Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
 Mara Westling Allodi 
 Rapport IX 
 från Delegationen för jämställdhet i skolan 
 Stockholm 2010 
 SOU 2010:79 
 SOU och Ds kan köpas från Scott kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Scott Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Tryckt av Jones AB 
 Stockholm 2010 
 ISBN  
 978-91-38-23467-9 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Förord 
 Skolan ska erbjuda alla elever en bra miljö för lärande och utveckling. Men skolan eller skolmiljön kan i en del fall dessvärre även bidra till att barn och ungdomar mår dåligt eller blir sjuka. Enskilda elever, oavsett kön, påverkas på olika sätt av olika faktorer i skolan och skolmiljön. För gruppen flickor och pojkar finns dock genomsnittliga skillnader i hur och i vilka åldrar symtom på psykisk ohälsa kommer till uttryck. Kunskap om skolans inverkan på flickors och pojkars psykosociala hälsa ger förutsättningar för en bra skola för alla barn, och är också en viktig jämställdhetsfråga. 
 Denna rapport är en kunskapsöversikt över forskning om skolfaktorers inverkan på flickors och pojkars psykosociala hälsa. Kunskapsöversikten har sammanställts av docent Bailey Allodi, verksam vid Specialpedagogiska institutionen, Stockholms universitet, med medverkan av professor Norman Lawson och professor  
 Allen. I anslutning till denna rapport publiceras även rapporten  
 Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 
  
 (SOU 2010:80). 
 Rapporten ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Syftet med DEJA:s forskarrapporter är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. 
 Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen www.jamstalldhetiskolan.se. 
 DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) 
 Garcia 
 Ordförande 
 I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: 
 Rapport Titel 
  
 I 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia 
  
 (SOU 2010:10) 
  
 II 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap  
  
 (SOU 2010:33) 
  
 III 
  
 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola  
  
 1969–2009 
 (SOU 2010:35) 
  
 IV 
  
 Svensk forskning om jämställdhet och skola  
 1969–2009. 
  
 En bibliografi  
 (SOU 2010:36) 
  
 V 
  
 Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker 
  
 (SOU 2010:51) 
  
 VI 
  
 Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat 
  
 (SOU 2010:52) 
  
 VII 
  
 Pojkar och skolan: Ett bakgrundsmaterial om pojkkrisen 
  
 (SOU 2010:53) 
  
 VIII 
  
 Barns perspektiv på jämställdhet i skola. En kunskaps- 
  
 översikt  
 (SOU 2010:66) 
 00 
 Innehåll 
  
 1 
  
 Bakgrund .................................................................... 
  
 7 
  
 2 
  
 Syfte 
  
 ........................................................................... 
  
 8 
  
 3 
  
 Metod: Litteratursökning och kartläggning ...................... 
  
 9 
  
 3.1 
  
 Beskrivning av sökprofiler......................................................... 
  
 9 
  
 3.1.1 ............................................Definition av psykisk hälsa 
  
 9 
  
 3.1.2 ............................................ 
  
 Definition av skolfaktorer 
  
 11 
  
 3.1.3 ....................................................................... 
  
 Deltagare 
  
 12 
  
 3.1.4 ............................................................................ 
  
 Design 
  
 12 
  
 3.1.5 .............................................. 
  
 Kriterier för exkludering 
  
 12 
  
 3.1.6 ............................................... 
  
 Kriterier för inkludering 
  
 13 
  
 3.2 
  
 Sammanfattning av resultat från den generella 
  
 systematiska översikten........................................................... 
  
 13 
  
 3.3 
  
 Identifiering av artiklar relevanta för frågor om 
  
 jämställdhet .............................................................................. 
  
 17 
  
 4 
  
 Skola och psykisk hälsa för pojkar och flickor: en syntes 
  
 av forskning............................................................... 
  
 19 
  
 4.1 
  
 Genus- och könsskillnader i psykisk hälsa............................. 
  
 19 
  
 4.2 
  
 Genomgång av litteraturen...................................................... 
  
 24 
  
 4.3 
  
 Relationer med lärare............................................................... 
  
 26 
  
 5 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
  
 4.4 
  
 Kamratrelationer för pojkar och flickor i skolan................... 
  
 33 
  
 4.4.1 
  
 Kamratmobbning i skolan............................................ 
  
 33 
  
 4.4.2 
  
 Sociala relationer........................................................... 
  
 36 
  
 4.5 
  
 Det psykosociala klimatet i skolan ......................................... 
  
 40 
  
 4.6 
  
 Förskola och skolstart ............................................................. 
  
 45 
  
 4.7 
  
 Skolsvårigheter, självuppfattning och depression.................. 
  
 48 
  
 4.8 
  
 Skolsvårigheter och externaliserande symptom..................... 
  
 56 
  
 4.9 
  
 Skolprestationer och psykisk hälsa......................................... 
  
 63 
  
 5 
  
 Diskussion ................................................................. 
  
 77 
  
 5.1 
  
 Huvudresultat, tendenser och processer................................ 
  
 77 
  
 5.2 
  
 Implikationer............................................................................ 
  
 82 
  
 Referenser......................................................................... 
  
 97 
  
 Referenser i den narrativa syntesen.................................................. 
  
 97 
  
 Övriga referenser ............................................................................ 
  
 102 
  
 Bilaga 1 
  
 Ordlista............................................................. 
  
 109 
  
 Bilaga 2 
  
 Litteratursökningar............................................. 
  
 111 
 6 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
 1 Bakgrund 
 Denna rapport är en litteraturöversikt av forskning som behandlar relationer mellan psykisk hälsa och skola med ett särskilt fokus på frågor om pojkars och flickors erfarenheter i skolans miljö. Litteraturöversikten har genomförts på uppdrag av Delegationen för Jämställdhet i skolan under våren och sommaren 2010 av Bailey Allodi med medverkan av Fleming och  
 BondCrosby. 
 Litteraturöversikten är en fördjupad analys som har genomförts på en databas av artiklar som har upprättats inom ramen för ett projekt med systematiska litteraturöversikter som har genomförts mellan 2008 och 2010 av en arbetsgrupp på uppdrag av Kungliga Vetenskapsakademien (Gustafsson, Allodi,  
 Adams, 
  Stone, Stone, Lawson, Scott, Crosby, Ogden, Hoffman, 2010a). Det är nödvändigt att även här ge en beskrivning av den tidigare genomförda systematiska genomgången av forskningslitteraturen, eftersom den fördjupade analys som denna översikt utgör har genomförts på det urval av artiklar som skapades genom denna systematiska process. 
 En sammanfattande beskrivning av projektet School, learning and mental health presenteras i texten nedan. För en mer omfattande beskrivning hänvisas till den fullständiga översikten. 
 Huvudsyftet med den tidigare genomförda litteraturöversikten var att svara på följande frågeställningar: Vilka är orsakssambanden mellan psykisk hälsa och skolresultat och lärande? Hur är dessa relationer påverkade av andra faktorer: som individuell bakgrund och erfarenheter och faktorer i skolans miljö? 
 Översikten bestod av en beskrivande kartläggning av forskningsfältet som har behandlat dessa frågor (mapping) och av en fördjupad syntes av en del av denna forskning som har behandlat 
 7 
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt SOU 2010:79 
 mer specifika frågor. Översikten innehöll också en litteraturöversikt av kvalitativa svenska studier. 
 Litteratursökningarna och den tidigare litteraturgranskningen genomfördes av en arbetsgrupp som bildades I augusti 2008 och som slutförde arbetet i mars 2010. Projektgruppen bestod av: 
  
 Allen (ordförande), Professor of Education, University of Gothenburg. 
 Mara Westling Allodi (projektledare), Associate professor of Special Education, Stockholm University. 
 Nguyen, Professor em. of Special education Stockholm University. 
 White, Professor of Public health, Örebro University. Smith, PhD, Public Health Planning Officer, Swedish National Institute of Public Health 
 Fleming, Professor em. of Special Education, Stockholm University. 
 White, Professor of Psychology, Professor of Disability Studies, Jönköping University. 
 Ingram, MD, Associate professor of Child and Adolescent Psychiatry, Linköping University. 
 James, PhD, Public Health Planning Officer, Swedish National Institute of Public Health. 
 Clarke, Professor of Educational Psychology, Director of Research, Atferdssenteret, Norway (fram till oktober 2009). Howard, Professor of Educational Psychology, Jönköping University (fram till augusti 2009). 
 2 Syfte 
 Syftet med denna översikt är att belysa forskning om skolfaktorers inverkan på flickors och pojkars psykosociala hälsa. Utgångspunkten för kunskapsöversikten är litteraturmaterialet som utgjorde grunden för en systematisk översikt om skola, lärande och barns psykiska hälsa (Gustafsson et al. 2010a). Detta litteraturmaterial, som är resultat av ett systematiskt genomfört urval, analyseras och sammanställs med särskilt fokus på frågor som har relevans för jämställdheten i skolan. Ett annat syfte är att analysera vilken betydelse dessa resultat kan ha i det svenska samhället och dess skolsystem. 
 8 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 3 
  
 Metod: Litteratursökning och kartläggning 
  
 Kapitlet beskriver procedurerna för litteratursökningarna, den efterföljande systematiska granskningen av den samlade litteraturen och kartläggningen av de artiklar som inkluderades i slutet av urvalsprocessen. Denna redovisning är nödvändig för att få en bild av det systematiska arbete som har föregått analysen. 
  
 3.1 
  
 Beskrivning av sökprofiler 
  
 Litteratursökningarna påbörjades med definitionen av de centrala begreppen och precisering av strategierna som skulle användas. 
  
 3.1.1 
  
 Definition av psykisk hälsa 
  
 Området psykisk hälsa och ohälsa är komplext och alla begrepp är inte definierade på ett entydigt sätt. Gruppen tog som utgångspunkt definitionen föreslagen av WHO (2003, 2005). Barn och ungdomars psykiska hälsa definieras där  
 som förmågan att uppnå och behålla ett optimalt välbefinnande och sätt att fungera psykologiskt.  
 Denna förmåga är relaterad till de psykologiska och sociala kompetenserna som etableras. Barn och ungdomarnas psykiska hälsa inkluderar självkänsla, känsla av att ha en trygg identitet och att vara en värdefull person; tillgång till sunda sociala relationer med andra, förmåga att vara aktiv och produktiv och kapabel att utvecklas, samt förmågan att växa genom att utnyttja utvecklingsmöjligheter och utmaningar samt kulturella resurser. 
 Barn och ungdomars psykiska problem kan uttryckas på olika sätt och på flera områden. En psykisk sjukdom eller psykisk störning diagnostiseras när ett mönster av symptom och tecken identifieras som innebär hinder för barnets psykologiska och sociala fungerande och som uppfyller de kriterier och definitioner av psykiska problem som finns beskrivna i internationella system av klassifikationer: the International Classification of Disease, version 10  
 (ICD-10, 
  WHO, 1992) eller Diagnostic and Statistical Manual IV  
 (DSM-IV, 
  American Psychiatric Association, 1994). 
 9 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 En grundläggande distinktion görs mellan internaliserande (internalising) och externaliserande beteendeproblem (externalizing). Under benämningen externaliserande problembeteenden ingår beteende- och uppförandestörning, aggressivitet, regelbrytande och  
 anti-socialt 
  beteende. Det är beteenden som associeras till negativa känslor och beteenden som riktas mot andra: ilska, aggressivitet, rädsla. Förekomsten av dessa problem varierar mellan 2 % och 15 %, beroende på hur dessa problem definieras (Hinshaw, 1992). I vissa definitioner ingår under externaliserande problem enbart  
 anti-sociala 
  beteenden, medan det i andra definitioner ingår även hyperaktivitet och problem med uppmärksamhet. 
 Med internaliserande problembeteenden avses emotionella, känslomässiga problem som uttrycker sig som oro och depression. De negativa känslorna är riktade mot individen själv och inte mot andra. Psykosomatiska symptom (huvudvärk, magont) betraktas också som en form av internaliserande problematik. 
 Det är också viktigt att uppmärksamma positiva aspekter av psykisk hälsa som består av emotionellt, psykologiskt och socialt välbefinnande. Indikatorer och begrepp avseende/positiv psykisk hälsa är dock inte lika tydligt definierade som symptomen för psykisk ohälsa. Indikatorer som används på individnivå omfattar begrepp som känsla av delaktighet, självuppfattning, självvärdering, självkänsla, engagemang, självbestämmande, autonomi, kontroll och livskvalitet. WHO (2005) rekommenderar att trygga och stödjande miljöer för sociala relationer och för lärande, där barns förmågor och prestationer bejakas och uppskattas kan betraktas som indikatorer av positiv psykisk hälsa på organisationsnivå. I denna rapports definition av psykisk hälsa betraktas dock dessa aspekter som aspekter av skolans pedagogiska miljö och de inkluderas inte i definitionen av psykisk hälsa. Begrepp som beskriver psykisk hälsa identifierades i fyra huvudområden: 
  
 Internalising symptoms: anxiety, depression,  
  
 self-harm. 
  
 Externalising symptoms: hyperactivity and concentration problems, conduct disorders. 
  
 Other psychiatric symptoms. 
  
 Positive aspects of mental health. 
  
 10 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 3.1.2 
  
 Definition av skolfaktorer 
  
 Definitionen av skolfaktorer relevanta att undersöka har gjorts med utgångspunkt i tidigare forskning som har givit indikationer på vilka egenskaper i lärandemiljöer som bäst lyckas i att introducera ungdomar till vuxenlivet och att motverka de negativa effekterna av bakgrundsfaktorer (Rutter, Fox, Mortimore, & Rutter & teaching, instruction, teaching methods; curriculum goals, teacher behaviours, independent work, homework, test, grades, assessment, summative evaluation, curriculum based assessment, national standards, high stakes, and minimum competency testing. 
  
 Factors related to grouping of students 
  
 : selection, ability grouping,  
  
 big-fish-little-pound 
  
  effect, tracking system, Patterson, and  
  
 age-mixed 
  
  groups. 
  
 Factors related to special provisions 
  
 : special education, individual plans, special education, inclusive education, referrals, labelling. 
  
 11 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
  
 Factors related to individual failure 
  
 : school failure, drop out, truancy, school absenteeism, risk factors, perceived stress, and adjustment. 
  
 Factors related to relationships 
  
 : Relations  
  
 teacher-student, 
  
  relations with peers; Relations in school (climate, connectedness, belonging); bullying, victimization, violence, harassment in educational settings. 
  
 Factors related to school organisation:  
  
 organisation, leadership; management, administration, funding, accountability systems. 
  
 Factors related to characteristics of the educational system:  
  
 Velazquez, reward, discipline or punitive systems, grade transition. 
  
 Factors related to changes in the educational system 
  
 : reforms, effects of reforms and changes. 
  
 3.1.3 
  
 Deltagare 
  
 För att bli inkluderade skulle studierna undersöka barn och ungdomar mellan 2 och 19 års ålder, som vistades i utbildningssituationer som kunde variera från förskola upp till gymnasieskola. 
  
 3.1.4 
  
 Design 
  
 Studierna som inkluderas är empiriska studier, samt  
 meta-analyser 
  och systematiska översikter. Studier med longitudinell design betraktades som särskilt intressanta, men detta var inte ett specifikt krav för inkludering. 
  
 3.1.5 
  
 Kriterier för exkludering 
  
 Studier som redovisade interventionsstudier exkluderades, eftersom de var föremål för en annan översikt som genomfördes parallellt av en annan grupp av forskare (SBU, 2010). Studier som huvudsakligen handlade om missbruk exkluderades också. Andra studier som exkluderades var de där deltagarna var enbart barn och ungdomar med en diagnos. 
 12 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 3.1.6 
  
 Kriterier för inkludering 
  
 Forskningsrapporter publicerade på engelska i  
  
 peer-reviewed 
  
 tidskrifter inkluderades. 
 När sökningarna genomfördes applicerades ingen begränsning när det gäller publiceringstid. I den följande fasen, blev endast referenser publicerade mellan  
 1999–2009 
  inkluderade i abstraktgranskning och fulltextgranskning. 
  
 3.2 
  
 Sammanfattning av resultat från den generella systematiska översikten 
  
 Flera detaljerade uppgifter om den tidigare granskningen av artiklar är tillgängliga i bilagan på s. 107. De detaljerade litteratursökningar är tillgängliga som webbdokument (Gustafsson et al. 2010b). Innan den specifika översikten med fokus om jämställdhet i samband med barn och ungdomars psykiska hälsa i skolan, ges en kort sammanfattning av den tidigare genomförda litteraturgenomgången där syftet var att belysa generella processer och möjliga kausala samband mellan lärande och psykisk hälsa. Dessa generella resonemang och slutsatser kan dock även vara intressanta för denna rapport, även om vi har andra frågor att fokusera på. 
 Relationer mellan skolprestation och psykisk hälsa: en narrativ syntes 
 Ett syfte med den systematiska översikten som genomfördes tidigare var att göra en syntes av resultaten kring effekter av skolprestation på psykisk hälsa, och av effekter av psykisk hälsa på skolprestation. Tidigare forskning har visat på samband mellan skolmisslyckande och psykisk ohälsa, men det finns flera tänkbara förklaringar av vad som ligger bakom dessa samband. En möjlig förklaring kan vara att skolmisslyckande leder till psykisk ohälsa; en annan kan vara att psykisk ohälsa leder till skolmisslyckande; och åter en annan kan vara att både skolmisslyckande och psykisk ohälsa orsakas av en gemensam bakomliggande faktor. Kartläggningen av forskningen hade visat på att det fanns ett relativt stort antal undersökningar som undersökte relationer mellan skolprestation och psykisk hälsa, så det bedömdes vara meningsfullt att genomföra en djupare analys i form av en så 
 13 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 kallad narrativ syntes, där resultat från olika studier relateras till varandra. Eftersom förutsättningarna för slutsatser om orsaksrelationer är bättre i undersökningar med longitudinell design än i många andra undersökningsuppläggningar valdes enbart sådana undersökningar ut. Vidare valdes undersökningar som bedömts ha hög relevans, och ytterligare ett krav var att studien skulle ha som syfte att studera relationer mellan skolprestation och psykisk hälsa. Dessa inklusionskriterier uppfylldes av 180 av de 471 undersökningar som ingick i fulltextgranskningen. 
 För dessa 180 studier genomfördes ytterligare relevans- och kvalitetsbedömningar, och ett detaljerat dataextraktionsprotokoll fylldes i. Protokollet för varje studie fylldes i av en bedömare, men kontrollerades av ytterligare minst en bedömare. För att en studie skulle inkluderas i den narrativa syntesen krävdes att det skulle finnas en initialmätning av utfallsvariabeln, och att studien på grundval av informationen i dataextraktionen bedömdes ha hög relevans och hög kvalitet. Sammanlagt 51 undersökningar av de 180 uppfyllde dessa krav och utgjorde grund för den narrativa syntesen. 
 Syntesen består av två huvuddelar. I den ena behandlas effekter av skolprestation på psykisk hälsa, och där undersökningarna huvudsakligen grupperats efter olika nivåer inom utbildningssystemet. I den andra delen behandlas effekter av psykisk hälsa på skolprestation, och i denna del är undersökningarna grupperade efter olika aspekter på psykisk hälsa. En huvudslutsats är att skolprestation och psykisk hälsa påverkar varandra ömsesidigt. Den narrativa syntesen ger också underlag för en lång rad mer konkreta slutsatser vilka sammanfattas nedan. 
 Slutsatser 
 På grundval dels av kartläggningen av forskning om skola, lärande och psykisk hälsa, dels av de två fördjupade översikterna kan följande slutsatser dras: 
  
 Omfattningen av forskning som undersöker relationerna mellan olika aspekter av skola och psykisk hälsa är begränsad och i synnerhet gäller detta forskning som undersöker organisationsfaktorer och undervisningsfaktorer, aktiviteter, läroplaners utformning, resurser, specialpedagogiskt stöd, och olika former av betyg och bedömning. 
  
 14 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 Tidiga svårigheter i skolan och i synnerhet läs- och skrivsvårigheter orsakar internaliserande och externaliserande psykiska problem. 
  
 Svårigheter i skola och psykiska problem tenderar att vara stabila över tid. 
  
 Skolrelaterade hälsoproblem tenderar att minska när eleverna börjar på gymnasiet och får tillgång till nya områden av aktiviteter, roller och valmöjligheter. 
  
 Att genomföra stora ansträngningar utan att detta leder till resultat är relaterat till utvecklingen av depression. 
  
 Problem i skolan med skolresultat och prestationer orsakar internaliserande symptom för flickor under tonåren. 
  
 Det finns samband mellan olika typer av psykiska problem och de är också relaterade till ett brett spektrum av somatiska och psykosomatiska symptom. 
  
 Internaliserande och externaliserande psykiska problem har negativa effekter på skolprestationer genom mekanismer som är delvis ålders- och genusspecifika. 
  
 Kompetenser och prestationer i skolan är relaterade till psykisk hälsa. 
  
 Goda resultat i skolan har en positiv effekt på självuppfattning. 
  
 En god självuppfattning bidrar inte direkt till bättre resultat, men andra faktorer som är relaterade till självuppfattning (motivation och upplevd inre/yttre kontroll) påverkar lärande och resultat. 
  
 Relationer med klasskamrater och lärare bidrar till processer som kopplar skolmisslyckande till psykisk ohälsa. Relationer med kamrater och lärare kan också skydda mot utvecklingen av psykiska problem. 
  
 Jämförelser med klasskamrater påverkar självuppfattningen, med effekter som varierar beroende på gruppsammansättning och typ av skola. 
  
 Implikationer 
 Implikationer av översiktens resultat för utformningen av det svenska skolsystemet diskuteras. 
 Betydelsen av tidiga skolsvårigheter och upplevda misslyckanden för barnens hälsa gör det viktigt att upprätthålla en förskola av hög kvalité i alla kommuner och bostadsområden och att 
 15 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 motverka tendenserna mot en ökad variation av den pedagogiska kvaliteten i förskola, vilket har uppmärksammats i nationella utvärderingar. 
 Det är viktigt att förskolan bidrar till att utveckla och stimulera barnens sociala, språkliga och kognitiva färdigheter och kompetenser, i syfte att förebygga framtida skolsvårigheter, men det är också viktigt att inte redan i förskolan introducera synsätt, aktiviteter och bedömningar som medverkar till att synliggöra vad som uppfattas som brister hos barnen. 
 Förskoleklassen är en skolform som introducerades 1998, som ett år mellan förskolan och skola. Denna organisatoriska lösning innebär för barnen flera byten mellan olika pedagogiska verksamheter och personal under kort tid. Med tanke på den betydelse som tidiga upplevda skolsvårigheter har för barnens fortsätta skolgång och för deras välbefinnande, är det viktigt att utvärdera och studera hur övergången mellan förskola, förskoleklass och skola organiseras i kommunerna och hur den fungerar för eleverna. 
 Under de första skolåren kan det vara viktigt att undvika att elever upplever skolmisslyckanden. Möjliga insatser i detta syfte kan vara färre elever i de lägre årskurser, säkerställd hög kompetens kring läsinlärning och matematik för lärare, samt god tillgång till lärarresurser och specialpedagogiskt stöd under de första skolåren. Det är samtidigt viktigt att organisera det specialpedagogiska stödet på sätt som inte upplevs som stigmatiserande av eleverna. 
 Det är också viktigt att de individuella utvecklingsplanerna utformas på ett sådant sätt att de ger reella möjligheter för en positiv utveckling av skolprestationerna, och inte helt lämnar över ansvaret för detta till eleven och föräldrarna. 
 Betygen i slutet av grundskolan och betygen i gymnasieskola behöver utformas på ett sätt som inte innebär underkännande av eleven, med de allvarliga konsekvenser för elevernas fortsatta yrkes- och utbildningssituation som detta kan medföra. 
 16 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 3.3 
  
 Identifiering av artiklar relevanta för frågor om jämställdhet 
  
 Titel, abstrakt och fulltext från artiklarna som inkluderades under den första kartläggningen (N=471) granskades med tillägg av nya koder utifrån de specifika frågeställningarna av denna rapport. 
 Kategorierna i protokollet baserades på de tidigare använda, men anpassades efter de aktuella frågorna. Koderna registrerades i databasen i Refworks. 
 Referenserna inkluderades i kartläggningen om de behandlade någon aspekt av psykisk hälsa/ohälsa eller någon aspekt av skola och samtidigt behandlade frågor om skillnader och likheter mellan pojkar och flickor i dessa avseenden. 
 Genomgången identifierade 86 artiklar som preliminärt kunde vara intressanta för denna översikt. Referenserna grupperades enligt följande: 
  
 Psykisk hälsa: symptom av depression, oro, psykosomatiska symptom, det vill säga det som ofta betecknas som internaliserande symptom (N= 41 referenser); 
  
 Psykisk hälsa: problem med uppmärksamhet, aggressivitet, impulsivitet,  
  
 anti-socialt 
  beteende och uppförandestörning. Dessa aspekter betecknas ofta som externaliserande symptom (N= 28); 
  
 Psykisk hälsa: självuppfattning, självkänsla,  
  
 self-efficacy, 
  motivation, självkontroll, kompetens, attityder, bedömning av egen förmåga, sociala jämförelser, välbefinnande, spiritualitet, hopp, och bemästrande. Detta kan definieras som positiva aspekter av psykisk hälsa (N=25); 
  
 Skola: lärare, relationer, stöd, konflikter (N=8); 
  
 Skola: skolkamrater och jämnåriga: relationer, stöd och konflikter (N=9); 
  
 Skola: socialt klimat, klassklimat, samhörighet, utanförskap (N=3); 
  
 Skola: resultat, prestationer, lärande, förmågor (N=46); 
  
 Skola: tidiga åldrar, förskola, övergång till skola, skolstart (N=6); 
  
 Skola: skolsvårigheter, skolmisslyckande, drop out, skolstress (N=15); 
  
 Skola: social anpassning, sociala kompetenser (N=19). 
  
 17 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 Av de 86 artiklarna, ingick 22 (cirka en fjärdedel) i den narrativa syntesen som genomfördes i litteraturöversikten  
 School, learning and mental health,  
 medan 64 inte har behandlats i syntesen tidigare. Dessa 64 nya artiklar inkluderades i den tidigare fulltextgranskningen, men ingick inte i den tidigare narrativa syntesen eftersom de inte uppfyllde de urvals- och relevanskriterier som tillämpades då. Dock är de potentiellt relevanta för frågeställningarna som ställs i denna översikt. I nästa avsnitt syntetiseras urvalet av 51 studier som bedömdes som särskilt relevanta för syftet i denna översikt. Dessa är grupperade efter indelningen som presenteras i figur 3.1: de första fyra temana har en fokus på pedagogiska aspekter, de andra tre temana har en fokus på aspekter av psykisk hälsa. 
 Figur 3.1 Litteraturflöde: från kartläggningen till syntesen med indelning i sex huvudteman 
 Referenser inkluderade i kartläggningen N= 471 
 Referenser exkluderade N=385 
 Potentiellt inkluderade 
 N= 86 
  
 Manuella tillägg 
  
 Referenser 
  
 Referenser 
  
 inkluderade i den 
  
 inte 
  
 N= 2 
  
 narrativa syntesen 
  
 inkluderade 
  
 N=51 
  
 N=39 
  
 Relationer med 
  
 Skolsvårigheter 
  
 Lärare=7 
  
 och internaliserande 
  
 symptom= 11 
  
 Relationer med 
  
 Externaliserande 
  
 kamrater och 
  
 symptom och 
  
 mobbning= 7 
  
 skolanpassning= 5 
  
 Relationer och 
  
 skolklimat 
  
 Skolprestationer och 
  
 = 4 
  
 positiva aspekter av 
  
 psykisk hälsa=14 
  
 Förskola och 
  
 skolstart =3 
  
 18 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 4 
  
 Skola och psykisk hälsa för pojkar och flickor: en syntes av forskning 
  
 4.1 
  
 Genus- och könsskillnader i psykisk hälsa 
  
 Området genusskillnader i hälsa och psykisk hälsa är ett fält som har uppmärksammats i forskning inom olika discipliner. Att uppmärksamma skillnader mellan män och kvinnor och utveckla kunskaper, som handlar om t.ex. åkommor och problematik som är genusspecifika, rekommenderas för att upptäcka områden inom olika institutioner (vård, skola, omsorg) där kvinnor eller män riskeras att diskrimineras. Det förbättrar möjligheterna att kunna erbjuda vård, omsorg, utbildning som är bättre anpassade till olika grupper i samhället, inte bara män och kvinnor, men också män och kvinnor i olika åldrar, och med olika etnisk bakgrund. Kunskapsutveckling inom detta område kan också bidra till att undvika framtida initiativ och insatser som skulle kunna leda till diskriminering. Orsakerna till vissa skillnader eller betydelsen av specifika situationer behöver vi förstå bättre i vissa fall, för att kunna anpassa de diagnoser, behandlingar eller de insatser och den service som erbjuds. I andra fall kan det vara angeläget att känna till vilka skillnader som finns för att ta initiativ för att minska dessa skillnader mellan grupper, om de inte är önskvärda. 
 Women and men differ in biology, the roles and responsibilities that society assigns to them and their positions in the family and community. This affects the risk they take, those they are exposed to, their efforts to improve their health, and how the health system responds to their needs. It may also have implications for the causes, consequences and management of disease and ill health. A gender approach to health begins with the recognition of these differences and promotes the integration of gender as a social determinant of health into policy development, research, health services, resource allocation and project and programme planning, monitoring and implementation. (WHO, 2010). 
 Det handlar därmed om att upptäcka och erkänna dessa skillnader och sedan ta hänsyn till dessa insikter om genusaspekter som påverkar hälsan så att de kan integreras på olika sätt. För att uppnå dessa målsättningar, uppmanar WHO 1) att genomföra studier som undersöker dessa företeelser samt presenterar  
 dis-aggregerade 
  data och 
 19 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 resultat för olika grupper; 2) att genomföra analyser för att förstå betydelsen av dessa resultat och 3) att utveckla policy som beaktar och ger adekvat respons till genusaspekter (WHO, 2010). 
 Att undersöka skillnader som kan vara tecken på ojämlikhet mellan barn och ungdomar är också ett angeläget och möjligen eftersatt område (WHO, 2008). Genusskillnader finns även mellan pojkar och flickor och de kan behöva förstås på egna villkor: det är nämligen inte givet att den kunskap som utvecklas för att förstå genusskillnader mellan vuxna, gäller för genusskillnader mellan barn. Det kan vara nödvändigt att ta hänsyn till de specifika faktorer som är relaterade till barnens utveckling, uppväxtvillkor och sociala sammanhang och hur de kan interagera med genus, på ett sätt som inte stämmer med de gängse modellerna (se Goodman et al. 1997 för ett exempel av hur genus interagerar med social klass och psykisk hälsa). 
 I en omfattande internationell rapport från 41 länder som publicerats av WHO om genusskillnader i barns och ungdomars hälsa konstateras, när det gäller genusrelaterad ojämlikhet i sociala kontexter, att flickor är mer benägna att rapportera positiva skolerfarenheter, skolresultat, support från kamrater och skoltillfredsställelse. De yngre pojkarna rapporterar mer skolstress, medan flickor rapporterar mer skolstress än pojkar några år senare. I samma studie är pojkar mer benägna att bli involverade i riskbeteenden i nästan alla länder (WHO, 2008, s.  
 169–170). 
  Det självrapporterade välbefinnande som kan relateras till depression, oro och andra hälsoproblem är däremot lägre för flickor redan i elvaårsåldern i många länder och vid 15 års ålder i alla länder som deltog i studien (a.a., s. 75). 
 Det finns indikationer på att det i Sverige föreligger problematiska faktorer som påverkar ungdomarnas hälsa negativt: 
 Flera olika indikatorer pekar på att psykisk ohälsa är särskilt vanligt bland yngre kvinnor men att den ökar bland båda könen. Andelen självmordsförsök ökar kraftigt bland unga kvinnor, och allt fler unga vårdas på sjukhus för depression eller ångest och för alkoholförgiftning. Under sista åren har dödligheten bland unga män ökat något till följd av en liten ökning i flera dödsorsaker, nämligen skador, alkoholrelaterade dödsorsaker och möjligen även självmord. (Socialstyrelsen, Folkhälsorapport, s. 16) 
 Självmord är mer vanligt bland män än bland kvinnor, medan självmordförsök är tre gånger så vanligt bland kvinnor som bland män (Socialstyrelsen, Folkhälsorapport 2009, s. 69). 
 20 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
 I en rapport från BRÅ om riskbeteende och brott bland svenska ungdomar i åk 9 (Ring, 2010) konstateras att pojkar uppger att de begår brott oftare än flickor. Det noteras också att olika typer av problembeteende har minskat för både flickor och pojkar sedan 1995, men mer för pojkar än flickor. Andelen pojkar som uppger att de har begått våldshandlingar är dock markant större än andelen flickor (20.8 % för pojkar mot 9 % för flickor). 
 När det gäller området psykisk hälsa, finns det konsensus inom forskningslitteraturen om att  
 internaliserande symptom  
 som depression, ängslighet och oro är mer vanliga bland kvinnor än bland män. Flera studier har kommit fram till att det kan uteslutas att dessa skillnader är en artefakt, orsakade av t.ex. mätfel eller kvinnors större benägenhet att rapportera symptom (se till exempel Berger, 2009). Epidemiologiska studier har visat att depression är den ledande orsaken till sjukdomsrelaterad funktionsnedsättning för kvinnor, med en prevalens om 21.3 % för kvinnor och 12.7 % för män av en  
 major depressive disorder  
 (Noble, 2005). Den högre förekomsten uppstår i samband med puberteten och kvarstår eller ökar medan kvinnorna är i fertilåldern. I barndomen är förekomsten av ängslighet och oro liknande mellan könen, eller något högre för pojkar. När det gäller orsakerna till dessa skillnader i depressiva symptom finns det flera faktorer och modeller som diskuteras och undersöks: biologiska, genetiska, socioekonomiska, psykologiska, sociokulturella faktorer och olika typer av samspel mellan dessa  
 (Nolen-Hoeksema 
  & a greater vulnerability to physical hazards in males; a different pattern of prenatal hormone production with effects on the programming of brain development; a different pattern of sex hormone production beginning with the changes associated with puberty; experiences biologically confined to one sex (such as pregnancy and childbirth); and culturally influenced lifestyle differences that vary quantitatively between males and females (such as degree of involvement in childrearing, pattern of careers, type of peer group culture, experience of living with a male partner, and expected styles of emotional experience and interpersonal interaction). () 
 Den tredje nivån handlar till sist om definitionen av skyddande faktorer och riskfaktorer: 
 At the third level, each of these  
 intermediate-level 
  consequences must lead on to some type of proximal risk or protective effect that is more directly implicated in the causal mechanisms predisposing to psycho- 
 23 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 pathology and which differ in type or frequency between males and females. () The sexes may differ in their liability to experience particular environments that provide risk or protection (the variations in liability stemming from behaviours such as  
 risk-taking, 
 novelty-seeking 
  or harm avoidance that are commoner in one or other sex). They may also differ in their susceptibility to environmental stresses or adversity, reflected in qualities such as emotionality that differ in degree between males and females, or styles of cognitive processing or patterns of cognitive set or internal working models that vary between males and females. In addition, the sexes may vary in personality features (such as anxietyproneness, dysthymia or aggressivity) considered to constitute subclinical levels of psychopathology that predispose to disorder without the necessary involvement of environmental factors. (Rutter et al., 2006, s. 1098) 
 Rutter et al. sammanställer i denna analys evidens från olika studier för att förstå orsakerna till könsskillnader, och ger flera indikationer till forskningsområden och metodik för att angripa dessa frågor. De menar också att flera av dessa frågor behöver examineras systematiskt med ytterligare studier. 
 I denna översikt presenteras studier som belyser några av dessa möjliga aspekter och genusskillnader, vilka berör barn och ungdomar från förskola till gymnasieskola. Vissa studier ger ett bidrag av beskrivande karaktär, medan andra undersöker möjliga mekanismer, processer och samband som förekommer. Förståelsen av dessa processer skulle kunna bidra till ett adekvat bemötande av pojkar och flickor i skola och förskola, i linje med de målsättningar som förespråkas av Världshälsoorganisationen. 
  
 4.2 
  
 Genomgång av litteraturen 
  
 Innehållet i de 51 referenser som har blivit utvalda i denna genomgång av litteraturen syntetiseras och diskuteras i detta avsnitt. 
 Materialet är omfattande och behandlar flera olika begrepp och processer. För att göra syntesen meningsfull och uppnå en viss koherens är det därför lämpligt att organisera framställningen kring de huvudteman som framträder i innehållet. 
 Det gemensamma dragen i dessa studier är att de beskriver processer och samband mellan faktorer i skolmiljön eller utbildningssituationer. Flertalet studier har också en longitudinell design, det vill säga de följer en grupp elever över tid och studerar uppkomsten 
 24 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
 av olika fenomen och sambandet mellan dessa. De utgår från teorier om faktorer som påverkar en gynnsam utveckling eller riskerar att leda till ett sämre utfall för barnen och ungdomarna. Utfallet kan handla både om deras välbefinnande och om deras utbildningsresultat. Hypoteserna som formuleras utifrån dessa teorier testas i den undersökta populationen så att man kan verifiera om de har empiriskt stöd. 
 I studierna ingår grupper av elever, ofta både pojkar och flickor, vilket gör det möjligt att jämföra dessa grupper med avseende på olika uppfattningar, samband och processer. Det som är i fokus för studierna varierar, men har att göra med aspekter av välbefinnande, psykisk hälsa/ohälsa och i synnerhet med samspelseffekter i undervisningssituationer. Bakgrundsfaktorer som social och utbildningsbakgrund, behandlas också i flera studier men är ofta inte i centrum. Studiernas syfte är ofta att identifiera faktorer i skolans miljö som, utöver de kända bakgrundsfaktorerna, kan fungera som mediatorer, dvs. som länkar mellan faktorer, eller moderatorer, dvs. som faktorer som ökar eller minskar effekten av andra faktorer, eller utgör en ytterligare komponent i komplexa kausala modeller som involverar ett brett spektrum av variabler, även på individnivå. 
 Betydelsen av sociala riskfaktorer för barnens skolresultat och välbefinnande är väl kända och har tidigare kartlagts i flera studier och är inte det specifika fokus för flertalet av artiklarna i denna översikt, även om flera studier tillför intressant information om dessa bakgrundsaspekter. I stället är flera författare av de artiklar som ingår i denna översikt intresserade av att identifiera och beskriva betydelsen av andra pedagogiska faktorer eller faktorer i undervisningsmiljön som påverkas av, och påverkar, barn och ungdomars psykiska hälsa. Syftet är därmed att identifiera betydelsefulla risk- och skyddsfaktorer i utbildningssituationen som påverkar barn och ungdomarna  
 utöver  
 individegenskaper, påverkan av tidigare erfarenheter och andra bakgrundsfaktorer. 
 Redovisningen av studierna struktureras kring de teman som identifierades genom den senare genomgången (se figur 3.1.). Den behandlar innehåll och resultat om psykisk hälsa i skolan som är intressanta att ta hänsyn till när man undersöker frågor om jämställdhet mellan pojkar och flickor i skolans kontext. I tematiseringen har jag valt att strukturera innehållet först kring skolfaktorer (fyra teman) och sedan kring faktorer av psykisk hälsa (tre teman). Den narrativa syntesen av referenserna börjar med studier som behandlar faktorer i skolan 
 25 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 och deras samband med barns psykiska hälsa: relationer med lärare, relationer med kamrater, relationer i tidiga åldrar, skolklimat i adolescensen, betydelsen av upplevda skolsvårigheter. Sedan presenteras studier som behandlar frågor relaterade till olika aspekter av psykisk hälsa: internaliserande problem, externaliserande problem, positiva aspekter av psykisk hälsa (t.ex. självuppfattning, känslan av kontroll). Det finns naturligtvis en viss överlappning mellan studierna. En och samma artikel kan behandla flera av dessa aspekter, men den behandlas bara i anknytning till ett av dessa teman. 
  
 4.3 
  
 Relationer med lärare 
  
 Redovisningen av litteraturen inleds med ett tema som behandlas i sju artiklar:  
 relationer mellan lärare och elever,  
 och dessas effekter på elevernas skolanpassning, välbefinnande och även utbildningsresultat. 
  
 Hamre & hur mobbning är relaterat till sociala och akademiska färdigheter; hur mobbning 
 33 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 påverkar skolanpassning; om internaliserande och externaliserande beteenden predicerar mobbning och; om god självkänsla och positiva kamratrelationer skyddar mot mobbning; och om det fanns några skillnader i dessa avseenden mellan pojkar och flickor. 
 Resultaten visade signifikant stabilitet över fyra år för både pojkar och flickor. Störande beteende och upplevd mobbning predicerade utsatthet på både kort och lång sikt. Mobbningsoffer visade således mer störande beteende, ensamhet och upplevd aggression. Mobbade flickor var mer deprimerade och ensamma än pojkarna och de hade också låg självkänsla då det gällde studier. För både pojkar och flickor var störande beteende en riskfaktor medan skolframgång och sociabilitet var skyddsfaktorer på lång sikt. Negativa kortsiktiga konsekvenser av mobbning i tidiga tonåren föreföll dock mer destruktiva för flickor än för pojkar. Tidiga riskfaktorer var likartade för pojkar och flickor med både en internaliserande (ensamhet, depression) och en externaliserande (störande,  
 anti-socialt 
  beteende) komponent. För båda dessa finns också interaktionseffekter så att negativt beteende framkallar mobbning som i sin tur förstärker det icke önskvärda beteendet. En slutsats som författarna drar är således att intervention måste vara inriktad på kamratsystemet och grupprocesser snarare än förändring av enskilda individer. 
 I en annan studie av  
 Myers, Morris, Brown  
 (2005) testades två modeller för hur sambandet ser ut mellan kamratmobbning och psykosociala problem, fysiska symptom och skolprestationer. I den första modellen förutsätts att kamratmobbning påverkar psykosociala problem och fysiska symptom som i sin tur får konsekvenser för skolprestation. I den andra modellen är hypotesen att psykosociala och fysiska problem leder till mobbning som påverkar skolprestation. Båda modellerna ger en god anpassning och detta tyder på att det finns ett samspel mellan dessa faktorer som påverkar varandra ömsesidigt. Studien är baserad på ett amerikanskt stickprov av blandade etniska grupper som följdes från höstterminen till vårterminen i årskurs 6. Samspelet förefaller likartat för pojkar och flickor, dock rapporterade flickor mer ängslighet och pojkar mer mobbningsincidenter. 
 Ovan nämnda studier baseras på skattningsdata medan  
 White, Carter, Romero, White, Brown, & 2) om barn med olika typer av beteendeproblem i åk 1 löper högre risk att uppleva lässvårigheter i åk 3. Undersökningsgruppen bestod av 515 barn. Studien påbörjades när barnen gick i förskolan, barnen undersöktes sedan två gånger i åk 1 och sedan en gång i åk 3. Den longitudinella designen gjorde det möjligt att kontrollera om nivåerna av beteendeproblem uppstod efter att erfarenheterna i skolan hade ägt rum, till exempel av lässvårigheter. Tidiga lässvårigheter innebar en risk för ökade internaliserande och externaliserande problem i åk 3, samt lägre nivåer av självkontroll och engagemang med uppgifter. Dessa resultat bekräftade den första hypotesen, om att lässvårigheter kan orsaka beteendeproblem. Det fanns stöd också för den andra hypotesen, men av de olika problematiska beteenden i åk 1 som analyserades, var det bara bristande engagemang med uppgifter i åk 1 som hade ett samband med senare 
  
 58 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
 läs- och skrivsvårigheter, när man kontrollerade för tidiga nivåer av läsning, och demografiska faktorer. Slutsatserna var att barn med tidiga problem med läsning riskerade att visa låg självkontroll, externaliserande problem och internaliserande problem i åk 3. Brister i självkontroll under åk 1 kan medföra senare uppkomst av problem med läsning. Det finns stöd för hypotesen om en viss bidirektionalitet mellan lässvårigheter och problembeteende. 
  
 Meadows  
 (2007) studie undersökte genuslikheter, de för pojkar och flickor parallella vägar som går från socialt stöd under adolescensen och som skyddar dem från olika utfall, det vill säga  
 anti-socialt 
  beteende för pojkar och depression för flickor. 
 Rutter, Giller & när det gäller det emotionella välbefinnandet, uttryckte flickor högre nivåer av rädsla och ledsenhet. Även när det gäller lärarnas skattningar fanns det skillnader: lärarna tyckte att flickor hade mer emotionella problem, medan pojkar bedömdes ha mer beteendeproblem och sämre skolanpassning. Ett annat resultat var att flickornas självuppfattning minskade över den undersökta perioden.  
 Leeson, Ciarrochi & 
  
 2. 
  
 att lärandemotivationen i den aktuella kamratgruppen skulle bidra med ytterligare en effekt till bättre resultat, utöver det som berodde på individens egenskaper och motivation; 
  
 3. 
  
 att lärandemotivationen skulle reducera genusskillnaden (gender gap) i resultaten mellan pojkar och flickor, vilket skulle stödja teorin att förklaringen till pojkarnas sämre resultat och underprestation i skolan är deras annorlunda motivationsinriktningar. 
  
 72 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
 Elevernas lärandemotivation gav en positiv effekt på läranderesultat, även om effekten var mindre än den som berodde på elevernas kognitiva förmåga och bakgrund; det fanns också vissa mindre effekter av skolans sammansättning. Det som är intressant i detta sammanhang är att skillnaderna mellan pojkar och flickor inte minskade nämnvärt, när man tog hänsyn till skillnaderna i lärandemotivationen, vilket innebär att den tredje hypotesen inte kunde bekräftas. Ett annat resultat var att lärandemotivationen var en viktig prediktor av läranderesultat framför allt för pojkar. Gruppen lågpresterande pojkar med låg motivation var i riskzon för att förlora ytterligare mark jämfört med de andra grupperna. Flickorna med motsvarande låg motivation arbetade ändå och fortsatte att utvecklas under samma period även om de inte var så motiverade, på samma sätt som de mer motiverade flickorna. Detta betyder också att genusskillnaden (gender gap) är stor framför allt bland de mindre motiverade eleverna. 
  
 Buheler & självförtroende och skolresultat var skyddande faktorer mot depression. Buheler & flickor verkar eventuellt drabbas starkt på kort sikt. Pojkar kan reagera på ett annat sätt och konsekvenserna för pojkar kan vara mer långtgående. 
  
 79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 Andra studier belyser processer och mekanismer som länkar samman skolerfarenheter och psykologisk välbefinnande i lärandeprocesser,  
 samt strategier och reaktioner som elever använder för att hantera stress, prestationskrav och negativ feedback. Olika aspekter av dessa processer som har kartlagt i en studie eller flera sammanfattas här: 
  
 Barn och ungdomar bygger upp en bild av sig själva genom de omdömen, bedömningar och reaktioner som de får från omgivningen. 
  
 Flickor internaliserar mer den negativa behandling eller feedback som de får från personer som är viktiga för dem: familj, vänner, lärare. Pojkar verkar vara mer påverkade av negativ feedback av objektiv karaktär och som kan påverka deras status. De olika reaktioner som pojkar och flickor visar, tolkas vara relaterade till att pojkar är generellt mer statusorienterade och flickor är mer relationsorienterade. 
  
 Elever försöker behålla en positiv självbild även när de möter svårigheter och negativ feedback i skolan. Pojkars tendens att överskatta sin kompetens (visas i en studie) kan vara ett sätt att behålla en positiv självbild. Flickornas högre nivåer av internaliserande problem (oro, depressiva symptom) i början av tonåren kan bidra till deras tendens att underskatta sin kompetens. Flickor lyckas inte lika bra att behålla en positiv självbild, trots att de som grupp presterar bättre. Dessa processer skulle kunna förklara den paradoxala situationen som identifierats: flickor presterar bättre, men har sämre självuppfattning än pojkar. Om orsaken till detta är flickornas högre nivåer av depression i adolescensen, skulle insatser behövas riktas till att motverka dessa depressiva symptom. 
  
 En studie om positiva genusroller föreslår att de positiva egenskaperna av den instrumentella genusrollen (assertiveness & elever med positiva egenskaper (både pojkar och flickor) i elevgruppen borde uppmärksammas av läraren så att de kan få hjälp att bli positiva förebilder i gruppen (elever med externaliserande beteenden bör uppmärksammas, men inte på ett sätt som gör att andra i gruppen vill imitera deras beteende). 
  
 Om undvikande strategier har etablerats under tidigare år hos eleverna, är det lämpligt att uppmärksamma och aktivt motarbeta dessa med undervisningsstrategier som kan motivera eleverna att delta i aktiviteter och våga anta utmaningar. 
  
 Det borde också vara möjligt att identifiera möjliga förändringar i samhället och i skolans organisation som kan förklara de förhållandevis lägre resultat och större problem för pojkar i skolan som har uppstått under de senare åren. 
 Det kan vara nödvändigt att reflektera över det som vi vuxna skapar och framkallar med våra institutioner, regelverk och strukturer. Det kan finnas och det har förut funnits subkulturer som söker andra vägar till förverkligande än de som utbildning kan erbjuda, eller motsätter sig eller är misstänksamma mot utbildningsidealen, eller till och mot ett konstruktivt engagemang i samhället. Det kan vara angeläget att studera de specifika ungdomskulturer som uppstår och utvecklas, men det skulle vara riskfyllt att beskriva dessa avgränsade subkulturer som representanter för ett unikt och dominerande maskulint ideal. 
 Det kan vara just det som medierna ibland kanske oavsiktligt bidrar till att skapa och befästa: i själva verket en stereotyp bild av pojkar som slackers, och flickor som prinsessor. Dessa schablonartade bilder kan på ett subtilt sätt och på ett djupare plan motverka sitt eventuellt ytligt uttalade syfte att på ett positivt sätt uppmärksamma genusaspekter i samhället. Dessa fenomen – och olika hypoteser och teorier om deras uppkomst – borde undersökas och 
 87 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 studeras empiriskt, eftersom deras existens och orsakerna till fenomenens uppkomst inte bör befästas med stöd enbart i mediala kampanjer. 
 Att kalla idealen i dessa subkulturer som det som är typisk maskulinitet innebär att förringa och förvrida den maskulina genusrollen som inte alls har inneburit en önskan att avstå från hårt arbete, från ansvarsfyllt beteende för adras väl, samarbetsförmåga, generositet och självförverkligande med respekt för andra. Det var med andra ord tidigare självklart – och det borde fortfarande vara självklart – att förvänta sig goda resultat och gott uppförande i skolan från pojkar. Om det inte är så längre, kan vi behöva fundera på varför vi har förändrats så. Detta fenomen – våra förväntningar – kan inte attribueras till pojkarna själva. 
 Det kan kännas tilltalande och en lättnad för alla som har ansvar för skolan och dess policy att lägga ansvaret för pojkarnas större problem och svårigheter till deras egna kamratkulturer, i stället för att fundera över vad som i samhället och i skolan kan ha orsakat att de tappar mark. Dessa resonemang om maskulinitet är kanske utvecklade med unga vuxna i åtanke, men resonemangens orimlighet framträder med all tydlighet om vi tillämpar dem med unga barn i förskola och skola. Antiplug 
 g 
 attityder har beskrivits till exempel hos studenter efter gymnasiet (Kleinfeld, 2009b) men lär inte finnas i början av skolan och i förskola, där eleverna inte pluggar ens. En av slutsatserna i denna översikt är att det finns utvecklingsfaser som barn och ungdomar går igenom under sin uppväxt och deras betydelse bör beaktas, vilket man kan göra genom att undvika generaliseringar som skulle gälla för alla åldrar. 
 Dessa resonemang kan också bidra till att skapa ytterligare negativa stereotyper om en antipluggkultur hos pojkar som i sig kan förstärka tendenser att ha lägre förväntningar på pojkar och att inte uppmärksamma tillräckligt och se ambitiösa pojkar som vill prestera väl. 
 Vi skulle inte ha mycket tilltro till kraften av pedagogiska målsättningar, verksamheter, samspelsituationer om vi inte skulle erkänna att de kraftfullt kan förmedla normer och värderingar till eleverna genom de aktiviteter som bedrivs och de normer och värderingar som präglar dem. Det skulle alltså vara genom att undersöka vad som har hänt i skolan som man skulle hitta möjliga orsaker till pojkarnas lägre resultat. Eftersom dessa tendenser framträder i flera västerländska länder, skulle det kunna handla om delvis globala tendenser och förändringar. 
 88 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
 Om man går in i en svensk förskoleklass är det inte ovanligt att se detta fenomen: flickor flockas runt läraren och arbetar entusiastiskt med en frivillig aktivitet, medan de flesta pojkar inte deltar i denna aktivitet och ingen verkar bry sig. Jag vill peka på att ett pedagogiskt arbetssätt som bygger mycket på  
 frivillighet,  
 elevens fria vilja, kan vara en bov i dramat och kan bidra till att förstärka de utvecklingsmässiga skillnaderna som finns mellan pojkar och flickor generellt. Dessa beteenden bidrar till att skapa olika  
 habitus  
 hos pojkar och flickor, vanor och attityder i förhållande till skolans arbete, och även identiteter som skolelever. Jag menar naturligtvis inte att det pedagogiska arbetssättet i stället skall bygga på tvång, men större ansträngningar borde användas för att locka alla elever, även pojkar, till aktiviteterna som görs, och till att behålla deras uppmärksamhet. Attityder av rädsla för misslyckande, undvikande av uppgifter, inlärd hjälplöshet borde aktivt motverkas bland eleverna redan från början, och bör inte ignoreras. 
 Den enda studie som undersökte effekter av olika pedagogiska metoder tillåter inte några långtgående slutsatser, men pekar dock på att pojkar och flickor reagerar olika på undervisningsmetoder och att pojkarna verkade mer känsliga för ineffektiva metoder. 
 Några möjliga förändringar i skolsystemet som kan ha varit mer problematiska för pojkar är införandet av nya arbetssätt, metoder och sätt att undervisa som skulle kunna vara mindre effektiva, i synnerhet för pojkar. Införandet och betoning av arbetsformen  
 eget arbete  
 har nämnts i flera sammanhang (Lawson, 2010). Studier som ingår i denna översikt har inte behandlat denna fråga, men det finns indikationer från tidigare översikter om det. Brophy (1988) har givit en syntes av vad som har framkommit som positiva lärarfaktorer i undervisning efter omfattande empiriska studier. Några av dessa är:  
 role definition, expectations, time allocation, active teaching 
 . Aktiv undervisning bidrar således till goda resultat. Students achieve more in classes where they spend more of their time being taught or supervised by their teachers rather than working on their own or not working at all. (a.a., p. 242) 
 Den generella kvaliteten i skola och förskola kan med andra ord vara en faktor att beakta. Det finns flera studier som pekar på att variationen i kvalitet har ökat i de svenska skolor och förskolor under de senaste 20 åren, som en konsekvens av flera reformer (Skolverket, 2004, Skolverket, 2009). Den ökade variationen i kvalitet skulle kunna förklara en del av pojkarnas problematik, om det stämmer att de är mer 
 89 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 känsliga för ineffektiva metoder. Nationella utvärderingar har också beskrivit pedagogiska verksamheter av hög kvalitet som förmedlar höga förväntningar och engagerar alla elever (Skolverket, 2006). 
 Det som karakteriserar pedagogiska miljöer av låg kvalitet kan i stället vara en  
 lassaiz faire  
 pedagogik som inte anstränger sig för att nå, stimulera och motivera alla elever, utan till exempel låter några av dem, företrädesvis pojkar, undvika att arbeta med uppgifter. Dessa processer skulle kunna spela en roll i uppkomsten av det som sedan i vuxenåldern kan se ut som en gruppkultur, men som egentligen kan beskrivas som ett kristalliserat resultat av elevernas försvarsstrategi mot misslyckande, som dock går hand i hand med en motsvarande pedagogisk  
 task avoidance 
 . Delvis skulle en  
 antiundervisningskultur  
 således, just för att uttrycka sig på ett övertydligt sätt, kunna hållas ansvarig för att pojkar i något större utsträckning lämnas åt sitt öde, med fler externaliserande problem, mer inlärningssvårigheter och så vidare, vilket gör att de riskerar att prestera under sin potential. 
 En annan möjlighet som har förts fram av forskare i USA där denna fråga har debatterats livligt (Kleinfeld, 2009a) är att uppmärksamheten på flickors lärande och deras kommunikation i klassrummet, vilka präglade den pedagogiska forskningen under  
 1990-talet, 
  kan ha lett till en ökad medvetenhet om flickornas behov. Det har i sin tur lett till deras mer optimala utveckling, menar vissa polemiskt, även på pojkarnas bekostnad. Pojkarna skulle ha tappat mark när lärarna blev mer medvetna om att de behövde stimulera och uppmärksamma flickor bättre. Om detta stämmer, skulle det hjälpa att sätta fokus i skolan även på pojkars lärandestrategier och intressen – dock utan att denna gång tappa flickorna ur sikte. Det kan vara så att en generation av lärare som har fått upp ögonen för flickornas behov under sin utbildning, kan ha lättare för att uppmärksamma deras behov än pojkarnas. Detta eventuella fenomen har dock inte behandlats i studierna i denna översikt, men har diskuterats i andra studier (Kleinfeld, 2009a, Sawyer, 2010,  
 Mendoza, 
  2003). 
 Flickors psykiska hälsa i skolan: implikationer och tolkningar 
 Flera studier bekräftar samma bild av en ökad sårbarhet för flickor med början i de yngre tonåren för internaliserande psykiska problem, som ängslighet och depression, men även lägre självuppfattning. Det finns flera indikationer från andra studier att detta är fallet 
 90 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
 även bland svenska flickor och prevalensen av dessa problem ökar i denna grupp. Även om flickor som grupp presterar bättre än pojkar, finns bland flickor i tonåren en psykologisk otillfredsställelse, en ökad oro, som uttrycker sig i depressiva symptom, ätstörningar, ökade självmordsförsök och sedan leder till allvarliga tecken på psykisk ohälsa bland unga kvinnor (Socialstyrelsen, 2009). 
 Perioden som verkar mest känslig för flickor börjar med de tidiga tonåren, även om flickor också tidigare är känsliga för skolsvårigheter och kamratproblem och gynnas särskilt av nära relationer med lärare. Målsättningen i skolan kan även här vara att förebygga erfarenheter av skolmisslyckande, undvika att utsätta elever för skolstress och negativ feedback. Att misslyckas i skolan är en negativ erfarenhet som kan påverka elevernas psykiska hälsa och den verkar drabba flickor särskilt hårt. Negativa erfarenheter i tonåren relateras till risk för att inte fullfölja sina studier för flickor. 
 För att besluta om insatser mot dessa förhållanden kan det vara lämpligt att undersöka de bakomliggande orsakerna, dels bakom flickornas högre sårbarhet för depressiva symptom under adolescensen, jämfört med tidigare utvecklingsfaser, dels bakom deras högre nivåer av depressiva symptom jämfört med pojkar. Ett tredje fenomen att undersöka är trenderna mot en ökning av internaliserande symptom (Franklin, 2010) och av en tidigare debut av depression i yngre kohorter (Figueroa, 2000, s. 1 000). Denna översikt har inte som målsättning att förklara orsakerna till den högre prevalensen bland kvinnor av dessa symptom. Tidigare översikter som har utrett frågan har inte kunnat ge alla svar, men har pekat på flera plausibla förklaringsmodeller (Figueroa, 2000, Noble, 2005, Berger, 2009). Flickornas benägenhet för internaliserande symptom har inte blivit föremål för aktuella debatter, även om depression hos kvinnor är föremål för flertal studier om dess etiologi. Biologiska faktorer verkar inblandade, eftersom perioden där kvinnor visar denna sårbarhet sammanfaller med deras fertila ålder. Flera fysiologiska mekanismer skulle kunna vara inblandade (biologiska, hormonella, i samspel med genetiska). Dessa faktorer kan påverka, och det verkar som om även omgivningsfaktorer är betydelsefulla. Om det endast var biologiska faktorer inblandade skulle problem uppstå i samband med de fysiologiska förändringarna som uppstår vid puberteten samtidigt i olika länder. Den lägre självuppfattningen hos flickor, som tros vara relaterad till internaliserande problem, uppstår dock vid olika tidpunkter i olika länder och det verkar finnas ett samband med övergången från grundskola 
 91 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 till gymnasieskola, vilket antas kunna orsaka en ökad stress hos flickor (Figueroa, 2000, s. 1 004). 
 Förmedling av information och kunskaper till flickorna om riskerna och orsakerna, de fysiologiska processer och omgivningsfaktorer som kan orsaka en ökad sårbarhet för internaliserande symptom, skulle förmodligen kunna hjälpa dem att förstå dessa processer och ge dem en beredskap att bättre göra motstånd mot dem. 
 Även för flickor, skulle skyddande faktorer i skolans miljö vara positiva relationer med lärare och kamrater och goda skolresultat. Utbildningssituationer av god kvalitet där eleverna arbetar framgångsrikt skulle åtminstone delvis kunna skydda mot risken för internaliserande symptom. 
 Möjliga åtgärder för att öka jämställdhet i skolan 
 För att öka jämställdheten i skolan skulle insatser riktas mot att minska symptomen av psykisk ohälsa och att öka välbefinnande för både flickor och pojkar. Dessa målsättningar borde vara okontroversiella efter denna genomgång: 
  
 Erbjuda verksamheter av hög pedagogisk kvalitet i förskola och vid skolstart, där det skall finnas goda relationer och samspel mellan lärare och alla barn eftersom goda relationer mellan lärare och elever är en skyddande faktor för eleverna. 
  
 Arbeta för att förebygga inlärningssvårigheter och ge stöd och förmedla positiva förväntningar till alla elever som upplever svårigheter i skolan i alla åldrar. 
  
 Ge stöd till pojkar och satsa särskilt för dem i förskolan och i början av skolan. 
  
 Ge stöd till flickor framför allt från början av tonårstiden. 
  
 Målsättningen skall inte vara att minska skillnaderna genom att bidra till en ökning av externaliserande problem hos flickor och internaliserande problem hos pojkar, även om detta skulle minska skillnaderna mellan pojk- och flickgruppen. Märk väl att detta inte är så absurt som det verkar vid den första anblicken. Enligt en studie i denna översikt har positiva egenskaper av traditionella genusroller en skyddande effekt mot depression för pojkar och mot externaliserande beteende för flickor. Om de traditionella genusrollerna försvagas, kan man där- 
 92 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
 med hypotisera ett minskade skydd för både pojkar och flickor mot de typer av psykiska problem som inte är könstypiska. För att motverka dessa icke önskvärda effekter och i stället åtnjuta det skyddet som dessa positiva egenskaper kan erbjuda, kan det vara bra att uppmuntra dessa egenskaper hos både pojkar och flickor.  
 Assertiveness  
 och autonomi skulle skydda mot depression, och empati och medkänsla mot externaliserande problem. Man kan anta att pojkar och flickor socialiserades på ett starkare sätt förut i dessa genustypiska roller och fick med sig dessa positiva och skyddande egenskaper. När typiska genusroller inte är så självklara eller önskvärda längre, borde man se till att erbjuda andra sätt att tillägna sig dessa skyddande beteenden och attityder i förskola och skola. 
 Stora insatser borde även riktas mot att på olika sätt förebygga att elever upplever svårigheter i förskola och skolan, både när det gäller sociala, emotionella och kognitiva kompetenser och färdigheter. Det borde vara möjligt att göra möten mellan barn och pedagogiska verksamheter till en positiv erfarenhet, där alla barn känner sig uppskattade, värdefulla och som motiverar dem att lära sig, och inte där de blir rädda för att misslyckas och måste försvara sig genom olämpliga strategier för att behålla sin självbild, till exempel med uppgivenhet, eller genom internaliserande och externaliserande reaktioner. Det är viktigt att eleverna går från sitt möte med skolan med en tilltro i sina möjligheter att utvecklas och att lära sig. Dessa positiva erfarenheter är en grund och ett skydd för deras psykiska hälsa och välbefinnande. Stora ansträngningar borde göras för att nå alla elever, och utan att använda stigmatiserande insatser. 
 Lärare i förskolan och skolan har vid skolstart ett alldeles särskilt och värdefullt ansvar som kanske inte uppskattas fullt ut i samhället. De borde åtnjuta en hög status, en fullgod arbetssituation och borde vara beredda att på ett uppskattande sätt bemöta pojkar och flickor som kan befinna sig på olika utvecklingsnivåer. De bör uppmuntra och stimulera dem på det sätt som gynnar dem mest. Gruppen som kan drabbas mest under dessa tidiga år när det gäller psykiska problem och skolproblem är pojkar. De riskerar därmed också att få mer konfliktfyllda relationer med lärare, att bemötas med lägre förväntningar och de löper risken att bli underpresterande på sikt. Det kan vara bra för personalen i skolan att känna till, att erkänna och beakta de tendenserna och skillnaderna som kan finnas mellan pojkar och flickor generellt. 
 93 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 Insatser för att främja goda relationer mellan elever i skolan och skolans psykosociala klimat kan också vara viktiga för att förebygga psykisk ohälsa för både flickor och pojkar (Hogan Allodi, 2010). Enligt internationella studier, verkar förekomsten av mobbning vara relativt låg i svenska skolor (Alexander, 2003, Alexander & uppgifter om skillnader i betygsfördelning vid avgång från grundskolan (Björnsson, 2005; Sveriges Ingenjörer, 2008) samt uppgifter om antal studenter och examina på högskolan är tillgängliga (Högskoleverket, 2010, Högskoleverket och SCB). Uppgifter om fördelning för flickor och pojkar i meritvärdepoäng från gymnasieskolan skulle också vara intressanta att redovisa. 
 95 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 gruppen och att inte behandla pojkar och flickor genom att attribuera dem automatiskt könstereotypiska egenskaper, intressen och behov. Denna stereotypiska behandling skulle kunna vara negativ särskilt för barn som uppvisar beteenden och egenskaper som icke är könstypiska: lågpresterande flickor med externaliserande beteenden eller högpresterande pojkar med internaliserande problem skulle riskera av väcka förvåning och bli missförstådda i en könsstereotypisk lärandemiljö. Det kan dock likväl vara viktigt att inte avfärda, utan erkänna och ta hänsyn till de generella skillnader som finns mellan pojkar och flickor i dessa avseenden. Att inte erkänna skillnader som finns, att ignorera dessa skillnader och behandla alla utifrån samma norm innebär i själva verket att man diskriminerar. 
 96 
  
 SOU 2010:79 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
 Referenser 
 Referenser i den narrativa syntesen 
 Rhodes, E.M. (2002). School effects on psychological outcomes during Ray.  
 Journal of educational psychology 
 , 94, 4, 795– 809 [Ref ID 2604]. 
 Brendgen, M., Abbott, Wong, Romero, B., Vitaro, Johnson, R. E. (2007). Verbal Abuse by the Teacher During Childhood and Academic, Behavioral, and Emotional Adjustment in Young Adulthood.  
 Journal of educational psychology,  
 99, 1,  
 26–38 
  [Ref ID 29902]. 
 Buehler, Stout, Hester (2004). Cumulative environmental risk and youth maladjustment: the role of youth attributes 
 . Child Development 
 , 75, 6,  
 1832–1849 
  [Ref ID 26559]. 
 Ciarrochi, J., Heaven, P. C. L. and Miller, Delgado (2007). The impact of hope,  
 self-esteem, 
  and attributional style on adolescents' school grades and emotional  
 well-being: 
  A longitudinal study.  
 Journal of Research in Personality 
 , 41, 6,  
 1161–1178 
  [Ref ID 1755]. 
 Moore, Perez, Brown, Jackson, Casey (2001). Social origins of depressive cognitions: A longitudinal study of  
 self-per- 
  ceived competence in children.  
 Cognitive Therapy and Research, 
  
 25, 4,  
 377–395 
  [Ref ID 9011]. 
 Moore, Perez, Ferguson, Hester, Roy, Adams, Smith, Moore, J. (1999). Children's overand underestimation of academic competence: A longitudinal study of gender differences, depression, and anxiety.  
 Child development 
 , 70, 2,  
 459–473 
  [Ref ID 3035]. 
 Moore, Perez, Decker, Sanford, Ferguson, Hester, Roy, Cox, Smith, Hess, Tram, Hester, et al. (2001). The development of multiple domains of child and adolescent  
 self-concept: 
  A cohort sequential longitudinal design.  
 Child development 
 , 72, 6,  
 1723–1746 
  [Ref ID 9024]. 
 Crosnoe, R., Hall, Douglas, S. M. (2002). Protective Functions of Family Relationships and School Factors on the Deviant Behavior of Adolescent Boys and Girls: Reducing the Impact of Risky Friendships.  
 Youth and Society 
 , 33, 4,  
 515–544 
  [Ref ID 27265]. 
 97 
  
 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 
  
 SOU 2010:79 
 Crosnoe, R., Oliver, Howard, Wright (2007). Gender, Self- Perception, and Academic Problems in High School.  
 Social problems 
 , 54, 1,  
 118–138 
  [Ref ID 6924]. 
 De Fraine, B., Kim, Evans, P. (2007). A longitudinal analysis of gender differences in academic  
 self-concept 
  and language achievement: A multivariate multilevel latent growth approach.  
 Contemporary Educational Psychology.Special Issue: Applications of latent variable modelling in educational psychology research,  
 32, 1,  
 132–150 
  [Ref ID 1879]. 
 Denissen, J.J.A., Zarrett, N. R. and Eccles, Gray (2007). I Like to Do It, I'm Able, and I Know I Am: Longitudinal Couplings between  
 Domain-Specific 
  Lee,  
 Self-Concept, 
  and Interest.  
 Child development 
 , 78, 2,  
 430–447 
  [Ref ID 29803]. 
 Dhami, M.K., Gonzalez, Anderson, Leadbeater, B. J. and Boone, E. M. (2005).  
 Gender-linked 
  Risks for Henry and Relational Victimization in the Context of  
 School-level 
  Poverty in First Grade.  
 Social Development 
 , 14, 3,  
 532–549 
  [Ref ID 7092]. 
 Duchesne, S., Vitaro, F., White, S. and Tremblay, R. E. (2008). Trajectories of Anxiety during  
 Elementary-school 
  Years and the Prediction of High School Noncompletion.  
 Journal of Youth and Adolescence,  
 37, 9,  
 1134–1146 
  [Ref ID 24426]. 
 Fletcher, Williams (2008). Adolescent depression: diagnosis, treatment, and educational attainment.  
 Health Economics 
 , 17, 11,  
 1215–1235 
  [Ref ID 24414]. 
 Fröjd, S., Nissinen, E., Pelkonen, M., Marttunen, M., Hawkins, A., & New York, NY, US: Oxford University Press: Washington. 
 Brophy, Stuart (1983). Research on the  
 self-fulfilling 
  prophecy and teacher expectations.  
 Journal of Educational Psychology 
 , 75, 631– 661. 
 Brophy, J. (1988). Research linking teacher behaviour to student achievement: potential implication for instruction of Chapter 1 students.  
 Educational Psychologist 
 , 23(3),  
 235–286. 
  
 Coren, E. & J. (2009b). No map to manhood: male and female mindsets behind the college gender gap. Gender issue, 26,  
 (3–4) 
  171– 182. 
 Lager, A. (2009). Varför drabbas kvinnor oftare av oro, ångest och depression?: en kunskapsöversikt. Östersund: Svenska folkhälsoinstitutet. 
 Marsh, Escobar, Carr, U., Curtis, Phillips, Jones, Flores, & en annan grupp har stabilt låga resultat (stabil låg bana); en tredje grupp har låga resultat i början och höga på slutet 
 109 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2010:79 
 (stigande bana) och en fjärde grupp har höga resultat i början och låga på slutet (dalande bana). Studien av dessa banor kan ge information om möjliga utvecklingsvägar för olika grupper av elever. 
  
 Dis-aggregerad 
  
  data 
 : uppgifter som görs tillgängliga och presenteras uppdelade för olika grupper, till exempel pojkar och flickor, i tabeller och diagram. 
 110 
 Bilaga 2 
 Litteratursökningar 
 Metoderna för litteratursökningarna utvecklades med utgångspunkt i internationella erfarenheter och dokumentation i detta område: på  
 EPPI-centre 
  (Harden et al, 2001), Social Care Institute for Excellence (SCIE; Coren & Rodgers, Arai et al.). Vi fick också ta del av erfarenheterna med genomförande av systematiska översikter som bedrivs på Socialstyrelsen och på Kunskapscentrum för hälso  
 -och- 
  sjukvården, SBU. Vi sökte databaserna CSA, EBSCO, Medline/OVID, Psycinfo/OVID. 
 Breda sökningar bedömdes som nödvändiga i och med att området som är i fokus för översikten studeras inom olika disciplinära fält och ett flertal begrepp används inom dessa fält. Det innebär att sökprofilerna är långa och komplexa med flera ämnestermer och synonymer för varje begrepp. De kan inte redovisas här av utrymmesskäl men är tillgängliga i sin helhet i ett Appendix som  
 pdf-fil. 
  (Gustafsson, et al. 2010b). 
  
 1. 
  
 Sökningarna i databasen ASSIA, Sociological abstracts, Social services Abstracts performed in CSA at Stockholm university gav  
  
 3 880  
 referenser. 
  
 2. 
  
 Sökningarna i EBSCO multiple databases: Academic Search Premier, Business Source Premier, Communication & 
 zzzmargin-right:2px; 
 zzzoverflow:visable; 
 zzzword-wrap: break-word; 
 } 
  
 P { 
 zdisplay:block; 
 } 
  
 .divbreak { 
 clear:both; 
 display:block; 
 zwidth: 100%; 
 zheight: 1px; 
 zword-wrap: break-word; 
 } 
  
 .xecp { 
   display:block; 
   margin: 0px !important; 
   padding: 0px !important; 
    
 } 
  
 .ec { 
   border-style:solid; 
   border-width:1px; 
   display:block; 
   margin: 0px !important; 
   padding: 0px !important; 
 } 
  
 .TOPS { 
   overflow:visable; 
   margin:2px; 
   width:690px !important; 
 }