svar i juridiska frågeställningar), som i samverkan med myndigheten (till exempel en ingång för alla kontakter med aktörer inom andra myndigheter, företag och andra aktörer inom närings- livet). Det skulle även bli en enda sammanhållen kontaktpunkt mot regering och departement. 
  
 Samtidigt finns flera nackdelar, framför allt svårigheten att utfor- ma en adekvat styrning för en så diversifierad verksamhet samt bristen på alternativ om all statlig finansiering samlas i en enda myndighet. Styrningen skulle bli komplicerad, eftersom en enda forsknings- och innovationsfinansierande myndighet skulle omfatta så många och skilda typer av verksamhet som skulle drivas enligt olika verksamhets- logik och som skulle kräva olika kompetensprofil för att förstå re- 
  
 375 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 spektive verksamhetsområde och därmed kunna förvalta och utveckla myndigheten. En myndighet med så stor omfattning, både verksam- hetsmässigt och ekonomiskt, behöver ha formen av en styrelse- myndighet. Antalet ledamöter i en styrelse är begränsat, kanske nio eller upp till elva ledamöter. Det är svårt att se att det vore möjligt att få en tillräckligt god representation av kunskap och erfarenheter för att svara mot den spännvidd av verksamhet som myndigheten skulle arbeta med.110 Det vore även komplicerat att finna en ordning för att utse ledamöter till styrelsen, framför allt att tillse att forskar- samhällets representation blir balanserad mot personer som före- träder allmänna intressen, samhälle och näringsliv. Vidare är en annan nackdel risken att ”allt går fel om något går fel i den enda myndig- heten”. De analyser, bedömningar och beslut en enda myndighet tar skulle dominera hela den svenska offentliga forsknings- och innova- tionsfinansieringen genom att den som ansöker om finansiering och vill bedriva samarbete inte skulle ha något annat statligt alternativ att vända sig till. En missbedömning, eller beslut om bortprioritering av resurser eller insatser inom ett visst område eller viss verksamhet, skulle i praktiken medföra att organisationerna inom det området skulle stå utan möjlighet till statlig extern finansiering. Utredningen menar att konsekvenserna av den typ av beslut i en struktur med bara en statlig myndighet riskerar bli alltför stora. 
  
 En utredning år 2008 av för- och nackdelar med dåvarande struk- tur för den svenska forskningsfinansieringen föreslog att ett antal statliga forskningsfinansiärer skulle ersättas med en enda ny och samordnad forskningsfinansierande myndighet.111 De flesta remiss- instanser instämde i utredningens analys om brister i samordningen av forskningsfinansieringen. Dock avvisade de flesta förslaget om att slå samman de befintliga organisationerna till en stor forsknings- och innovationsmyndighet. Regeringen följde remissinstansernas linje och gjorde bedömningen att det inte var motiverat att göra en samman- slagning till en enda myndighet. 
  
 När Forskningsfinansieringen nu åter analyserar samma frågeställ- ning finner vi att nackdelarna med att samla all statlig forsknings- och innovationsfinansiering i en enda myndighet överväger, trots flera tilltalande potentiella fördelar. Till avvägningen mellan för- och nack- 
  
 110Nyfikenhetsdriven forskning inom alla vetenskapsområden, tillämpad och behovsmotiverad forskning, kunskap om samhällets utmaningar och behov samt innovation, näringslivsutveck- ling och implementering, för att bara nämna några kompetensprofiler som borde ingå. 
  
 111Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans (SOU 2008:30). 
  
 376 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 delar ska även läggas en bedömning av hur stor förändring av den svenska myndighetsstrukturen som vore möjlig att genomföra på ett framgångsrikt sätt. Här menar utredningen att det vore en alltför stor och omvälvande förändring att gå från flera finansiärer till en enda. Utredningens menar att det finns skäl att genomföra föränd- ringar i nuvarande myndighetsstruktur i syfte att åtgärda dagens pro- blem och svagheter och anser att utredningens förslag med tre nya myndigheter i stället är den bästa lösningen. Utredningen menar också att en viss mångfald i finansieringssystemet har ett värde i sig. 
  
 6.7.2Mindre anpassning av nuvarande system 
  
 Den nuvarande organisationen för svensk forskningsfinansiering har varit verksam i mer än tjugo år. Under dessa två decennier har vissa mindre förändringar gjorts i de nuvarande forsknings- och innova- tionsfinansierande myndigheternas uppdrag. Myndigheterna har även själva förändrat och utvecklat sin verksamhet löpande. 
  
 Ett exempel är att de nuvarande myndigheternas formella organi- sation och ansvarsområden till viss del har förändrats över åren. Det ursprungliga Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har blivit nuvarande Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). Antalet beslutande organ inom myndigheterna har ändrats över åren. Inom Vetenskapsrådet har ett råd och tre kommittéer lagts till, vid sidan av de ursprungliga tre ämnesråden. Inom Formas har Rådet för evidensbaserad miljöanalys tillkommit. 
  
 Ett annat exempel är att Vetenskapsrådet, Formas, Forte, Vinnova, Energimyndigheten och Rymdstyrelsen har en gemensam samord- ningsgrupp som består av myndighetscheferna.112 Gruppens syfte är förstärkt samverkan och att gemensamt utarbeta analyser, strategier och forskningsprogram samt i övrigt ta initiativ för att utveckla och förnya formerna för forskningsverksamheten. Internationella sam- ordningsfunktionen och  
 EU-samordningsfunktionen 
  är exempel på samordningsfunktioner inom det internationella området. 
  
 Ytterligare ett exempel är att Vetenskapsrådet har byggt upp och administrerar ett nätverk för myndigheter med forskningsverksam- het. Syftet är att på ett strukturerat sätt diskutera och utbyta erfaren- 
  
 112Enligt ändringar som infördes i myndigheternas instruktioner 2019, till följd av förslag i prop. 2008/09:50. Gruppen fanns tidigare, men Rymdstyrelsen kom till år 2019. 
  
 377 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 heter i forskningsfrågor av gemensamt intresse, såsom utveckling av kvalitetssäkringsmetoder.113 
  
 Det finns flera andra exempel på förändringar över åren − men det har inte gjorts någon genomgripande förändring av helheten. Utred- ningen menar att det därför har byggts upp ett förändringstryck, ett ackumulerat behov av att revidera organisationsstrukturen så att den bättre kan möta behov i samtiden och förmår att möta samhällets och omvärldens framtida utveckling. 
  
 För att ta om hand och åtgärda de problem utredningen har iden- tifierat behövs en genomgripande förändring, menar utredningen. Det är alltför mycket som behöver förändras för att det ska gå att göra genom mindre ändringar, det behövs i stället en långtgående och genomgripande förändring. Utredningen menar att det dels behövs en större reform, dels att denna reform bör göras samlat vid ett tillfälle. 
  
 Ett argument för att göra en större förändring, i stället för att ändra inkrementellt i små steg, är att förändringsprocessen kan genomföras under en koncentrerad och begränsad tid, i stället för att både själva myndigheterna och de stora grupper som samverkar med de forsk- nings- och innovationsfinansierande myndigheterna lever med ett pågående förändringsarbete och ofullständigt genomförda reformer under många år. 
  
 Vidare är det utredningens bedömning att det finns effektivitets- vinster med att göra förändringen samlat vid ett tillfälle. Om det görs spritt över en längre tid för olika myndigheter finns risk för bris- tande synkronisering, att samordningen och helheten haltar och att olika förutsättningar och processer periodvis råder inom myndig- heterna. Utredningens bedömning är att en inkrementell för ändring sannolikt inte är möjlig att genomföra i praktiken. Skulle regeringen göra en mindre förändring inom en av de nuvarande myndigheterna blir det konsekvenser även för de övriga. Därmed påverkas alla nuvar- ande myndigheter, liksom själva systemet för statlig extern finansier- ing av forskning och innovation. Detta leder till att förändrings- trycket ökar än mer, vilket gör att det till sist ändå behöver göras en förändring av myndighetsstrukturen. 
  
 Utöver ovanstående finns fler principiella skäl till att det inte räcker med en mindre anpassning av nuvarande system. Flera av dessa 
  
 113I linje med förslag från Utredningen om Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter, se Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter (SOU 2012:20). 
  
 378 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredningens förslag 
  
 har nämnts tidigare (se avsnitt 6.3). De främsta argumenten återges kortfattat nedan. 
  
 Det viktigaste skälet är att en anpassning inte skulle komma åt ett av de största problemen med dagens system, nämligen blandningen av sektors- och funktionslogik. Även om ansvaret för finansiering av forskning och innovation skulle fördelas på ett annorlunda sätt inom dagens myndigheter förutser vi att effekterna av en förändrad ansvars- fördelning endast skulle bli tillfällig. Med varje nytt behov av ny forsk- ningsbaserad kunskap som med tiden uppstår inom näringslivet, offentlig sektor eller civilsamhället skulle det att krävas antingen att regeringen tar ett nytt kompletterande beslut om vilket myndighet som ska ansvara för finansiering av forskning och innovation som motsvarar de uppkomna behoven, eller att regeringen tillskjuter resur- ser för samverkan mellan myndigheterna i syfte att reda ut vilken myndighet som ska ta ansvar för finansiering som motsvarar det upp- komna behovet. I ljuset av tidigare erfarenheter är en sannolik utveck- ling att vissa behovsområden kommer präglas av stort intresse och därmed överlappande insatser från flera finansiärer, samtidigt som områden utan starka företrädare möts av lägre intresse från finan- siärerna som menar att området inte faller inom deras ansvar. Givet den ökade komplexiteten i samhällsutmaningarna och ökad efter- frågan på forskningsbaserade lösningar förutser utredningen också att en mindre omfattande reformering av nuvarande system skulle med- föra att fler myndigheter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och innovation skulle avsätta myndighetsspecifika medel för att täcka sitt behov av ny forskningsbaserad kunskap. Effekten skulle bli en ytterligare splittring av den statliga forsknings- och inno- vationsfinansieringen. Det skulle också medföra en starkt ineffektiv resursanvändning av medel för forskning och innovation. 
  
 Vidare bedömer utredningen att en mindre omfattande anpassning skulle minska kraften i arbetet med att internationalisera svensk forsk- ning och innovation. Om dagens system, där ett tjugotal statliga myn- digheter agerar finansiärer, skulle bibehållas bedömer utredningen att internationaliseringsarbetet även fortsättningsvis skulle präglas av splittrade positioner. Resurser skulle gå till samordning mellan svenska myndigheter, i stället för till utveckling av internationella samarbeten som gynnar svensk forskning och innovation. 
  
 Avslutningsvis skulle en mindre anpassning av systemet innebära en fortsatt stor administrativa börda på de som söker medel från 
  
 379 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2023:59 
  
 statliga myndigheter, då de även framgent skulle behöva hantera ett flertal olika administrativa system och anpassa sig till en mångfald av myndigheters tolkning och tillämpning av regelverk. 
  
 380 
  
 7 Konsekvensbeskrivning 
  
 7.1Inledning 
  
 I detta kapitel återges utredningens konsekvensanalys. Den innehål- ler kort information om bakgrunden till utredningens förslag, vilka som berörs av förslaget, de relevanta samhällseffekterna, vilka handlings- alternativ som finns och varför utredningen menar att förslagen ger den lämpligaste lösningen. Med hänsyn tagen till utredningens upp- drag och den tid som avsatts har en konsekvensutredning gjorts med syfte att systematisk utreda för- och nackdelar av hur förslaget påverkar samhällets olika aktörer. 
  
 Där det har varit möjligt har utredningen gjort en kostnadsnytto- analys1 och bedömt de samhällsekonomiska effekterna2. De förslag som lämnas har i möjligaste mån jämförts med ett nollalternativ, alltså med alternativet att inte genomföra någon förändring. 
  
 7.1.1Kort om förslagen 
  
 Betänkandet innehåller förslag till författningsändringar. Ett primärt syfte är att säkerställa att svensk statlig extern finansiering av forsk- ning och innovation effektivt stödjer forskning och innovation av högsta kvalitet, är anpassad till samhällsutvecklingen och främjar natio- nella och internationella samarbeten samt tillgång till forskningsinfra- struktur. 
  
 1Det vill säga tillämpat en metod som innebär att i monetära termer värdera kostnader och för- delar av ett förslag. 
  
 2Förändring av samhällets resurser som inträffar som en följd av ett handlingsalternativ och som annars inte skulle ha inträffat. 
  
 381 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 I sammanfattning föreslår utredningen att 
  
 –tre nya myndigheter inrättas: Vetenskapsmyndigheten, Myndig- heten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten, 
  
 –de nuvarande myndigheterna Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova avvecklas, liksom den del av Energimyndigheten som i dag arbetar med extern finansiering av forskning och innovation, samt att 
  
 –all statlig extern konkurrensutsatt finansiering av forskning och innovation, med undantag av Rymdstyrelsens verksamhet, ska för- delas via de tre nyinrättade myndigheterna. 
  
 De förslag Forskningsfinansieringsutredningen lämnar baseras i huvud- sak på utredningens egen faktainhämtning och egna analyser. Utred- ningen har också tagit del av tidigare utredningar, analyser och mate- rial inriktat på finansiering av forskning och innovation. Utredningen har utarbetat ett antal underlagsrapporter som redovisas i ett separat betänkande.3 En förteckning över de dialoger, hearings, seminarier och möten utredningen haft finns i bilaga 2. 
  
 Därutöver har utredningen tagit del av kunskapssammanställningar och erfarenheter av tidigare förändringar av statlig extern finansie- ring av forskning och innovation, såväl i Sverige som i andra länder. Utredningen har även beställt ett underlag som kartlagt svenska finan- siärers och lärosätens hantering av indirekta kostnader. 
  
 7.2Allmänt om förslagens konsekvenser 
  
 Utredningens förslag väntas bidra positivt till forskning och inno- vation genom att se till att den svenska organisationen för statlig extern finansiering av forskning och innovation är effektiv, anpassad till samhällsutvecklingen och främjar samarbete. Genom att adressera dagens problem finns förutsättningar att underlätta för olika aktörer som bedriver forskning och innovation. På ett övergripande plan kom- mer Forskningsfinansieringsutredningens förslag att bidra till att effektivisera statens verksamhet och ge ökad möjlighet till uppfölj- ning och ansvarsutkrävande. Förslagen kommer även att bidra till för- 
  
 3Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 382 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 stärkt förmåga att svara mot samhällets utmaningar och svensk kon- kurrenskraft. 
  
 Det har varit grundläggande för utredningen att förslaget upp- fyller en rad kriterier. Den kriteriebaserade ansatsen beskrivs i av- snitt 5.2, och hur de förslagna myndigheterna svarar mot kriterierna beskrivs i avsnitt 6.4.1 – 6.4.3. 
  
 7.2.1Sammanställning av hur olika intressenter påverkas av förslagen 
  
 Flera intressenter berörs av förändringarna. Samtliga riskerar att upp- leva oklarhet under en övergångsperiod, innan en ny myndighets- struktur är etablerad. Den påverkan vi beskriver nedan gäller i ett stabilt framtida läge, när de nya myndigheterna är etablerade och det har hunnit etableras nya processer och rutiner. 
  
 En av de centrala intressenterna är den som har kontakt med de finansierande myndigheterna, till exempel den som ansöker om finan- siering, ska rapportera ett finansierat projekt eller som arbetar med implementering av ett resultat som bygger på forsknings- eller innova- tionsbaserad kunskap. Andra intressenter är de i vars verksamhet forsk- ning eller innovation bedrivs. Exempel på denna kategori är univer- sitet och högskolor, institut, forskningsinfrastrukturer, myndigheter och andra aktörer inom offentlig sektor samt företag och andra aktö- rer inom näringslivet. Därtill berörs Sverige som nation samt med- borgare i Sverige och globalt. 
  
 Personer som arbetar med forskning och innovation 
  
 Den som ansöker om statlig finansiering av forskning och innovation och den som arbetar i projekt (eller motsvarande)4, får med utred- ningens förslag goda förutsättningar att bedriva fri och banbrytande forskning samt bättre möjligheter för internationella samarbeten och överlag förenklad administration. Det finns dock viss risk för mins- kade möjligheter till finansiering inom ”välfinansierade” områden, färre statliga finansiärer som kan bevilja finansiering av en projektidé och oklarheter under övergångsperiod, innan ny en myndighetsstruktur är etablerad. 
  
 4Till exempel projektledare, doktorand, forskarassistent, forskningsingenjör eller administratör. 
  
 383 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 Den som är ytterst ansvarig för forskning och innovation inom lärosäte, myndighet, organisation eller företag5 får ökade möjligheter till proaktivt agerande och incitament till tydliga prioriteringar i den egna verksamheten. Förändringen medför också enklare administ- ration. 
  
 Medarbetare inom Formas, Forte, Vetenskapsrådet, Vinnova och den del av Energimyndigheten som arbetar med forskning och inno- vation får möjlighet till utveckling i sin yrkesroll. Det finns dock risk för merarbete under en övergångsperiod, innan en ny myndighets- struktur är etablerad. Det finns även risk att dessa medarbetare får en mer splittrad arbetssituation, med ansvar för bredare områden där mer tid går åt till intern samordning. För de inom Energimyndigheten som i dag arbetar i Eskilstuna ändras placeringsorten till Stockholm. 
  
 Myndigheter, lärosäten, stiftelser, företag, organisationer m.m. 
  
 Enligt utredningens förslag avvecklas Formas, Forte, Vetenskapsrådet samt Vinnova och Energimyndigheten ska inte längre arbeta med extern finansiering av forskning och innovation. Statliga myndigheter som i dag finansierar extern forskning och innovation, men som har en annan huvuduppgift6 föreslås upphöra med detta och medlen ska i stället fördelas via Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 Utredningens förslag kan komma att öppna för att funktioner som i dag ligger inom myndigheter med ansvar för statlig finansiering av forskning och innovation (Formas, Forte, Vetenskapsrådet samt Vinnova och Energimyndigheten) kan överföras till andra myndig- heter. Det gäller särskilt funktioner som ligger i gränslandet mellan forsknings- och näringspolitiken, där ansvar kan komma att föras över till exempelvis Tillväxtverket och ALMI. 
  
 För myndigheter som i dag finansierat forskning och innovation, men som inte har detta som huvuduppgift, kommer förslagen inne- bära att de fortsatt får effektiv tillgång till forskningsbaserad kunskap och ges möjlighet till fördjupad forskningsanknytning för respektive myndighets verksamhet. Dessutom kan myndigheterna få ökad möjlig- 
  
 5Till exempel rektor, prefekt eller forskningschef. 
  
 6Exempel är Försäkringskassan, Konkurrensverket, Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap. Naturvårdsverket, Riksantikvarieämbetet, Skolforskningsinstitutet, Sida, Statens geotekniska institut, Statens institutionsstyrelse, Strålsäkerhetsmyndigheten, Sveriges geologiska undersökning och Trafikverket. 
  
 384 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 het till proaktivitet och prioritering i den egna verksamheten genom kvalificerade diskussioner om områdesspecifika frågeställningar med de nyinrättade finansiärerna. Förutsättningarna för utveckling av myn- digheternas verksamhet förstärks genom att den forskning som tidigare finansierades av den egna myndigheten nu sätts i ett större samman- hang där frågeställningarna kan berikas av kunskap från andra forsk- ningsfält och områden. Ytterligare en positiv effekt är att myndigheten kan fokusera på sitt kärnuppdrag. Myndigheterna kommer troligen att behöva se över vilka insatser och förändringar som behöver göras inom respektive myndighet för att behålla kompetens och kritisk massa bland de medarbetare som i dag har arbetsuppgifter kopplade till forskarvärlden. Samtidigt finns goda möjligheter till personlig ut- veckling i ett nytt sätt att arbeta med kollegor inom Myndigheten för strategisk forskning och med nätverk med forskare och innovatörer inom myndighetens sakområde. Myndigheterna får troligen merarbete under övergångsperiod, innan nytt arbetssätt och nya samarbetsformer är etablerade. Det kan finnas en risk för att myndigheter som tidigare själva finansierat forskning får sämre anknytning till forskning, om samverkan inte fungerar som avsett. Myndigheterna har avsatt resurser för att bli kunniga aktörer som med trovärdighet kunnat samla och interagera med forskare och andra experter. Detta är ett viktigt kun- skapskapital som behöver beaktas vid omorganisationen. 
  
 För myndigheter som inte har finansierat forskning eller innovation innebär förslaget att de kan få en förbättrad tillgång till forsknings- baserad kunskap. 
  
 Universitet och högskolor får goda förutsättningar att bedriva fri och banbrytande forskning, bättre möjligheter för internationella sam- arbeten, ökade möjligheter att knyta samman forsknings- och utbild- ningsverksamhetensamt långsiktig och transparent hantering av forsk- ningsinfrastruktur. Enklare administration underlättar för lärosätena och förändringen ger ökad möjlighet till egen proaktivitet och prio- ritering inom varje lärosäten. Det finns dock viss risk för minskade möjligheter till finansiering inom ”välfinansierade” områden. Läro- sätena kommer att få omställningskostnader för att anpassa sina finan- sieringsstrategier och så kallade Grants office till den nya myndighets- strukturen. På sikt förväntas dock behovet av personal på Grants office minska på grund av det minskade antalet statliga finansiärer. 
  
 385 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 Forskningsinfrastrukturer7 får goda förutsättningar för internatio- nella samarbeten, ökad möjlighet till proaktivitet och prioritering i den egna verksamheten samt överlag enklare administration. En viktig effekt är att förändringen väntas ge långsiktig och transparent han- tering av forskningsinfrastruktur. 
  
 Stiftelser med staten som grundare8 samt privata stiftelser och fon- der9 får ökad möjlighet till proaktivitet och prioritering i den egna verksamheten, då tydligare roller för de statliga finansiärerna under- lättar och ger möjlighet att lyfta fram det unika i den egna verksam- heten. Det finns dock risk för kostnader för förändrade insatser som svar på omorganisationen av den statliga forsknings- och innovations- finansieringen. 
  
 Kommuner och regioner får ökad tillgång till kunskap och kan stärka sin innovationsförmåga i samhällsnära verksamhet samt ut- veckla nya nätverk och nya finansieringsstrategier. 
  
 Företag påverkas gynnsamt av ökad tillgång till kunskap inom områden av relevans för svenskt näringsliv. Tydligare roller för finan- siärerna underlättar och ger ökad möjlighet till dialog mellan företags- företrädare och finansiärerna. Dessutom väntas förändringen ge ökade finansieringsmöjligheter av test i verklig miljö och förstärkt stöd för policyutveckling. Det finns dock risk för viss minskad möjlighet till finansiering inom ”välfinansierade” områden även för företagen. Dess- utom kan företagen behöva avsätta mer resurser för att delta i behovs- inventeringar som anordnas av Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten. 
  
 Intresseorganisationer, till exempel branschorganisationer och fack- förbund, påverkas positivt av ökad tillgång till kunskap som stärker innovationsförmågan i samhälle och näringsliv. Förändringen väntas även ge bättre möjligheter att inkludera en bredd av olika värderingar och perspektiv i arbetet med forskning och innovation. Dock finns risk för sämre möjlighet att påverka inom just de områden där organi- sationen i dag har ett etablerat samarbete med utpekad sektors- myndighet. 
  
 7Till exempel European Spallation Source, Burgess och SciLifeLab. 
  
 8 
 KK-stiftelsen, 
  Mistra, SSF, Shelton, Butler och Riksbankens jubileumsfond. 
  
 9Till exempel Barncancerfonden, Cancerfonden, Familjen Smith stiftelse,  
 Hjärt-lungfonden, 
  Kempestiftelserna, Stiftelsen Lantbruksforskning, Söderbergstiftelserna och Wallenberg- stiftelserna. 
  
 386 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 Beslutsfattare och medborgare 
  
 Regering och Regeringskansli påverkas positivt av stärkt internatio- nellt anseende, ökad konkurrenskraft för forskning, innovation och näringsliv och förstärkta internationella samarbeten. Förändringen väntas säkerställa att Sverige har fri och banbrytande forskning samt ge ökad möjlighet till proaktivitet och prioritering inom svensk forsk- ning och innovation. Den väntas även ge effektivare myndighets- styrning genom tydligare ansvarsfördelning, vilket underlättar uppfölj- ning, utvärdering och att utnyttja myndigheterna i deras expertroller. Därtill ökar möjligheterna att arbeta med forskning och innovation när omständigheterna ändras och till ökad robusthet vid snabba om- världsförändringar. Förändringen skulle dock kunna leda till minskade möjligheter till (eller fördröjning vid) specifika insatser som kopplar direkt till myndighetsutövning, något minskade kopplingar till sektors- specifika forskningsmiljöer via sektorsmyndigheter samt mer komplex styrning som går över fler departement. Det kommer att bli mer- arbete under en övergångsperiod, särskilt för att avveckla och inrätta myndigheter. 
  
 Sverige som nation, samhällsmedborgare och skattebetalare gynnas av högt internationellt anseende, god konkurrenskraft för forskning, innovation och näringsliv samt mer ändamålsenliga internationella samarbeten. Förändringen väntas ge ett effektivare nyttjande av offent- liga resurser, framför allt genom enklare administration. Ytterligare en positiv aspekt är stärkta möjligheter att inkludera en bredd av olika värderingar och perspektiv i arbetet med forskning och innovation så att samhällets förmåga att ta hand om människors olika behov och förutsättningar stärks. 
  
 7.3Verksamhetsmässiga konsekvenser 
  
 7.3.1Organisatoriska och personalmässiga konsekvenser 
  
 Förslaget till ny myndighetsstruktur innebär att Hughes, Forte, Veten- skapsrådet och Vinnova läggs ned, samt att Energimyndighetens upp- drag att finansiera forskning och innovation tas bort. Enligt myndig- heternas årsredovisningar för 2022 har de fem myndigheterna drygt 700 årsarbetskrafter, se tabell 7.1. 
  
 387 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 De tre nya myndigheterna kommer att bemannas i enlighet med bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Utredningens bedömning är att det i de flesta fall kommer att handla om att föra över verksamhet till befattningarna i de nya myndigheterna. Beslut om detta kan dock fattas först i ett senare skede, om det beslutas att genomföra utredningens förslag och regeringen tillsätter en organisa- tionskommitté med uppgift att genomföra den faktiska förändringen. 
  
 Utredningens bedömning är att de tre nya myndigheterna bör be- mannas med något färre personer än i dag, till följd av de synergieffekter som uppstår när antalet myndigheter minskar och deras uppdrag för- ändras. För kärnverksamheten innebär den föreslagna storleken inte någon minskning av personalstyrkan jämfört med nuvarande nivåer. Inom områdena administration, stödfunktioner och kommunikation föreslås de nya myndigheterna bemannas med i storleksordningen 
  
 20årsarbetskrafter färre än dagens fem stora finansiärer. Detta inne- bär att det kommer att ske vissa uppsägningar om förslaget genom- förs. Se även avsnitt nedan om konsekvenser för myndigheter med annan huvuduppgift. 
  
 När det gäller myndigheternas stödfunktioner, särskilt  
 it-driften, 
  konstaterar utredningen att det bör finnas utrymme att minska nu- varande kostnader utan att äventyra kärnverksamheten. Vilka lösningar som ska väljas för stödfunktionerna bör beaktas i organisations- kommittés arbete. Övertaligheten och den osäkerhet detta för mig sig är naturligtvis besvärlig för dem som i dag arbetar med stödfunk- tioner på de tre myndigheterna och det finns risk för oro och personal- avgångar under förändringsprocessen, vilket kan påverka verksamheten negativt. Detta måste respektive nuvarande myndighet hantera löpande och det finns anledning för de myndigheter som ska avvecklas att tidigt analysera och identifiera viktiga administrativa funktioner som är kritiska för verksamheten. 
  
 Ett tredje område som troligen kommer att påverkas är myndig- heternas förvaltande funktioner, såsom att stödja myndigheternas ledning och att arbeta med interna processer och rutiner. Det är natur- ligt att det i samband med att verksamheten i fem myndigheter förs samman i tre nya myndigheter uppstår övertalighet inom denna typ av funktioner. Det är därför utredningens uppfattning att det kan finnas en viss övertalighet även på detta område. 
  
 388 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 Om övertalighet uppstår finns det en risk att anställda sägs upp på grund av arbetsbrist. De som sägs upp kan komma att omfattas av omställningsavtal inom den offentliga sektorn. 
  
 Tabell 7.1 Förslag till dimensionering av medarbetare i de tre nya myndigheterna, jämfört med dagens dimensionering 
  
 Myndighet 
  
 Antal medarbetare 
  
 Extern forskningsfinansiering inom Energimyndigheten 
  
 94 
  
 Formas 
  
 98 
  
 Forte 
  
 39 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 261 
  
 Vinnova 
  
 242 
  
 Summa 
  
 734 
  
 Vetenskapsmyndigheten 
  
 270 
  
 Myndigheten för strategisk forskning 
  
 344 
  
 Innovationsmyndigheten 
  
 100 
  
 Summa 
  
 714 
  
 Möjlig minskning av personalutrymmet 
  
 20 
  
 Uppgifter om medelantal anställda under året är hämtade från de nuvarande myndigheternas årsredovisningar för år 2022. 
  
 7.3.2Lokalisering 
  
 Utredningen menar att de tre nya myndigheterna bör vara lokali- serade i Stockholm. För medarbetare inom Energimyndigheten inne- bär utredningens förslag att placeringsort ändras från Eskilstuna till Stockholm. 
  
 Utredningen menar att det finns flera skäl till de nya myndigheterna lokaliseras till i Stockholm, till exempel närheten till Regeringskansliet och den politiska ledningen. Verksamheten inom de nya myndig- heterna är väsentlig för genomförande av regeringens politik, vilket innebär att myndigheterna kommer att ha kontakt med tjänstemän inom fler av departementen. Därtill kommer samtliga nya myndig- heter ha behov av högt kvalificerad personal, varav många disputerade. För att hitta, anställa och behålla personer behövs troligen ett stort upptagningsområde, såsom hela Mälardalen. Ytterligare ett skäl är att myndigheterna kommer att ha mycket samverkan och samarbete med breda målgrupper. Många aktörer kommer att besöka myndigheten, 
  
 389 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 vilket gör att det är viktigt med tillgänglighet och att placeringen är i en ort med väl fungerande transportlösningar. 
  
 För att främja samverkan mellan myndigheterna bör samlokali- sering övervägas. 
  
 7.3.3Samordning mellan de forsknings- 
  
 och innovationsfinansierande myndigheterna 
  
 En konsekvens av att antalet myndigheter som finansierar forskning och innovation blir färre är att mindre tid och andra resurser behöver avsättas för samordning mellan de forsknings- och innovationsfinan- sierande myndigheterna. 
  
 Utredningen föreslår två nya formella samordningsgrupper för de tre nya myndigheterna, en grupp för strategisk samordning (av- snitt 6.5.1) och en grupp för operativ samordning (avsnitt 6.5.2). 
  
 Nedan ges exempel på samordningsforum som inte lägre behövs och därför kan läggas ner i samband med genomförandet av utredning- ens förslag. Observera att listan inte är uttömmande och att det ut- över dagens formella samordningsorgan även finns ett stort antal in- formella nätverk för samverkan mellan nuvarande myndigheter. Till exempel finns i dag ett antal tillfälliga samverkansgrupper för samord- ning av gemensamma regeringsuppdrag. 
  
 Exempel på nuvarande samordningsforum som inte längre kommer att behövas: 
  
 –samordningsgrupp för myndighetscheferna för Energimyndighe- ten, Formas, Forte, Rymdstyrelsen, Vetenskapsrådet och Vinnova, 
  
 – 
 EU-samordningsfunktionen 
  (Energimyndigheten, Formas, Forte, Rymdstyrelsen, Vetenskapsrådet och Vinnova), 
  
 –internationella samordningsfunktionen (Energimyndigheten, For- mas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova), 
  
 –samordning av Strategiska innovationsprogram och Impact innova- tion (Energimyndigheten, Formas och Vinnova), 
  
 –samordning av Nationella forskningsprogrammen (Forte, Formas och Vetenskapsrådet), och 
  
 –ESS/MAX  
 IV-kansliet 
  (Vetenskapsrådet och Vinnova). 
  
 390 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 7.4Ekonomiska konsekvenser 
  
 7.4.1Förvaltningskostnader samt anslag som fördelas av de tre nya myndigheterna 
  
 De tre nya myndigheterna föreslås ha sammanlagt 714 årsarbets- krafter. De totala förvaltningsanslagen för de tre myndigheterna upp- skattas bli 790 miljoner kronor. De föreslås fördela 17,7 miljarder kronor till forskning och innovation per år.10 
  
 Förvaltning 
  
 I det förslag som lämnas har utredningen utgått från att de tre nya föreslagna myndigheterna initialt ska ha samma förvaltningskostna- der som de fem forsknings- och innovationsfinansierade myndigheterna Energimyndigheten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova har i dag. 
  
 Notera att utredningen föreslår en minskning av personalutrymmet om 20 årsarbetskrafter (se ovan). Den personalkostnad som frigörs används intitialt till uppbyggnad av ett nytt gemensamt ansöknings- och ärendehanteringssystem. På sikt är det utredningens bedömning att förvaltningsanslaget till de tre nya myndigheterna kan minskas med ett belopp som motsvarar 20 årsarbetskrafter. 
  
 Förslaget till fördelning av förvaltningsanslag har baserats på nedan- stående beräkning. 
  
  ö    ℎ 
  
       ℎ x  ö 
  
 Tabell 7.2 
  
 Beräkning av verksamhetens kostnader 
  
 Vetenskaps- 
  
 Myndigheten för 
  
 Innovations- 
  
 Summa 
  
 myndigheten 
  
 strategisk forskning 
  
 myndigheten 
  
 Antal årsarbetskrafter 
  
 270 
  
 344 
  
 100 
  
 714 
  
 Förvaltningsanslag 
  
 300 mnkr 
  
 380 mnkr 
  
 110 mnkr 
  
 790 mnkr 
  
 Utfall om 1 % av sakanslaget 
  
 används till programanknutna 
  
 kostnader 
  
 82 mnkr 
  
 78 mnkr 
  
 17 mnkr 
  
 177 mnkr 
  
 10Alla belopp angivna i 2023 års penningvärde. 
  
 391 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utöver de föreslagna förvaltningsanslagen föreslår utredningen att de tre nya myndigheterna ska få möjlighet att använda en begränsad del av respektive myndighets sakanslag för så kallade programanknutna kostnader. Utredningen menar att en sådan möjlighet bör tillämpas modest och med omdöme av myndigheterna. En bedömning är att summan för programanknutna kostnader kommer att variera mellan åren, beroende på vilka insatser som genomförs ett visst år. Till exempel skulle en större utvärdering eller ett större omstruktureringsarbete kunna innebära högre kostnader ett år. Det är värdefullt att de nya myndigheterna kan ha en flexibilitet i sin verksamhet, utan att de får en alltför omfattande ”administrativ kostym”. I praktiken kan de pro- gramanknutna kostnaderna väntas uppgå till i storleksordningen en eller två procent av sakanslaget per år. 
  
 Bland de nuvarande finansiärerna formuleras möjligheten att an- vända sakanslag för tillkommande kostnader på olika sätt i myndig- heternas regleringsbrev – och möjligheten att använda sakanslag varierar mellan dagens finansiärer. För Vinnova anges utvärderingar, beredningsarbete, revision, informationsinsatser, verksamhetsrelate- rade  
 it-system, 
  konferenser, resor och seminarier som exempel på verk- samheter och aktiviteter som kan ses som programanknutna kost- nader.11 Formas har i dag möjlighet att använda sakanslaget för vissa projektrelaterade kostnader såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, revision, verksamhetsrelaterade  
 it-system, 
  resor och semi- narier samt informationsinsatser.12 Forte å sin sida får använda sak- anslag till utvärderingar, beredningsarbete, kommunikationsinsat- ser, konferenser samt vissa resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet13, medan Vetenskapsrådet får finansiera utvärder- ingar, beredningsarbete, konferenser samt vissa resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet via sitt sakanslag.14 Energi- myndigheten får använda sakanslag för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning, utvärdering och systemkostnader.15 
  
 Det finns två skäl till att utredningen föreslår att de tre nya myn- digheterna ska få en tydlig möjlighet att använda delar av sakanslaget för programanknutna kostnader. 
  
 11Se Vinnovas regleringsbrev 2023, anslag 1:2, ap 1. 
  
 12Se Formas regleringsbrev 2023, anslag 2:2, ap.1, not 2. 
  
 13Se Fortes regleringsbrev 2023, anslag 6:2, ap 1. 
  
 14Se regleringsbrev 2023 för Vetenskapsrådet, anslag, 3:1, ap 5. 
  
 15Se regleringsbrev för Energimyndigheten 2023, anslag 1:4, ap 11. 
  
 392 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 Ett skäl är att det ger myndigheten möjlighet att, i de fall det be- döms som mest effektivt, genomföra aktiviteter som syftar till att ut- veckla svensk forskning och innovation, men som inte är att betrakta som forsknings- eller innovationsprojekt.16 Utan denna möjlighet ris- kerar aktiviteter som bäst utförs eller upphandlas av myndigheten inte kunna genomföras. 
  
 Ett annat skäl är att de tre nya myndigheterna förväntas vara ly- hörda för förändrade behov och agera flexibelt. Genom att ge dem möjlighet att använda en mindre del av sakanslaget skapas ekonomiska förutsättningar att fylla de nya krav som ställs på dem. Ett alternativ är att öka myndigheternas förvaltningsanslag. Men eftersom utredning- ens bedömning är att dessa behov kommer variera mellan åren så är en lösning där sakanslaget kan användas mer effektiv än en permanent högre nivå på förvaltningsanslaget. 
  
 Om regeringen skulle välja att inte gå vidare med utredningens förslag att låta de nya myndigheterna använda sakanslaget för pro- gramanknutna kostnader behöver nivåerna på förvaltningsanslaget öka i förhållande till utredningens förslag, annars riskerar tillgängliga medel inte täcka kostnaderna för verksamheter som genomförs i nu- varande system för extern finansiering av forskning och innovation. 
  
 I utredningens förslag på förvaltningskostnader för Vetenskaps- myndigheten har vi inte inkluderat anslagsposten som gäller kostnader för Wallace. Skälet är att vi utifrån dagens reglering av verksamheten i Vetenskapsrådets regleringsbrev inte kan utläsa om de aktiviteter som anges bör täckas av förvaltningsanslag eller sakanslag, trots att det gäller verksamhet som utförs av Vetenskapsrådets personal. Om regeringen väljer att genomföra utredningens förslag bör en framtida organisa- tionskommitté göra en särskild analys av kostnadsslagen i samband med att verksamheten förs samman med övrig digital infrastruktur för forskningsändamål. 
  
 Utredningens förslag innebär att resurserna i form av anställda inom administration och kommunikation troligen kommer att redu- ceras i förhållande till dagens situation. I förslagen finns heller ingen sammanhållen myndighetsgemensam kommunikationsavdelning. Detta kan väcka frågor om förslagen innebär att kommunikations- 
  
 16Ett exempel kan vara en utvärdering av ett forskningsområde där det är viktigt att det är myn- digheten som upphandlar eller genomför utvärderingen. Om möjligheten saknas måste den ge- nomföras som ett forskningsprojekt, vilket både är ett problem då en utvärdering sannolikt inte är att betrakta som högkvalitativ forskning och att forskarna som utför utvärderingen potentiellt sett ingår i det forskningsfält som ska utvärderas. 
  
 393 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 arbetet prioriteras ned. Detta är dock inte avsikten. Det kommer även i fortsättningen att vara en viktig myndighetsuppgift att tillhandahålla relevant och tillgänglig information, till exempel om möjligheten att söka medel inom utlysningar och om myndigheternas insatser och aktiviteter. Att förslaget innebär att resurser för administration och kommunikation minskar är en följd av att det blir färre myndigheter och utredningens bedömning att bör finnas vissa synergieffekter vid etablerandet av de nya myndigheternas verksamheter. 
  
 Sakanslag 
  
 I det förslag som lämnas har utredningen utgått från att de tre nya föreslagna myndigheterna ska fördela samma volym av medel som dagens forsknings- och innovationsfinansierade myndigheter. I för- slaget har utredningen vägt in följande: 
  
 –Vetenskapsmyndigheten tar över all den finansiering som i dag görs av Vetenskapsrådet, förutom finansiering av olika typer av inter- nationella utlysningar och program samt finansiering av nationella forskningsprogram. Vetenskapsmyndigheten tar även över finan- siering av sådan forskning som i dag finansieras via öppna utlys- ningar inom Hughes och Forte. 
  
 –Myndigheten för strategisk forskning tar över all den finansiering som i dag görs av Forte, förutom forskning som i dag finansieras via öppna utlysningar. Myndigheten för strategisk forskning tar över den finansiering som i dag görs av Formas, förutom forsk- ning som i dag finansieras via öppna utlysningar samt finansiering av små och medelstora företag, verklighetsnära tester och policy- laboratorier. Myndigheten för strategisk forskning tar även över all den finansiering som i dag görs av Vinnova, respektive av Energi- myndigheten, förutom finansiering av små och medelstora före- tag, verklighetsnära tester och policylaboratorier. 
  
 –Innovationsmyndigheten tar över den finansiering som i dag görs av Vinnova, Formas respektive av Energimyndigheten, som är in- riktad på stöd till små och medelstora företag, policylaboratorier och stöd till verklighetsnära tester. 
  
 394 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 I tabell 7.3 visas en jämförelse mellan medelsfördelning via dagens myndigheter, i förhållande till den fördelning som kommer att ske via de tre föreslagna framtida myndigheterna. 
  
 Tabell 7.3 Medel som ska fördelas till forskning och innovation, Jämförelse mellan nuvarande och föreslagna myndigheter 
  
 I tabellen anges belopp i miljoner kronor (2023 års penningvärde) 
  
 Vetenskaps- 
  
 Myndigheten för 
  
 Innovations- 
  
 Summa 
  
 myndigheten 
  
 strategisk forskning 
  
 myndigheten 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 7 688 
  
 400 
  
 0 
  
 8 088 
  
 Forte 
  
 200 
  
 666 
  
 0 
  
 866 
  
 Formas 
  
 300 
  
 1 471 
  
 100 
  
 1 871 
  
 Energimyndigheten 
  
 0 
  
 850 
  
 609 
  
 1 459 
  
 Vinnova 
  
 0 
  
 2 413 
  
 1 000 
  
 3 413 
  
 Andra myndigheter 
  
 0 
  
 Ca 2 000 
  
 0 
  
 2 
  
 000* 
  
 Summa 
  
 8 188 
  
 Ca 7 800 
  
 1 709 
  
 17 
  
 697* 
  
 * Summan är ungefärlig. 
  
 Beslut på 20 år för storskalig forskningsinfrastruktur i Sverige 
  
 Utredningen föreslår att Vetenskapsmyndigheten ska ges rätt att fatta anslagsbeslut på 20 år för storskalig forskningsinfrastruktur i Sverige. Konsekvenserna blir större möjlighet till valutasäkring, mindre risk för kostnader i samband med kontraktsbrott och värdet av internatio- nellt anseende. 
  
 Ett fiktivt exempel på möjlighet till valutasäkring ges nedan. Notera att det är ett konstruerat exempel för att ge en grov uppskattning om storleksordningen på skillnaden mellan längre och kortare finansier- ingsbeslut för storskalig forskningsinfrastruktur. 
  
 Kostnaden för att bygga ett nytt instrument (eng. Grimes) vid infra- strukturanläggningen Burgess är  
 150–200 
  miljoner kronor. Själva bygg- nationen tar ungefär fyra år och till det kommer ytterligare ett år av drift- sättning för att instrumentet ska kunna tas i bruk.17 Om två nya instru- ment byggs kan kostnaden beräknas till minst 300 miljoner kronor. En försvagning av den svenska kronan under investeringsperioden kom- mer, utan möjlighet att valutasäkra kostnaderna för investeringen som sker i utländsk valuta, medföra ökade kostnader. Ett antagande om dels en real effektiv växelkursutveckling för den svenska kronan om 10 pro- 
  
 17Max IV, Strategic plan  
 2023–2032. 
  
 395 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 cent18 under kommande tioårsperiod (1 procent per år), dels att hälften av kostnaden görs i utländsk valuta skulle innebära att 150 × 0,01 × 5 = 7,5 miljoner kan sparas på att valutasäkra och ”låsa kostnaden” till den nivån den svenska kronan ligger på vid år ett (av fem) från byggstart till driftsättning. För att kunna åstadkomma detta behövs en långsiktig pla- neringshorisont med långa finansiella beslut, givet att den årliga drifts- budgeten är ungefär 500 miljoner kronor. Självklart kan växelkurserna gå åt andra hållet och leda till minskade kostnader, men långa beslut skulle öppna för bättre kostnadskontroll genom att finansieringen bättre avspeglar investeringens längd.19 
  
 Möjligheten att fatta anslagsbeslut om 20 år för storskalig forsknings- infrastruktur i Sverige skulle ge mindre ryckighet i finansieringen inom Vetenskapsmyndigheten. Det skulle bli möjligt att planera för ett långsiktigt åtagande och att hitta stabila finansieringslösningar på lång sikt, i stället för att ta förnyade beslut vart tredje eller fjärde år. Det innebär också ökade planeringsmöjligheter för de lärosäten som medfinansierar anläggningarna. De storskaliga forskningsinfrastruk- turerna är långsiktiga, det tar lång tid att konstruera och bygga upp dem och de har en lång beräknad livslängd för nyttjande. De är dess- utom särdeles högt specialiserade konstruktioner som inte är möjliga att avyttra eller använda för något annat ändamål. Härvid skiljer sig de storskaliga forskningsinfrastruktur från andra fastigheter eller an- läggningstillgångar, såsom kontorslokaler, flygplatser eller telenät. 
  
 7.4.2Kostnad för förändring av myndighetsstrukturen 
  
 Sammantaget kommer de tre nya myndigheter som utredningen före- slår att ha färre anställda än de nuvarande myndigheterna. Detta kom- mer att leda till lägre kostnader på lång sikt. Av samma skäl bör även lokalkostnaderna kunna sänkas på längre sikt. 
  
 På kort sikt är det dock inte troligt att den nya myndighetsstruk- turen kommer att leda till lägre kostnader. Under en tid kommer det att finnas kostnader för övertalighet (avgångsvederlag och pensioner) för personal som inte följer med till de nya myndigheterna. 
  
 18Vi gör antagandet att utvecklingen framgent blir densamma som den varit historiskt sedan den svenska växelkurspolitiken övergavs i slutet av 1992. Se tabell 1 i publikationen Riksbanken (2023). Hur ska man se på kronans utveckling? Ekonomisk kommentar, nr 3 2023, 28 mars. 
  
 19Annual Report. Daniel, 2022 (dnr STYR 2023/92). 
  
 396 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 Kostnaden per person som sägs upp kan uppskattas till ungefär 1 miljon kronor.20 Utifrån detta kan man anta att om exempelvis 20 personer skulle sägas upp på grund av arbetsbrist skulle den beräk- nade kostnaden uppgå till cirka 20 miljoner kronor. Kostnaderna för uppsägningar är dock mycket ungefärliga och kan bli högre eller lägre, främst beroende på hur många personer som måste sägas upp. Många bedöms snabbt kunna hitta nya anställningar. 
  
 Avvecklingskostnader kan även uppstå till följd av hyresavtal för de nuvarande myndigheterna, beroende på avtalens löptid och när en lokalförändring sker. Hur stora avvecklingskostnaderna blir beror dels på vilka lokallösningar som väljs för de nya myndigheterna (till exempel om någon av de nuvarande lokalerna kan användas), dels på möjlig- heten att förhandla om förtida uppsägning av hyresavtal. 
  
 Det kommer också under en kortare övergångsperiod att finnas mindre kostnader för it, kaffemaskiner och liknande, beroende på hur långa avtal som är tecknade. 
  
 En kostnad förknippad med förändringen är behovet av resurser för att utveckla och samordna ett gemensamt  
 it-verktyg. 
  Utvecklingen av nya system kommer att kräva tid och resurser. Till exempel krävs processutveckling, kartläggning och design för att utveckla och förvalta ett nytt, modernt och verksamhetsanpassat system. 
  
 7.4.3Samhällsekonomisk analys och konsekvenser för statens kostnader och intäkter 
  
 Förslagen antas ha ett antal positiva samhällsekonomiska konsekven- ser som anges nedan. 
  
 Konsekvenser för universitet och högskolor 
  
 De förslag utredningen lämnar har stor påverkan på universitet och högskolor. Förslagen innebär förenkling och effektivisering. 
  
 Enligt statistik från tre år i mitten av  
 2010-talet 
  använde anställda inom universitet och högskolor knappt hälften av sin tid till forsk- 
  
 20Vid avveckling av Arbetslivsinstitutet, Djurskyddsmyndigheten och Integrationsverket var kostnaderna per person som blev uppsagd 856 000 per person. Se rapport från Riksrevisionen (2008). Avveckling av myndigheter (RiR 2008:18). 
  
 397 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 ning och utveckling. Knappt fem procent av denna tid användes för att ansöka om medel för forsknings- och utvecklingsverksamhet. 
  
 Tabell 7.4 Fördelning av arbetstid för anställda inom lärosäten 
  
 De uppgifter som visas avser alla tjänstekategorier 
  
 Andel av arbetstiden 
  
 2013 
  
 2015 
  
 2017 
  
 Forskning och utveckling 
  
 42 % 
  
 47 % 
  
 45 % 
  
 Varav tid för att ansöka om medel för 
  
 forskning och utvecklingsverksamhet 
  
 4,1 % 
  
 4,7 % 
  
 4,8 % 
  
 Undervisning 
  
 23 % 
  
 26 % 
  
 27 % 
  
 Annat arbete 
  
 34 % 
  
 28 % 
  
 28 % 
  
 SCB. Statistikdatabasen. Arbetstidens relativa fördelning samt årsverken för anställda vid universitetet och högskolor efter kön, lärosäte, tjänstekategori, forskningsämnesområde, arbetsuppgifter, tabellinnehåll och vartannat år  
 2013–2017. 
  
 Men hur stor andel av hela arbetstiden som gick åt till att söka medel varierade avsevärt mellan olika personalkategorier. Även andelen av den tid som avsattes till forskning och utveckling och som användes för att söka medel varierade, se tabell 7.5. 
  
 Tabell 7.5 Andel av arbetstid som användes för att söka medel 
  
 Uppgifterna gäller åren 2013, 2015 och 2017 
  
 Andel av hela 
  
 Andel av den tid som 
  
 arbetstiden 
  
 var avsatt till forskning 
  
 och utveckling 
  
 Alla tjänstekategorier 
  
 4,5 % 
  
 10,2 % 
  
 Professorer 
  
 9,8 % 
  
 21,8 % 
  
 Forskarassistenter 
  
 14,1 % 
  
 20,3 % 
  
 Lektorer 
  
 5,1 % 
  
 17,1 % 
  
 Forskare 
  
 9,7 % 
  
 13,6 % 
  
 Forskningsassistenter 
  
 4,0 % 
  
 5,9 % 
  
 Doktorander 
  
 1,7 % 
  
 2,4 % 
  
 Adjunkter 
  
 0,6 % 
  
 6,4 % 
  
 Administrativ och övrig teknisk personal 
  
 3,3 % 
  
 17,1 % 
  
 Forskningsingenjörer och laboratoriebiträden 
  
 2,2 % 
  
 4,3 % 
  
 SCB. Statistikdatabasen. Arbetstidens relativa fördelning samt årsverken för anställda vid universitet och högskolor efter kön, lärosäte, tjänstekategori, forskningsämnesområde, arbetsuppgifter, tabellinnehåll och vartannat år  
 2013–2017. 
  
 398 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 År 2021 hade universitets- och högskolesektorn drygt tjugo tusen årsverken för forskning och utveckling, inräknat samtliga anställnings- kategorier. 
  
 Tabell 7.6 Årsverken för forskning och utveckling 
  
 Uppgifterna gäller universitets- och högskolesektorn år 2021 
  
 Årsverken 
  
 Samtliga anställningskategorier 
  
 20 192 
  
 Professorer 
  
 2 234 
  
 Postdoktorer 
  
 1 746 
  
 Biträdande lektorer och forskarassistenter 
  
 538 
  
 Lektorer 
  
 2 818 
  
 Adjunkter 
  
 415 
  
 Annan forskande och undervisande personal 
  
 3 109 
  
 Doktorander 
  
 6 622 
  
 Administrativ och teknisk personal 
  
 2 709 
  
 SCB. Statistikdatabasen. Antal  
 FoU-årsverken 
  i universitets- och högskolesektorn efter kön, lärosäte, anställningskategori, forskningsämnesområde och vartannat år . 
  
 Ett antal antaganden görs för att undersöka hur utredningens förslag skulle kunna påverka universitet och högskolor. Vi antar att: 
  
 –andelen arbetstid som läggs på att ansöka om finansiering är den samma i dag som för  
 5–10 
  år sedan,21 
  
 –färre statliga forsknings- och innovationsfinansiärer samt tydligare rollfördelning och bättre samordning dem emellan minskar an- talet utlysningar under ett år från 200 till 100,22 
  
 –enklare och tydligare ansökningsförfarande, genom att det endast finns ett ärende- och ansökningssystem och bättre samordning, minskar tiden att mata in uppgifter i systemet med 25 procent per ansökan, 
  
 –samlad och överskådlig utlysningsinformation och hantering av medel för extern finansiering av forskning och innovation som tidigare var spridd på fler än tio olika myndigheter minskar den tid 
  
 21Det finns inte någon nyare statistik att tillgå, och andelen arbetstid låg förhållandevis stabilt under de tre åren 2013, 2015 och 2017. 
  
 22Utredningens egen undersökning visade att de fem stora statliga forsknings- och innovations- finansiärerna tillsammans gjorde 839 utlysningar under fyra år. Per år blir det alltså ungefär 
  
 200utlysningar. 
  
 399 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 som går åt till att hålla reda på olika tidpunkter och format för utlysningar och uppföljningar, 
  
 –antagandena ovan leder till att andelen av arbetstiden som används för att ansöka om finansiering kan minskas med en tredjedel (tiden för att söka medel från andra än de statliga finansiärerna påverkas inte). 
  
 Vi kan sedan räkna ut hur mycket arbetstid som kan frigöras, och vad kostnaden för detta skulle bli. Till detta använder vi en enkel formel: 
  
 Beräkning av frigjorda årsverken = antal årsverken × hur stor andel av arbetstiden som läggs på att söka medel × procentuell andel av arbetstiden som frigörs. 
  
 Totalt blir detta 20 192 × 0,045 × 0,30 = 273 årsverken. 
  
 Beräkning av frigjord kostnad = frigjorda årsverken × lönekostnad. 
  
 Givet dessa antaganden skulle totalt nästan 300 årsverken frigöras inom lärosätena, motsvarande en kostnad om minst 300 miljoner kro- nor.23 För professorer skulle arbetstid motsvarande ungefär 70 års- verken kunna användas till annat. Framför allt skulle professorernas tid kunna användas till mer forskning, som skulle ge förutsättningar att höja svensk excellens inom forskningen. Ett annat exempel är doktoranderna. De lägger inte så mycket av sin arbetstid på att söka medel, men å andra sidan finns det många doktorander inom läro- sätena. Givet antagandena ovan skulle arbetstid motsvarande knappt 40 årsverken kunna användas till annat för doktoranderna. 
  
 Enligt statistiken lade administrativ och övrig teknisk personal ungefär en sjättedel av sin arbetstid på forskning och undervisning. Om vi gör antagandet att enklare och tydligare administration hos de föreslagna statliga forsknings- och innovationsfinansiärerna skulle minska tidsåtgången för uppföljning, redovisningar och med en tredje- del för denna tjänstekategori. Detta skulle till exempel kunna åstad- kommas genom att det är lätt att redovisa uppgifter, genom att det är tydligt vem som ska tillfrågas om det är svårigheter eller problem 
  
 23Om vi räknar med en genomsnittslön på 45 000 kronor i månaden (sett över alla tjänste- kategorier) och ett lönekostnadspålägg om 1,56. Enligt SCB:s lönestatistik varierar snittlönen för olika tjänstekategorier inom offentlig högskolesektor, till exempel har professorer 67 700 kro- nor i månaden, forskarassistenter 39 200, lektorer 50 300, laboratorieingenjörer 34 800 och dok- torander 30 500. 
  
 400 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 och genom förstärkt kapacitet i stöd inom det internationella arbetet. En uppskattning av den minskade tidsåtgången för administrativ per- sonal är 30 årsverken. 
  
 Konsekvenser för myndigheter med annan huvuduppgift 
  
 Utredningen föreslår att all statlig extern konkurrensutsatt finan- siering av forskning och innovation, med undantag av Rymdstyrelsens verksamhet, ska fördelas via de tre nyinrättade myndigheterna. 
  
 Detta innebär att myndigheter med annan huvuduppgift än finan- siering av forskning och innovation inte längre kommer att arbeta med sådant som praktisk hantering av utlysningar, beredningsarbete, ut- betalning och uppföljning av medelstilldelning. 
  
 I stället kommer myndigheterna att ha en viktig och verksamhets- kritisk roll att samverka med Myndigheten för strategisk forskning, som ges i uppdrag att genomföra utlysningar och finansiera sådan forskning och innovation som tidigare finansierades via andra myndig- heter. 
  
 De förslag utredningen lämnar har alltså påverkan på myndig- heter med annan huvuduppgift än extern finansiering av forskning och innovation. Förslagen innebär förenkling och effektivisering av deras arbete. 
  
 Utredningens bedömning är att myndigheterna även framgent kommer behöva lägga arbetstid på forsknings- och innovations- relaterade frågeställningar, framför allt formulering av vilka behov av forskning som finns inom myndighetens ansvarsområde, hur dessa behov bäst kan mötas med extern statlig finansiering av forskning och innovation samt bidra till att de resultat som tas fram sprids inom re- spektive myndighets ansvarsområde. Tidsåtgången bedöms dock bli avsevärt lägre, jämfört med dagens situation när varje myndighet har en egen hantering av till exempel ansökningar, system och sakkunnig- granskare. 
  
 Utredningens uppskattar den frigjorda arbetstiden till totalt 20 års- arbetskrafter och ytterligare ett exempel på en effektivisering som uppkommer som resultat av utredningens förslag Värdet på de fri- 
  
 401 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 gjorda resurserna uppskattas till 20 miljoner kronor per år.24 Upp- skattningen gäller endast de myndigheter som i dag utlyser medel och inte staten som helhet. 
  
 Notera att detta är en bedömning och att utredningen inte lägger något skarpt förslag om att minska förvaltningsanslaget för myn- digheter med annan huvuduppgift än finansiering av forskning och innovation. Utredningen ser flera möjligheter som kan tas tillvara i samband med att uppgiften att administrera det praktiska hantverket av forsknings- och innovationsfinansiering lyfts bort från myndig- heterna. Regeringen skulle kunna minska statens utgifter genom att skära ner dessa myndigheters förvaltningsanslag. En annan möjlig- het är att använda det frigjorda resursutrymmet för utökade uppgifter för de aktuella myndigheterna (det vill säga utan tillsvarande ökning av förvaltningsanslaget). 
  
 Konsekvenser för regioner och kommuner 
  
 Utredningens förslag bedöms leda till ett antal förbättringar för regio- ner och kommuner. 
  
 Regioner och kommuner kan i dag söka medel från ett antal olika finansiärer. Genom att minska antalet myndigheter som fördelar medel blir det enklare för regioner och kommuner att orientera sig bland finansieringsmöjligheterna och det blir färre regelverk att förhålla sig till i de fall bidrag beviljas. Ett minskat antal finansiärer som tillhanda- håller stöd för forskning och innovation förväntas underlätta särskilt mycket för regioner och kommuner, eftersom de ofta har stort behov av kunskap och innovationsinsatser, men begränsad möjlighet att avsätta resurser för att hålla sig uppdaterade om tillgängliga erbju- danden. 
  
 Den föreslagna myndighetsstrukturen förväntas öka regioners och kommuners möjligheter att framföra sina behov och därmed påverka inriktningen på framtida finansiering. Genom inrättandet av Myndig- heten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten finns två tydliga statliga aktörer som ska verka för att möta forsknings- och 
  
 24Detta är en ungefärlig uppskattning och den verkliga kostnaden kan vara både lägre och högre. Beräkningen bygger på tio myndigheter som var och en avsätter två årsarbetskrafter till hantering av extern forsknings- och innovationsfinansiering, samt en löne- och administrativ kostnad om en miljon per årsarbetskraft. Som jämförelse får vi samma resultat om vi i stället räknar med 15 myndigheter, en årsarbetskraft per myndighet och en administrativ kostnad på cirka 300 tkr per år. 
  
 402 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 innovationsbehov hos regioner och kommuner, vilket underlättar strategiska dialoger. 
  
 Tillgången på medel som blir möjliga för regioner och kommuner att ansöka om i syfte att stimulera internationellt samarbete inom forskning och innovation bedöms öka, särskilt inom ramen för EU- samarbetet. Samtidigt är flera av de utmaningar som regioner och kom- muner arbetar med transnationella till sin karaktär, inte minst inom hållbarhetsområdet. Följden blir att det blir allt viktigare att involvera regioner och kommuner i internationella projekt. Utredningen be- dömer att en förstärkt funktion för internationella samarbeten inom Myndigheten för strategisk forskning skapar förutsättningar att bättre stimulera regioners och kommuners deltagande i internationellt sam- arbete. 
  
 Inrättandet av Innovationsmyndigheten med dess tydliga ansvar att stödja och stimulera innovationer, både i regioner och kommuner och i deras samverkan med statliga och privata aktörer, bedöms vara viktigt för att långsiktigt bygga regioners och kommuners innova- tionskraft. Genom förslaget tydliggörs vilken statlig myndighet som ansvarar för att stödja dialoger mellan olika offentliga aktörer samt mellan offentliga organisationer, näringslivet och andra samhällsaktörer när det gäller komplexa innovationsprocesser som kräver samordning av olika intressenter. 
  
 Medel kopplade till det så kallade  
 ALF-avtalet25 
  utgör en viktig del av finansieringen av den kliniska forskningen, ett område där staten och regionerna samverkar. Givet att  
 ALF-avtalet 
  för närvarande är föremål för en annan utredning26 föreslår Forskningsfinansierings- utredningen inga förändringar som rör själva avtalet. Dock föreslås att ansvaret för hanteringen av  
 ALF-medlen 
  överförs från Vetenskaps- rådet till Vetenskapsmyndigheten i samband med införandet av den nya myndighetsstrukturen. 
  
 Under en under övergångsperiod, innan en ny myndighetsstruktur är etablerad, väntas det bli en del oklarheter och otydligheter både för de som ansöker om finansiering och när det gäller samverkan mellan 
  
 25ALF används som beteckning för ett avtal om läkarutbildning och forskning mellan staten och sju regioner.  
 ALF-avtalet 
  reglerar bland annat hur mycket statliga medel regionerna ska få för att medverka i utbildningen av läkare, bedriva klinisk forskning och utveckla hälso- och sjuk- vården.  
 ALF-avtalet 
  kompletteras med regionala avtal mellan regionerna och de universitet som har en medicinsk fakultet. 
  
 26För information om utredningen, se regeringens pressmeddelande www.regeringen.se/  
 pressmeddelanden/2023/03/konkurrenskraftig-klinisk-forskning-ett-av-malen-nar-alf-avtalet- 
  utreds/ (information hämtad  
 23-07-31). 
  
 403 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 kommuner och regioner och de statliga forsknings- och innovations- finansiärerna. I övrigt har utredningen inte identifierat några avgör- ande negativa konsekvenser av utredningens förslag för regioner och kommuner. 
  
 Konsekvenser för företag 
  
 Utredningens förslag bedöms leda till att företagen får ökad tillgång till relevant kunskap och därmed kan stärka sin innovationsförmåga. 
  
 Vidare väntas förslagen föra med sig att rollerna blir tydligare, till exempel avseende vilka insatser och aktiviteter var och en av de nya myndigheterna finansierar. Särskilt inrättandet av Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten förväntas under- lätta och utveckla dialogen mellan representanter för företag och före- trädare för de nya statliga finansiärerna av forskning och innovation. Till exempel kan de föreslagna portföljgrupperna inom Myndigheten för strategisk forskning bidra till att den forskning som staten stöd- jer bättre motsvarar behoven i svenska företag. Fokuseringen av stödet till innovativa små och medelstora företag i Innovationsmyndig- heten förväntas också förbättra dialogen mellan dessa företag och före- trädare för myndigheten, vilket på sikt förväntas leda till effektivare insatser. 
  
 Innovationsmyndighetens arbete med verksamhets- och policy- utveckling bedöms underlätta och påskynda introduktionen av inno- vationer som utvecklats av företag genom att regleringsutmaningar kan hanteras på ett effektivare sätt. Innovationsprocesserna underlättas ytterligare genom att staten tillhandahåller finansiering för projekt som testar nya innovationer i verklig miljö. 
  
 Under en under övergångsperiod, innan en ny myndighetsstruktur är etablerad, väntas det bli en del oklarheter och otydligheter både för de som ansöker om finansiering och när det gäller samverkan mellan företag och de statliga forsknings- och innovationsfinansiärerna. 
  
 Utredningens förslag bedöms inte påverka små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. 
  
 404 
  
 SOU 2023:59 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 7.5Övriga konsekvenser 
  
 7.5.1Konsekvenser avseende miljö 
  
 Förslagen bedöms bidra till stärkt organisation för statlig extern finan- siering av forskning och innovation, inklusive den som syftar till att nå klimat- och energimål samt energirelaterade miljöpolitiska mål. 
  
 Det kan finnas en risk för att myndigheter som tidigare själva finan- sierat forskning får sämre anknytning till miljö- och klimatrelaterad forskning, vilket kan leda till sänkt kvalitet i miljö- och klimatåtgärder. Till exempel har Formas, Energimyndigheten, Naturvårdsverket och Statens Geotekniska Institut lagt ner resurser på att bli kunniga aktörer och på att bygga relevanta nätverk. Detta kunskapskapital behöver beaktas vid en omorganisation. 
  
 För att hantera denna risk bör Myndigheten för strategisk forskning arbeta aktivt och långsiktigt med att involvera representanter för myn- digheter i inventering av behovsbilder, strategier för att hantera behov och utformning av insatser, till exempel formulering av utlysnings- texter. Se avsnitt 6.4.2 för en beskrivning av hur Myndigheten för strategisk forskning ska arbeta med fördelning av medel som tidigare utlysts av myndigheter med annan huvuduppgift än forskning och innovation. 
  
 7.5.2Konsekvenser avseende kommunal självstyrelse, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet 
  
 Förslagen bedöms inte ha betydelse för kommunal självstyrelse. Förslagen väntas inte på ett negativt sätt förändra tillgången till 
  
 offentlig service i olika delar av landet. I stället bör förslagen förenkla för myndigheter och andra aktörer inom offentlig sektor att basera sin verksamhet på forskningsbaserad kunskap och vara innovativa i sin egen verksamhet. Detta har förutsättningar att bidra till innova- tions- och utvecklingsarbete som i sin tur kan medverka till att offent- lig service blir mer tillgänglig och effektiv i hela Sverige. 
  
 Utredningens förslag kommer att påverka sysselsättningen i Eskilstuna, i och med att den verksamhet inom Energimyndigheten som är inriktad på extern finansiering av forskning och innovation föreslås tas över av Myndigheten för strategisk forskning. De personer som i dag arbetar med sådant uppgifter i Eskilstuna kommer, om 
  
 405 
  
 Konsekvensbeskrivning 
  
 SOU 2023:59 
  
 förslaget genomförs, i stället att arbeta i Stockholm. Utredningens bedömning är att i storleksordningen ett hundra personer kommer att påverkas. Det bör dock påtalas att samtliga dessa personer i dag inte har hela sin arbetstid förlagd till Eskilstuna, eftersom arbetet del- vis genomförs på distans.27 
  
 I övrigt bedöms förslagen inte påverka sysselsättningen i olika delar av landet. 
  
 7.5.3Mer om ställningstagande och konsekvenser 
  
 Enligt utredningens direktiv28 ska viktiga ställningstaganden som gjorts vid utformningen av förslagen beskrivas, liksom alternativa lösningar som övervägts samt skälen till att de har valts bort. Detta beskrivs i avsnitt 6.7. 
  
 De förslag som Forskningsfinansieringsutredningen lämnar be- döms inte ge konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män, flickor och pojkar. Förslagen bedöms inte heller påverka möjligheten att nå de integrationspolitiska målen eller påverka brottslighet eller det brottsförebyggande arbetet. 
  
 27Under 2022 har Energimyndigheten implementerat riktlinjer för distansarbete (enligt myn- dighetens årsredovisning 2022, s. 11). Av myndighetens egen beskrivning av arbetsgivarrollen framgår att ”Vi använder samtidigt moderna verktyg och digitala lösningar som bidrar till att det är enkelt arbeta på distans”, se  
 www.energimyndigheten.se/om-oss/jobba-pa-energi 
  
 myndigheten/energimyndigheten-som-arbetsgivare/balans-mellan-fritid-och-arbetsliv/ 
  (information hämtad  
 2023-06-09). 
  
 28Kommittédirektiv 2022:85. 
  
 406 
  
 8Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 Utredningen har strävat efter att lägga fram konkreta och genom- förbara förslag. Enligt utredningsdirektivet ska hela den statliga orga- nisationen för statlig extern finansiering av forskning och innovation utredas. Det har därför varit nödvändigt att anlägga ett systemperspek- tiv. Givet utredningens begränsade tid har vi därför föreslagit vägled- ande principer, snarare än att skriva fram förslag rörande det exakta genomförandet. 
  
 Om regering och riksdag önskar gå vidare och implementera hela, eller delar av, de förslag som läggs fram utgår utredningen från att en organisationskommitté kommer att tillsättas för att genomföra vik- tiga steg i implementeringen av förslagen och hantera flera centrala delar av processen med att inrätta de tre nya föreslagna myndighet- erna. En organisationskommitté behöver ha ett nära samarbete med flera olika aktörer och intressenter. I det fall det behöver göras kom- pletterande utredningsarbete kan detta göras inom ramen för av orga- nisationskommitténs uppdrag. Detsamma gäller fördjupade analyser av de förslag som får författningsmässiga konsekvenser i regeringens framtida beslut. 
  
 Det blir en uppgift för Regeringskansliet att utarbeta författnings- texter som är kvalitetssäkrade av juridisk kompetens. Utredningen har gjort utkast på instruktionstexter för de tre föreslagna nya myndig- heterna, men vill betona att det kvarstår arbete. Till exempel behövs översyn av författningar och andra styrdokument gällande myndig- heter med annat kärnuppdrag än finansiering av forskning och inno- vation. Även författningar som reglerar hur forskare ska utses till styrelse och disciplinära råd inom Vetenskapsmyndigheten behöver ses över. 
  
 407 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 SOU 2023:59 
  
 8.1Förslagen är starten på en förändringsresa 
  
 Det behövs en vidareutveckling av arbetssättet inom svensk offentlig förvaltning, bland annat för att möta dagens samhällsutmaningar och för att stödja konkurrenskraftiga svenska företag.1 Förmåga till sam- verkan och behov av förnyelse av förvaltningen diskuteras löpande, inte minst hur det ska gå till i praktiken.2 
  
 Forskningsfinansieringsutredningen föreslår en verklig förändring som innefattar såväl en ny myndighetsstruktur som ett nytt arbets- sätt. Vi menar att det inte längre går att fortsätta som tidigare, utan en förändringsresa måste påbörjas så snart som möjligt för att inte riskera att Sverige halkar efter i ett internationellt perspektiv, då för- ändringsarbete redan pågår i flera länder.3 Därtill har många länder sedan några år tillbaka redan förnyat sin organisation för offentligt finanseriad forskning och innovation.4 
  
 För att den myndighetsstruktur som utredningen föreslår ska fun- gera och uppnå önskade effekter krävs ett starkt ledarskap som imple- menterar nya arbetssätt och skapar nya verksamhetskulturer baserade på myndigheternas nya uppdrag. 
  
 8.2Utredarens medskick inför övergång till ny myndighetsstruktur 
  
 Under arbetet med utredningen har utredningen samlat på sig reflek- tioner som vi önskar skicka med i den fortsatta behandlingen av för- slagen och till en framtida organisationskommitté. Det gäller fram- för allt förslag på hur införandet av en ny myndighetsstruktur kan underlättas. Medskicken anges nedan: 
  
 1Förnya taktiken i takt med tekniken – förslag för en ansvarsfull, innovativ och samverkande för- valtning (SOU 2022:68). 
  
 2Se till exempel Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175), s. 27 samt Statskontoret (2221), En innovativ och samverkande förvaltning – 10 år med det förvaltningspolitiska målet, (2021:4). 
  
 3Det finns flera exempel på rapporter och kunskapsunderlag i vilka påtalas nyttor och behov av en förutseende och innovativ förvaltning, se bland annat Meddelande från kommissionen till europaparlamentet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén om en ny europeisk innovationsagenda COM(2022) 332 och OECD Declaration on Public Sector Inno- vation, OECD/LEGAL/0450 samt exempel från Finland OECD (2022), Anticipatory Innova- tion Newton in Finland: Towards a New Way of Governing, OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing, Paris. 
  
 4Se kapitel 4 om Internationell utblick i utredningens delbetänkande: Statlig forskningsfinan- siering. Underlagsrapporter (SOU 2023:19). 
  
 408 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 –Var noga med ansvar för ”långa program”. Flera av dagens finan- siärer har beviljat medel inom ramen för långsiktiga programsats- ningar. Exempel är det nyligen lanserade Impact innovation, som är en gemensam satsning mellan Energimyndigheten, Formas och Vinnova.5 Ett annat exempel är Vetenskapsrådets beslut avseende femton kompetenscentrum med en finansiering på totalt 434 mil- joner kronor under perioden  
 2024–2028.6 
  Utredningen har gjort en grov beräkning av de framtida myndigheternas budgetmässiga storlek. Om en ny myndighetsstruktur ska införas är det dock av yttersta vikt att en mer detaljerad beräkning av nuvarande myn- digheters åtaganden görs för att säkerställa att finansiella beslut som fattats kan uppfyllas av de myndigheter som tar över ansvaret för pågående projekt, program och annan redan beslutad finan- siering. I sammanhanget är det viktigt att även ta hänsyn till ”vill- korade beslut”, med vilket menas projekt där fortsatt finansiering 
  
 är beroende av att verksamheten utvärderas efter avslutad etapp. I dessa fall saknas formella finansieringsbeslut för hela projektets löptid, men nuvarande myndigheter kan ändå sägas ha förbundit sig att tillhandahålla finansiering under förutsättning att utvär- dering av respektive projekt visar att arbetet löper på enligt plan. Om reformen av systemet för statlig extern finansiering av forsk- ning och innovation innebär att staten, via de nya myndigheterna, inte kan fullfölja den typen av finansieringsbeslut kan stora för- troendeskador uppstå. 
  
 –”Långa beslut” av nuvarande finansiärer i tidsspannet just inför själva omstruktureringen skulle kunna vara ett sätt att skapa resurser för omorganisationen och få utrymme att utveckla nya arbetssätt i de nya myndigheterna. Tanken är att de nuvarande finansiärerna kan genomföra utlysningar som finansierar lite längre projekt de sista åren innan den nya myndighetsstrukturen införs. Detta skulle minska trycket på de nya myndigheterna att genomföra en stor mängd utlysningar under deras första verksamhetsår. Nack- delen vore att det skulle dröja något längre innan effekterna av den nya myndighetsstrukturen realiseras. Dessutom skulle det bli ett glapp i möjligheten att söka medel för de vars finansiering löper ut under den aktuella perioden. ”Långa beslut” under en begränsad 
  
 5Se mer information på www.impactinnovation.se/ (Information hämtad  
 23-06-30). 
  
 6För information om utlysning och beslut se Vetenskapsrådets hemsida www.vr.se/soka-  
 finansiering/beslut/2023-05-30-bidrag-till-excellenscenter.html. 
  Information hämtad  
 23-06-26. 
  
 409 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 SOU 2023:59 
  
 period skulle även begränsa möjligheten att lansera större nya satsningar (inom rådande budgetramar) under de nya myndigheter- nas första år. Under alla omständigheter måste medel tillgänglig- göras för aktörer där finansieringen är tidskritisk. 
  
 –Nya  
 it-system 
  – Prioritera funktion före snabb implementering vid utveckling av ett nytt  
 it-system. 
  Ett viktigt skäl för att införa en ny myndighetsstruktur är att förenkla administrationen. En för- ändring som föreslås är införandet av ett gemensamt  
 it-system 
  för hantering av ansökningar, beredning och rapportering. Införan- det av ett sådant  
 it-system 
  bör göras så fort som möjligt, men utan att riskera att verksamheten äventyras. Om utvecklingen av ett gemensamt system beräknas dra ut på tiden bör ett eller flera av de nuvarande myndigheternas system användas fram till dess att ett nytt  
 it-system 
  är implementerat. Utvecklingen av det nya syste- met bör ske i nära samarbete med framtida användare. 
  
 –Verksamhetsövergång av personal. Då utredningens förslag inne- bär att det mesta av de verksamheter som nuvarande finansier- ande myndigheter gör i dag ska fortsätta, om än i annan form, så förutser vi att huvuddelen av personalen kommer att erbjudas nya tjänster i de nya myndigheterna genom verksamhetsövergång. 
  
 –Fokus på kulturfrågor. Vid stora omorganisationer där olika verk- samheter sammanförs på nya sätt är det viktigt för ledningen att fokusera på kulturfrågorna. Särskilt viktigt blir det att ledningen, tillsammans med medarbetarna, skapar nya organisationskulturer som ligger i linje med de nya myndigheternas uppdrag. Utan ett sådant medvetet arbete finns det stor risk att gamla arbetssätt och myndighetskulturer lever kvar. Risken med detta är att införan- det av nya arbetssätt fördröjs och att effekterna av den nya myn- dighetsstrukturen fördröjs eller, i värsta fall, uteblir. Med detta sagt är det viktigt att i arbetet med de nya myndighetskulturerna ta vara på det som varit bra och skapat arbetsglädje i de nuvarande myndigheterna. 
  
 –Undersök möjligheten till fortsatta effektiviseringar. Utredningen lämnar inte detaljerade förslag om att lägga ner någon specifik, av- gränsad, verksamhet inom dagens finansiärer. Inte heller föreslås att något specifikt finansieringsinstrument tas bort. Däremot före- slår utredningen att de framtida finansiärerna ska ha breddat an- 
  
 410 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 svar och fler uppgifter än dagens myndigheter. För att få resurser till detta och till utvecklingsarbete bör en framtida organisations- kommitté göra en ordentlig översyn av de verksamheter som tas över. Detta blir också viktigt för myndighetsledningarna för de tre nya finansiärerna. En översyn bör också analysera hur tillgäng- liga resurser kan användas på bästa sätt. Eftersom det inte gjorts någon reformering av det statliga systemet för extern finansiering av forskning och innovation på mer än två decennier (och inte heller någon budgetnedskärning) så har det inte funnits yttre krav varken på effektivisering eller omprioriteringar. En framtida över- syn bör beakta hur andra länder organiserar liknande verksamheter. Exempelvis är verksamhetskostnadernas andel av totalbudgeten lägre inom Finlands akademi, jämfört med svenska Vetenskaps- rådet.7 Ett annat exempel är att Norges forskningsråd genomfört ett effektiviseringsarbete under år 2023 som resultat av en kraftig neddragning av anslaget för förvaltningskostnader.8 
  
 8.3En total genomlysning? 
  
 Under utredningsarbetet har vi haft dialog och samverkan med ett stort antal aktörer (se bilaga 2). Många av de frågor som lyfts har legat utanför utredningens direktiv, men de har gett upphov till några re- flektioner vi vill lyfta. 
  
 En reflektion är att många länder genomfört reformer av sina forsk- nings- och innovationssystem löpande under de senaste åren. Finland har under  
 2000-talet 
  bland annat genomfört två stora lärosätesreformer, omorganiserat sin institutssektor samt reformerat finansieringssyste- met genom bildandet av Business Finland.9 I Storbritannien har finan- sieringssystemet omorganiserats genom bildandet av United Kingdom Research and Innovation, UKRI. Danmark har genomfört flera re- former under hela  
 2000-talet, 
  bland annat sammanslagning av univer- 
  
 7Arnold, E., m.fl. (2022) Evaluation of the Academy of Finland s.  
 55–58. 
  Utvärderingen av Finlands akademi visar att verksamhetskostnadernas andel av totalbudgeten ligger under tre procent, vilket av utvärderarna lyfts som en alltför låg nivå för att kunna bedriva ett långsiktigt strate- giskt arbete. Rapporten innehåller en tabell som jämför Finlands akademi med liknande orga- nisationer i fem andra länder (s. 58). Av denna framgår att Vetenskapsrådet har mer än dubbelt så hög andel verksamhetsomkostnader som Finlands akademi. 
  
 8Norges forskningsråd (2023) Årsrapport 2022 s.  
 15–23. 
  Under andra halvåret 2022 fick Norges forskningsråd en neddragning av förvaltningsanslaget som innebar att arbetsstyrkan minskade med 84 personer. Innan neddragningen hade Norges forskningsråd totalt 463 anställda. 
  
 9Arnold, E., Atkinson, K., Halme, K., m.fl. (2022) Evaluation of the Academy of Finland s.  
 26–31. 
  
 411 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 SOU 2023:59 
  
 sitet.10 I Sverige har antalet reformer varit färre och mindre omfat- tande, möjligtvis med undantag av konsolideringen av institutssektorn genom bildandet av Richardson. Utredningen menar att detta ”reform- underskott” har lett till att det byggts upp ett stort förändringstryck. En indikation på detta är att det de senaste åren tillsatts ett flertal utredningar av forsknings- och innovationssystemet (se avsnitt 3.5.7). Av skäl som inte utredningen har insyn i har förslagen som dessa ut- redningar lagt fram endast i liten omfattning tagits vidare och imple- menterats. 
  
 Eftersom det föreligger ett reformunderskott menar utredningen att regeringen bör överväga att initiera en analys av hela det svenska forsknings- och innovationssystemet. Syftet skulle vara att analysera alla relevanta aspekter av svenska forsknings- och innovationssystemets styrkor, svagheter och framtida möjligheter (alltså inte enbart den stat- liga externa finansieringen). Den framtida genomlysningen bör ges mandat att komma med rekommendationer för reformer inom alla delar av systemet. Nedan listas ett antal förslag på frågeställningar som utredningen identifierat som viktiga att lyfta i en framtida utlysning, men listan kan göras längre. 
  
 Inspiration för ett sådant arbete kan hämtas från den nyligen genomförda genomlysningen av det brittiska systemet.11 Översyn kan göras i form av en statlig utredning med ett brett direktiv, eventuellt i kombination med uppdrag till OECD att göra en genomlysning eller utvärdering i form av en internationell panel. Det centrala är ett brett angreppssätt och att det görs en systemanalys. 
  
 Utredningen uppfattar att många av dem som är verksamma inom forsknings- och innovationsområdet i Sverige ser värdet av en sådan analys och skulle välkomna den. 
  
 8.3.1Lärosätenas organisationsform och möjlighet att planera 
  
 Ett viktigt perspektiv i utredningen har varit behovet av mer strate- giska beslut, inte minst avseende lärosätena. En grundläggande förut- sättning för att kunna fatta strategiska beslut är att lärosätena har mandat att fatta beslut om verksamhetens resurser under en längre 
  
 10För beskrivning och lista på genomförda reformer se Svenskt näringsliv (2018) Erfarenheter från Danmarks ramverk för forskning och högre utbildning s.  
 8–13. 
  
 11Nurse, P. (2023) Independent Review of the UK’s Research, Development and Innovation 
  
 Organisational Landscape – Final Report and Recommendations. 
  
 412 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 period. Organisationsformen, där huvuddelen av de svenska lärosätena är myndigheter, är i detta sammanhang begränsande. Lärosätenas verk- samhet, med vissa undantag, regleras på samma sätt som annan stat- lig verksamhet som bedrivs i myndighetsform. Att anslag fördelas årsvis och möjligheterna att bygga upp ett eget fritt kapital är be- gränsande. 
  
 I debatten förs det fram olika idéer om hur lärosätena ska få för- bättrade planeringsförutsättningar. En idé är att öppna upp för ökade möjligheter för universitet och högskolor att göra anslagssparande inom rådande system, det vill säga att det ska bli möjligt för just läro- säten att bygga upp ett större eget fritt kapital (till exempel genom att ta emot donationer). En annan idé är att fler lärosäten omvandlas till stiftelser, eller att möjligheten att skapa stiftelser inom befintliga lärosäten utökas och tillämpas i högre omfattning. En tredje idé är att utforma regelverk som tillåter en ny organisationsform specifikt för lärosäten, alltså en form som skiljer sig från det som gäller för andra myndigheter.12 
  
 Utredningen har inte haft i uppdrag att fördjupa sig i lärosätenas organisationsform och lägger därför inga förslag om detta. Samtidigt kan det konstateras att andra länder har genomfört omfattande re- former av lärosätesstrukturerna. För att uppnå de kriterier som utred- ningen ställt upp som mål för den framtida myndighetsstrukturen behöver även andra delar av den statliga finansieringen utvecklas. Pennington rat på utredningens analyser, studiebesök i andra länder och samtal med ett stort antal lärosäten, myndigheter, aktörer och organisationer gör utredningen reflektionen att en analys (med efterföljande för- ändringsarbete om analysen visar behov av att utveckla nuvarande ord- ning) av lärosätenas organisationsform skulle vara en viktig pusselbit för att stärka svensk forskning och innovation ytterligare. 
  
 8.3.2Tankar kring basanslagens storlek 
  
 Utredningen har fått många synpunkter på basanslagen, såväl på nivån som på balansen mellan basanslag och externfinansiering (se av- snitt 3.5.5 och  
 6.6.1–6.6.2). 
  Detta är en fråga med många bottnar. Akademiskt ledarskap, olika finansiärers regelverk, skillnader i interna 
  
 12Se exempelvis Williams, T. (2023) Akademisk frihet och institutionell autonomi. Sveriges uni- versitets- och högskoleförbund. 
  
 413 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 SOU 2023:59 
  
 modeller för fördelning av basanslag, olika syn på vem som ska be- stämma i akademiska miljöer och mycket annat är alla aspekter på kopplingen mellan lärosätenas strategiska förmåga och hur stora bas- anslagens andel ska vara. 
  
 Oberoende av de olika dimensionerna i denna debatt menar ut- redningen att tiden kan vara mogen för att diskutera balansen mellan basanslag och all annan tillgänglig finansiering. Inte minst är det cen- tralt att gå från diskussion till handling och inleda ett förändrings- arbete inom detta område. 
  
 Ett tungt vägande skäl är den långsamma förskjutning mot en ökad andel externfinansiering som har skett under de senast tio åren. Följ- den har blivit att andelen finansiering från privata aktörer och offent- liga stiftelser ökat. Dessutom har EU:s budgetar för finansiering av forskning och innovation ökat under samma period. 
  
 Detta är en fantastisk utveckling och det faktum att många olika typer av organisationer väljer att tillhandahålla medel för forskning är en styrka för det svenska forsknings- och innovationssystemet. Dock täcker inte alla finansiärer lärosätenas indirekta kostnader. Finan- siering av basanslagen måste troligen anpassas i enlighet med en för- ändrad omvärld. Under utredningens gång har vi fått höra om anek- doter om hur enskilda forskare uppmanas att inte söka medel från finansiärer som bidrar med en alltför låg andel av de indirekta kost- naderna, eftersom det blir ”för dyrt att ta emot medlen”. Då detta ofta rör sig om medel som beviljats i hög konkurrens och som ger goda förutsättningar för att utveckla svensk forskning på längre sikt vore det olyckligt om dessa anekdoter utvecklades till mer generella principer. Högre basanslag skulle kunna vara ett svar på denna fråga. 
  
 Skulle basanslagen höjas behövs även nya former för att fördela bas- anslaget mellan lärosätena. Exakt hur ett sådant system skulle kunna utformas har inte varit utredningens uppgift att analysera, men vi menar likväl att ett eventuellt nytt system för fördelning av basanslag måste utformas på så sätt att det blir tydligt kvalitetsdrivande. 
  
 8.3.3Den institutionella balansen i systemet 
  
 Med utgångspunkt i den Malmska utredningens slutsatser år 1942 beslutade den svenska regeringen efter andra världskriget att Sverige inte skulle ha någon stor statlig institutssektor. Skälet var att Sverige 
  
 414 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 ansågs vara alltför litet för dubbla ”kunskapsinstitutioner”. I stället skulle den tillämpningsnära forskningen med hög nytta för närings- liv och samhälle utföras inom ramen för de svenska universiteten.13 Som framgår av dagens situation var det inte frågan om något kate- goriskt beslut, en del av de forskningsinstitut som etablerats tidigare under  
 1900-talet 
  kom att fortsätta med sin verksamhet. Även nya institut har tillkommit sedan fyrtiotalet. 
  
 Den stora förändringen de senare åren är etableringen av Richardson (Research Institutes of Sweden), som under nästan tio år konsoliderat en stor del av de statliga forskningsinstituten i en sammanhållen orga- nisation. Vid bildandet av Richardson gjordes två strategiska vägval. Det ena var att samla all kompetens i en tvärfunktionell organisation och skapa ett sammanhållet institut, likt exempelvis Fraunhofer i Tyskland, 
  
 istället för att driva verksamheten i flera olika bransch- eller domän- fokuserade institut. Det andra var att behålla (och utveckla) ett brett utbud av tjänster, till exempel tillämpad forskning och utveckling för innovation, innovationsstöd för små och medelstora företag samt verifiering genom så kallade testbäddar. 
  
 Vid sidan av Richardson finns i dag ytterligare ett antal forskningsinstitut, såsom Stockholm Environment Institute, Svenska Miljöinstitutet AB, Skogforsk, Institutet för framtidsstudier, Statens geotekniska institut, Stockholm International Water Institute och Svenska institutet för europapolitiska studier. 
  
 Trots konsolideringen inom RISE och etablering av ett antal nya institut är institutssektorn förhållandevis liten i Sverige jämfört med många andra länder.14 En reflektion från utredningen, bland annat inspirerad av resonemang i den rapport OECD tagit fram för utred- ningen, rör huruvida Sverige borde tänka om och etablera fler institut. 
  
 Institut kan vara ett sätt att balansera två motstående behov vid finansiering av forskning och innovation, nämligen behov av såväl flex- ibilitet som långsiktighet. Som diskuterats i andra delar av betänkan- det blir samhällets utmaningar alltmer komplexa och efterfrågan på forskningsbaserade lösningar ökar. I stället för att genomföra stora förändringar i den interna organisationen inom lärosätena, eller att 
  
 13Se Noble, S. (2006) En ny institutssektor – En analys av industriforskningsinstitutens villkor och framtid ur ett närings- och innovationspolitiskt perspektiv och Johns, Rodriguez och Sparks, K. (2022) What past changes in Swedish policy tell us about developing  
 third-generation 
  research and inno- vation governance i Hopkins, M., Ramirez, Williams och  
 Schwaag-Serger, 
  S. (red.) Smart Policies for Societies in Transition. 
  
 14OECD (2016) OECD Reviews of Innovation Policy: Sweden s.  
 94–107. 
  
 415 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 SOU 2023:59 
  
 göra andra mer genomgripande förändringar, skulle tillfälliga behov av forskningsbaserade lösningar kunna tillgodoses via institut eller centrumbildningar inom etablerade lärosäten. Ett exempel på detta tillvägagångssätt är Stockholm Resilience Center, som är en del av Stockholms universitet.15 
  
 Samtidigt så får nya strukturer inte vara alltför tillfälliga eller ha karaktär av projekt. Att antingen inrätta forskningsinstitut med be- gränsad livslängd (10−25 år) eller skapa en bredare institutssektor som har till uttalad uppgift att ta sig an behovsägarnas problem är två möj- liga lösningar. Att inrätta institut som skär över institutions- och områdesgränser inom ramen för de etablerade lärosätena är en annan. I den fortsatta diskussionen kring detta vägval menar utredningen att man bör hämta inspiration från andra länder. Ett exempel är Pitts Crick institutet i Storbritannien, som inrättades genom ett samarbete mellan statliga och privata finansiärer samt etablerade uni- versitet.16 
  
 Utredningen tar inte ställning för någon framtida lösning, men vill lyfta på locket för ny diskussion om institutssektorns roll i det svenska innovationssystemet.17 Detta inte minst i ljuset av att Sverige valt en annan väg än många andra liknande länder. 
  
 8.3.4Finansiell balans mellan olika aktörer 
  
 Näringslivets stora engagemang i forskning och innovation är avgör- ande för Sveriges styrkeposition som forsknings- och innovations- land. Näringslivet står för 70 procent av finansieringen av svensk forskning och innovation och bidrar därmed starkt till framtidens konkurrenskraft, välstånd och hållbarhet. Det är av flera skäl dock viktigt att den offentliga sektorn fortsatt gör investeringar i forsk- ning och innovation. 
  
 Ett skäl är att ta tillvara allmänna intressen och bidra till utveck- lingen inom områden där det inte finns ett starkt näringsliv. Som 
  
 15OECD (2023), Public research funding in Sweden: Optimising the system in response to multiple demands, OECD Science, Technology and Industry Policy Papers, No. 148, OECD Publishing, Paris s. 13. 
  
 16För information om Pitts Crick institutet se hemsidan www.crick.ac.uk/. Information hämtad  
 23-08-23. 
  
 17En framtida genomlysning bör analysera den svenska institutssektorn och hur den svarar mot dagens och framtidens behov i Sverige med särskilt fokus på effekterna av bildandet av RISE- koncernen. 
  
 416 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 visades i kapitel 5 präglas många delar av den offentliga sektorn av ett underskott på investeringar i forskning och innovation. Det är oroväckande, givet de utmaningar samhället står inför. Det gäller ex- empelvis digitaliseringens möjligheter, men också utmaningar inom verksamheter där investeringar i ny teknik släpar efter. Inom verk- samhetsområden där det råder arbetskraftsbrist och där det finns ett hårt kostnadstryck blir fortsatta statliga satsningar på forskning och innovation viktiga för att utveckla lösningar som kan implementeras inom fler delar av den offentliga sektorn. Liknande argument finns för områden där civilsamhällets organisationer är aktiva. Följaktligen behöver ett framtida system för statliga extern forskningsfinansiering se till att representanter från offentlig sektor och civilsamhälle får in- flytande över inriktningen på statens satsningar. 
  
 Ett annat skäl är att staten har en naturlig roll att finansiera om- råden där den kommersiella potentialen är oklar. Genom att staten finansierar banbrytande forskning och tidig teknikutveckling byggs förutsättningar för fortsatta privata investeringar i forskning och innovation i Sverige. 
  
 8.3.5Andra frågeställningar som utredningen identifierat 
  
 Utredningen har under sitt arbete identifierat ytterligare ett antal fråge- ställningar som kan var aktuella för en framtida genomlysning av det svenska forsknings- och innovationssystemet. 
  
 Som framgår ovan menar utredningen att en översyn bör omfatta hela det svenska forsknings- och innovationssystemet. För att belysa alla relevanta aspekter av svenska forsknings- och innovationssyste- mets styrkor, svagheter och framtida möjligheter. En framtida över- syn behöver alltså breddas utöver den statliga externa finansieringen (se figur 3.1 för en schematisk översikt av finansiering av forskning och innovation i Sverige år 2021). 
  
 Ett perspektiv som bör beaktas gäller gränsdragningar mellan forsknings- och innovationspolitiken å ena sidan och tillväxt- och när- ingspolitiken å den andra. Som nämndes i kapitel 6 är det viktigt för tydligheten och effektiviteten i det statliga finansieringssystemet att klargöra rollerna för de myndigheter som rör sig i gränslandet mellan dessa båda politikområden. Utredningen menar att om regeringen väl- jer att etablera Innovationsmyndigheten behöver man i samband med 
  
 417 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 SOU 2023:59 
  
 detta se över ansvaren hos bland annat Tillväxtverket, ALMI och Industrifonden. Utredningen konstaterar att man i flera länder gått ytterligare ett steg och även konsoliderat myndighetsstrukturen inom det näringspolitiska området. Två exempel från våra grannländer är Innovasjon Norge och Business Finland (för fler exempel se kap. 4). 
  
 Ytterligare ett perspektiv som bör beaktas är den finansiering som görs av andra finansiärer än staten inom offentlig sektor.18 Forskning, utvecklingsarbete och innovation bedrivs inom såväl regioner som kommuner, vanligtvis med självfinansiering (alltså att den som be- driver verksamheten också finansierar den med egna medel).19 En sär- skild typ av finansiering att beakta i detta sammanhang är den ersätt- ning staten betalar till regionerna enligt det så kallade  
 ALF-avtalet.20 
  
 Ett tredje perspektiv gäller relationerna mellan den statliga externa finansieringen av forskning och innovation och övriga finansiärer, framför allt privata och offentliga stiftelser. Sverige är ett av de länder som har flest antal finansiärer utöver de statliga och dessa tillhanda- håller också en betydande del av lärosätenas medel för forskning. En framtida genomlysning bör analysera hur relationerna mellan dessa olika finansiärer ser ut och om det finns utrymme för nya samver- kansformer som ytterligare kan stärka svensk forskning och innova- tion. 
  
 8.4En svensk forsknings- och innovationsstrategi 
  
 Ett återkommande tema i utredningen är ett behov av att skapa tyd- ligare riktning i forsknings- och innovationspolitiken. Men precis som 
  
 viskriver på flera ställen förordas ingen ”planekonomisk” politik för framtiden. Det vore inte lämpligt, varken för ett område vars styrka är kreativitet och mångfald av idéerna eller för att möta de snabbt för- ändrade behoven inom samhälle och näringsliv. Men även i områden som präglas av stor experimentlusta och snabba förändringar behöver det finnas övergripande riktning som anger långsiktiga mål och aktu- 
  
 18Den offentliga sektorn består av statliga myndigheter, regioner, kommuner, lokala och regio- nala  
 FoU-enheter 
  samt  
 icke-vinstdrivande 
  organisationer inom offentlig förvaltning. 
  
 19Se till exempel SCB Forskning och utveckling inom den offentliga sektorn 2021. 
  
 20ALF används som beteckning för ett avtal om läkarutbildning och forskning mellan staten och sju regioner.  
 ALF-avtalet 
  reglerar bland annat hur mycket statliga medel regionerna ska få för att medverka i utbildningen av läkare, bedriva klinisk forskning och utveckla hälso- och sjukvården.  
 ALF-avtalet 
  kompletteras med regionala avtal mellan regionerna och de universi- tet som har en medicinsk fakultet. 
  
 418 
  
 SOU 2023:59 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 Moore prioriterade delområden. Värdet av en övergripande riktning är särskilt tydlig för forsknings- och innovationssektorn, som växt snabbt de senaste 20 åren. 
  
 Därför anser utredningen att regeringen bör överväga att ta fram en forsknings- och innovationsstrategi för Sverige. En sådan strategi skulle komplettera de fyraåriga forsknings- och innovationsproposi- tionerna genom att slå fast de långsiktiga målen för politiken och peka ut övergripande områden av särskild vikt 
  
 Strategin bör tas fram i bred dialog med centrala aktörer i det svenska forsknings- och innovationssystemet. Liknande strategier finns i många andra länder och inspiration kan hämtas från den norska långtidsplanen för forskning och utbildning, tyska Future Research and Innovation Strategy och Irlands Impact 2030: Ireland’s Research and Innovation Strategy. OECD rekommenderade i sin underlags- rapport att Sverige tar fram en övergripande forsknings- och innova- tionsstrategi.21 
  
 Om regeringen skulle besluta sig för att ta fram en sådan strategi är det utredningens mening att följande tre delar bör ingå. För det första bör strategin beskriva hur Sverige ska stärka den högkvalita- tiva och banbrytande forskningen. För det andra är det angeläget att beskriva hur forskning och innovation i ökad utsträckning kan gå från beskrivningar av samhällsproblem till att bidra med lösningar. För det tredje bör strategin ta upp Sveriges internationella position och prio- riteringar när det gäller utveckling av nyckelteknologier. 
  
 8.5Värdet av politisk samsyn och långsiktighet 
  
 Utredningens bild är att det finns en samsyn mellan samtliga partier i riksdagen kring betydelsen av forskning och innovation för ett de- mokratiskt, konkurrenskraftigt välfärdssamhälle. De kontinuerliga ökningarna i statens budget för forskning och innovation oberoende av vilka partier som suttit i regeringsställning, är ett tecken på detta. Utredningen vill understryka behovet av att denna samsyn kvarstår i framtiden. 
  
 Anledningen är att det kommer att krävas fortsatt stora satsningar på forskning och innovation för att lösa de samhällsutmaningar som 
  
 21OECD (2023), Public research funding in Sweden: Optimising the system in response to multiple demands, OECD Science, Technology and Industry Policy Papers, No. 148, OECD Publishing, Paris s.  
 30–35. 
  
 419 
  
 Utredarens reflektioner inför framtiden 
  
 SOU 2023:59 
  
 Sverige och världen väntas möta i framtiden. Dessutom är forsk- nings- och innovationspolitiken till sin natur sådan att den behöver stabilitet och långsiktighet. Ett exempel är investeringar i forsknings- infrastruktur, som innebär åtaganden som sträcker sig över många år. Ett annat är den långsiktighet som krävs för att bygga upp banbryt- ande forskning. Stabila satsningar på starka forskningsmiljöer skapar grunden för stora vetenskapliga genombrott. 
  
 Genom att fortsatt värna den politiska samsynen på forsknings- och innovationspolitik kan Sverige fortsatt vara ett internationellt föredöme inom såväl forskning som innovation. 
  
 420 
  
 9 Författningskommentar 
  
 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:662) om Vetenskapsrådet 
  
 De allmänna övervägandena om behovet av en ändrad författning finns i kapitel 5 och i kapitel 6. 
  
 1 § 
  
 För att ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden ska det finnas en myndighet, Vetenskaps- myndigheten. 
  
 Paragrafen anger att det ska finnas en myndighet samt denna myn- dighets uppgift. 
  
 Ändringen utgörs dels av att forskningsråd ändras till myndighet, dels att namnet på myndigheten ändras till Vetenskapsmyndigheten. 
  
 2 § 
  
 Fler än hälften av ledamöterna i Vetenskapsmyndighetens styrelse ska utses av elektorer som utses vid de universitet och högskolor som regeringen bestämmer. 
  
 Paragrafen anger hur ledamöter ska utses. 
  
 Ändringen utgörs av att namnet på myndigheten ändras till Vetenskapsmyndigheten. 
  
 421 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 3 § 
  
 Regeringen meddelar närmare föreskrifter om Vetenskapsmyndighetens upp- gifter och interna organisation samt om hur ledamöterna i Vetenskaps- myndighetens styrelse ska utses. 
  
 Paragrafen beskriver regeringens föreskriftsrätt avseende uppgifter, intern organisation och utseende av ledamöter. 
  
 Ändringen utgörs av att namnet på myndigheten ändras till Vetenskapsmyndigheten. 
  
 9.2Förslaget till förordning om instruktion för Vetenskapsmyndigheten 
  
 Författningen är ny och innehåller bestämmelser om instruktion för en ny myndighet, Vetenskapsmyndigheten. De allmänna övervägan- dena om behovet av en ny författning finns i avsnitt 6.2 och av- snitt 6.4.1. 
  
 1 § Vetenskapsmyndigheten ska ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. 
  
 Vetenskapsmyndigheten ska 
  
 1.främja den svenska grundforskningens kvalitet och förnyelse, 
  
 2.stödja forskarinitierad forskning, 
  
 3.stödja banbrytande forskning, 
  
 4.stödja forskningsinfrastruktur, och 
  
 5.i sin verksamhet beakta Sveriges  
 utrikes-, 
  säkerhets- och försvars- politiska intressen. 
  
 I paragrafen anges uppgifter för Vetenskapsmyndigheten. 
  
 Första meningen tar upp vetenskaplig kvalitet. Forskning av högsta vetenskapliga kvalitet ska hålla en internationellt hög kvalitet. 
  
 Andra meningen tredje punkten tar upp banbrytande forskning. Med begreppet banbrytande forskning avses forskning som går i kon- flikt med befintlig kunskap, gör den föråldrad och driver vetenskapen i nya riktningar. Se även text om banbrytande forskning under av- snitt 6.4.1. 
  
 422 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 2 § Inom ramen för den uppgift som anges i 1 § ska Vetenskapsmyndig- heten särskilt 
  
 1.fördela medel till forskning av internationellt hög kvalitet, 
  
 2.initiera och stödja mång- och tvärvetenskapliga satsningar på forsk- ning samt ämnesövergripande forskning, 
  
 3.utvärdera forskning och bedöma forskningen och dess vetenskapliga kvalitet och betydelse, 
  
 4.genomföra forskningspolitiska analyser och ge regeringen råd i forsk- ningspolitiska frågor, 
  
 5.initiera och stödja strategiska satsningar inom forskningsinfrastruk- tur, inklusive digital forskningsinfrastruktur, genom att 
  
 a) planera tillgången till forskningsinfrastruktur långsiktigt i samverkan med andra forskningsfinansiärer och forskningsutförare, 
  
 b) fördela medel till nationell forskningsinfrastruktur och internatio- nella åtaganden, 
  
 c) följa upp Sveriges medlemskap i svenska, europeiska och internatio- nella organisationer och infrastrukturer när det gäller kostnader i förhållande till deltagande, 
  
 d) främja svenska företags medverkan i uppbyggnad och användning av forskningsinfrastrukturanläggningar, 
  
 e) ansvara för kommunikationssystemet Swedish University Computer Network (Sunet) och tillhandahålla grundanslutning åt anslutna organisa- tioner, 
  
 f) förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av register- uppgifter för forskningsändamål och bistå forskare med information om relevanta bestämmelser om register, 
  
 g) samordna, följa upp och främja samverkan i arbetet för öppen tillgång till forskningsdata, och 
  
 h) samordna och främja det svenska engagemanget i det europeiska öppna forskningsmolnet (EOSC). 
  
 6.i samverkan med universitet och högskolor främja den svenska forsk- ningens kvalitet och förnyelse, 
  
 7.via nationella insatser stimulera internationellt samarbete som stärker svensk forskning, 
  
 8.medverka i att utveckla och genomföra internationella samarbeten och samarbeten inom EU, 
  
 9.bistå Regeringskansliet i programkommittéarbetet i EU:s rampro- gram för forskning och innovation, 
  
 10.ansvara för kommunikation om forskning och forskningsresultat inom sina områden, 
  
 11.främja och ta initiativ till vetenskaplig publicering, 
  
 12.integrera ett jämställdhetsperspektiv i myndighetens verksamhet och främja jämställdhet vid fördelning av forskningsmedel samt verka för att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i den forskning som myndigheten finansierar, när det är tillämpligt, 
  
 13.ta initiativ till att etiska frågor uppmärksammas vid forskning och förmedla information om forskningsetiska frågor, och 
  
 14.stödja och utveckla förutsättningarna för kliniska studier i Sverige. 
  
 423 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 15.bistå styrgruppen för avtalet mellan svenska staten och vissa lands- ting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveck- ling av hälso- och sjukvården (ALF- avtalet) med administrativt stöd. 
  
 I paragrafen anges ytterligare uppgifter för Vetenskapsmyndigheten. Dessa ska göras inom ramen för de uppgifter som anges i 1 §. 
  
 5:e punkten tar upp forskningsinfrastruktur. Uppgifterna som listas under e−h avser specifika uppgifter inom digital forskningsinfrastruktur. 
  
 6:e punkten tar upp kvalitet och förnyelse. Uppgiften att i samver- kan med universitet och högskolor främja den svenska forskningens kvalitet och förnyelse kan göras på flera sätt, till exempel genom att Vetenskapsmyndigheten medverkar till att skapa goda forsknings- miljöer, främjar utbildning på forskarnivå av hög kvalitet, stödjer forskare i början av sin karriär och främjar forskares rörlighet. 
  
 8:e punkten tar upp arbete inom EU. Med EU avses Europeiska unionen. 
  
 9:e punkten tar upp programkommittéarbete. Vetenskapsmyndig- hetens uppgift att bistå Regeringskansliet i programkommittéarbetet i EU:s ramprogram för forskning och innovation kompletterar det arbete som görs inom Myndigheten för strategisk forskning, som ska ha flera uppgifter kopplade till EU:s ramprogram för forskning och innovation (se 2 §, 8:e punkten,  
 a–e 
  i Förslag till förordning om instruktion för Myndigheten för strategisk forskning (2023:000)). 
  
 11:e punkten tar upp publicering. Uppgiften att främja och ta ini- tiativ till vetenskaplig publicering utgår från värdet av att offentlig- göra forskningsarbete genom att göra det tillgängligt för de som är intresserade. För internationella jämförelser av forskningens kvalitet används ofta mått som bygger på statistiska analyser av publicering av vetenskapliga resultat. De två mest förekommande bibliometriska måtten är publiceringar och citeringar. De gör det möjligt att jäm- föra ämnen och lärosäten nationellt och internationellt. Olika ämnen har dock olika publiceringstraditioner, och vissa forskningsområden har en högre internationell relevans än andra som är mer nationellt präglade. 
  
 15:e punkten tar upp det så kallade  
 ALF-avtalet. 
  Avtalet formu- leras enligt nedan: 
  
 avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om ut- bildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjuk- vården. 
  
 424 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 Formuleringen har levt kvar, trots att det i dag inte längre finns några landsting. Ombildningen från regioner till landsting pågick i olika etapper under flera år, den 1 januari 2019 hade samtliga lands- ting blivit regioner. Våren 2023 tillsatte Regeringskansliet en utred- are som ska biträda Utbildningsdepartementet med att ta fram ett underlag inför en omförhandling av  
 ALF-avtalet. 
  Uppdraget ska redo- visas i februari 2024 och framtiden får utvisa om formuleringen av avtalet (avseende landsting och regioner) då bör ändras. 
  
 3 § Vetenskapsmyndigheten får tillhandahålla tilläggstjänster inom Wallace och andra digitala forskningsinfrastrukturer åt anslutna organisationer. 
  
 I paragrafen anges att Vetenskapsmyndigheten får tillhandahålla vissa tjänster. 
  
 Se även text om digital forskningsinfrastruktur i avsnitt 3.5.6 och avsnitt 6.4.1. 
  
 4 § Vetenskapsmyndigheten leds av en styrelse. 
  
 5 § Styrelsen ska bestå av nio ledamöter. 
  
 I paragrafen anges att Vetenskapsmyndigheten leds av en styrelse och antalet ledamöter i denna styrelse. 
  
 6 § Inom Vetenskapsmyndigheten finns följande särskilt beslutande organ: 
  
 –Vetenskapligt råd 1, som i de ärende Vetenskapsmyndigheten bestäm- mer, beslutar om fördelning av medel till forskning inom naturvetenskap samt lantbruksvetenskap och veterinärmedicin, 
  
 –Vetenskapligt råd 2, som i de ärende Vetenskapsmyndigheten bestäm- mer, beslutar om fördelning av medel till forskning inom medicin och hälso- vetenskap, 
  
 –Vetenskapligt råd 3, som i de ärende Vetenskapsmyndigheten bestäm- mer, beslutar om fördelning av medel till forskning inom samhällsvetenskap samt humaniora och konst, 
  
 –Vetenskapligt råd 4, som i de ärende Vetenskapsmyndigheten bestäm- mer, beslutar om fördelning av medel till forskning inom teknik, 
  
 –Rådet för storskalig forskningsinfrastruktur, som i de ärende som Vetenskapsmyndigheten bestämmer, beslutar om fördelning av medel till forskningens infrastrukturer, förutom forskningens digitala infrastrukturer, samt genom systematisk utvärdering, analyser och sammanställningar av resultat från publicerad forskning tar fram underlag för utveckling av stor- skalig forskningsinfrastruktur, 
  
 –Rådet för digitala forskningsinfrastrukturer, som i de ärende som Vetenskapsmyndigheten bestämmer, beslutar om fördelning av medel till forskningens digitala infrastrukturer samt genom systematisk utvärdering, 
  
 425 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 analyser och sammanställningar av resultat från publicerad forskning tar fram underlag för utveckling av digital forskningsinfrastruktur. 
  
 I paragrafen specificeras de sex särskilt beslutande organ som ska finnas inom Vetenskapsmyndigheten. Av dessa är fyra vetenskapliga råd, som tillsammans täcker alla vetenskapsområden. Därtill finns två råd inom forskningsinfrastruktur, ett för storskalig forsknings- infrastruktur och ett för digitala forskningsinfrastrukturer. 
  
 Mer om indelning av forskning i vetenskapliga områden, såsom hur forskningsområden och ämnen kan kategoriseras och beskrivas, finns under rubriken Stöd till forskning inom alla vetenskapliga veten- skapsområden i avsnitt 6.4.1. 
  
 7 § Råden svarar för sina beslut och sin verksamhet inför Vetenskaps- myndigheten. Råden ska i sina beslut följa de principiella och strategiska beslut som fattats av Vetenskapsmyndigheten. 
  
 I paragrafen anges att de fyra vetenskapliga råden och de två råden för forskningsinfrastruktur svarar för sina beslut och sin verksamhet inför Vetenskapsmyndigheten. Vidare anges att de beslut som fattas inom respektive råd ska följa myndighetens principiella och strate- giska beslut. 
  
 8 § Varje råd ska på begäran av Vetenskapsmyndigheten upprätta under- lag till myndighetens beslut i principiella och strategiska frågor och får på eget initiativ väcka sådana frågor hos myndigheten. 
  
 I paragrafen anges att vart och ett av de fyra vetenskapliga råden och de två råden för forskningsinfrastruktur ska upprätta underlag till Vetenskapsmyndighetens beslut i principiella och strategiska frågor om myndigheten begär det. Vidare anges att varje råd på eget initiativ får väcka principiella och strategiska frågor hos myndigheten. 
  
 9 § Varje råd ska bestå av en ordförande och ytterligare åtta ledamöter. 
  
 I paragrafen anges antalet ledamöter i vart och ett av de fyra veten- skapliga råden och i de två råden för forskningsinfrastruktur. Antalet ledamöter är detsamma i alla råd inom Vetenskapsmyndigheten. 
  
 426 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 10 § Ett råd är beslutfört när en majoritet av ledamöterna är närvarande. Om ett ärende är så brådskande att rådet inte hinner sammanträda för att behandla det får ärendet avgöras genom kontakter mellan ordföranden och de andra ledamöterna. 
  
 I paragrafen anges förutsättningar för att de fyra vetenskapliga råden och de två råden för forskningsinfrastruktur ska kunna fatta beslut. 
  
 11 § Vetenskapsmyndigheten får inrätta de beredande och rådgivande organ som myndigheten behöver för att fullgöra sina uppgifter. 
  
 I paragrafen anges att Vetenskapsmyndigheten får inrätta beredande och rådgivande organ. 
  
 Dessa blir då komplement till de särskilda beslutande organs som ska finnas inom myndigheten. 
  
 12 § För Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten ska det finnas en grupp för strategisk sam- ordning bestående av myndighetscheferna. Därtill ska ytterligare minst sex personer ingå i gruppen för strategisk samordning, varav minst två rektorer från svenskt universitet eller högskola, minst två från näringslivet samt minst två som företräder allmänna intressen. En av dessa sex personer ska utses till ordförande. 
  
 I paragrafen anges att det ska finnas en grupp för strategisk samord- ning där Vetenskapsmyndigheten medverkar. I paragrafen anges även vilka som ska ingå i gruppen samt gruppens uppgifter. 
  
 Gruppen för strategisk samordning ska ta initiativ och samverka så att den statliga externa forsknings- och innovationsfinansieringen har en tydlig riktning, agerar proaktivt och att de statliga forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna gör nödvändiga priori- teringar. 
  
 13 § För Vetenskapsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Innovationsmyndigheten ska det finnas en grupp för operativ samord- ning bestående av de personer myndighetscheferna utser. 
  
 Gruppen för operativ samordning ska samverka i frågor som rör admi- nistration, verksamhetsstödjande system och genomförandet av utlysningar. Gruppen ska även ta initiativ för att utveckla och förnya formerna för admi- nistration av finansiering av forsknings- och innovationsverksamhet. 
  
 427 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 I paragrafen anges att det ska finnas en grupp för operativ samord- ning där Vetenskapsmyndigheten medverkar. I paragrafen anges även vilka som ska ingå i gruppen samt gruppens uppgifter. 
  
 14 § Vetenskapsmyndigheten ska eftersträva en jämn könsfördelning i bered- ningsorganisationen. 
  
 I paragrafen anges att Vetenskapsmyndigheten ska sträva efter att ha en jämn könsfördelning i beredningsorganisationen. Detta gäller till exempel personer som medverkar vid sakkunniggranskning av an- sökningar. 
  
 15 § Vetenskapsmyndigheten ska upplåta lokaler och utföra administra- tiva och handläggande uppgifter åt 
  
 1.Överklagandenämnden för etikprövning, och 
  
 2.Gentekniknämnden. 
  
 I paragrafen anges att Vetenskapsmyndigheten ska upplåta lokaler och utföra vissa uppgifter åt två nämnder. Se även förordning (2007:1068) med instruktion för Överklagandenämnden för etikpröv- ning samt förordning (1994:902) med instruktion för Genteknik- nämnden. 
  
 16 § Generaldirektören är myndighetschef. 
  
 I paragrafen anges att generaldirektören är myndighetschef för Vetenskapsmyndigheten. 
  
 17 § Sex av ledamöterna i Vetenskapsmyndighetens styrelse ska utses en- ligt förordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. 
  
 Tre av ledamöterna i Vetenskapsmyndighetens styrelse, däribland ordför- anden, ska utses av regeringen. 
  
 I paragrafen anges hur ledamöterna i Vetenskapsmyndighetens styr- else ska utses. 
  
 Regeringen ska utse tre av ledamöterna i styrelsen, däribland ord- föranden. 
  
 Vetenskapsmyndighetens generaldirektör bör ingå i styrelsen. 
  
 428 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 18 § Styrelsens ordförande och övriga ledamöter ska utses för tre år. En person får inte utses till ledamot för mer än sex år i följd. 
  
 Om det uppstår en vakans för en ledamot som har utsetts enligt för- ordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnes- råd, ska regeringen efter förslag från Vetenskapsmyndigheten utse en ny ledamot för återstående delen av mandatperioden. 
  
 I paragrafen anges för hur lång tid ledamöter i Vetenskapsmyndig- hetens styrelse utses. Det anges även hur en vakans ska hanteras i det fall ledamoten har utsetts enligt en ordning som fastställs i förord- ningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. 
  
 19 § Nio ledamöter i respektive vetenskapligt råd ska utses enligt förord- ningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. 
  
 Fyra ledamöter i vardera Rådet för storskalig forskningsinfrastruktur och Rådet för digitala forskningsinfrastrukturer ska utses enligt förord- ningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. 
  
 Fem ledamöter, inklusive ordförande, i vardera Rådet för storskalig forsk- ningsinfrastruktur och Rådet för digitala forskningsinfrastrukturer ska utses av regeringen. 
  
 I paragrafen anges hur ledamöterna i Vetenskapsmyndighetens råd utses. 
  
 Samtliga ledamöterna i de fyra vetenskapliga råden utses enligt den ordning som fastställs i förordningen (2012:520) om elektors- församling vid forskningsråd och ämnesråd. 
  
 Fem av ledamöterna i vardera av de två råden inom forsknings- infrastruktur utses av regeringen, medan övriga ledamöter i dessa råd utses enligt den ordning som fastställs i förordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. 
  
 20 § Rådens ledamöter ska utses för tre år. En person får inte utses till ledamot för mer än sex år i följd. 
  
 Om det uppstår en vakans för en ledamot som har utsetts enligt för- ordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnes- råd, ska regeringen efter förslag från Vetenskapsmyndigheten utse en ny ledamot för återstående delen av mandatperioden. 
  
 I paragrafen anges för hur lång tid ledamöter i Vetenskapsmyndig- hetens råd utses. Det anges även hur en vakans ska hanteras i det fall ledamoten har utsetts enligt en ordning som fastställs i förordningen (2012:520) om elektorsförsamling vid forskningsråd och ämnesråd. 
  
 429 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 21 § Vid Vetenskapsmyndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. 
  
 I paragrafen anges att det ska finnas en personalansvarsnämnd vid Vetenskapsmyndigheten. 
  
 22 § Ett beslut av Vetenskapsmyndigheten eller ett råd inom Vetenskaps- myndigheten om att bevilja medel får avse högst sex år och ska förenas med villkor för medlens användning. Medel för forskningens storskaliga infra- strukturer i Sverige får dock beviljas för tjugo år, och medel för rekrytering av framstående forskare får beviljas för tio år. Av beslutet ska det framgå vem som är mottagare av medlen och att mottagaren ansvarar för att medlen används enligt de villkor som ställs. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav, får Vetenskapsmyndigheten eller det råd inom myndigheten som beviljat medel besluta att medel inte längre ska betalas ut. Beslutet får avse viss tid. En upp- lysning om detta ska tas in i beslutet att bevilja medel. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav får Vetenskapsmyndigheten även besluta att beviljade medel ska återbetalas. 
  
 I paragrafen anges för hur lång tid Vetenskapsmyndigheten, eller ett råd inom Vetenskapsmyndigheten, kan besluta om att bevilja medel. 
  
 I paragrafen anges att beslut om att bevilja medel för forskning- ens storskaliga infrastrukturer i Sverige får avse tjugo år. Med forsk- ningens infrastrukturer i Sverige avses sådan infrastruktur som är byggd, placerad eller på annat sätt bedriver sin verksamhet i Sverige. Med storskalig forskningsinfrastruktur avses verksamhet som är sär- skilt omfattande avseende ekonomi, verksamhet eller långsiktighet. För att betraktas som storskalig måste ett eller flera av följande villkor uppfyllas: 
  
 –sammanlagd fast investering om minst 5 miljarder svenska kronor, 
  
 –årlig driftskostnad om minst 300 miljoner svenska kronor, 
  
 –årlig omsättning om minst 1 miljard svenska kronor, 
  
 –minst 300 anställda, 
  
 –planerad driftstid om minst 30 år. 
  
 I paragrafen anges vidare att Vetenskapsmyndigheten under vissa omständigheter får besluta att medel inte längre ska betalas ut. Vetenskapsmyndigheten får även besluta att beviljade medel ska åter- betalas. Beslut om att upphöra med utbetalning, eller att begära åter- betalning, kan tas i de fall den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller de krav Vetenskapsmyndigheten har uppställt för medels- mottagare. Det bör vara tydligt för den som ansöker om medel från Vetenskapsmyndigheten vilka krav som måste uppfyllas villkor som 
  
 430 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 gäller. Vetenskapsmyndigheten kan ställa specifika krav för en viss utlysning av medel, till exempel att en sökande ska ha svensk forskar- examen. Myndigheten kan även formulera villkor som gäller alla medelsmottagare, till exempel att verksamhet genomförs i enlighet med i Sverige gällande rätt, att de tillstånd och godkännanden som krävs finns innan forskningen påbörjas och att publicering av forsk- ningsresultat görs enligt myndighetens anvisningar. 
  
 23 § Vetenskapsmyndigheten får, efter att ha hört de myndigheter som förvaltar medel som Vetenskapsmyndigheten eller ett råd inom myndig- heten beslutar om, meddela föreskrifter om 
  
 1.vilka uppgifter som ska lämnas vid ansökan om medel, 
  
 2.villkoren för disposition och redovisning av medlen, och 
  
 3.skyldigheten för mottagaren att till Vetenskapsmyndigheten lämna en redogörelse för den verksamhet för vilken medlen betalas 
  
 I paragrafen anges att Vetenskapsmyndigheten får meddela före- skrifter om vissa uppgifter, villkor och skyldigheter som ska gälla vid ansökan om medel samt för disposition och redogörelse för utbetal- ade medel. 
  
 24 § Vetenskapsmyndigheten får utfärda riktlinjer för sin medelsfördelning. 
  
 I paragrafen anges att Vetenskapsmyndigheten får utfärda riktlinjer för sin medelsfördelning. 
  
 25 § Vetenskapsmyndigheten får finansiera en utländsk forskningshuvud- man i de fall den utländska forskningshuvudmannen samarbetar med en svensk forskningshuvudman i ett gemensamt projekt. 
  
 I paragrafen anges att Vetenskapsmyndigheten får finansiera en ut- ländsk forskningshuvudman i de fall den utländska forskningshuvud- mannen samarbetar med en svensk forskningshuvudman i ett gemen- samt projekt. Övervägande finns i avsnitt 6.5.5. 
  
 Med forskningshuvudman avses en fysisk eller juridisk person i vars verksamhet forskningen utförs. 
  
 26 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklag- ande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 22 § andra stycket får inte överklagas. 
  
 431 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 I paragrafen anges att beslut av Vetenskapsmyndigheten inte får över- klagas, med undantag av beslut att medel (under vissa omständig- heter) inte längre ska betalas ut. 
  
 Paragrafen ger även upplysning om var det finns bestämmelse om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. 
  
 27 § Vetenskapsmyndigheten ska ta ut avgifter för grundanslutning och tilläggstjänster inom Wallace från anslutna organisationer. När det gäller uni- versitet och högskolor ska avgifterna för grundanslutningen tas ut i propor- tion till respektive lärosätes andel av högskolesektorns totala intäkter. 
  
 Vetenskapsmyndigheten får ta ut avgifter för grundanslutning och tilläggs- tjänster inom digitala forskningsinfrastrukturer från anslutna organisationer. När det gäller universitet och högskolor ska avgifterna för grundanslutningen tas ut i proportion till respektive lärosätes andel av högskolesektorns totala intäkter. 
  
 Myndigheten får disponera intäkterna i verksamheten. 
  
 I paragrafen anges att Vetenskapsmyndigheten ska ta ut vissa avgif- ter för organisationer som är anslutna till Wallace och att myndigheten får ta ut vissa avgifter för organisationer som är anslutna till andra digitala forskningsinfrastrukturer. 
  
 Vidare anges att Vetenskapsmyndigheten får disponera intäkter av avgifterna i sin verksamhet. 
  
 28 § Vetenskapsmyndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen (1987:1101). 
  
 I paragrafen anges att Vetenskapsmyndigheten ska tillämpa personal- företrädarförordningen. 
  
 9.3Förslaget till förordning om instruktion för Myndigheten för strategisk forskning 
  
 Författningen är ny och innehåller bestämmelser om instruktion för en ny myndighet, Myndigheten för strategisk forskning. De allmänna övervägandena om behovet av en ny författning finns i avsnitt 6.2 och avsnitt 6.4.2. 
  
 1 § Myndigheten för strategisk forskning ska ge stöd till forsknings- och innovationsaktiviteter av betydelse för det svenska samhället och närings- livet. 
  
 432 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ska 
  
 1.stödja forskning och innovation i form av strategiskt utformade sam- lade insatser, 
  
 2.utreda och analysera vilka forskningsbehov som är angelägna för Sverige ur ett  
 forsknings-, 
  samhälls- och konkurrenskraftsperspektiv och redovisa resultaten av dessa utredningar och analyser, 
  
 3.nyttiggöra forskningsresultaten, och 
  
 4.i sin verksamhet beakta Sveriges  
 utrikes-, 
  säkerhets- och försvarspolitiska intressen. 
  
 I paragrafen anges uppgifter för Myndigheten för strategisk forsk- ning. 
  
 2 § Inom ramen för den uppgift som anges i 1 § ska Myndigheten för strategisk forskning särskilt 
  
 1.främja forskning som sker i samverkan med behovsägare, 
  
 2.fördela medel till forskning och därmed sammanhängande verksam- het, samt initiera och stödja strategiska satsningar inom forskning och innovation, 
  
 3.initiera och stödja mång- och tvärvetenskapliga satsningar på forsk- ning samt ämnesövergripande forskning, 
  
 4.stödja forskning till grund för forskningsbaserad kunskap om män- niskors hälsa, arbetsliv och välfärd samt inom miljöområdet, areella när- ingar, samhällsbyggnadsområdet och inom energiområdet. 
  
 5.stödja forskning till grund för forskningsbaserad kunskap inom andra myndigheters ansvarsområden, 
  
 6.utvärdera forskning och innovation och bedöma kvalitet och nyttig- görandet samt relevans för samhälle och näringsliv, såväl ur svenskt som ur ett  
 EU-perspektiv 
  och ett internationellt perspektiv, 
  
 7.ge regeringen råd i frågor som rör myndighetens verksamhetsområden, 
  
 8.i samverkan med samhällsorganisationer, näringslivet och universitet och högskolor främja den svenska forskningens kvalitet och förnyelse, 
  
 9.främja och ta initiativ till internationellt samarbete och erfarenhets- utbyte inom forskning och innovation, särskilt genom att 
  
 a) stimulera svenskt deltagande i forskningssamverkan inom EU:s ram- program för forskning, samt övriga forsknings- och innovationsprogram inom EU, 
  
 b) vara nationellt kontaktorgan för EU:s program för forskning och innovation samt ansvara för det nationella informations- och rådgivnings- arbetet om programmet, 
  
 c) bistå Regeringskansliet i programkommittéarbetet i EU:s ramprogram för forskning och innovation, 
  
 d) redovisa och analysera det svenska deltagandet i EU:s program för forskning och innovation, 
  
 e) företräda staten i relevanta partnerskapsprogram enligt artiklarna 185 och 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, 
  
 433 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 f)följa den internationella utvecklingen och främja svenskt deltagande 
  
 iinternationellt samarbete, 
  
 g)företräda Sverige i de internationella organisationer som Regerings- kansliet informerar myndigheten om samt bistå Regeringskansliet i arbetet med dessa internationella organisationer, 
  
 h)utveckla samarbeten med de länder som Sverige har ingått avtal med inom forskningsområdet i de fall som Regeringskansliet informerar myndig- heten om, och 
  
 i)bidra till att främja kunskap om Sverige i andra länder och bidra till Sveriges internationella relationer. 
  
 10. ansvara för kommunikation om forskning, forskningsresultat och innovation inom sina områden, 
  
 11. främja och ta initiativ till vetenskaplig publicering, 
  
 12. integrera ett jämställdhetsperspektiv i myndighetens verksamhet och främja jämställdhet vid fördelning av forskningsmedel samt verka för att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i den forskning som myndigheten finan- 
  
 sierar, när det är tillämpligt, och 
  
 13. beakta forskningsetiska frågor. 
  
 I paragrafen anges ytterligare uppgifter för Myndigheten för strate- gisk forskning. Dessa ska göras inom ramen för de uppgifter som anges i 1 §. 
  
 5:e punkten tar upp myndighetens uppgift att stödja forskning till grund för forskningsbaserad kunskap inom andra myndigheter. Denna uppgift gäller bland annat följande: 
  
 –externa studier av arbetsmarknadseffekter av åtgärder inom arbets- marknadspolitiken samt studier av arbetsmarknadens funktionssätt, 
  
 –forskning inom socialförsäkringens område och inom socialtjänst, 
  
 –forskning som är relevant för fattigdomsbekämpning och håll- bar utveckling, 
  
 –geologi och mineralfrågor, 
  
 –geoteknisk forskning, 
  
 –jordbruk, djurhållning, trädgård, rennäring och landsbygdsutveck- 
  
 ling, 
  
 –konkurrensforskning, 
  
 –kulturarvet och kulturmiljön, 
  
 –miljöområdet, 
  
 –klimatområdet, 
  
 –praktiknära skolforskning, 
  
 –samhällsekonomiskt effektivt, internationellt konkurrenskraf- tigt och långsiktigt hållbart transportsystem, 
  
 –samhällets beredskap för olyckor, kriser och civilt försvar, 
  
 434 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 –strålskydd och kärnsäkerhet, samt 
  
 –tvångsvård och behandling av ungdomar med allvarliga psyko- sociala problem och vuxna med missbruksproblem. 
  
 8:e punkten tar upp myndighetens uppgiften med att i samverkan med universitet och högskolor främja den svenska forskningens kvalitet och förnyelse. Denna uppgift kan göras på flera sätt, till exempel ge- nom att Myndigheten för strategisk forskning medverkar till att skapa goda forskningsmiljöer, främjar utbildning på forskarnivå av hög kvalitet, stödjer forskare i början av sin karriär och främjar forskares rörlighet, 
  
 9:e punkten, deluppgift g, tar upp myndighetens uppgift att före- träda Sverige i de internationella organisationer som Regeringskansliet informerar myndigheten om. Detta kan till exempel avse The Eureka Association (ESE), European Cooperation in Science and Techno- logy (COST), Förenta nationernas organisation för utbildning, veten- skap och kultur (UNESCO), The Belmont forum, Nordforsk och Nordic innovation. Uppgiften att bistå Regeringskansliet i arbetet med internationella organisationer kan till exempel avse Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (eng. Organisation for Economic  
 Co-operation 
  and Development, OECD) och Science Europe. 
  
 11:e punkten tar upp uppgiften att främja och ta initiativ till veten- skaplig publicering. Detta utgår från värdet av att offentliggöra forsk- ningsarbete genom att göra det tillgängligt för dem som är intresse- rade. För internationella jämförelser av forskningens kvalitet används ofta mått som bygger på statistiska analyser av publicering av veten- skapliga resultat. De två mest förekommande bibliometriska måtten är publiceringar och citeringar. De gör det möjligt att jämföra ämnen och lärosäten nationellt och internationellt. Olika ämnen har dock olika publiceringstraditioner och vissa forskningsområden har en högre internationell relevans än andra som är mer nationellt präglade. 
  
 3 § Myndigheten för strategisk forskning får tillhandahålla ett ansök- nings- och ärendehanteringssystem för finansiering av forskning och inno- vation åt myndigheter under regeringen. Myndigheten för strategisk forsk- ning ska säkerställa en ändamålsenlig balans mellan kostnadseffektivitet, kvalitet och service avseende detta system. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ska efter överenskommelse med myndigheter under regeringen tillhandahålla tjänster som gäller administra- 
  
 435 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 tivt stöd åt dessa myndigheter avseende hantering av ansökningar som rör finansiering av forskning och innovation. 
  
 I paragrafen anges att Myndigheten för strategisk forskning får till- handahålla ett ansöknings- och ärendehanteringssystem inriktat på forskning och innovation åt myndigheter under regeringen. 
  
 Vidare anges att Myndigheten för strategisk forskning får till- handahålla administrativt stöd avseende hantering av ansökningar om finansiering av forskning och innovation åt myndigheter under regeringen. 
  
 Överväganden redovisas i avsnitt 6.4.2 och i avsnitt 6.5.4. 
  
 4 § Myndigheten för strategisk forskning leds av en styrelse. 5 § Styrelsen ska bestå av nio ledamöter. 
  
 I paragrafen anges att Myndigheten för strategisk forskning leds av en styrelse och antalet ledamöter i denna styrelse. 
  
 6 § Inom Myndigheten för strategisk forskning finns ett särskilt beslut- ande organ: 
  
 Rådet för evidensbaserad miljöanalys beslutar om vilka utvärderingar, analyser och sammanställningar som ska göras enligt punkt  
 1–3, 
  samt fast- ställer slutsatser i de utvärderingar och analyser som myndigheten genom- för enligt punkt  
 1–3: 
  
 1.genom systematisk utvärdering, analyser och sammanställningar av resultat från publicerad forskning ta fram underlag som kan utgöra ett vetenskapligt stöd för utveckling av kostnadseffektiva styrmedel och åtgär- der i arbetet med att uppnå det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som riksdagen har fastställt, 
  
 2.identifiera styrmedel och åtgärder inom miljöområdet vars effekter det saknas tillräcklig kunskap om samt vilka behov av sådan kunskap som finns hos myndigheter och kommuner, och 
  
 3.tillgängliggöra utvärderingarna, analyserna och sammanställningarna för myndigheter, kommuner och andra berörda aktörer. 
  
 I paragrafen anges det särskilt beslutande organ, Rådet för evidens- baserad miljöanalys, som ska finnas inom Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 Vidare anges att rådet beslutar om vissa specificerade utvärder- ingar, analyser och sammanställningar som Myndigheten för strate- gisk forskning ska göra inom miljöområdet. 
  
 436 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 7 § Rådet svarar för sina beslut och sin verksamhet inför Myndigheten för strategisk forskning. Rådet ska i sina beslut följa de principiella och stra- tegiska beslut som fattats av Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 8 § Rådet ska bestå av en ordförande och högst tio andra ledamöter. Rådet utser inom sig en vice ordförande. 
  
 9 § Rådet är beslutfört när en majoritet av ledamöterna är närvarande. Om ett ärende är så brådskande att rådet inte hinner sammanträda för att behandla det får ärendet avgöras genom kontakter mellan ordföranden och de andra ledamöterna. 
  
 10 § Myndighetschefen eller den myndighetschefen utser är föredragande i rådet. 
  
 11 § Myndighetschefen har rätt att delta i rådets sammanträden. Vid be- hov kan rådet tillfälligt adjungera en eller flera experter med särskild sak- kunskap. Myndighetschefen och adjungerade experter har rätt att yttra sig men deltar inte i besluten. 
  
 Paragraferna anger vad som gäller för beslut och beslutsfattande i Rådet för evidensbaserad miljöanalys, antalet ledamöter i rådet samt att rådet ska ha en vice ordförande, vem som ska vara föredragande och vilka som har rätt att delta i och som kan adjungeras till rådets sammanträden. 
  
 12 § Myndigheten för strategisk forskning får inrätta de beredande och rådgivande organ som myndigheten behöver för att fullgöra sina uppgifter. 
  
 I paragrafen anges att Myndigheten för strategisk forskning får in- rätta beredande och rådgivande organ. 
  
 13 § För Myndigheten för strategisk forskning, Vetenskapsmyndigheten och Innovationsmyndigheten ska det finnas en grupp för strategisk sam- ordning bestående av myndighetscheferna. Därtill ska ytterligare minst sex personer ingå i gruppen för strategisk samordning, varav minst två rektorer från svenskt universitet eller högskola, minst två från näringslivet samt minst två som företräder allmänna intressen. En av dessa sex personer ska utses till ordförande. 
  
 I paragrafen anges att det ska finnas en grupp för strategisk samord- ning där Myndigheten för strategisk forskning medverkar. I paragra- fen anges även vilka som ska ingå i gruppen samt gruppens uppgifter. 
  
 437 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 Gruppen för strategisk samordning ska ta initiativ och samverka så att den statliga externa forsknings- och innovationsfinansieringen har en tydlig riktning, agerar proaktivt och att de statliga forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna gör nödvändiga prio- riteringar. 
  
 14 § För Myndigheten för strategisk forskning, Vetenskapsmyndigheten och Innovationsmyndigheten ska det finnas en grupp för operativ samord- ning bestående av de personer myndighetscheferna utser. 
  
 Gruppen för operativ samordning ska samverka i frågor som rör admi- nistration, verksamhetsstödjande system och genomförandet av utlysningar. Gruppen ska även ta initiativ för att utveckla och förnya formerna för admi- nistration av finansiering av forsknings- och innovationsverksamhet. 
  
 Myndigheten för strategisk forskning ska kontinuerligt samverka med de myndigheter som nyttjar det ansöknings- och ärendehanteringssystem för forskningsfinansiering som Myndigheten för strategisk forskning till- handahåller, i syfte att utveckla systemets utformning och innehåll med avseende på kvalitet och effektivitet. 
  
 I paragrafen anges att det ska finnas en grupp för operativ samord- ning där Myndigheten för strategisk forskning medverkar. I paragra- fen anges även vilka som ska ingå i gruppen samt gruppens uppgifter. 
  
 Vidare anges att Myndigheten för strategisk forskning ska sam- verka i frågor som rör det ansöknings- och ärendehanteringssystem myndigheten ska tillhandahålla. 
  
 15 § Myndigheten för strategisk forskning ska eftersträva en jämn köns- fördelning i beredningsorganisationen. 
  
 I paragrafen anges att Myndigheten för strategisk forskning ska sträva efter att ha en jämn könsfördelning i beredningsorganisationen. Detta gäller till exempel personer som medverkar vid sakkunniggranskning av ansökningar. 
  
 16 § Myndigheten för strategisk forskning ska upplåta lokaler och utföra administrativa och handläggande uppgifter åt Klimatpolitiska rådet. 
  
 I paragrafen anges att Myndigheten för strategisk forskning ska upp- låta lokaler och utföra vissa uppgifter åt Klimatpolitiska rådet. Se även förordning (2017:1268) med instruktion för Klimatpolitiska rådet. 
  
 438 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 17 § Generaldirektören är myndighetschef. 
  
 I paragrafen anges att generaldirektören är myndighetschef för Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 18 § Ledamöterna i Myndigheten för strategisk forsknings styrelse ska ut- ses av regeringen. 
  
 I paragrafen anges hur ledamöterna i styrelsen för Myndigheten för strategisk forsknings ska utses. Regeringen ska utse samtliga ledamöter i styrelsen, däribland ordföranden. 
  
 Generaldirektören för Myndigheten för strategisk forskning bör ingå i styrelsen. 
  
 19 § Styrelsens ledamöter ska utses för tre år. En person får inte utses till ledamot för mer än sex år i följd. 
  
 I paragrafen anges för hur lång tid ledamöter i styrelsen för Myndig- heten för strategisk forskning utses. 
  
 20 § Rådet för evidensbaserad miljöanalys ledamöter ska utses för tre år. En person får inte utses till ledamot för mer än sex år i följd. 
  
 I paragrafen anges hur ledamöterna i Rådet för evidensbaserad miljö- analys utses. 
  
 21 § Vid Myndigheten för strategisk forskning ska det finnas en personal- ansvarsnämnd. 
  
 I paragrafen anges att det ska finnas en personalansvarsnämnd vid Myndigheten för strategisk forskning. 
  
 22 § Ett beslut av Myndigheten för strategisk forskning om att bevilja medel får avse högst sex år och ska förenas med villkor för medlens an- vändning. Av beslutet ska det framgå vem som är mottagare av medlen och att mottagaren ansvarar för att medlen används enligt de villkor som ställs. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav, får Myndigheten för strategisk forskning besluta att medel inte längre ska betalas ut. Beslutet får avse viss tid. En upplysning om detta ska tas in i be- slutet att bevilja medel. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav får Myndigheten för strategisk forskning även besluta att beviljade medel ska återbetalas. 
  
 439 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 I paragrafen anges för hur lång tid Myndigheten för strategisk forsk- ning kan besluta om att bevilja medel. 
  
 I paragrafen anges vidare att Myndigheten för strategisk forskning under vissa omständigheter får besluta att medel inte längre ska betalas ut. Myndigheten får även besluta att beviljade medel ska åter- betalas. Beslut om att upphöra med utbetalning, eller att begära åter- betalning, kan tas i de fall den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller de krav myndigheten har uppställt för medelsmottagare. Det bör vara tydligt för den som ansöker om medel från Myndigheten för strategisk forskning vilka krav som måste uppfyllas villkor som gäller. Myndigheten kan ställa specifika krav för en viss utlysning av medel, till exempel att en sökande ska ha svensk forskarexamen. Myn- digheten kan även formulera villkor som gäller alla medelsmottagare, till exempel att verksamhet genomförs i enlighet med i Sverige gällande rätt, att de tillstånd och godkännanden som krävs finns innan forsk- ningen påbörjas och att publicering av forskningsresultat görs enligt myndighetens anvisningar. 
  
 23 § Myndigheten för strategisk forskning får, efter att ha hört de myn- digheter som förvaltar medel som Myndigheten för strategisk forskning beslutar om, meddela föreskrifter om 
  
 1.vilka uppgifter som ska lämnas vid ansökan om medel, 
  
 2.villkoren för disposition och redovisning av medlen, och 
  
 3.skyldigheten för mottagaren att till Myndigheten för strategisk forsk- ning lämna en redogörelse för den verksamhet för vilken medlen betalas. 
  
 I paragrafen anges att Myndigheten för strategisk forskning får meddela föreskrifter om vissa uppgifter, villkor och skyldigheter som ska gälla vid ansökan om medel samt för disposition och redogörelse för utbetalade medel. 
  
 24 § Myndigheten för strategisk forskning får utfärda riktlinjer för sin medelsfördelning. 
  
 I paragrafen anges att Myndigheten för strategisk forskning får ut- färda riktlinjer för sin medelsfördelning. 
  
 25 § Myndigheten för strategisk forskning får finansiera en utländsk forsk- ningshuvudman i de fall den utländska forskningshuvudmannen samarbetar med en svensk forskningshuvudman i ett gemensamt projekt. 
  
 440 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 I paragrafen anges att Myndigheten för strategisk forskning får finan- siera en utländsk forskningshuvudman i de fall den utländska forsk- ningshuvudmannen samarbetar med en svensk forskningshuvudman i ett gemensamt projekt. Övervägande finns i avsnitt 6.5.5. 
  
 Med forskningshuvudman avses en fysisk eller juridisk person i vars verksamhet forskningen utförs. 
  
 26 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklag- ande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 22 § andra stycket får inte överklagas. 
  
 I paragrafen anges att beslut av Myndigheten för strategisk forsk- ning inte får överklagas, med undantag av beslut att medel (under vissa omständigheter) inte längre ska betalas ut. 
  
 Paragrafen ger även upplysning om var det finns bestämmelse om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. 
  
 27 § Myndigheten för strategisk forskning ska ta ut avgifter för tillhanda- hållande av ansöknings- och ärendehanteringssystem för forskningsfinan- siering från myndigheter under regeringen. 
  
 Myndigheten får disponera intäkterna i verksamheten. 
  
 I paragrafen anges att Myndigheten för strategisk forskning ska ta ut avgifter från myndigheter under regeringen för tillhandahållande av ansöknings- och ärendehanteringssystem för forskningsfinansiering. 
  
 Vidare anges att myndigheten får disponera intäkter av avgifterna i sin verksamhet. 
  
 28 § Myndigheten för strategisk forskning ska tillämpa personalföreträ- darförordningen (1987:1101). 
  
 I paragrafen anges att Myndigheten för strategisk forskning ska tillämpa personalföreträdarförordningen. 
  
 441 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 9.4Förslaget till förordning om instruktion för Innovationsmyndigheten 
  
 Författningen är ny och innehåller bestämmelser om instruktion för en ny myndighet, Innovationsmyndigheten. De allmänna överväg- andena om behovet av en ny författning finns i avsnitt 6.2 och av- snitt 6.4.3. 
  
 1 § Innovationsmyndigheten ska stödja transformation av samhälle och näringsliv samt finansiera forskning och innovation som leder till lösningar på komplexa samhällsproblem.  
 Innovations-myndigheten 
  ska också ge stöd till innovationsverksamhet i små och medelstora företag. 
  
 I sin verksamhet ska Innovationsmyndigheten beakta Sveriges  
 utrikes-, 
  säkerhets- och försvarspolitiska intressen. 
  
 I paragrafen anges uppgifter för Innovationsmyndigheten. 
  
 2 § Inom ramen för den uppgift som anges i 1 § ska myndigheten särskilt 
  
 1.stödja implementering av forskningsresultat och spridning av nya produkter, processer och tjänster i innovativa små och medelstora företag, 
  
 2.stödja utveckling av stödstrukturer för innovativa små och medel- stora företag, 
  
 3.stödja utveckling av regelverk och arbetssätt som möjliggör introduk- tion av innovationer i samhälle och näringsliv, 
  
 4.fördela medel till forskning, innovation och därmed sammanhängande verksamhet som är inriktad på hur nya innovationer fungerar i verklig an- vändning, 
  
 5.ge regeringen råd i innovationsfrågor, 
  
 6.medverka i att utveckla och genomföra internationella samarbeten och samarbeten inom EU, 
  
 7.bistå Regeringskansliet i programkommittéarbetet i EU:s ramprogram för forskning och innovation, 
  
 8.ansvara för kommunikation inom sina områden, 
  
 9.integrera ett jämställdhetsperspektiv i myndighetens verksamhet och främja jämställdhet vid fördelning av medel för forsknings- och innovations- verksamhet samt verka för att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i den forsknings- och innovationsverksamhet som myndigheten finansierar, när det är tillämpligt, och 
  
 10.beakta forskningsetiska frågor. 
  
 I paragrafen anges ytterligare uppgifter för Myndigheten för strate- gisk forskning. Dessa ska göras inom ramen för de uppgifter som an- ges i 1 §. 
  
 442 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 7:e punkten tar upp Innovationsmyndighetens uppgift att bistå Regeringskansliet i programkommittéarbetet i EU:s ramprogram för forskning och innovation. Denna uppgift kompletterar det arbete som görs inom Myndigheten för strategisk forskning, som ska ha flera upp- gifter kopplade till EU:s ramprogram för forskning och innovation (se 2 §, 8:e punkten,  
 a–e 
  i Förslag till förordning om instruktion för Myndigheten för strategisk forskning (2023:000)). 
  
 3 § Innovationsmyndigheten leds av en styrelse. 
  
 4 § Styrelsen ska bestå av sju ledamöter. 
  
 I paragrafen anges att Innovationsmyndigheten leds av en styrelse samt antalet ledamöter i styrelsen. 
  
 5 § Innovationsmyndigheten får inrätta de beredande och rådgivande organ som myndigheten behöver för att fullgöra sina uppgifter. 
  
 I paragrafen anges att Innovationsmyndigheten får inrätta beredande och rådgivande organ. 
  
 6 § För Innovationsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Vetenskapsmyndigheten ska det finnas en grupp för strategisk samord- ning bestående av myndighetscheferna. 
  
 Därtill ska ytterligare minst sex personer ingå i gruppen för strategisk samordning, varav minst två rektorer från svenskt universitet eller hög- skola, minst två från näringslivet samt minst två som företräder allmänna intressen. En av dessa sex personer ska utses till ordförande. 
  
 I paragrafen anges att det ska finnas en grupp för strategisk sam- ordning där Innovationsmyndigheten medverkar. I paragrafen anges även vilka som ska ingå i gruppen samt gruppens uppgifter. 
  
 Gruppen för strategisk samordning ska ta initiativ och samverka så att den statliga externa forsknings- och innovationsfinansieringen har en tydlig riktning, agerar proaktivt och att de statliga forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna gör nödvändiga prio- riteringar. 
  
 7 § För Innovationsmyndigheten, Myndigheten för strategisk forskning och Vetenskapsmyndigheten ska det finnas en grupp för operativ samord- ning bestående av de personer myndighetscheferna utser. 
  
 Gruppen för operativ samordning ska samverka i frågor som rör admi- nistration, verksamhetsstödjande system och genomförandet av utlysningar. 
  
 443 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 Gruppen ska även ta initiativ för att utveckla och förnya formerna för admi- nistration av finansiering av forsknings- och innovationsverksamhet. 
  
 I paragrafen anges att det ska finnas en grupp för operativ samord- ning där Innovationsmyndigheten medverkar. I paragrafen anges även vilka som ska ingå i gruppen samt gruppens uppgifter. 
  
 8 § Innovationsmyndigheten ska eftersträva en jämn könsfördelning i bered- ningsorganisationen. 
  
 I paragrafen anges att Innovationsmyndigheten ska sträva efter att ha en jämn könsfördelning i beredningsorganisationen. Detta gäller till exempel personer som medverkar vid sakkunniggranskning av ansökningar. 
  
 9 § Generaldirektören är myndighetschef. 
  
 I paragrafen anges att generaldirektören är myndighetschef för Innovationsmyndigheten. 
  
 10 § Ledamöterna i Innovationsmyndigheten styrelse ska utses av reger- ingen. 
  
 I paragrafen anges hur ledamöterna i Innovationsmyndighetens styr- else ska utses. Regeringen ska utse samtliga ledamöter i styrelsen, där- ibland ordföranden. 
  
 Generaldirektören för Innovationsmyndigheten bör ingå i styrelsen. 
  
 11 § Styrelsens ledamöter ska utses för tre år. En person får inte utses till ledamot för mer än sex år i följd. 
  
 Iparagrafen anges för hur lång tid ledamöter i  
 Innovations-myndig- 
  hetens styrelse utses. 
  
 12 § Vid Innovationsmyndigheten ska det finnas en personalansvarsnämnd. 
  
 I paragrafen anges att det ska finnas en personalansvarsnämnd vid Innovationsmyndigheten. 
  
 444 
  
 SOU 2023:59 
  
 Författningskommentar 
  
 13 § Ett beslut av Innovationsmyndigheten om att bevilja medel får avse högst sex år och ska förenas med villkor för medlens användning. Av be- slutet ska det framgå vem som är mottagare av medlen och att mottagaren ansvarar för att medlen används enligt de villkor som ställs. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav, får Innovationsmyndigheten besluta att medel inte längre ska betalas ut. Beslutet får avse viss tid. En upplysning om detta ska tas in i beslutet att bevilja medel. 
  
 Om den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller ställda krav får Innovationsmyndigheten även besluta att beviljade medel ska återbetalas. 
  
 I paragrafen anges för hur lång tid Innovationsmyndigheten kan besluta om att bevilja medel. 
  
 I paragrafen anges vidare att Innovationsmyndigheten under vissa omständigheter får besluta att medel inte längre ska betalas ut. Myn- digheten får även besluta att beviljade medel ska återbetalas. Beslut om att upphöra med utbetalning, eller att begära återbetalning, kan tas i de fall den verksamhet som beviljats medel inte uppfyller de krav myndigheten har uppställt för medelsmottagare. Det bör vara tydligt för den som ansöker om medel från Innovationsmyndigheten vilka krav som måste uppfyllas villkor som gäller. Myndigheten kan ställa specifika krav för en viss utlysning av medel, till exempel att en sök- ande ska ha svensk forskarexamen. Myndigheten kan även formulera villkor som gäller alla medelsmottagare, till exempel att verksamhet genomförs i enlighet med i Sverige gällande rätt, att de tillstånd och godkännanden som krävs finns innan forskningen påbörjas och att publicering av resultat görs enligt myndighetens anvisningar. 
  
 14 § Innovationsmyndigheten får, efter att ha hört de myndigheter som förvaltar medel som Innovationsmyndigheten meddela föreskrifter om 
  
 1.vilka uppgifter som ska lämnas vid ansökan om medel, 
  
 2.villkoren för disposition och redovisning av medlen, och 
  
 3.skyldigheten för mottagaren att till Innovationsmyndigheten lämna en redogörelse för den verksamhet för vilken medlen betalas. 
  
 I paragrafen anges att Innovationsmyndigheten får meddela före- skrifter om vissa uppgifter, villkor och skyldigheter som ska gälla vid ansökan om medel samt för disposition och redogörelse för utbetal- ade medel. 
  
 445 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2023:59 
  
 15 § Innovationsmyndigheten får utfärda riktlinjer för sin medelsfördel- ning. 
  
 I paragrafen anges att Innovationsmyndigheten får utfärda riktlinjer för sin medelsfördelning. 
  
 16 § Innovationsmyndigheten får finansiera en utländsk forskningshuvud- man i de fall den utländska forskningshuvudmannen samarbetar med en svensk forskningshuvudman i ett gemensamt projekt. 
  
 I paragrafen anges att Innovationsmyndigheten får finansiera en utländsk forskningshuvudman i de fall den utländska forsknings- huvudmannen samarbetar med en svensk forskningshuvudman i ett gemensamt projekt. Övervägande finns i avsnitt 6.5.5. 
  
 Med forskningshuvudman avses en fysisk eller juridisk person i vars verksamhet forskningen utförs. 
  
 17 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklag- ande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 13 § andra stycket får inte överklagas. 
  
 I paragrafen anges att beslut av Innovationsmyndigheten inte får överklagas, med undantag av beslut att medel (under vissa omstän- digheter) inte längre ska betalas ut. 
  
 Paragrafen ger även upplysning om var det finns bestämmelse om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. 
  
 18 § Innovationsmyndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen (1987:1101). 
  
 I paragrafen anges att Innovationsmyndigheten ska tillämpa personal- företrädarförordningen. 
  
 446 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2022:85 
  
 En effektiv organisation för statlig forskningsfinansiering 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 22 juni 2022 
  
 Sammanfattning 
  
 En särskild utredare ska se över den statliga organisationen för extern forsknings- och innovationsfinansiering, dvs. de myndigheter som har till uppgift att finansiera forskning eller innovation. Syftet med över- synen är att säkerställa att organisationen effektivt stödjer forskning och innovation av högsta kvalitet, är anpassad till samhällsutveck- lingen och främjar nationella och internationella samarbeten samt tillgång till forskningsinfrastruktur. 
  
 Utredaren ska bl.a. 
  
 •analysera om den statliga organisationen för extern forsknings- och innovationsfinansiering är ändamålsenlig, samordnad och kostnads- effektiv, 
  
 •föreslå hur myndighetsorganisationen ska vara utformad för att främja forskning och innovation av högsta kvalitet som bidrar till att lösa nationella och globala samhällsutmaningar samt tillgodo- ser samhällets behov av forskningsbaserad kunskap och kompe- tens, och 
  
 •föreslå ett system för statlig extern forsknings- och innovations- finansiering där finansiärernas arbetssätt och finansieringsformer är tydliga och effektiva samt på ett ändamålsenligt sätt förhåller sig till universitets och högskolors direkta anslag för forskning och utbildning på forskarnivå och annan forskningsfinansiering. 
  
 447 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:59 
  
 Uppdraget ska redovisas senast den 30 september 2023. 
  
 Uppdraget att föreslå en effektiv organisation för statlig forsknings- och innovationsfinansiering 
  
 Sverige tillhör de länder i världen som avsätter mest resurser för forsk- ning och utveckling (FoU) som andel av BNP. Den övervägande de- len av avsättningarna görs av näringslivet och avser forskning och ut- veckling som karakteriseras av högteknologiska produkter, processer och tjänster. Den statliga finansieringen av FoU sker i linje med det forskningspolitiska målet att Sverige ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför både i Sverige och globalt. Den statliga finansieringen ska medverka till att det i Sverige finns forskning av högsta kvalitet, som kan bidra till en hög kunskaps- nivå i samhället, som kan adressera nationella och globala utmaningar, och som säkrar en god tillgång på kompetent personal för samhällets behov. 
  
 Ett sätt att analysera forskningens genomslag och kvalitet är att mäta antal vetenskapliga publikationer och hur ofta dessa citeras, men det finns också andra sätt. Mätt som antalet citeringar håller svensk forskning hög kvalitet. Dock kan det noteras att citeringarna gradvis har minskat under de senaste 20 åren trots att statliga medel har till- förts. Som en del av forskningssystemet behöver därför forsknings- finansieringen ses över med avsikt att den statliga finansieringen tyd- ligare ska resultera i den mest högkvalitativa forskningen. Vidare behöver svensk forskning och dess finansiering i högre grad bidra till att lösa såväl nationella som globala samhällsutmaningar och till- godose näringslivets behov av forskningsbaserad kunskap. 
  
 En uppgift för forskningspolitiken är att finna en balans mellan grundforskning, behovsmotiverad forskning och forskningsbaserad innovation. Vidare behövs en balans mellan medel för forskning och medel för forskningsinfrastruktur och mellan stöd till enskilda fors- kare och större strategiska satsningar. Tvärsektoriell, tvärdisciplinär och praktiknära forskning behöver också främjas. Det är avgörande för ett välfungerande forskningsfinansieringssystem att dessa per- spektiv tillgodoses. 
  
 448 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bilaga 1 
  
 Det är viktigt att det svenska systemet för forskningsfinansiering står för en kontinuitet då forskning ofta är långsiktig och kräver sta- bila planeringsförutsättningar. Samtidigt måste finansieringen vara flexibel för att svara mot de behov av avancerad kunskap som även kommer att behövas i samhället, såväl nationellt som globalt, i en närmare framtid. 
  
 I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen från 2020 (propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och inno- vation för Sverige, prop. 2020/21:60) aviseras en översyn av den stat- liga externa forsknings- och innovationsfinansieringen. Även i Styr- och resursutredningens betänkande En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) föreslogs att det ska göras en översyn av den statliga externa forsknings- och innova- tionsfinansieringen. Utredningen menade att, utöver organisations- frågor, bör även de externa finansiärernas arbetssätt och val av finan- sieringsformer ses över. För att Sverige ska kunna vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer är det viktigt att säkerställa att den statliga organisationen för extern forsknings- och innovations- finansiering och dess administration är väl anpassad till samhälls- utvecklingen och omvärlden samt fungerar på ett ändamålsenligt, kvali- tativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt. 
  
 Effektiv finansiering som leder till forskning av hög kvalitet 
  
 Statligt finansierad forskning utförs till största del vid universitet och högskolor, men även företag, institut, offentlig sektor och andra organisationer är mottagare av statliga forsknings- och innovations- medel. Lärosätenas direkta anslag för forskning och utbildning på forskarnivå uppgår till 50 procent av den statliga finansieringen och utgör basen för den forskning som bedrivs. Utöver den grundfinan- siering som de direkta anslagen för forskning och utbildningar på forskarnivå utgör söker forskarna medel från externa finansiärer för att finansiera sin forskning. Syftet med den externa statliga forsk- nings- och innovationsfinansieringen är att premiera excellens samt bidra till att lösa samhällsbehov. De största statliga forskningsfinan- siärerna är Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Verket för innovationssystem (Vinnova) och Vetenskaps- 
  
 449 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:59 
  
 rådet. Utöver dessa finns även andra myndigheter som har i uppgift att finansiera forskning och innovation, exempelvis Statens energi- myndighet, Sveriges biståndsmyndighet (Sida), Rymdstyrelsen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Trafikverket och Naturvårdsverket. Till följd av den totala externa finansieringen motsvarar de direkta anslagen drygt 40 procent av lärosätenas sam- lade intäkter för forskning. Andelen varierar dock mellan lärosäten och mellan olika forskningsområden. 
  
 Statens fördelning av forskningsmedel till universitet och högskolor är avsedd att vara långsiktig och skapa drivkrafter för hög kvalitet. De direkta anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå ska ge förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprio- riteringar och ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. Detta bl.a. ge- nom tydligare profilering, ökad samverkan, utbildning på forskarnivå, trygga villkor, forskares karriärvägar, forskningsanknytning i utbild- ningen, jämställdhet och forskningsinfrastruktur samt för att fram- gångsrikt kunna delta i och medfinansiera  
 EU-projekt. 
  
 EU:s ramprogram för forskning är en allt viktigare finansierings- källa för svensk forskning, utveckling och innovation. I det förra ram- programmet, Horisont 2020, fördelades 3,4 procent av dess medel till forskare verksamma i Sverige. Regeringen har i sin strategi för det nu- varande ramprogrammet, Horisont Europa, målsättningen att ande- len medel ska öka med 10 procent och uppgå till cirka 3,7 procent av programmets totala budget om cirka 95 miljarder euro. För att bidra till detta behöver svensk forskningskvalitet och samhällsrelevans öka samt stödet och incitamenten för svenska forskare och företag att an- söka  
 EU-medel 
  stärkas. Detta gör att det behövs ett system för statlig forskningsfinansiering som tydligt premierar kvalitet och samhälls- relevans. Systemet för statlig extern forskningsfinansiering behöver vara anpassat för att bidra till denna målsättning. 
  
 Såväl lärosätena som forskningsråden har påtalat en otydlighet i fråga om deras rollfördelning när det gäller hur de olika medlen ska an- vändas, t.ex. vad gäller finansiering av forskningsinfrastruktur, anställ- ningar och utbildning på forskarnivå. Balansen mellan omfattningen av de direkta anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå och de externa forskningsmedlen har lyfts av Styr- och resursutred- ningen som påtalat att forskningsanslagens låga andel av de totala forskningsintäkterna anses vara ett hinder för lärosätenas möjligheter att ta ett långsiktigt och strategiskt ansvar för verksamheten. Med ut- 
  
 450 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bilaga 1 
  
 gångspunkt i dagens fördelning är det avgörande att det finns väl fun- gerande samspel och en tydlig rollfördelning mellan lärosätena och de statliga externa finansiärerna för att systemet för forskningsfinan- siering ska bli ändamålsenligt, effektivt och leda till forskning av hög kvalitet och samhällsrelevans. 
  
 Vissa externa finansiärers krav på det som brukar benämnas med- eller samfinansiering, samt att olika externa forskningsbidrag inte fullt ut täcker lärosätens kostnader, leder till att en allt större andel av lärosätenas direkta anslag för forskning och utbildning på forskar- nivå binds upp utan att universitet och högskolor alltid har gjort en prioritering av dessa projekt. Svårigheter uppstår också hos andra forsk- ningsutförare, t.ex. forskningsinstitut. Detta påverkar möjligheterna att ta ett strategiskt ansvar och göra prioriteringar på t.ex. lärosätes- nivå. Det innebär att det finns en utmaning i den individuella forskarens möjlighet att välja vilka forskningsprojekt som denne vill söka bidrag för och lärosätenas ansvar och förmåga att kunna göra strategiska pri- oriteringar när det t.ex. gäller forskningsprofiler på lärosäten. Dessa utmaningar är samtidigt något som lärosätena måste arbeta aktivt med för att ta ansvar för egna forskningsprioriteringar, trygga anställningar, jämställdhet, utbildningens forskningsanknytning, samverkan m.m. 
  
 Den påtalade otydligheten i rollfördelningen i kombination med mångfalden av statliga och  
 icke-statliga 
  finansiärer innebär även en utmaning i fråga om hur indirekta kostnader ska finansieras. De in- direkta kostnaderna omfattar bl.a. lokaler,  
 it-system 
  för hantering av forskningsdata, bibliotek och verksamhetsstöd. Dessa funktioner är nödvändiga för att lärosätena ska kunna bedriva forskning och utföra sitt uppdrag. Det finns i dag olikheter mellan de externa finansiärerna i fråga om hur stor andel av de indirekta kostnaderna som deras bi- drag finansierar. För forskningsaktörer utanför lärosätena, med begrän- sad finansiering för indirekta kostnader, innebär dessa skillnader en begränsning som kan försvåra att angelägna forskningsprojekt kom- mer till stånd. 
  
 Det är viktigt att det finns en väl fungerande dialog mellan de stat- liga myndigheter som har forsknings- och innovationsfinansiering som huvudsakliga uppgift och forskningsutförare. Lärosätenas forsk- ningsanslag och externa medel skapar förutsättningar för utveckling och stärkt kvalitet i hela verksamheten inklusive för sammanhållna kunskapsmiljöer där det finns ett nära samband mellan forskning, ut- bildning och innovation. De statliga forskningsfinansiärernas arbets- 
  
 451 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:59 
  
 sätt och val av finansieringsformer behöver ses över för att säkerställa att de statliga medlen fördelas på ett ändamålsenligt sätt och med hög kvalitet. 
  
 En effektiv myndighetsorganisation för statlig extern forskningsfinansiering 
  
 De fyra statliga forskningsfinansiärerna Hughes, Forte, Vetenskaps- rådet och Vinnova inrättades 2001. Sedan dess har samhällsutmanings- perspektivet alltmer hamnat i fokus, i och med internationella överens- kommelser som Parisavtalet och Agenda 2030. De lösningar som eftersträvas för att nå dessa övergripande mål är tvärsektoriella vilket bland annat inneburit att den svenska forskningsfinansieringsstruk- turen har behövt anpassas för att hantera dessa frågor. Regeringen har lagt allt större vikt vid ökad samverkan mellan finansiärer och intressenter samt samordning finansiärerna emellan, samtidigt som vikten av mångfald i finansieringssystemet har framhållits. Dessutom har finansiärernas organisation förändrats över tid sedan 2001 till följd av flera nya uppdrag. Till exempel har Vetenskapsrådet fått ett ökat ansvar för finansiering av forskningsinfrastruktur, klinisk forskning och samordnar också stödfunktioner för kliniska studier och forsk- ningsinfrastruktur. Formas har sedan 2017 möjlighet att finansiera innovation och ska sedan 2018 även genomföra vissa miljöanalyser. Vinnova finansierar i dag innovation inom ett brett spektrum av om- råden inom både offentlig och privat sektor. Denna utveckling har lett till att forskningsråden och Vinnova nu har större ansvarsområ- den som innebär potentiell överlappning. 
  
 Effektiviteten i  
 FoU-verksamheten 
  vid myndigheter som inte är forskningsråd eller universitet och högskolor granskades av Riksrevi- sionen i rapporten Statliga myndigheters  
 FoU-verksamhet 
  – styrning och processer för kvalitet, relevans och hushållning (RiR 2021:5). Syf- tet med denna  
 FoU-verksamhet 
  är primärt att bidra till att utveckla myndigheternas verksamhet, säkerställa kunskapsförsörjningen inom vissa sektorer och bidra med underlag till politiska beslut. Enligt Riks- revisionens bedömning har granskade myndigheter ändamålsenliga processer för kvalitetsbedömning. Däremot saknar en stor andel av de granskade myndigheterna rutiner för att kontrollera och dokumentera jäv hos granskarna. Hälften av myndigheterna utvärderar inte sin FoU- verksamhet regelbundet. Regeringen uttalade i sin skrivelse om rap- 
  
 452 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bilaga 1 
  
 porten (2021/22:7) att regeringen anser att det finns skäl att göra en översyn av den FoU som finansieras med statliga medel och utifrån denna översyn överväga hur samordningen av sådan FoU kan för- bättras. 
  
 Den svenska organisationen för forskningsfinansiering ska ha ett ändamålsenligt och effektivt system som tillgodoser flera olika be- hov. Den ska premiera forskningens kvalitet vid fördelning av medel och tillse att forskningens frihet är garanterad och att forskare fritt kan välja frågeställningar, metod och publicering. Vidare ska den bidra till att näringslivet, offentlig sektor och samhället i övrigt har tillgång till relevant forskningsbaserad kunskap och kvalificerad personal in- om de områden som behövs för att bidra till en hållbar utveckling i enlighet med Agenda 2030 samt till Sveriges konkurrenskraft. Över- synen ska omfatta såväl de statliga forskningsfinansiärerna som övriga myndigheter som finansierar forskning och innovation. Översynen omfattar enbart forskningsbaserad innovation och inte andra inno- vationsfrämjande verksamheter. 
  
 Analyser och förslag 
  
 Med utgångspunkt i ovanstående och i relation till målen för forsk- ningspolitiken ska utredaren analysera 
  
 •om den nuvarande statliga organisationen för extern forsknings- och innovationsfinansiering fungerar ändamålsenligt, samordnat och kostnadseffektivt, 
  
 •om den nuvarande statliga organisationen för extern forsknings- och innovationsfinansiering bidrar till högkvalitativ forskning och innovation och är anpassad efter samhällsutvecklingen nationellt och globalt, 
  
 •om den nuvarande statliga organisationen för extern forsknings- och innovationsfinansiering är anpassad för att nyttja möjligheterna med internationellt samarbete och deltagande i  
 EU-program 
  och initiativ, 
  
 •om den nuvarande statliga organisationen för extern forsknings- och innovationsfinansiering är effektiv avseende finansieringsinstru- ment och berednings- och beslutsprocesser, 
  
 453 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2023:59 
  
 •samspel och rollfördelning mellan statliga externa forsknings- och innovationsfinansiärer och lärosäten t.ex. när det gäller finansier- ing av forskares karriärvägar, utbildning på forskarnivå och finan- siering av forskningsinfrastruktur, 
  
 •vilka övriga uppgifter externa forsknings- och innovationsfinan- sierande myndigheter bör ha, utöver forskningsfinansiering, för att bidra till att samhällets försörjning av forskningsbaserad kun- skap och kompetens, och 
  
 •hur ändamålsenligt forskningsfinansieringen fungerar hos myndig- heter som har andra huvuduppgifter än att finansiera forskning. 
  
 Utifrån gjorda analyser ska utredaren föreslå 
  
 •hur myndighetsorganisationen för statlig extern forsknings- och innovationsfinansiering ska vara utformad för att grundforskning av hög kvalitet ska främjas, 
  
 •hur myndighetsorganisationen för statlig extern forsknings- och innovationsfinansiering ska vara utformad för att främja strate- giska satsningar av behovsmotiverad forskning och innovations- satsningar, 
  
 •hur myndighetsorganisationen för statlig extern forsknings- och innovationsfinansiering ska vara utformad för att genom forsk- ning och innovation, tillsammans med högre utbildning, bidra till samhällets behov av relevant kunskap och kompetens tillgodoses, 
  
 •hur myndighetsorganisationen för statlig extern forsknings- och innovationsfinansiering ska vara utformad för att bedrivas på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt, 
  
 •hur digital infrastruktur för forskningsändamål ska kunna sam- ordnas i myndighetsorganisationen för extern statlig forsknings- och innovationsfinansiering, 
  
 •ett system för statlig extern forsknings- och innovationsfinan- siering där finansiärernas arbetssätt och finansieringsformer är tydliga, effektiva och kvalitetssäkrade utifrån såväl finansiärernas som lärosätenas, näringslivets, andra forskningsutförares och en- skilda forskares behov, och 
  
 454 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bilaga 1 
  
 •ett system för statlig extern forsknings- och innovationsfinan- siering som på ett ändamålsenligt sätt förhåller sig till lärosätenas direkta anslag för forskning och utbildning på forskarnivå och annan extern forskningsfinansiering. 
  
 Andra frågor och uppdraget i övrigt 
  
 Det står utredaren fritt att inom uppdraget belysa andra relevanta frågeställningar och eventuella behov av författningsändringar samt i förekommande fall föreslå sådana. 
  
 Konsekvensbeskrivningar 
  
 Utredaren ska identifiera och analysera konsekvenserna av de förslag som lämnas. Utöver vad som anges i kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren analysera om förslagen har betydelse för miljön och i så fall vilken betydelse. Utredaren ska, när så är möjligt, beskriva och kvantifiera de samhällsekonomiska effekterna av de förslag som före- slås. Viktiga ställningstaganden som gjorts vid utformningen av för- slagen ska beskrivas. Vidare ska alternativa lösningar som övervägts beskrivas liksom skälen till att de har valts bort. 
  
 Kontakter och redovisning av uppdraget 
  
 Utredaren ska inhämta synpunkter från Hughes, Forte, Vetenskaps- rådet, Vinnova och universitet och högskolor. Vidare ska utredaren i den utsträckning som bedöms lämpligt, föra dialog med övriga be- rörda forskningsfinansierande myndigheter, forskningsinstitut, veten- skapliga akademier, privata forskningsfinansiärer, forskningsstiftelser, och näringslivsföreträdare samt andra berörda aktörer inklusive inter- nationella sådana. Till utredaren ska knytas en referensgrupp bestå- ende av relevanta representanter, bland annat från forskarsamhället och studenter 
  
 Uppdraget ska redovisas senast den 30 september 2023. 
  
 (Utbildningsdepartementet) 
  
 455 
  
 Bilaga 2 
  
 Samverkan och dialog under utredningsarbetet 
  
 Dialogmöten med statliga forsknings- och innovationsfinansiärer 
  
 –Energimyndigheten (december och maj) 
  
 –Forte (december och maj) 
  
 –Formas (december och maj) 
  
 –Vetenskapsrådet (december och maj) 
  
 –Vinnova (december och maj) 
  
 Andra möten med statliga forsknings- och innovationsfinansiärer 
  
 –Vetenskapsrådet, analysavdelningen (oktober) 
  
 –Formas, ledningsgrupp (oktober) 
  
 –Vinnova, ledningsgrupp (oktober) 
  
 –Formas, verksamhetsplaneringsdag, hela personalen, (oktober) 
  
 –Energimyndigheten, avdelningsmöte för Forskning, innovation och affärsutveckling (oktober) 
  
 –Vetenskapsrådet, ledningsråd (oktober) 
  
 –Forte, ledningsråd (oktober) 
  
 –Vetenskapsrådet, fördjupningsmöte om forskningsinfrastruktur (februari) 
  
 457 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2023:59 
  
 –Generaldirektörerna vid Energimyndigheten, Formas, Forte, Rymdstyrelsen, Vetenskapsrådet och Vinnova. Mötena skedde inom ramen för den så kallade Lilla samrådsgruppen (november och mars) 
  
 –Vinnova, personalmöte, hela personalen (december) 
  
 –Rådet för forskningens infrastrukturer, RFI, inom Vetenskaps- rådet (december) 
  
 Gemensam workshop med forsknings- och innovationsfinansiärer och lärosäten 
  
 –Utredningen ansvarade för en workshop vid det årliga dialogsemina- riet för samtliga svenska lärosäten samt statliga och privata forsk- nings- och innovationsfinansiärer (januari) 
  
 Möten med universitet och högskolor 
  
 –Huvudmannarådet, Sveriges universitets- och högskoleförbund, SUHF (november) 
  
 –Presidiet, Sveriges universitets- och högskoleförbund, SUHF (november, februari, juni) 
  
 –Universitetens Referensgrupp för Forskningsinfrastruktur, URFI (december) 
  
 –Stockholms universitet, rektor med medarbetare (mars) 
  
 –Handelshögskolan, rektor med medarbetare (mars) 
  
 –Uppsala universitet, rektor med medarbetare (mars) 
  
 –Luleå Tekniska universitet, rektor med medarbetare (mars) 
  
 –Kungl. Tekniska Högskolan, rektor med medarbetare (mars) 
  
 –Chalmers Tekniska Högskola, vicerektor med medarbetare (mars) 
  
 –Göteborgs universitet, rektor med medarbetare (mars) 
  
 –Linköpings universitet, rektor (februari) 
  
 –Lunds universitet, rektor med medarbetare (april) 
  
 458 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bilaga 2 
  
 –Umeå universitet, rektor med medarbetare (april, digitalt möte) 
  
 –Karolinska institutet, rektor med medarbetare (april) 
  
 –Hearing med rektorer (eller den person rektor valt att skicka i sitt ställe) för universitet och högskolor (april). På hearingen medver- kade Blekinge tekniska högskola, Försvarshögskolan, Gymnastik- och idrottshögskolan, Högskolan Dalarna, Högskolan i Borås, Hög- skolan i Gävle, Högskolan i Halmstad, Högskolan i Jönköping, Högskolan i Skövde, Högskolan Kristianstad, Högskolan Väst, Karlstads universitet, Konstfack, Linnéuniversitetet, Malmö univer- sitet, Carter högskola, Mittuniversitetet, Mälardalens universitet, Röda Korsets Högskola, Sophiahemmet Högskola, Stockholms konstnärliga högskola, Södertörns högskola och Örebro universitet. Fler var inbjudna, men hade förhinder 
  
 Akademier, nätverk inom lärosäten och forskningsinfrastrukturer 
  
 –Nätverk för forskningsadministratörer vid svenska lärosäten, SWARMA, Swedish Association for Research Managers and Administrators (oktober, mars) 
  
 –Forskningspolitiska kommittén inom Kungl. Vetenskapsakademien, KVA (november) 
  
 –Andrews, Aguilar och Austin, SciLifeLab (december) 
  
 –Martinez, Jackson och Harris, Burgess (mars) 
  
 –Martinez, ESS (mars) 
  
 –Harris, Burgess (april) 
  
 –Nationell dekankonferens samhällsvetenskap (april) 
  
 –Nationell dekankonferens medicin (april) 
  
 –Nätverk för planeringsdirektörer inom lärosäten (maj) 
  
 459 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2023:59 
  
 Internationella studiebesök och kontakter 
  
 –Studiebesök i Storbritannien, med möten vid svenska ambassaden i London (november): professor Johnston (Executive Chair of Research England), Williams, Miller och Jackson (Department for Business, Energy and Industrial Strategy), professor Davis (tidigare brittiska regeringens Chief Scientific Adviser och tidigare Chief Executive vid UK Research and Innovation), professor Mcintyre (University of Birmingham) och Mills (Medical Research Council inom UK Research and Innovation) 
  
 –Studiebesök i Finland, på organisationernas kontor (december): Dean Risikko och Lee (Unviersities Finland, Unifi) och French (Finlands akademi) 
  
 –Studiebesök i Finland, på organisationernas kontor (januari): Erja Heikkinen (Finska utbildningsdepartementet) och Reyes (Finska utbildningsdepartementet, digitalt möte) samt Reese (Business Finland) 
  
 –Studiebesök i Norge, på organisationernas kontor (mars): Richards, Schultz, Pearson, Barber, Johnson och Crawford (ledning, Norges Forskningsråd), Rush, Pittman, Ramos (medarbetare inom Norges Forskningsråd), Bailey, Hernandez, Reese och Snow (Kunnskapsdepartemen- tet), Ellis, Hamilton Bjarnar och Burns (Nordforsk) 
  
 –Presentation av utredningens arbete på Forskningsinstituttenes felles- arenas årskonferens, Oslo, Norge (maj). Rivers repre- senterade utredningen. På konferensen deltog bland annat Norges forskningsminister Smith Moe 
  
 –Regeringskansliets Innovations- och forskningskontor (februari) 
  
 460 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bilaga 2 
  
 Öppna digitala informationsmöten samt seminarier i samverkan 
  
 –Digitala informationsmöten i utredningens regi (oktober, decem- ber och maj) 
  
 –Seminarium i samarbete med studieförbundet Näringsliv och samhälle (maj) 
  
 –Seminarium i samverkan med Vetenskap  Allmänhet (juni) 
  
 Möten med myndigheter med annat huvuduppdrag 
  
 –Nätverket för  
 FoU-myndigheter 
  (november och juni) 
  
 –Rymdstyrelsen, ledningsgrupp (december) 
  
 –Hearing med myndigheter som har viss extern finansiering gav forsk- ning och innovation, men som har ett annat kärnuppdrag (mars). Medverkande: Reid (SIDA), Molina (Jord- bruksverket), Mendez (SGU), Holden (Natur- vårdsverket), Baker (Trafikverket), Kelly (Konkurrensverket), Miller och Simon (Riks- antikvarieämbetet), Knox (MSB), Welch, Becker och Johnson, (Strålsäkerhetsmyndigheten), Wagner (Statens institutionsstyrelse) och Santiago (Försäkringskassan). Ytterligare personer och myndigheter var inbjudna, men hade förhinder. Flera av dem skickade synpunkter separat 
  
 –Duarte och Mejia, Totalförsvarets forsk- ningsinstitut (juni) 
  
 Möten med institut 
  
 –Dialogmöte, Richardson (december och maj) 
  
 –Möte med forskningsinstitut där företrädare för följande institut medverkande Stockholm Environment Institute, Svenska Miljö- institutet AB, Skogforsk, Institutet för framtidsstudier, Statens geotekniska institut, Stockholm International Water Institute, Svenska institutet för europapolitiska studier (januari) 
  
 461 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2023:59 
  
 Möten med stiftelser och fonder 
  
 –Tyler  
 (KK-stiftelsen), 
  Lane (Riksbankens jubile- umsfond), Mccann (Stiftelsen för strategisk forskning) och Keller (Östersjöstiftelsen)(mars) 
  
 –Sloan, Ruiz och Hudson (Skinner och Perkins stiftelse) (mars) 
  
 –Hearing med utvalda privata stiftelser (mars). Följande personer deltog på hearingen: Lee (Kampradstiftelsen), Woods (Handelsbankens stiftelser),  
 Walker 
  Rodgers och Hill (Barncancerfonden), Santana (Cancer- fonden), Clark (Stiftelsen Lantbruksforskning), Ayala och Patterson (Bauer stiftelserna), Cunningham (Kempestiftelserna) och Yoder (Griffin stiftelse) 
  
 –Davis och Jefferson (Mistra) samt Garrett (Shelton) (maj) 
  
 Möten med aktörer inom näringslivet 
  
 –Samverkansgrupp för forskningsfrågor, Svenskt näringsliv (november) 
  
 –Industrirådets  
 FoI-råd 
  (november) 
  
 –Teknikföretagens  
 FoI-grupp 
  (april) 
  
 –Möte med utvalda  
 FoU-intensiva 
  företag (maj). Medverkade gjorde Baldwin (Volvo), Garcia (Volvo Cars), Reed (Rodriguez), Perez (Saab), Murray (Cohen) och Stephens (Scania) 
  
 Möten med företrädare för regioner och kommuner 
  
 –Regionernas  
 FOU-direktörer, 
  möte inom Sveriges kommuner och regioner, (november och juni) 
  
 –Regionala utvecklingsdirektörer, möte inom Sveriges kommuner och regioner, SKR (april) 
  
 462 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bilaga 2 
  
 Andra dialogskapande möten och aktiviteter 
  
 –Hamilton, Stockholm trio (november) 
  
 –Bailey, Nationell samordnare för Agenda 2030, M 2020:02 (november) 
  
 –Curry, Entreprenörskapsforum (november) 
  
 –Gonzalez och Summers, Polismyndigheten (december) 
  
 –Medverkan på rundabordssamtal anordnat av STINT om Science diplomacy (januari) 
  
 –Tidigare utredare inom det forskningspolitiska området: Bishop, Roth, Acosta och Lee (februari) 
  
 –Lewis och Bell, Volvo Group (mars) 
  
 –IVA:s avdelning för utbildning och forskning, avd XI (mars) 
  
 –Hernandez och Hughes, Lindholmen Science Park (mars) 
  
 –Workshop med innovationssystemsaktörer i Luleå (mars). Ett tio- tal personer från privat och offentlig sektor samt Luleå tekniska universitet medverkade 
  
 –Workshop med innovationssystemsaktörer i Göteborg (mars). Ett tjugotal personer från privat och offentlig sektor samt läro- säten medverkade 
  
 –Workshops med innovationssystemsaktörer i Luleå (mars). Ett femtontal personer från privat och offentlig sektor samt lärosäten medverkade 
  
 –Roman och Kelly, En nationell bioekonomi- strategi – ett verktyg för den gröna industriella omställningen, Dir. 2022:77 (maj) 
  
 –Clark och Alvarado, Business Sweden (maj) 
  
 –Medverkan i panelsamtal om riktade satsningar från forsknings- finansiärer anordnat av Entreprenörskapsforum (juni) 
  
 463 
  
 Bilaga 3 
  
 Anslag för fem stora finansiärer år 2023 
  
 Bilagan visar utdrag ut regleringsbrev för år 2023 för Energimyndig- heten, Formas, Forte, Vetenskapsrådet och Vinnova. 
  
 I tabellen för varje myndighet listas dels anslag för förvaltning, dels anslag som ska användas för extern forskning och innovation. 
  
 Tabell 1 Anslag inom Statens energimyndighet (Energimyndigheten) 
  
 Belopp anges i tusentals kronor 
  
 Anslag inom Energimyndigheten 
  
 Belopp 
  
 Utgiftsområde 21 Energi 
  
 Anslag 01:1. Statens energimyndighet 
  
 452 970 
  
 ap.1 Statens energimyndighet (förvaltningsutgifter) (se not) 
  
 452 970 
  
 Anslag 01:4 Energiforskning 
  
 1 417 723 
  
 ap.11 Forskning, utveckling och innovation 
  
 1 417 723 
  
 Utgiftsområde 24 Näringsliv 
  
 Anslag 01:2. Verket för innovationssystem 
  
 40 900 
  
 ap.4 Forskning och utveckling. Disponeras av Energimyndigheten 
  
 40 900 
  
 Summa för forskning och innovation (förvaltning ej inräknat) 
  
 1 458 623 
  
 Uppgifterna är hämtade från regleringsbrev för år 2023. Energimyndigheten har även flera andra anslag och anslagsposter för andra syften än forskning. Dessa redovisas inte i tabellen. 
  
 Not: Förvaltningsanslaget gäller hela Energimyndigheten, inte enbart förvaltning relaterat till fors kning, utveckling och innovation. Enligt uppgift från myndigheten går cirka 122 miljoner kronor till förvaltning av verksamhet inom forskning och innovation 
  
 465 
  
 Bilaga 3SOU 2023:59 
  
 Tabell 2 Anslag inom Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) 
  
 Belopp anges i tusentals kronor 
  
 Anslag inom Formas 
  
 Belopp 
  
 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 
  
 Anslag 02:1. Forskningsrådet för miljö, 
  
 areella näringar och samhällsbyggande 
  
 132 389 
  
 ap.1 Förvaltningskostnader 
  
 120 586 
  
 ap 2. Till Klimatpolitiska rådet 
  
 11 803 
  
 Anslag 02:2. Forskningsrådet för miljö, 
  
 areella näringar och samhällsbyggande 
  
 1 107 408 
  
 ap.1 Forskning 
  
 1 107 408 
  
 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 
  
 Anslag 02:2. Forskningsrådet för miljö, areella näringar 
  
 och samhällsbyggande. Forskning och samfinansierad forskning 
  
 738 664 
  
 ap.1 Forskningsstöd 
  
 738 664 
  
 Utgiftsområde 24 Näringsliv 
  
 Anslag 01:2. Verket för innovationssystem 
  
 25 000 
  
 ap.3 Forskning och utveckling. Disponeras av Hughes 
  
 25 000 
  
 Summa för forskning och innovation (förvaltning och 
  
 Klimatpolitiska rådet ej inräknat) 
  
 1 871 072 
  
 Uppgifterna är hämtade från regleringsbrev för år 2023. 
  
 Tabell 3 Anslag inom Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) 
  
 Belopp anges i tusentals kronor 
  
 Anslag inom Forte 
  
 Belopp 
  
 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 
  
 Anslag 04:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet 
  
 36 000 
  
 ap.12 Forskning inom äldreområdet 
  
 36 000 
  
 Anslag 06:1. Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd 
  
 54 988 
  
 ap.1 Förvaltningskostnader 
  
 54 988 
  
 Anslag 06:2. Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd 
  
 819 503 
  
 ap.1 Forskning 
  
 819 503 
  
 Utgiftsområde 24 Näringsliv 
  
 Anslag 01:2. Verket för innovationssystem 
  
 10 000 
  
 ap.2 Forskning och utveckling. Disponeras av Forte 
  
 10 000 
  
 Summa för forskning och innovation (förvaltning ej inräknat) 
  
 865 503 
  
 Uppgifterna är hämtade från regleringsbrev för år 2023. 
  
 466 
  
 SOU 2023:59Bilaga 3 
  
 Tabell 4 
  
 Anslag inom Vetenskapsrådet 
  
 Belopp anges i tusentals kronor 
  
 Anslag inom Vetenskapsrådet 
  
 Belopp 
  
 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 
  
 Anslag 03:1 Vetenskapsrådet: Forskning och forskningsinformation 
  
 7 380 846 
  
 ap.1 Kliniska studier 
  
 50 000 
  
 ap.5 Forskningsfinansiering och forskningsinfrastruktur (se not) 
  
 7 215 846 
  
 ap.6 Klinisk behandlingsforskning 
  
 115 000 
  
 Anslag 03:2 Vetenskapsrådet: Avgifter till internationella organisationer 
  
 420 061 
  
 ap.1 Avgifter till internationella organisationer 
  
 420 061 
  
 Anslag 03:3 Vetenskapsrådet: Förvaltning 
  
 197 631 
  
 ap.1 Förvaltning 
  
 197 631 
  
 Anslag 03:9 Sunet 
  
 49 183 
  
 Gomez 
  
 49 183 
  
 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (se not) 
  
 Anslag 01:1 Biståndsverksamhet 
  
 180 000 
  
 ap.40 Utvecklingsforskning – del till Vetenskapsrådet 
  
 180 000 
  
 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 
  
 Anslag 13:5 Insatser för den ideella sektorn 
  
 10 000 
  
 ap.1 Forskningsprogram om det civila samhället 
  
 10 000 
  
 Utgiftsområde 24 Näringsliv 
  
 Anslag 01:2. Verket för innovationssystem 
  
 47 530 
  
 ap.2 Forskning och utveckling. Disponeras av Vetenskapsrådet 
  
 47 530 
  
 Summa för forskning och innovation (förvaltning ej inräknad) 
  
 8 087 620 
  
 Uppgifterna är hämtade från regleringsbrev för år 2023. 
  
 Not: Från anslag 03:1, ap.5, bör forskning inom följande områden finansieras med minst avgivna belopp: 
  
 humaniora och samhällsvetenskap: 343 529 000 kronor, medicin och hälsa: 884 617 000 kronor, natur- 
  
 vetenskap och teknikvetenskap: 1 066 155 000 kronor, samt utbildningsvetenskap: 159 743 000 kronor. 
  
 Not: Vetenskapsrådet ska inte längre ska finansiera bidrag inom utvecklingsforskning, vilket innebär att anslag Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd kommer att utgå från år 2024. 
  
 467 
  
 Bilaga 3SOU 2023:59 
  
 Tabell 5 
  
 Anslag inom Verket för innovationssystem (Vinnova) 
  
 Belopp anges i tusentals kronor 
  
 Anslag inom Vinnova 
  
 Belopp 
  
 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 
  
 Anslag 1:16 Finansmarknadsforskning 
  
 59 953 
  
 ap.1 Finansmarknadsforskning – del till Vinnova 
  
 59 953 
  
 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 
  
 Anslag 02:4 Informationsteknik och telekommunikation 
  
 40 000 
  
 ap.6 Informationsteknik – del till medfinansiering av  
 EU-programmet 
  
 Digital Informationsteknik 
  
 40 000 
  
 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 
  
 Anslag 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor 
  
 2 000 
  
 ap.7 Konkurrenskraftig livsmedelssektor – del till 
  
 Verket för innovationssystem 
  
 2 000 
  
 Utgiftsområde 24 Näringsliv 
  
 Anslag 01:1 Verket för innovationssystem 
  
 281 929 
  
 ap.1 Verket för innovationssystem (förvaltning) 
  
 281 929 
  
 Anslag 01:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 
  
 3 311 325 
  
 ap.1 Verket för innovationssystem 
  
 3 311 325 
  
 ap.  
 2–7 
  Disponeras av andra myndigheter 
  
 Summa för forskning och innovation (förvaltning ej inräknat) 
  
 3 413 278 
  
 Uppgifterna är hämtade från regleringsbrev för år 2023. 
  
 468 
  
 Bilaga 4 
  
 Att arbeta med designmetodik i en utredning 
  
 Kommittén för teknologisk innovation och etik (Komet) föreslog år 2022 att arbetssätten inom kommittéväsendet borde utvecklas. Ett delförslag var att regeringen borde ge ett antal utredningar i upp- drag att pröva och använda nya arbetssätt i sitt utredningsarbete.1 
  
 Forskningsfinansieringsutredningen har valt att prova flera nya arbetssätt, i linje med Komets förslag. Därmed går det att se utred- ningens arbete som ett fullskaleförsök som genomförts under ett år. Nedan beskrivs hur utredningen arbetat utifrån delar av de nya arbets- sätt som Komet föreslog. 
  
 Dela upp utredningsarbetet i två steg 
  
 Komet föreslog att utredningar borde prova att arbeta i två steg, var- av det första omfattar kunskapsinhämtning och framtagande av bak- grundsmaterial. Syftet med det första steget skulle vara att synliggöra olika behov, genomföra viss samverkan, skapa ökade förutsättningar för löpande lärande samt möjliggöra dynamisk och stegvis anpassning. Med den utökade kunskapen som grund skulle sedan resten av utred- ningsuppdraget utformas utifrån en genomarbetad och uppdaterad utgångspunkt. 
  
 Forskningsfinansieringsutredningen har arbetat på detta sätt och valde att göra ett separat delbetänkande efter halva utredningstiden. I delbetänkandet presenterades nya data och underlag inom tre områ- den: utlysningar, erfarenheter av dagens system samt en av kartlägg- ning av hur andra länder tar sig an den frågeställning utredningen har undersökt. 
  
 1Förnya taktiken i takt med tekniken – förslag för en ansvarsfull, innovativ och samverkande förvaltning (SOU 2022:68). 
  
 469 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2023:59 
  
 Möjlighet att ta del av (och kritiskt granska) bakgrundsmaterialet 
  
 Komet föreslog att utredningars bakgrundsmaterial (som utarbetats enligt en  
 två-stegs-modell, 
  se ovan) borde bli föremål för någon form av ”öppen konsultation” där det är möjligt att lämna synpunkter på materialet. Syftet skulle vara att göra en avstämning och att utröna huruvida det föreligger samsyn kring problem- och behovsbilder, menade Komet. Ett skäl för att arbeta på detta sätt skulle vara att nästa steg i arbetet, det vill säga framtagande av själva förslagen, skulle kunna vara helt i fokus för utredningens arbete. 
  
 Forskningsfinansieringsutredningen har på flera sätt kommunice- rat resultaten i delbetänkandet och uppmuntrat till diskussion och kritisk granskning. Till exempel anordnades ett seminarium i samarbete med Studieförbundet näringsliv och samhälle för att informera om en underlagsrapport från OECD. Slutsatserna i rapporten diskute- rades i en paneldebatt, där mycket erfarna personer från det svenska forsknings- och innovationssystemet diskuterade frågeställningar med analytikerna från OECD. Dessutom anordnade Forskningsfinansier- ingsutredningen ett öppet digitalt möte för att presentera och disku- tera den internationella kartläggningen. Därtill har Forskningsfinan- sieringsutredningen, bland annat via sociala medier, uppmuntrat till diskussioner och kommentarer av hela delbetänkandet. Utredningen har också tackat ja till att medverka vid en mängd olika möten för att presentera och diskutera utredningens arbete (se bilaga 2). 
  
 Ett viktigt skäl till att göra ett delbetänkande var att utredningen strävade efter att vara transparant och öppen. Dessutom gav det en möjlighet att arbeta fokuserat med förslag och konsekvensanalyser under andra hälften av utredningstiden. 
  
 Använda designmetodik inom pågående utredningstid 
  
 Komet föreslog att utredningar borde använda designmetodik i arbe- tet med att ta fram underlagen för bakgrundbeskrivning, förslag och konsekvensanalys. Utredningarbetet borde göras stegvis, från gemen- sam förståelse och syn på utgångspunkterna till idégenerering, test och vidareutveckling, där de olika stegen upprepas under processens gång för att garantera ett resultat som motsvarar användarnas behov, föreslog Komet. Designmetodik ställer höga krav på öppenhet, trans- 
  
 470 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bilaga 4 
  
 parens och att utredaren är lyhörd och tar till sig användarnas olika perspektiv, ansåg Komet. 
  
 Forskningsfinansieringsutredningen har arbetat enligt denna meto- dik.2 Forskningsfinansieringsutredningen beslutade därför tidigt att arbeta enligt tre principer: öppenhet, förslag framför historieskriv- ning och att testa idéer tidigt. 
  
 Mer om Forskningsfinansieringsutredningens arbetssätt 
  
 Utredningen har vinnlagt sig om att arbeta på ett effektivt sätt och strävat efter att inte fastna i förutbestämda eller rigida arbetsformer. Vi tog fasta på att utredningar har stor frihet att organisera arbetet på det sätt som passar bäst, beroende på sakfrågan. Inget hindrar att arbetet läggs upp på så sätt utredningsmoment görs parallellt i stället för seriellt. Till exempel så har vi arbetat parallellt med kriterier, för- slag och konsekvensanalys. 
  
 Vi bestämde redan tidigt att arbetet skulle läggas upp på ett iterativt sätt, på så sätt att den kunskap som byggdes upp under utredningstiden i högsta grad påverkade det fortsatta arbetet. De frågeställningar som lyftes i utredningens enkät och sådant som återkom i dialoger med olika aktörer påverkade analysarbetet inom utredningen. Till exempel tog vi in ett särskilt underlag om indirekta kostnader eftersom fråge- ställningar kopplade till balans mellan externfinansiering och bas- anslag (liksom indirekta kostnader) var återkommande ämnen i både enkät och då vi träffade olika aktörer. Detsamma gäller den internatio- nella kartläggningen, som var ett resultat av dialoger och löpande arbete, och inget som var planerat från början. 
  
 Informationsutbyte mellan utredningen och Regeringskansliet 
  
 Forskningsfinansieringsutredningens expertgrupp bestod uteslutande av tjänstepersoner från de departement som på olika sätt är berörda av hur statlig extern finansiering av forskning och innovation orga- niseras. Det medförde att diskussioner inom expertgruppen kunde vara explicita och detaljerade, till exempel avseende hur dessa fråge- 
  
 2Designmetodik eller tjänstedesign kan beskrivas som en utvecklingsprocess där man utgår från användarens behov och skapar lösningar tillsammans med de som berörs. Syftet med tjänstedesign är att det som utvecklas verkligen skapar värde för användaren. 
  
 471 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2023:59 
  
 ställningar kan regleras och hur arbetet (till exempel med myndighets- styrning) i framtiden kan komma att genomföras inom Regerings- kansliet. 
  
 Tjänstepersonerna hade god möjlighet att löpande informera den politiska ledningen inom respektive departement under utrednings- arbetets gång (och vice versa att föra tillbaka frågor och information från departementen till utredningen). 
  
 Utredningen hade en separat referensgrupp, med bred represen- tation från olika delar av det svenska forsknings- och innovations- systemet som lämpade sig bättre för andra typer av diskussioner. Att dela upp tjänstemännen och övriga referenspersoner i två olika grup- per visade sig vara mycket effektivt i Forskningsfinansieringsutred- ningen genom att utredningen kunde få anpassade diskussioner för respektive grupp. 
  
 Transparens är viktigt och Forskningsfinansieringsutredningen har vinnlagt sig om att inte jobba för isolerat 
  
 Utredningen har löpande under hela utredningstiden inhämtat syn- punkter och fört dialog med många olika aktörer såsom de forsknings- och innovationsfinansierande myndigheterna, myndigheter med annat kärnuppdrag, lärosätesledningar och forskare, akademier, näringsliv, civilsamhälle och olika organisationer. De har bidragit med kunskap och goda idéer och mötena har utgjort en grund för förankring och verklighetskontroll. 
  
 Vi har upplevt att det funnits ett stort intresse för utredningens arbete och sett behov av att det skulle göras transparent. När vi sam- lat in uppgifter från ett stort antal respondenter via en enkätundersök- ning anordnade vi ett öppet digitalt möte för att berätta om resultaten och ge möjlighet att ställa frågor och lämna kommentarer. Den som lämnat uppgifter och bidragit med sina erfarenheter ska också få åter- koppling, menar vi. 
  
 När frågeställningen är bred kan utredningsarbetet inte göras görs alltför isolerat, tror vi. Utredningen har haft i uppgift att analysera och lämna förslag om ett system som spänner över många politik- områden, omfattar stora ekonomiska värden och som berör tusentals personer. Ett litet kansli med enstaka personer måste ha mycket kon- takter och dialog för att verkligen kunna överblicka en komplex hel- het. Valet av regeringen att bemanna kansliet med personer med lång 
  
 472 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bilaga 4 
  
 erfarenhet från finansiering av forskning och innovation underlättade dessa dialoger via väl etablerade nätverk och goda förkunskaper. 
  
 Vi har upplevt en efterfrågan på dialog som pågår under hela utred- ningsarbetet, inte bara som en punktinsats. Detta har vi försökt möta genom att vara aktiva på sociala medier och genom att komma ut och träffa olika aktörer i så stor utsträckning som vi har mäktat med. 
  
 Vi ser ett potentiellt glapp i detta tanke- och arbetssätt när utred- ningen avslutats. Så snart slutbetänkande är överlämnat till regeringen avslutas utredningen och det finns inte längre någon person som har i uppgift (och resurser) att åka runt och berätta om utredningens för- slag och bakomliggande analyser. Varken utredare eller sekreterare har då någon avsatt tid för att delta i debatter för att förklara och diskutera. En framtida möjlighet för kommande utredningar vore att förlänga förordnandena för utredare och sekreterare en kort tid, upp till två månader beroende på utredningens karaktär, med uppgiften att delta i den offentliga diskussionen av det ämne som utretts. 
  
 Utredningen har provat flera former av samråd för förankring och bättre kvalitet i analys och förslag 
  
 Utredningen har sett ett stort värde i att lyssna och låta de som är verksamma inom forskning och innovation själva komma till tals. Detta har skett på olika sätt, till exempel genom en bred enkät, dis- kussionsmöten och hearings. Utredningen har vid ett flertal tillfällen delat texter som ett sätt att få in synpunkter och för att skapa möj- lighet till förankring. På sätt och vis kan utredningar också fungera som ett sätt för olika aktörer att förstå varandra och för att skapa förtroende. 
  
 Utredningen har haft en  
 LinkedIn-sida 
  för att löpande kunna lägga ut information om utredningens arbete och för att bjuda in till kon- takter med kansliet och dessutom skapat en  
 YouTube-kanal 
  för att kunna nå ut brett med inspelat material i hela landet. 
  
 Vår upplevelse är att utredningens arbetssätt har bidragit till att betänkandet håller en högre kvalitet än vad som annars hade varit möjligt. Eftersom de förslag utredningen lämnar till del redan har dis- kuterats under utredningstiden har en omställning och förändring påbörjats. Det har varit viktigt för oss att testa förslag och få in syn- punkter innan utredningens skarpa förslagen slutförts och lämnas till regeringen. 
  
 473 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2023:59 
  
 Forskningsfinansieringsutredningens reflektioner om hur utredningar kan arbeta effektivt 
  
 Forskningsfinansieringsutredningen har valt att valt att prova flera nya arbetssätt, såsom beskrivs ovan. Vi uppfattar att några av dessa ännu är förhållandevis ovanliga inom det svenska utredningsväsendet och vill därför skicka med några reflektioner till kommande utredningar. Vi tänker oss att de kan vara användbara såväl för de tjänstepersoner och beslutsfattare inom Regeringskansliet som har behov av att låta utreda en viss frågeställning, som för de personer som kommer att arbeta som regeringens särskilda utredare, kommittéledamöter och (inte minst) som utredningssekreterare. 
  
 –Tillämpa ett modernt arbetssätt och dra nytta av arbetsformer som löser utredningsuppgiften på bästa sätt. Utredningar är olika och arbetssättet kan därför variera, beroende på vad frågeställningen är och vilka problem utredningen är satt att lösa. Men alla utred- ningar har nytta av att aktivt ta ställning till vilka arbetsformer som behövs – och inte slentrianmässigt ”jobba som man alltid gjort”. 
  
 –Se till att ha ett bra informationsutbyte med Regeringskansliet, vilket ofta sker inom ramen för expertgruppsarbetet. Just utbyte av information är viktigt, alltså att information kan gå åt båda hållen. För att göra ett så bra jobb som möjligt hjälper det utredningen att få veta om något händer inom departementen, i det fall det påverkar utredningsarbetet. Samtidigt behöver berörda departe- ment vara kontinuerligt uppdaterade om utredningens arbete. 
  
 –Arbeta så transparent och öppet som möjligt. Det finns givetvis utredningar som av olika skäl måste arbeta isolerat i en liten krets av kansli, experter och sakkunniga. Men de allra flesta utredningar gynnas av ett öppet och inkluderande arbetssätt. Framför allt ger det en bred belysning av de frågeställningar som utreds, ju större krets som involveras desto djupare förståelse av problemen och bättre förutsättningar att utveckla anpassade förslag. 
  
 –Välj former att ta in och dela information som passar utredning- ens målgrupper. Många föredrar att lyssna, diskutera och vara aktivt involverade under utredningsarbetets gång (till exempel i work- shops) i stället för att enbart få delta skriftligen (till exempel i en 
  
 474 
  
 SOU 2023:59 
  
 Bilaga 4 
  
 enkät). Tänk också på att ha samrådsformer som passar även för de som bor och verkar utanför storstäderna. Det kan ha ett stort värde att kansliet reser runt och träffar de som kommer att be- röras av utredningen förslag. 
  
 –Utredningsarbete kräver personer med rätt kompetens. Utredare och sekreterare behöver givetvis ha kunskap och erfarenhet inom det område som ska utredas, Det är också gynnsamt för utred- ningsarbetet om de kan tänka i nya banor och inte enbart styras av de principer som gäller i dag. 
  
 –Se utredningstiden som ett tillfälle att förstå varandra och skapa förtroende. Detta kommer att gynna den framtida implementer- ingen av utredningens förslag. 
  
 475 
  
 Statens offentliga utredningar 2023 
  
 Kronologisk förteckning 
  
 1.Skärpta straff för flerfaldig brottslig- het. Ju. 
  
 2.En inre marknad för digitala tjänster 
  
 –ansvarsfördelning mellan myndig- heter. Fi. 
  
 3.Nya regler om nödlidande kreditavtal och inkassoverksamhet. Ju. 
  
 4.Posttjänst för hela slanten. Finansieringsmodeller för framtidens samhällsomfattande posttjänst. Fi. 
  
 5.Från delar till helhet. Tvångsvården som en del av en sammanhållen och personcentrerad vårdkedja. S. 
  
 6.En lag om tilläggsskatt för företag 
  
 istora koncerner. Fi. 
  
 7.På egna ben. 
  
 Utvecklad samverkan för individers etablering på arbetsmarknaden. A. 
  
 8.Arbetslivskriminalitet – arbetet 
  
 iSverige, en bedömning av omfatt- ningen, lärdomar från Danmark och Finland. A. 
  
 9.Ett statligt huvudmannaskap för personlig assistans. 
  
 Ökad likvärdighet, långsiktighet och kvalitet. S. 
  
 10.Tandvårdens stöd till våldsutsatta patienter. S. 
  
 11.Tillfälligt miljötillstånd för samhällsviktig verksamhet 
  
 –för ökad försörjningsberedskap. KN. 
  
 12.Förstärkt skydd för demokratin och domstolarnas oberoende. Ju. 
  
 13.Patientöversikter inom EES och Sverige. S. 
  
 14.Organisera för hållbar utveckling. KN. 
  
 15.Förnybart i tanken. Ett styrmedels- förslag för en stärkt bioekonomi. LI. 
  
 16.Staten och betalningarna. Del 1 och 2. Fi. 
  
 17.En tydligare bestämmelse om hets mot folkgrupp. Ju. 
  
 18.Värdet av vinden. Kompensation, incitament och planering för 
  
 en hållbar fortsatt utbyggnad av vindkraften. Del 1 och 2. KN. 
  
 19.Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter. U. 
  
 20.Förbud mot bottentrålning i marina skyddade områden. LI. 
  
 21.Informationsförsörjning på skolområdet. Skolverkets ansvar. U. 
  
 22.Datalagring och åtkomst till elektronisk information. Ju. 
  
 23.Ett modernare socialförsäkringsskydd för gravida. S. 
  
 24.Etablering för fler – jämställda möjlig- heter till integration. A. 
  
 25.Kunskapskrav för permanent uppe- hållstillstånd. Ju. 
  
 26.Översyn av entreprenörsansvaret. A. 
  
 27.Kamerabevakning för ett bättre djur- skydd. LI. 
  
 28.Samhället mot skolattacker. U. 
  
 29.Varje rörelse räknas – hur skapar vi ett samhälle som främjar fysisk aktivitet? S. 
  
 30.Ett trygghetssystem för alla. Nytt regelverk för sjukpenninggrundande inkomst. S. 
  
 31.Framtidens yrkeshögskola 
  
 – stabil, effektiv och hållbar. U. 
  
 32.Biometri – för en effektivare brottsbekämpning. Ju. 
  
 33.Ett förbättrat resegarantisystem. Fi. 
  
 34.Bolag och brott – några åtgärder mot oseriösa företag. Ju. 
  
 35.Nya regler om hållbarhetsredovisning. Ju. 
  
 36.Genomförande av minimilöne- direktivet. A. 
  
 37.Förstärkt skydd för den personliga integriteten. Behovet av åtgärder mot oskuldskontroller, oskuldsintyg och oskuldsingrepp samt omvändelseför- sök. Ju. 
  
 38.Ett förstärkt konsumentskydd mot riskfylld kreditgivning och överskuldsättning. Fi. 
  
 39.En inre marknad för digitala tjänster 
  
 –kompletteringar och ändringar i svensk rätt. Fi. 
  
 40.Förbättrade möjligheter för barn att utkräva sina rättigheter enligt barn- konventionen. S. 
  
 41.Förutsättningarna för en ny kollektiv- avtalad arbetslöshetsförsäkring. A. 
  
 42.Ett modernare regelverk för legalise- ringar, apostille och andra former av intyganden. UD. 
  
 43.En samordnad registerkontroll för upphandlande myndigheter och enheter. Fi. 
  
 44.En översyn av regleringen om frihets- berövande påföljder för unga. Ju. 
  
 45.Övergångsrestriktioner 
  
 –ökat förtroende för offentlig verk- samhet. Fi. 
  
 46.Jakt och fiske i renbetesland. LI. 
  
 47.En utvecklad arbetsgivardeklaration 
  
 –åtgärder mot missbruk av välfärdssystemen. Fi. 
  
 48.Rätt förutsättningar för sjukskriv- ning. S. 
  
 49.Skyddet för EU:s finansiella intressen. Ändringar och kompletteringar i svensk rätt. Fi. 
  
 50.En modell för svensk försörjnings- beredskap. Fö. 
  
 51.Signalspaning i försvars- underrättelseverksamhet 
  
 –frågor med anledning 
  
 av Europadomstolens dom. Fö. 
  
 52.Ett stärkt och samlat skydd av välfärdssystemen. S. 
  
 53.En ändamålsenlig arbetsskadeförsäk- ring – för bättre ekonomisk trygghet, kunskap och rättssäkerhet. Volym 1 och 2. S. 
  
 54.Centraliseringen av administrativa tjänster till Statens servicecenter 
  
 – en utvärdering. Fi. 
  
 55.Vem äger fastigheten. Ju. 
  
 56.Några smittskyddsfrågor inom social- tjänsten och socialförsäkringen. S. 
  
 57.Åtgärder för tryggare bostadsområden. Ju. 
  
 58.Kultursamhället – utvecklad sam- verkan mellan stat, region och kommun. Ku. 
  
 59.Ny myndighetsstruktur för finansiering av forskning och innovation. U. 
  
 Statens offentliga utredningar 2023 
  
 Systematisk förteckning 
  
 Arbetsmarknadsdepartementet 
  
 På egna ben. 
  
 Utvecklad samverkan för individers etablering på arbetsmarknaden. [7] 
  
 Arbetslivskriminalitet – arbetet i Sverige, en bedömning av omfattningen, lärdomar från Danmark och Finland. [8] 
  
 Etablering för fler – jämställda möjligheter till integration. [24] 
  
 Översyn av entreprenörsansvaret. [26] 
  
 Genomförande av minimilönedirektivet. [36] 
  
 Förutsättningarna för en ny kollektiv- avtalad arbetslöshetsförsäkring. [41] 
  
 Finansdepartementet 
  
 En inre marknad för digitala tjänster 
  
 –ansvarsfördelning mellan myndig- heter. [2] 
  
 Posttjänst för hela slanten. Finansieringsmodeller för framtidens samhällsomfattande posttjänst. [4] 
  
 En lag om tilläggsskatt för företag i stora koncerner. [6] 
  
 Staten och betalningarna. Del 1 och 2. [16] Ett förbättrat resegarantisystem. [33] 
  
 Ett förstärkt konsumentskydd mot riskfylld kreditgivning och överskuldsättning. [38] 
  
 En inre marknad för digitala tjänster - kompletteringar och ändringar 
  
 i svensk rätt. [39] 
  
 En samordnad registerkontroll för upphandlande myndigheter och enheter. [43] 
  
 Övergångsrestriktioner – ökat förtroende för offentlig verksamhet. [45] 
  
 En utvecklad arbetsgivardeklaration 
  
 –åtgärder mot missbruk av välfärdssystemen. [47]. 
  
 Skyddet för EU:s finansiella intressen. Ändringar och kompletteringar 
  
 i svensk rätt. [49] 
  
 Centraliseringen av administrativa tjänster till Statens servicecenter 
  
 – en utvärdering. [54] 
  
 Försvarsdepartementet 
  
 En modell för svensk försörjnings- beredskap. [50] 
  
 Signalspaning i försvars- underrättelseverksamhet 
  
 – frågor med anledning 
  
 av Europadomstolens dom. [51] 
  
 Justitiedepartementet 
  
 Skärpta straff för flerfaldig brottslighet. [1] 
  
 Nya regler om nödlidande kreditavtal och inkassoverksamhet. [3] 
  
 Förstärkt skydd för demokratin 
  
 och domstolarnas oberoende. [12] 
  
 En tydligare bestämmelse om hets mot folkgrupp. [17] 
  
 Datalagring och åtkomst till elektronisk information. [22] 
  
 Kunskapskrav för permanent uppehålls- tillstånd. [25] 
  
 Biometri – för en effektivare brottsbekämpning. [32] 
  
 Bolag och brott – några åtgärder mot oseriösa företag. [34] 
  
 Nya regler om hållbarhetsredovisning. [35] 
  
 Förstärkt skydd för den personliga integriteten. Behovet av åtgärder mot oskuldskontroller, oskuldsintyg och oskuldsingrepp samt omvändelse- försök. [37] 
  
 En översyn av regleringen om frihets- berövande påföljder för unga. [44] 
  
 Vem äger fastigheten. [55] 
  
 Åtgärder för tryggare bostadsområden. [57] 
  
 Klimat- och näringslivsdepartementet 
  
 Tillfälligt miljötillstånd för samhällsviktig verksamhet 
  
 –för ökad försörjningsberedskap. [11] Organisera för hållbar utveckling. [14] 
  
 Värdet av vinden. Kompensation, incitament och planering för en hållbar fortsatt utbyggnad av vindkraften. Del 1 och 2. [18] 
  
 Kulturdepartementet 
  
 Kultursamhället – utvecklad samverkan mellan stat, region och kommun. [58] 
  
 Landsbygds- och infrastrukturdepartementet 
  
 Förnybart i tanken. Ett styrmedelsförslag för en stärkt bioekonomi. [15] 
  
 Förbud mot bottentrålning i marina skyddade områden. [20] 
  
 Kamerabevakning för ett bättre djurskydd. [27] 
  
 Jakt och fiske i renbetesland. [46] 
  
 Socialdepartementet 
  
 Från delar till helhet. Tvångsvården som en del av en sammanhållen och personcentrerad vårdkedja. [5] 
  
 Ett statligt huvudmannaskap för personlig assistans. 
  
 Ökad likvärdighet, långsiktighet och kvalitet. [9] 
  
 Tandvårdens stöd till våldsutsatta patienter. [10] 
  
 Patientöversikter inom EES och Sverige. [13] 
  
 Ett modernare socialförsäkringsskydd för gravida. [23] 
  
 Varje rörelse räknas – hur skapar vi ett samhälle som främjar fysisk aktivitet? [29] 
  
 Ett trygghetssystem för alla. Nytt regelverk för sjukpenninggrundande inkomst. [30] 
  
 Förbättrade möjligheter för barn att utkräva sina rättigheter enligt barn- konventionen. [40] 
  
 Rätt förutsättningar för sjukskrivning. [48] 
  
 Ett stärkt och samlat skydd av välfärdssystemen. [52] 
  
 En ändamålsenlig arbetsskadeförsäkring 
  
 –för bättre ekonomisk trygghet, kunskap och rättssäkerhet. Volym 1 och 2. [53] 
  
 Några smittskyddsfrågor inom social- tjänsten och socialförsäkringen. [56] 
  
 Utbildningsdepartementet 
  
 Statlig forskningsfinansiering. Underlagsrapporter. [19] 
  
 Informationsförsörjning på skolområdet. Skolverkets ansvar. [21] 
  
 Samhället mot skolattacker. [28] 
  
 Framtidens yrkeshögskola 
  
 – stabil, effektiv och hållbar. [31] 
  
 Ny myndighetsstruktur för finansiering av forskning och innovation. [59] 
  
 Utrikesdepartementet 
  
 Ett modernare regelverk för legaliseringar, apostille och andra former av intygan- den. [42]