Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav 
 – genom enhetliga och förutsägbara byggregler 
 Delbetänkande av Byggkravsutredningen 
 Stockholm 2012 
 SOU 2012:86 
  
 SOU och Ds kan köpas från Ramos kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Ramos Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Omslag: Reid. 
 Tryckt av Reid. 
 Stockholm 2012 
 ISBN  
 978-91-38-23851-6 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Huber 
 Regeringen beslutade vid sitt sammanträde den 3 november 2011 att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över vissa byggfrågor. Samma dag förordnades tekniska rådet Hernandez som särskild utredare. 
 Sekreterare i utredningen har varit advokaten Flynn och universitetsadjunkten tekn. lic. Eidar Hodges. 
 Utredningen har antagit namnet Byggkravsutredningen. Följande personer förordnades att som sakkunniga ingå i den 
 s.k. interdepartementala expertgruppen, nämligen departementssekreteraren Pennington, rättssakkunnige Collins, departementssekreteraren Mooney och kanslirådet Stewart. 
 Som experter förordnades experten Newman från Sveriges Kommuner och Landsting, ansvarig för husbyggnadsfrågor Miller från Sveriges Byggindustrier och experten Joyce från Boverket. 
 Till betänkandet har fogats tre särskilda yttranden. 
 Utredningen får härmed överlämna sitt betänkande  
 Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler 
 , (SOU 2012:86). 
 Stockholm i december 2012 
 Hernandez 
 /Viveca Dahlin 
 Hampton 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 17 
  
 1 
  
 Byggkravsutredningens direktiv.................................... 
  
 29 
  
 2 
  
 Utredningsarbetets omfattning och genomförande ......... 
  
 31 
  
 2.1 
  
 Avgränsning till byggkostnader för nya bostäder.................. 
  
 32 
  
 2.2 
  
 Utvidgning till mer än tekniska egenskapskrav ..................... 
  
 33 
  
 2.3 
  
 Kartläggning av kommunala särkrav....................................... 
  
 33 
  
 2.4 
  
 Andra genomförda undersökningar och analyser .................. 
  
 35 
  
 3 
  
 Bestämmelser om tekniska egenskapskrav – 
  
 beslutanderätt och tillsyn ............................................ 
  
 37 
  
 4 
  
 Förekomst av kommunala särkrav vad gäller bostäders 
  
 tekniska egenskaper ................................................... 
  
 41 
  
 4.1 
  
 I vilken utsträckning ställs särkrav?........................................ 
  
 41 
  
 4.2 
  
 Varför ställs särkrav?................................................................ 
  
 44 
  
 4.3 
  
 Hur ställs särkrav? ................................................................... 
  
 44 
  
 4.3.1 
  
 Övergripande riktlinjer ................................................ 
  
 45 
  
 4.3.2 
  
 Särkrav i avtal ................................................................ 
  
 45 
  
 4.3.3 
  
 Särkrav i detaljplan........................................................ 
  
 46 
  
 4.3.4 Särkrav i samband med bygglovsprövning enligt 
  
 9 kap. PBL och kontroll enligt 10 kap. PBL ............... 
  
 46 
  
 5 
 Innehåll SOU 2012:86 
  
 5 
  
 Konsekvenser av kommunala särkrav avseende 
  
 tekniska egenskaper.................................................... 
  
 47 
  
 6 
  
 Nationellt klassningssystem med olika kravnivåer vad 
  
 gäller bostäders energianvändning ................................ 
  
 53 
  
 6.1 
  
 Förutsättningar och frågetecken/vägval ................................. 
  
 53 
  
 6.2 
  
 Konsekvenser............................................................................ 
  
 55 
  
 7 
  
 Utblick mot andra nordiska länder................................ 
  
 57 
  
 7.1 
  
 Tekniska egenskapskrav på byggnader (byggregler).............. 
  
 57 
  
 7.2 
  
 Lagreglering av genomförandeavtal......................................... 
  
 58 
  
 8 
  
 Överväganden och förslag ............................................ 
  
 59 
  
 8.1 
  
 Förekomst och konsekvenser av kommunala särkrav ........... 
  
 59 
  
 8.1.1 
  
 Kostnader ...................................................................... 
  
 60 
  
 8.1.2 
  
 Positiva konsekvenser................................................... 
  
 62 
  
 8.1.3 
  
 Övriga konsekvenser .................................................... 
  
 62 
  
 8.2 
  
 Är det effektivt att kommuner ställer egna särkrav vad gäller byggnaders tekniska egenskaper, exempelvis 
  
 lokala energikrav? ..................................................................... 
  
 63 
  
 8.3 Särkrav avseende tekniska egenskaper bör hindras ................ 
  
 65 
  
 8.4 
  
 Nationellt klassningssystem med olika kravnivåer vad 
  
 gäller bostäders energianvändning .......................................... 
  
 66 
  
 8.5 Förslag....................................................................................... 
  
 68 
  
 8.5.1 
  
 Definitioner ................................................................... 
  
 68 
  
 8.5.2 
  
 Genomförandeavtalens innehåll – 
  
 stoppbestämmelse införs........................................... 
  
 69 
  
 8.5.3 Länsstyrelsen får tillsyn över planprocessen, 
  
 planbestämmelser och genomförandeavtal.................. 
  
 72 
  
 8.5.4 Länsstyrelsen ska inte vara första instans vid över- 
  
 klagande av detaljplan eller områdesbestämmelser....... 
  
 78 
  
 8.5.5 
  
 Överinstansernas nya roll ............................................. 
  
 79 
  
 8.6 
  
 Samordning av aktörer inom området byggnaders 
  
 energianvändning...................................................................... 
  
 82 
 6 
  
 SOU 2012:86 
  
 Innehåll 
  
 9 
  
 Konsekvensanalys ...................................................... 
  
 87 
  
 9.1 
  
 Kort sammanfattning av utredningens direktiv, arbete 
  
 och förslag ................................................................................ 
  
 87 
  
 9.2 Vad händer med byggandet om inga regler ändras? .............. 
  
 88 
  
 9.3 
  
 Vad händer med byggandet om reglerna ändras enligt 
  
 utredningens förslag?............................................................... 
  
 92 
  
 9.4 
  
 Hur påverkas kommunens befogenhet och ställning 
  
 som markägare?........................................................................ 
  
 92 
  
 9.5 
  
 Vad händer med arbetet för hållbar utveckling? .................... 
  
 96 
  
 9.6 
  
 Kostnader för kommunerna .................................................... 
  
 98 
  
 9.7 
  
 Kostnader för länsstyrelserna.................................................. 
  
 99 
  
 9.8 
  
 Kostnader för domstolarna ..................................................... 
  
 99 
  
 9.9 
  
 Kostnader för Boverket ......................................................... 
  
 100 
  
 9.10 
  
 Kostnader för Energimyndigheten ....................................... 
  
 101 
  
 9.11 
  
 Kostnader för bostadsproducenterna ................................... 
  
 101 
  
 9.12 
  
 Konsekvenser för bostadskonsumenterna ........................... 
  
 101 
  
 9.13 
  
 Övriga konsekvenser ............................................................. 
  
 102 
  
 10 
  
 Frågor som inte behandlats av utredningen ................. 
  
 103 
  
 10.1 
  
 Lagen om skydd mot olyckor ............................................... 
  
 103 
  
 10.2 
  
 Tidsfrister vid handläggning av plan- och byggfrågor ......... 
  
 104 
  
 11 
  
 Författningskommentar ............................................. 
  
 107 
  
 11.1 
  
 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen 
  
 (2010:900) .............................................................................. 
  
 107 
  
 Särskilda yttranden .......................................................... 
  
 119 
  
 Referenser ...................................................................... 
  
 129 
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1  
 Kommittédirektiv 2011:100.............................................. 
  
 133 
  
 Bilaga 2  
 Tilläggsdirektiv 2012:88.................................................... 
  
 147 
  
 Bilaga 3  
 Kommunenkät SCB .......................................................... 
  
 153 
  
 Bilaga 4  
 Byggbolagsenkät SCB ....................................................... 
  
 169 
  
 Bilaga 5  
 Sammanställning av svar på enkät till producenter 
  
 och säljare av byggmaterial och byggprodukter............... 
  
 201 
  
 Bilaga 6  
 Skillnader i byggkostnad för byggnader med olika 
  
 energibehov ........................................................................ 
  
 205 
  
 Bilaga 7  
 Kostnader för kommunala särregler ................................ 
  
 223 
  
 Bilaga 8  
 När ska man ha regler om produktutformning? ............. 
  
 229 
  
 Bilaga 9  
 Skanskas och IKEA:s BoKlok .......................................... 
  
 233 
  
 Bilaga 10  
 SABOs Kombohus.......................................................... 
  
 237 
 8 
 Sammanfattning 
 Utredningens direktiv 
 Byggkravsutredningens syfte är att underlätta för byggandet i Sverige. Utredningen har sedan november 2011 haft i uppdrag att kartlägga vilka skillnader i tillämpningen och tolkningen av de tekniska egenskapskraven som förekommer i landets kommuner i samband med plan- och byggprocesserna. En viktig aspekt som behöver analyseras är vad som händer med produktionskostnaden och produktivitetsutvecklingen när kommuner ställer sinsemellan olika krav med nivåer utöver Boverkets byggregler – BBR (BFS 2011:26) på tekniska egenskaper för byggnader (särkrav). 
 I uppdraget ingår även att utreda förutsättningarna att dela upp byggherreansvaret på olika aktörer i byggprocessen. I september 2012 fick utredningen även i uppdrag att utreda nuvarande byggfelsförsäkring och behovet att ge konsumenter ett skydd i de fall det under den lagstadgade reklamationstiden uppträder ett fel eller skada i ett småhus och konsumenten inte får rättelse genom reklamation. 
 Utredningen har delats upp i två betänkanden varav del I avser särkrav vad gäller byggnaders tekniska egenskaper och del II delat byggherreansvar, byggfelsförsäkring och konsumentskydd. Detta betänkande avser del I. 
 Kartläggning av kommunernas särkrav avseende byggnaders tekniska egenskaper 
 För att kartlägga förekomst av särkrav utöver BBR har utredningen genomfört en enkätundersökning. För genomförandet av denna anlitades SCB. Enkäten skickades våren 2012 ut till 150 kommuner med en svarsfrekvens på 77 %. I princip samma enkät skickades ut till 162 byggbolag, såväl byggande bolag som uppför bostadshus i 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:86 
 egen regi som allmännyttiga bostadsföretag, med en svarsfrekvens på 67 %. Svarsfrekvensen betraktas av utredningen som mycket god. Av kartläggningen framgår bl.a. att av de 109 byggbolag (67 %) som svarat på enkäten angav cirka 70 % att de mött särkrav. I gruppen byggbolag som bygger fler än 300 lägenheter per år anger 19 av 20 att de mött särkrav. De särkrav som oftast framträder är krav vad gäller energianvändning och tillgänglighet, där krav vad gäller byggnaders energianvändning är vanligast. Kraven ställs oftast i markanvisningsavtal avseende kommunal mark, i några fall som planbestämmelse men det förekommer även exempel på att krav ställs i samband med bygglov. Krav ställs även i exploateringsavtal vid byggande på privat mark. 
 Utredningen har i egen regi genomfört en enkät till 21 producenter och säljare av byggmaterial och byggprodukter. Svar har erhållits från samtliga företag. Av dessa 21 företag anger 10 att de upplevt att kommuner ställt olika krav, så att vissa byggmaterial har kunnat nyttjas i en kommun men inte i en annan. 
 Konsekvenser av att särkrav ställs utöver BBR 
 Särkravens tänkbara konsekvenser och risker kan delas upp på nedanstående sätt. 
  
 - 
  
 Positiva konsekvenser i det specifika avseende som kravet avser, t.ex. minskad energianvändning eller ökad tillgänglighet. 
  
 - 
  
 Inverkan på byggnadens övriga tekniska egenskaper, t.ex. svårigheter att kombinera låg energianvändning och krav vad gäller ventilation/luftfuktighet. 
  
 - 
  
 Direkta merkostnader för projektering och uppförande av byggnader beroende på att byggnaden måste anpassas till kommunens särkrav. 
  
 - 
  
 Motverkar industriella koncept med lägre kostnader. 
  
 - 
  
 Indirekta kostnader i form av minskat bostadsbyggande. 
  
 - 
  
 Administrativa kostnader för offentlig sektor, dvs. för kommunernas arbete med särkrav och dess uppföljning. 
  
 - 
  
 Administrativa kostnader hos byggherrar, projektörer och andra aktörer i byggprocessen för att hantera kommuners särkrav. 
  
 10 
  
 SOU 2012:86 
  
 Sammanfattning 
  
 - 
  
 Motverkar fri rörlighet av byggprodukter. 
  
 - 
  
 Minskad konkurrens inom byggsektorn beroende på svårhanterliga regler. 
  
 Den för utredningen mest centrala frågan har varit att bedöma hur särkraven utöver BBR inverkar på byggkostnaden. Detta har skett med stöd av SCB:s enkät, Boverkets rapport 2011:31 om energianvändning och kostnadskonsekvenser i nya byggnader samt en kompletterande studie utförd av Fields, 
  KTH. Utredningens samlade bedömning är att den direkta merkostnaden för uppförande av bostäder i genomsnitt uppgår till 10 till 15 %, vilken till helt övervägande del beror av särkrav vad gäller bostäders energianvändning. 
 Nationellt klassningssystem för byggnaders energianvändning 
 Av direktiven framgår att utredningen ska analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av ett nationellt klassningssystem. Utredningen finner en rad frågetecken för det fall ett klassningssystem ska övervägas avseende byggnaders energianvändning. Ska ett sådant system avse även byggande på privat mark, dvs. vid myndighetsutövning, eller ska systemet endast användas då kommunen via markanvisning önskar ställa högre krav? Om systemet i reell mening ska bli nationellt med sikte på bostadsbyggandet i stort, krävs att det även omfattar byggande via kommunal markanvisning. Därmed krävs en lagreglering som säkerställer att kommunen inte vid markanvisning ställer andra krav är de som finns i klassningssystemet. 
 Andra frågor är om kommunen ska bestämma en viss kravnivå som ska gälla generellt eller om kraven ska kunna variera inom kommunen. Hur länge ska kravnivån gälla och när ska den kunna ändras? Ska kommunens beslut om energiklass kunna variera mellan olika områden/byggprojekt och kunna tillämpas på privat mark, måste sådana beslut, liksom annan myndighetsutövning, ske på ett motiverat, tydligt och rättssäkert sätt. För begränsade områden där bebyggelse sker med stöd av detaljplan, kan kommunens energikrav enligt klassningssystemet kanske anges som planbestämmelse. Alternativt kan för spridd bebyggelse kraven läggas fast inom olika delar av kommunen med områdesbestämmelser. I det fall kravet ställs som bestämmelse i detaljplan eller som områdesbestämmelse bör 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:86 
 detta rimligtvis kunna överklagas på samma sätt som övriga bestämmelser. 
 En konsekvens av ett klassningssystem är att regelverket blir mer komplicerat än i dag. Det faktum att kraven skulle variera kommer dessutom att fördyra byggandet, eftersom projektering och produktion måste anpassas till flera kravnivåer, i stället för enbart till en nivå. 
 Sammanfattningsvis ser utredningen ett flertal problem om regelverket i BBR skulle innefatta ett klassningssystem. De gällande reglerna i BBR är en balansering mellan flera olika tekniska egenskapskrav och fastighetsekonomiska och samhällsekonomiska bedömningar. Bör inte även den högsta klassen i ett sådant system vara avvägd mot krav på god byggteknik och vara samhällsekonomiskt motiverad? Frågan blir då varför ett sådant krav inte ska utgöra ett nationellt enhetligt krav? En följdfråga blir också varför lägre nivåer då skulle accepteras? Ett system där kraven kan variera ter sig därför märkligt. Utredningen avråder från att införa ett klassningssystem där kommuner kan ställa olika krav. 
 Definition av genomförandeavtal 
 Utredningen föreslår att det i PBL införs begreppet genomförandeavtal som ett samlingsbegrepp med undergrupperna exploateringsavtal och markanvisningsavtal. Därmed ges en enhetlighet i benämningen av avtal som berör plangenomförande. Med exploateringsavtal avses avtal där parterna reglerar byggande på privat mark. Med markanvisningsavtal avses avtal där kommunen överlåter eller upplåter mark och i avtal reglerar byggandet på den kommunala mark avtalet omfattar. 
 Stoppbestämmelse införs och avtal kan förklaras ogiltigt 
 Utredningen bedömer att nackdelarna med kommunala särkrav är så betydande att de bör hindras. Därför föreslås en stoppbestämmelse i PBL som innebär att kommunen inte får ingå ett genomförandeavtal som innehåller krav avseende tekniska egenskaper på byggnader som går utöver vad som gäller enligt PBL eller föreskrifter meddelade med stöd av PBL. 
 12 
  
 SOU 2012:86 
  
 Sammanfattning 
 Ovanstående bestämmelse tydliggör att vid byggande på privat mark och vid markanvisning av kommunal mark får särkrav avseende tekniska egenskapskrav utöver plan- och bygglagstiftningen inte ställas. I detta sammanhang har utredningen även bedömt att det finns ett behov av att tydliggöra att de krav i PBL avseende plangenomförande (bekostande av gator m.m.) som kommunen kan ställa vid byggande på privat mark inte får utökas genom avtal. 
 Stoppbestämmelsen är således hindret för dylika krav via avtal och utredningen föreslår att avtal som strider mot denna bestämmelse ska kunna helt eller delvis ogiltighetsförklaras. 
 Länsstyrelsens ändrade roll 
 Länsstyrelsen föreslås av utredningen få en ändrad roll på sätt att de utöver att vara rådgivande gentemot kommunen under planprocessen ska kunna överpröva detaljplanen med avseende på den formella hanteringen av planen och bestämmelsernas lagstöd. 
 På motsvarande sätt föreslås även rådgivning kunna ske beträffande genomförandeavtalens stöd i PBL samt överprövning och eventuell ogiltigförklaring av avtalens överenstämmelse med PBL och föreslagen stoppbestämmelse. 
 Länsstyrelsen föreslås inte längre vara första överklagandeinstans vad avser detaljplaner. 
 Domstolarnas ändrade roll 
 Mark- och miljödomstolen föreslås bli första överklagandeinstans vad avser detaljplaner. Dessutom får mark- och miljödomstolen och därmed Mark- och miljööverdomstolen en ny uppgift att pröva länsstyrelsens beslut att ogiltigförklara genomförandeavtal. 
 Samordning av aktörer inom området byggnaders energianvändning 
 Många företag, organisationer, kommuner och myndigheter är aktiva i arbete med bostäders energianvändning. Inte sällan drar olika aktörer åt olika håll. Utredningen gör därför bedömningen att ett Råd bör inrättas med representanter för de berörda parterna Boverket, Energimyndigheten, bostadsproducenterna och kom- 
 13 
 Sammanfattning SOU 2012:86 
 munerna. Rådets arbetsuppgifter bör vara att i första hand långsiktigt arbeta med att ta fram underlag för ställningstaganden till beslut om BBR:s innehåll. Rådet organiseras som en fristående enhet inom Boverket och finansieras genom omfördelning av befintliga medel. En särskild utredning bör klarlägga Rådets närmare organisation. 
 Rådet ska arbeta med fem huvudsakliga uppgifter enligt nedanstående. 
  
 - 
  
 Det långsiktiga arbetet med byggande och energikrav i tidsperspektivet år 2020 och år 2050, dvs. framförhållning och att ta ut kompassriktningen. 
  
 - 
  
 Stödja och följa forskning vad gäller byggnaders energianvändning. 
  
 - 
  
 Ta fram och delfinansiera demonstrationsprojekt som driver utvecklingen framåt. 
  
 - 
  
 Utvärdera och följa upp genomförda projekt. 
  
 - 
  
 Fortlöpande ge underlag för revidering av BBR, dvs. ge underlag till Boverket för deras beslut. 
  
 Vad händer med byggandet och det långsiktiga arbetet med hållbar samhällsutveckling om reglerna inte ändras respektive om reglerna ändras? 
 Om reglerna inte ändras kommer enligt utredningens bedömning bostadsbyggandet att fördyras och försvåras p.g.a. att 
  
 - 
  
 sannolikt kommer fler kommuner att tillämpa särkrav utöver BBR, 
  
 - 
  
 byggkostnaderna i fler projekt kommer att stiga med 10 till 15 %, 
  
 - 
  
 hyresbostäder får svårare att ta ut merkostnaden för byggandet med särkrav utöver BBR jämfört med bostadsrätter och äganderätter, 
  
 - 
  
 byggmarknaden kommer att fortsätta vara uppdelad i delmarknader med minskad konkurrens till följd, 
  
 - 
  
 det industriella byggandet försvåras och 
  
 14 
  
 SOU 2012:86 
  
 Sammanfattning 
  
 - 
  
 utländska byggbolag och mindre byggbolag kommer förmodligen att få svårt att etablera sig och expandera. 
  
 Ytterligare negativa effekter är enligt utredningen att 
  
 - 
  
 det långsiktiga arbetet med hållbar samhällsutveckling vad gäller bostäders energianvändning kommer att bedrivas på samma sätt som i dag, dvs. utan samordning och med olika lokala kravnivåer och 
  
 - 
  
 det fortsättningsvis kommer att finnas en ökad risk för allvarliga fel i byggnader beroende på ensidigt fokus på ett av de tekniska egenskapskraven i BBR, nämligen energianvändning. 
  
 Om reglerna ändras i enlighet med utredningens förslag förbättras förutsättningarna för ökat bostadsbyggande p.g.a. att 
  
 - 
  
 förutsättningar finns för att byggkostnaden ska kunna sjunka med mellan 10 och 15 %, 
  
 - 
  
 konkurrensen mellan byggföretagen ökar, 
  
 - 
  
 utländska byggföretag och mindre byggföretag får lättare att etablera sig och expandera, 
  
 - 
  
 industriellt byggande underlättas, 
  
 - 
  
 tiden från initiering av planarbetet till lagakraftvunnen detaljplan förkortas genom en förändrad instansordning. 
  
 Dessutom underlättas det långsiktiga arbetet med hållbar samhällsutveckling genom 
  
 - 
  
 fokus på nationella och enhetliga regler samt inrättande av ett samarbetsorgan (Rådet) varigenom arbetet kan bedrivas mer kraftfullt och samordnat än i dag. 
  
 Utredningen anser att kommunala särkrav är en ineffektiv metod för att åstadkomma hållbar utveckling. Det är bättre att finna ett samordnat arbetssätt med forskning, utveckling, uppföljning och utvärdering där kommunerna har en viktig roll. Sådan samordning bör vara ett led i utvecklingen av de nationella föreskrifterna, vilka är de effektivaste styrmedlen för utformning av bebyggelsen i hela landet. 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:86 
 Påverkas kommunens självstyrelse? 
 Vid byggande på privat mark 
 Utredningens förslag innebär ett tydliggörande av att kommunerna inte ska ställa egna tekniska krav på bostäder vid byggande på privat mark. Utredningen anser att detta tydliggörande av gällande rollfördelning mellan stat och kommun inte innebär någon inskränkning i den kommunala självstyrelsen utan är ett återställande av förhållanden som staten ansett ska råda. 
 Vid byggande på kommunal mark 
 I de situationer där kommunen är markägare innebär utredningens förslag en inskränkning i handlingsutrymmet. Inskränkningarna införs enbart i avtal som innehåller bestämmelser om genomförande av en detaljplan. Motivet är att kommunerna i dag genom sitt markinnehav och krav vid markanvisning de facto och i betydande omfattning kan påverka bostädernas tekniska egenskaper på ett okontrollerat sätt, vid sidan av de avvägningar som gjorts i BBR vad gäller ekonomi, teknik, hälsa m.m. Utredningen bedömer att inskränkningen i kommunernas ställande av olika krav vad avser byggnaders tekniska egenskaper, via markanvisning, är nödvändig för att underlätta byggande av bostäder, vilket i sin tur är nödvändigt för landets tillväxt. Utredningen anser att förslaget är befogat och uppfyller Regeringsformens krav på proportionalitet. 
 16 
 Författningsförslag 
 Förslag till 
 lag om ändring i plan- och bygglagen 2010:900 
 Härigenom föreskrivs i fråga om plan- och bygglagen (2010:900),  
 dels  
 att 1 kap. 4 §, 4 kap. 30 och 43 §§, 5 kap. 14, 20, 22 och 
 39 §§, 11 kap. 1 §, 13 kap. 3, 4 och 16 §§ ska ha följande lydelse,  
 dels  
 att det i lagen ska införas nya paragrafer, 5 kap. 13 a, 21 a, 
 22 a och 29 a §§, 6 kap. 1 a §, 11 kap. 12 a och 12 b §§, 13 kap. 2 a och 5 a §§ och 
  
 dels  
 att mellanrubriker närmast före 6 kap. 1 a § och närmast före 11 kap. 10 § ska ha följande lydelse. 
 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 
  
 1 
  
 kap. 
  
 4 § 
 I denna lag avses med 
 allmän plats: en gata, en väg, en park, ett torg eller ett annat område som enligt en detaljplan är avsett för ett gemensamt behov, 
 bebygga: att förse ett område med ett eller flera byggnadsverk, bebyggelse: en samling av byggnadsverk som inte enbart består 
 av andra anläggningar än byggnader, 
 byggherre: den som för egen räkning utför eller låter utföra  
 projekterings-, 
 byggnads-, 
  rivnings- eller markarbeten, 
 byggnad: en varaktig konstruktion som består av tak eller av tak och väggar och som är varaktigt placerad på mark eller helt eller delvis under mark eller är varaktigt placerad på en viss plats i vatten samt är avsedd att vara konstruerad så att människor kan uppehålla sig i den, 
 byggnadsnämnden: den eller de nämnder som fullgör kommunens uppgifter enligt denna lag, 
 17 
  
 Författningsförlag 
  
 SOU 2012:86 
 byggnadsverk: en byggnad eller annan anläggning, byggprodukt: en produkt som är avsedd att stadigvarande ingå i 
 ett byggnadsverk, 
 exploateringsavtal: avtal mellan privat byggherre eller privat fastighetsägare och en kommun, som innehåller bestämmelse om genomförande av en detaljplan som berör enskild fastighet, 
 genomförandeavtal: exploateringsavtal eller markanvisningsavtal, 
 genomförandetiden: den tid för genomförandet av en detaljplan som ska bestämmas enligt 4 kap.  
 21–25 
  §§, 
 kvartersmark: mark som enligt en detaljplan inte ska vara allmän plats eller vattenområde, 
 markanvisningsavtal: avtal mellan en privat byggherre eller privat fastighetsägare och en kommun, eller med ett av kommunen helt eller delvis ägt bolag, där kommunen eller bolaget överlåter eller upplåter fastighet eller del av fastighet och som innehåller bestämmelse om genomförande av en detaljplan, 
 miljönämnden: den eller de nämnder som fullgör kommunens uppgifter på miljö- och hälsoskyddsområdet, 
 nybyggnad: uppförande av en ny byggnad eller flyttning av en tidigare uppförd byggnad till en ny plats, 
 ombyggnad: ändring av en byggnad som innebär att hela byggnaden eller en betydande och avgränsbar del av byggnaden påtagligt förnyas, 
 planläggning: arbetet med att ta fram en regionplan, en översiktsplan, en detaljplan eller områdesbestämmelser, 
 sammanhållen bebyggelse: bebyggelse på tomter som gränsar till varandra eller skiljs åt endast av en väg, gata eller parkmark, 
 tillbyggnad: ändring av en byggnad som innebär en ökning av byggnadens volym, 
 tomt: ett område som inte är en allmän plats men som omfattar mark avsedd för en eller flera byggnader och mark som ligger i 
 18 
 SOU 2012:86 Författningsförlag 
 direkt anslutning till byggnaderna och behövs för att byggnaderna ska kunna användas för avsett ändamål, 
 underhåll: en eller flera åtgärder som vidtas i syfte att bibehålla eller återställa en byggnads konstruktion, funktion, användningssätt, utseende eller kulturhistoriska värde, och 
 ändring av en byggnad: en eller flera åtgärder som ändrar en byggnads konstruktion, funktion, användningssätt, utseende eller 
  
 kulturhistoriska värde. 
  
 4 kap. 
  
 30 § 
  
 En detaljplan ska bestå av en 
  
 En detaljplan ska bestå av en 
  
 karta över det område som 
  
 karta över det område som 
  
 planen omfattar (plankarta) och 
  
 planen omfattar (plankarta) och 
  
 de bestämmelser i övrigt som 
  
 de bestämmelser i övrigt som 
  
 behövs. Av plankartan ska det 
  
 behövs. Av plankartan ska det 
  
 framgå hur planområdet 
  
 delas 
  
 framgå hur planområdet 
  
 delas 
  
 upp för skilda ändamål och vilka 
  
 upp för skilda ändamål och vilka 
  
 bestämmelser som gäller 
  
 för 
  
 bestämmelser som gäller 
  
 för 
  
 olika områden. 
  
 olika områden.  
 Uppgift om vilken 
  
 föreskrift i 4 kap. som bestämmel- 
  
 sen har stöd av ska redovisas vid 
  
 bestämmelsen. 
  
 Om det behövs för att planen ska bli tydlig, får reglering av frågor som avses i 18 § första stycket redovisas på en särskild 
  
 plankarta. 
  
 43 § 
  
 Kommunen ska redovisa om- 
  
 Kommunen ska redovisa om- 
  
 rådesbestämmelserna och skälen 
  
 rådesbestämmelserna och skälen 
  
 för dem i en särskild handling. 
  
 för dem i en särskild handling. 
  
 Handlingen ska utformas så att 
  
 Handlingen ska utformas så att 
  
 det tydligt framgår hur bestäm- 
  
 det tydligt framgår hur bestäm- 
  
 melserna reglerar bebyggelse, 
  
 melserna 
  
 reglerar 
  
 bebyggelse, 
  
 byggnadsverk och miljön i övrigt. 
  
 byggnadsverk och miljön i övrigt. 
  
 Uppgift 
  
 om vilken 
  
 föreskrift i 
  
 4 kap. som bestämmelsen har stöd 
 av ska redovisas vid bestämmelsen. 
 Ett beslut om att ändra eller upphäva områdesbestämmelser och skälen för det ska också redovisas i en särskild handling. 
 19 
  
 Författningsförlag 
  
 SOU 2012:86 
 5 kap. 
 13 a § 
 Om det finns ett genomförandeavtal eller offentligt förslag till genomförandeavtal ska kommunen redovisa detta under samrådet tillsammans med planförslaget. 
 14 § Under samrådet ska länsstyrelsen särskilt 
  
 1. 
  
 ta till vara och samordna statens intressen, 
  
 2. 
  
 ge råd om tillämpningen av 2 kap., 
  
 3. 
  
 verka för att riksintressen enligt 3 och 4 kap. miljöbalken tillgodoses, att miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. miljöbalken följs och att strandskydd enligt 7 kap. miljöbalken inte upphävs i strid med gällande bestämmelser, 
  
 4. verka för att sådana frågor 
  
 4. verka för att sådana frågor 
  
 om användningen av mark- och 
  
 om användningen av mark- och 
  
 vattenområden som angår två 
  
 vattenområden som angår två 
  
 eller flera kommuner samordnas 
  
 eller flera kommuner samordnas 
  
 på ett lämpligt sätt,  
 och 
  
 på ett lämpligt sätt, 
 5. verka för att en bebyggelse eller ett byggnadsverk inte blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion, 
 6. ge råd om planprocessen enligt 5 kap. för framtagande av detaljplan och verka för att planbestämmelserna har stöd i 4 kap., och 
 7. ge råd om innehållet i genomförandeavtal utifrån bestämmelsen i 6 kap. 1 a §. 
 20 
 SOU 2012:86 Författningsförlag 
 20 § 
 Kommunen ska senast den dag då kungörandet sker skicka 
 1. ett meddelande om innehållet i kungörelsen till kända sak- 
  
 ägare och dem som avses i 11 § första stycket 3 och 4, och 
  
 2. förslaget och den samråds- 
  
 2.  
 planförslaget  
 och den sam- 
  
 redogörelse som avses i 17 § till 
  
 rådsredogörelse som avses i 17 § 
  
 länsstyrelsen och de kommuner 
  
 till länsstyrelsen och till kom- 
  
 som berörs. 
  
 muner som berörs,  
 och 
  
 3. genomförandeavtal 
  
 eller 
  
 offentligt förslag till genomför- 
  
 andeavtal om sådant finns till 
  
 länsstyrelsen. 
  
 21 a § 
  
 Om det finns ett genomför- 
  
 andeavtal eller offentligt 
  
 förslag 
  
 till genomförandeavtal ska detta 
  
 hållas tillgängligt under 
  
 samma 
  
 tid som förslaget till detaljplan 
  
 granskas. 
  
 22 § 
 Under granskningstiden ska länsstyrelsen yttra sig över planförslaget, om förslaget enligt länsstyrelsens bedömning innebär att 
  
 1. 
  
 ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. miljöbalken inte tillgodo- 
  
 ses, 
  
 2. 
  
 en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. miljöbalken inte följs, 
  
 3. 
  
 strandskydd enligt 7 kap. miljöbalken upphävs i strid med gällande bestämmelser, 
  
 4. 
  
 regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte har samordnats på ett lämpligt sätt,  
  
 eller 
  
 5. 
  
 en bebyggelse eller ett byggnadsverk annars blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion, 
  
 4. 
  
 regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte har samordnats på ett lämpligt sätt, 
  
 5. 
  
 en bebyggelse eller ett byggnadsverk annars blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion,  
  
 eller 
  
 21 
  
 Författningsförlag 
  
 SOU 2012:86 
 6. planprocessen inte skett i enlighet med 5 kap. eller planbestämmelse saknar stöd i 4 kap. 
 22 a § 
 Under samma tid som gäller för granskning av planförslag ska länsstyrelsen yttra sig över genomförandeavtal eller förslag till genomförandeavtal om sådant finns, om avtalet enligt länsstyrelsens bedömning i mer än obetydlig grad går utöver bestämmelserna i 6 kap. 1 a §. 
 29 a § 
 Om det vid detaljplanens antagande finns ett genomförandeavtal ska detta skickas till länsstyrelsen tillsammans med meddelandet att detaljplanen antagits. 
 I fråga om förslag till och beslut om att anta, ändra eller upphäva områdesbestämmelser ska kommunen tillämpa bestämmelserna om förslag till och antagande av en detaljplan i 7 § 1, 8 § i den del som avser fastighetsförteckning, 9 och 10 §§, 11 § första 
  
 och 
  
 andra 
  
 styckena, 
  
 12–15 
  §§, 
  
 17 § 
  
 första 
  
 stycket, 
  
 18 §, 19 § 
 första stycket 1, 2 och  
 4–7 
  och 
  
 andra stycket, 20 §, 21 § 
  
 första 
  
 stycket, 22 §, 23 § 
  
 första 
 stycket, 24, 25, 27, 29 och 30 §§, 32 § första stycket 1 och 2 och andra stycket,  
 33–35 
  §§ och 38 §. Vid tillämpningen ska det som sägs om detaljplan avse områdesbestämmelserna. 
 39 § 
 I fråga om förslag till och beslut om att anta, ändra eller upphäva områdesbestämmelser ska kommunen tillämpa bestämmelserna om förslag till och antagande av en detaljplan i 7 § 1, 8 § i den del som avser fastighetsförteckning, 9 och 10 §§, 11 § första och andra styckena, 12, 13  
 och 13 a  
 §§ 
 ,  
  
 14–15 
  §§, 17 § första stycket, 18 §, 19 § första stycket, 1, 2 och  
 4–7 
  och andra stycket, 20 §, 21 § första stycket,  
 21 a §,  
 22 §,  
 22 a §,  
 23 § första stycket, 24, 25, 27, 29,  
 29 a  
 och 30 §§, 32 § första stycket 1 och 2 och andra stycket,  
 33–35 
  §§ och 38 §. Vid tillämpningen ska det som sägs om detaljplan avse områdesbestämmelserna. 
 22 
 SOU 2012:86 Författningsförlag 
 6 kap. 
 Planbeskrivning och genomförandeavtal 
 1 a § 
  
 Genomförandeavtal 
  
 får 
  
 inte 
  
 innehålla krav som går utöver 
  
 bestämmelserna i denna lag eller 
  
 föreskrifter 
  
 meddelade 
  
 med 
  
 stöd 
  
 av denna lag avseende tekniska 
  
 egenskaper. 
  
 Exploateringsavtal 
  
 får 
  
 inte 
  
 innehålla krav avseende plan- 
  
 genomförande 
  
 som går 
  
 utöver 
  
 bestämmelserna i 6 kap. 
  
 11 kap. 
  
 1 § 
  
 Detta kapitel innehåller 
  
 Detta 
  
 kapitel 
  
 innehåller 
  
 bestämmelser om 
  
 bestämmelser om 
  
 1. tillsynen allmänt, möjlig- 
  
 1. tillsynen 
  
 allmänt, 
  
 möjlig- 
  
 het att få ett ingripandebesked 
  
 het att få ett ingripandebesked 
  
 samt skyldighet att ge tillträde 
  
 samt skyldighet att ge tillträde 
  
 och lämna upplysningar för till- 
  
 och lämna upplysningar för till- 
  
 synen, 
  
 synen, 
  
 2. tillsynen över kommunala 
  
 2. tillsynen över kommunala 
  
 beslut och regionplanebeslut, 
  
 beslut och regionplanebeslut, 
  
 3. förelägganden som behövs 
  
 3. tillsynen 
  
 över 
  
 genomför- 
  
 för att regler, domar och beslut 
  
 andeavtal enligt 6 kap. 1 a §, 
  
 ska följas, 
  
 4 
 . förelägganden som behövs 
  
 4. genomförande på den för- 
  
 för att regler, domar och beslut 
  
 sumliges bekostnad och förbud 
  
 ska följas, 
  
 mot fortsatt arbete eller använd- 
  
 5 
 . genomförande på den för- 
  
 ning av byggnadsverk, 
  
 sumliges bekostnad och förbud 
  
 5. ingripanden mot kontroll- 
  
 mot fortsatt arbete eller använd- 
  
 anter och kontrollansvariga, 
  
 ning av byggnadsverk, 
  
 6. att förelägganden och för- 
  
 6 
 . ingripanden mot kontroll- 
  
 bud får förenas med vite eller 
  
 anter och kontrollansvariga, 
  
 ska genomföras omedelbart, 
  
 7.  
 att förelägganden och för- 
  
 7. handräckning, 
  
 bud får förenas med vite 
  
 eller 
  
 23 
  
 Författningsförlag 
  
 SOU 2012:86 
  
 8. 
  
 anteckningar av förelägganden och förbud i fastighetsregistret samt verkan av förelägganden och förbud vid ägarbyte, 
  
 9. 
  
 byggsanktionsavgifter, 
  
 10. 
  
 överlåtelse av egendom efter en överträdelse, och 
  
 11. 
  
 tystnadsplikt. 
  
 ska genomföras omedelbart, 
  
 8 
 . handräckning, 
  
 9 
 . anteckningar av förelägganden och förbud i fastighetsregistret samt verkan av förelägganden och förbud vid ägarbyte, 
  
 10 
 . byggsanktionsavgifter, 
  
 11 
 . överlåtelse av egendom efter en överträdelse, och 
  
 12 
 . tystnadsplikt. 
  
 Tillsyn över kommunala beslut 
  
 Tillsyn över kommunala beslut 
  
 och genomförandeavtal 
 10 § 
 När länsstyrelsen enligt 5 kap. 29, 38 eller 39 § har fått ett meddelande om att en kommun beslutat att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser, ska länsstyrelsen inom tre veckor besluta om den ska överpröva kommunens beslut eller inte. 
 Länsstyrelsen ska överpröva kommunens beslut, om beslutet kan antas innebära att 
  
 1. 
  
 ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. miljöbalken inte tillgodo- 
  
 ses, 
  
 2. 
  
 regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner inte samordnas på ett lämpligt sätt, 
  
 3. 
  
 en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. miljöbalken inte följs, 
  
 4. 
  
 strandskydd enligt 7 kap. miljöbalken upphävs i strid med gällande bestämmelser, eller 
  
 5. 
  
 en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion, 
  
 6. 
  
 processen för framtagande av detaljplan eller områdesbestämmelser inte överensstämmer med bestämmelserna i 5 kap. eller att bestämmelse saknar stöd i 4 kap. 
  
 24 
  
 SOU 2012:86 
  
 Författningsförlag 
 12 a § 
 Det åligger kommunen att skicka genomförandeavtal som har ingåtts efter detaljplanens antagande till länsstyrelsen för bedömning om avtalets giltighet utifrån bestämmelserna i 6 kap. 1 a §. 
 12 b § 
 När länsstyrelsen enligt 5 kap. 29 a § eller 11 kap. 12 a § mottagit ett genomförandeavtal ska länsstyrelsen inom tre veckor besluta om den ska pröva avtalets giltighet utifrån bestämmelserna i 6 kap. 1 a §. 
 Länsstyrelsen ska om den finner att avtalet inte endast i obetydlig grad strider mot 6 kap. 1 a § besluta om avtalet är ogiltigt. Beslutet om ogiltighet kan begränsas till viss del av avtalet om länsstyrelsen bedömer att avtalet i övrigt inte påverkas och avtalsparterna medger en begränsad ogiltigförklaring. 
 Länsstyrelsens beslut enligt andra stycket ska meddelas inom tre månader från det att länsstyrelsen meddelat det beslut som avses i första stycket. 
 25 
 Författningsförlag SOU 2012:86 
  
 13 kap. 
  
 2 a § 
  
 Kommunalt 
  
 beslut 
  
 att 
  
 anta, 
  
 ändra eller 
  
 upphäva 
  
 detaljplan 
  
 eller områdesbestämmelser får över- 
  
 klagas hos mark- och miljödomstol. 
  
 3 § 
  
 Andra 
  
 kommunala 
  
 beslut 
  
 Andra 
  
 kommunala 
  
 beslut 
  
 enligt denna lag än de som avses 
  
 enligt denna lag än de som avses 
  
 i 1 och 2 §§ får överklagas hos 
  
 i 1, 2 och  
 2 a  
 §§ får överklagas 
  
 länsstyrelsen. 
  
 hos länsstyrelsen. 
  
 4 § 
  
 Länsstyrelsens beslut 
  
 enligt 
  
 Länsstyrelsens 
  
 beslut 
  
 enligt 
  
 11 kap. 
  
 10 § i frågan om att 
  
 11 kap. 10  
 och 12 b första stycket 
  
 överpröva 
  
 kommunens 
  
 beslut 
  
 §§ i frågan om att överpröva 
  
 får inte 
  
 överklagas. Detsamma 
  
 kommunens 
  
 beslut 
  
 får 
  
 inte 
  
 gäller 
  
 länsstyrelsens 
  
 beslut 
  
 överklagas. 
  
 Detsamma 
  
 gäller 
  
 enligt 11 kap. 12 § om att över- 
  
 länsstyrelsens 
  
 beslut 
  
 enligt 
  
 prövningsbestämmelserna också 
  
 11 kap. 12 § 
  
 om att 
  
 överpröv- 
  
 ska gälla lov eller förhands- 
  
 ningsbestämmelserna 
  
 också 
  
 ska 
  
 besked inom ett visst geogra- 
  
 gälla lov 
  
 eller 
  
 förhandsbesked 
  
 fiskt område eller att ett lov 
  
 inom ett visst geografiskt område 
  
 eller förhandsbesked inte ska 
  
 eller att ett lov eller förhands- 
  
 gälla förrän en överprövning har 
  
 besked inte ska gälla förrän en 
  
 avslutats. 
  
 överprövning har avslutats. 
  
 5 a § 
  
 Länsstyrelsens beslut om 
  
 hel 
  
 eller delvis 
  
 ogiltigförklaring 
  
 av 
  
 genomförandeavtal enligt 11 kap. 
  
 12 b § får av avtalspart överklagas 
  
 hos mark- och miljödomstol. 
  
 Länsstyrelsens 
  
 beslut 
  
 att 
  
 inte 
  
 ogiltigförklara genomförandeavtal 
  
 får inte överklagas. 
  
 26 
  
 SOU 2012:86 
  
 Författningsförlag 
 Bestämmelser om överklagande av ett beslut som avses i 3, 5 och 6 §§ finns i  
 23–25 
  §§ förvaltningslagen (1986:223). 
 16 § 
 Bestämmelser om överklagande av ett beslut som avses i 3, 5,  
 5 a  
 och 6 §§ finns i  
 23–25 
  §§ förvaltningslagen (1986:223). 
  
 1. 
  
 Denna lag träder i kraft den 31 mars 2014. 
  
 2. 
  
 Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ärenden om detaljplan och områdesbestämmelser som har påbörjats före den 31 mars 2014. 
  
 27 
 1 Byggkravsutredningens direktiv 
 Regeringen beslutade om direktiv för utredningsarbetet vid regeringssammanträde den 3 november 2011, Dir. 2011:100 (bilaga 1). Enligt direktiven ska den särskilde utredaren se över vissa byggfrågor i syfte att underlätta byggandet i Sverige. Utredaren ska bl.a. kartlägga kommunernas tillämpning av bestämmelserna om tekniska egenskapskrav i plan- och bygglagen, plan- och byggförordningen samt Boverkets byggregler. Vidare ska utredaren analysera vilka effekter tillämpningen av bestämmelserna om de tekniska egenskapskraven samt kommunernas särkrav har på bl.a. byggkostnaderna och det långsiktiga arbetet med hållbar samhällsutveckling. 
 I uppdraget ingår även att utreda förutsättningarna för att dela upp byggherreansvaret vid bostadsbyggande på olika aktörer i byggprocessen. 
 Utredaren ska föreslå lämpliga förändringar och i samtliga delar lämna de författningsförslag som behövs. Förslagen ska säkerställa att föreskrivna krav uppnås på samhällsekonomiskt effektivt sätt. Av stor betydelse är också de bestämmelser som föreslås utformas så att god konkurrens främjas som ett hållbart byggande stimuleras. Det står utredaren fritt utöver vad som anges i dessa direktiv lämna förslag som har nära samband med uppdraget eller till de ytterligare förenklingar av bygglagstiftningen som bedöms lämpliga. Vid bedömningen av regelverket ska den nya plan- och bygglagen (2010:900) utgöra utgångspunkt. 
 Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv, Dir. 2012:88 (bilaga 2), för utredningsarbetet vid regeringssammanträde den 6 september 2012. Utredaren fick nu i uppdrag att också utreda behovet att ge konsumenter ett ekonomiskt skydd i de fall det under den lagstadgade tioåriga reklamationstiden i 61 § konsumenttjänstlagen (1985:716) respektive 4 kap. 19 b § jordabalken uppträder ett fel eller skada till följd av fel i ett småhus som uppförts eller byggts till 
 29 
  
 Byggkravsutredningens direktiv 
  
 SOU 2012:86 
 av en näringsidkare (småhusentreprenad), eller som en konsument köpt av en näringsidkare och konsumenten inte får rättelse genom reklamation. Utredaren ska också lämna förslag på hur ett sådant skydd kan utformas. 
 Utredningen kring kommunernas särkrav ska redovisas i ett delbetänkande senast den 31 december 2012. Tilläggsuppdraget och frågan, i ursprungsdirektiven, om att utreda förutsättningarna att dela upp byggherreansvaret på olika aktörer i byggprocessen, ska redovisas senast den 1 februari 2013. Utredningen har delats upp i två betänkanden varav del I avser särkrav vad gäller tekniska egenskaper och del II delat byggherreansvar, byggfelsförsäkring och konsumentskydd. Detta betänkande avser del I. 
 30 
  
 2 
  
 Utredningsarbetets omfattning och genomförande 
  
 Utredningen, som har antagit namnet Byggkravsutredningen (S 2011:10), har samrått med Utredningen om översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan (S 2011:11). 
 Arbetet inleddes med en hörning med nio olika byggbolag (större, mindre och från olika delar av landet) och ett möte med företrädare för Boverket i Karlskrona. Initialt träffade utredningen även företrädare för Sveriges Kommuner och Landsting vilket senare följdes upp med ett möte med deras samhällsbyggnadsberedning. 
 Arbetet har bedrivits i kontakt med en referensgrupp bestående av sex personer. Referensgruppen har bestått av Bradshaw (JM AB), Bradshaw (Skanska Nya Hem AB t.o.m. september 2012 och därefter JM AB), Hall (Myresjöhus AB), Mclean (BBH Arkiteter &height:439px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 Coleman"> 
 SOU 2012:86 
  
 Förekomst av kommunala särkrav vad gäller bostäders tekniska egenskaper 
 SKL:s undersökning visar att kommunerna sedan 2009 i allt högre utsträckning arbetat med energikrav. Vad gäller den privata marken framgår inte vilken form de frivilliga överenskommelserna har, dvs. om det skett genom frivilliga avtalsklausuler eller på annat sätt. 
 SKL:s studie innehåller även redovisningar på kommungrupper. Där framgår att det främst är de större kommunerna – där det byggs flest bostäder – som ställer särkrav vad gäller energihushållning. 
 Kommunala särkrav om olika kravnivåer vad gäller energihushållning är i tekniskt avseende utformade på olika sätt. Vid ett seminarium anordnat av SKL i syfte att verka för samordning av kraven redovisades nedanstående bild med exempel på kommuners krav. 
 7  
 Även utan en närmare förklaring illustrerar bilden hur kraven kan variera och komplexiteten i arbetet med samordning. 
 Sammanställning presenterad vid seminarium anordnat av SKL och Miljöstyrningsrådet  
 2012-03-06 
  
 7  
 Seminarium anordnat av SKL och Miljöstyrningsrådet  
 2012-03-06. 
  Bilden är hämtad från ett föredrag benämnt  
 Energieffektiva byggnader. Kommunala krav vid nybyggnation 
 . 
 43 
  
 Förekomst av kommunala särkrav vad gäller bostäders tekniska egenskaper 
  
 SOU 2012:86 
  
 4.2 
  
 Varför ställs särkrav? 
  
 I utredningens enkät till kommunerna ställdes en fråga om motiven bakom de riktlinjer som vissa kommuner tagit fram avseende tekniska egenskapskrav. 
 8 
  
 I kommentarer till enkätsvaren återfinns som andra motiv bland annat formuleringarna att sätta större krav på byggherrarna och ambitionen att vara Sveriges ledande miljökommun. 
 Miljöaspekten är uppenbarligen det dominerande motivet. Under utredningsarbetet har det vid samtal med kommunföreträdare framkommit en motivbild som kan beskrivas med att kommunerna tar sin del av ansvaret för miljö och hållbar utveckling. Kommunernas arbete med energifrågor i vid mening ska ses mot bakgrund av de åligganden staten gett (exempelvis genom lagen om kommunal energiplanering) och de främjandeåtgärder som kommer från staten, bland annat genom Energimyndighetens arbete med att stödja kommunala initiativ vad gäller krav på olika typer av lågenergibyggnader. 
  
 4.3 
  
 Hur ställs särkrav? 
  
 Särkrav vad gäller byggnaders energianvändning eller andra tekniska egenskaper uttrycks och hävdas på olika sätt. Det kan vara övergripande riktlinjer och/eller krav i avtal. Samt, mindre vanligt, genom bestämmelser i detaljplan eller vid bygglovsprövning. 
  
 8  
 Bilaga 3, fråga nr 5. 
 44 
  
 SOU 2012:86 
  
 Förekomst av kommunala särkrav vad gäller bostäders tekniska egenskaper 
  
 4.3.1 
  
 Övergripande riktlinjer 
  
 Vad gäller krav i form av övergripande riktlinjer ställdes i utredningens enkät till kommunerna en fråga om kommunen tillämpar någon form av riktlinjer vad gäller tekniska egenskapskrav utöver Boverkets föreskrifter. Resultatet är uppdelat på kommuner med olika stort bostadsbyggande: 
 Svaren visar en tydlig tendens att de större kommunerna är mest aktiva vad gäller att utarbeta särskilda riktlinjer/program som innebär särkrav. 
 I enkäten frågades om dessa riktlinjer har formen av a) formuleringar i översiktsplan, b) särskilt dokument eller c) annat. Ingen svarade med alternativet översiktsplan. Det vanligaste är att kraven återfinns i ett särskilt dokument (miljöprogram etc.). 
  
 4.3.2 
  
 Särkrav i avtal 
  
 Utredningen har vid studier av markanvisningsavtal (kommunal mark) och exploateringsavtal (privat mark) konstaterat att särkrav ställs antingen i form av en formulering/ett begrepp i avtalstexten eller genom en hänvisning till kommunala riktlinjer i ett annat dokument. Tre exempel: 
 Ny bebyggelse ska vara lågenergihus och anslutas till befintligt fjärrvärmenät eller annan miljömässigt jämförbar lösning. 
 ska tillämpas Program för energieffektiva sunda flerbostadshus – nybyggnad. 
 förbinder sig exploatören att följa Stadens framtagna basanpassningsprogram Ännu bättre bostäder. 
 Ett problem är att de formuleringar/begrepp som används i avtal och andra dokument inte sällan är oprecisa. Detta innebär att utöver att särkraven varierar i kravnivå mellan kommunerna kan det vara svårt att veta vad ett visst krav innebär. 
 45 
  
 Förekomst av kommunala särkrav vad gäller bostäders tekniska egenskaper 
  
 SOU 2012:86 
  
 4.3.3 
  
 Särkrav i detaljplan 
  
 Utöver krav i avtal förekommer i viss omfattning att kommuner i detaljplan inför planbestämmelser med krav avseende byggnaders tekniska egenskaper. 
 9  
 I det fall kravet inte är kopplat till platsens förutsättningar saknas lagstöd för denna typ av planbestämmelse (se avsnitt 3 ovan). Företeelsen att detaljplanebestämmelser saknar stöd i 4 kap. PBL har uppmärksammats i andra sammanhang. 
 10 
  
 4.3.4 
  
 Särkrav i samband med bygglovsprövning enligt 9 kap. PBL och kontroll enligt 10 kap. PBL 
  
 I vilken utsträckning tar byggnadsnämnden hänsyn till övergripande kommunala riktlinjer med krav utöver BBR? Frågan ställdes i enkäten till kommunerna och fördelat på kommuner med olika stort bostadsbyggande blev svaret följande. 
 21 av de 23 kommuner som har övergripande riktlinjer med tekniska egenskapskrav utöver BBR besvarade frågan. I 15 av dessa 21 kommuner tar byggnadsnämnden i någon grad hänsyn till krav utöver BBR i samband med bygglov och byggkontroll. Det förefaller således som att flera kommuner inte skiljer på byggnadsnämndens myndighetsutövning – som enbart ska stödjas på krav i lagar och föreskrifter – och de högre krav som kommunen formulerat. 
  
 9 
  
 Se utredningens enkät till kommuner, bilaga 3, frågorna 7 och 8 samt Traneus, C. 2012. 
  
 Kommuners krav på bostadsbyggande – en studie om förekomsten av särkrav 
 . Institutionen för Fastigheter och Byggande, KTH. Examensarbete nr 168. 
  
 10 
  
 Boverket 2006. PM om bestämmelser i detaljplaner – Vad är möjligt och lämpligt att reglera. Boverket 2007. Tydligare statligt ansvar i plan- och bygglagen. Rodriguez, C. & minimikrav i BBR. Utredningen har i det sammanhanget valt att fokusera på krav avseende bostäders energianvändning. I avsnitt 6 analyseras problem och möjligheter förknippade med ett system där kommunerna inom ramen för ett 
  
 9  
 Se avsnitt 10.1 ovan. 
 66 
  
 SOU 2012:86 
  
 Överväganden och förslag 
 klassningssystem kan ställa olika krav på byggnaders energianvändning. 
 I analysen lyfts fram bland annat problem kring likabehandling och förutsägbarhet om kommuner får besluta om vilken energiklass som ska tillämpas. Om ett klassningssystem trots dessa betänkligheter skulle införas krävs en lagreglering som säkerställer att kommunen inte vid markanvisning ställer andra krav än de som finns i klassningssystemet. 
 Ett kommunalt beslut om bostäders energianvändning skulle kunna ha formen av 1) ett kommunomfattande beslut avseende alla bostadsprojekt på såväl privat som kommunal mark eller 2) bestämmelse i detaljplan eller i områdesbestämmelser. Bägge varianterna kräver lagändringar. 
 Oavsett vilken juridisk form som väljs krävs dessutom ett betydande utredningsarbete kring dels teknisk konstruktion/formulering av de olika klasserna, dels val av kravnivå. Ett sådant arbete rymmer flera avvägningar vad gäller ekonomi, byggnadsteknik och kopplingar till andra tekniska egenskapskrav på byggnader, varför Boverket skulle ha en central roll. 
 Även om ett sådant arbete utmynnar i ett klassningssystem med väl definierade klasser, tydligare än vissa av de särkrav som kommuner ställer i dag, skulle de facto uppstå en situation med varierande byggregler på olika platser vilket i sig försvårar för de som vill bygga. Dessa nackdelar med varierande tekniska krav var uppenbara redan för 50 år sedan då landet övergick till nationella tekniska krav. Till detta kan läggas att internationell harmonisering med syfte att skapa enhetliga och enkla regler knappast underlättas av system med flera kravnivåer. 
 Utöver juridiska, ekonomiska och praktiska problem med att klassningssystem vill utredningen framföra grundläggande principiella invändningar mot ett regelsystem med olika kravnivåer. Om samhället genom nationella regler (BBR) har bedömt vad som är rimliga krav på bostäders tekniska egenskaper – med hänsyn till fastighetsekonomi, samhällsekonomi, teknik, hälsa, miljöaspekter – förefaller det märkligt att bostadsproduktionen de facto (via kommunala beslut) kan tvingas uppfylla andra högre krav. Dessa högre krav som då innebär andra avvägningar mot ekonomi, m.m. Men om även dessa senare avvägningar anses rimliga vad gäller ekonomi, teknik, hälsa, miljöaspekter m.m., varför blir då inte klassningssystemets högre klass lika med ett enhetligt nationellt krav? En följdfråga blir då också varför lägre nivåer överhuvudtaget ska 
 67 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2012:86 
 accepteras? I grunden kan ifrågasättas varför samhällets krav vad gäller byggnaders energianvändning skulle variera och göras föremål för lokala beslut? Jämför diskussionerna i avsnitt 8.2. 
 Sammanfattningsvis skulle ett nationellt klassningssystem sannolikt medföra fler problem än det löser och systemets logiska konstruktion kan ifrågasättas. Om samhället har som mål att påverka byggnaders energianvändning bör detta ske på ett samlat sätt via enhetliga nationella regler. Utredningen avråder därför från införande av ett nationellt klassningssystem som ger kommunerna befogenhet att besluta om byggnaders energianvändning. 
  
 8.5 
  
 Förslag 
  
 Utredningens nedanstående förslag i avsnitt 8.5 innehåller lagregler kring avtal som byggherrar och kommun ingår för genomförande av större byggprojekt (genomförandeavtal). I dagens PBL finns inga lagregler som specifikt behandlar genomförandeavtal – vilket tvärtom är vanligt förekommande i vår omvärld. 
 10  
 Syftet med våra förslag är att lägga fast vissa principer för avtalens tillåtna innehåll samt åstadkomma insyn och tillsyn över avtalen. 
 Utöver det ovannämnda framförs förslag som handlar om tillsyn över dels planprocess, dels planbestämmelsers lagstöd samt förslag som rör instansordningen vid överklagande av detaljplan. 
  
 8.5.1 
  
 Definitioner 
  
 Förslag:  
 Genomförandeavtal definieras i en paragraf i PBL som ett avtal med en kommun som innehåller bestämmelser om genomförande av detaljplan. Begreppet genomförandeavtal omfattar både exploateringsavtal (privat mark) och markanvisningsavtal (kommunal mark). 
 Genom att i PBL införa begreppet genomförandeavtal som ett samlingsbegrepp med undergrupperna exploateringsavtal och markanvisningsavtal ges en enhetlighet i benämningen av den flora av avtal som berör plangenomförande och som ofta har olika 
  
 10  
  
 Kalbro, T. 2009.  
 Finansiering av infrastruktur. Svenska exploateringsavtal i jämförelse med Danmark, Finland, Nederländerna, Norge, Storbritannien, Tyskland och USA.  
 Rapport 4:110 från avdelningen för fastighetsvetenskap, KTH. 
  
 68 
  
 SOU 2012:86 
  
 Överväganden och förslag 
 benämningar. Med exploateringsavtal avses avtal där parterna reglerar byggande på privat mark och med markanvisningsavtal avses avtal där kommunen överlåter eller upplåter mark och i avtal reglerar byggandet på den kommunala mark som överlåts eller upplåts. I det fall ett genomförandeavtal avser såväl kommunal mark som privat mark ska det i PBL:s mening likställas med exploateringsavtal. 
 Bestämmelsen har gjorts tillämplig även på ett av kommunen helt eller delvis ägt bolag oavsett vilken ägarandel kommunen har. Bestämmelsen har däremot begränsats till att avse avtal mellan kommun och enskild, dvs. den innefattar inte avtal som en kommun tecknar med en annan kommun eller med stat eller landsting. 
  
 8.5.2 
  
 Genomförandeavtalens innehåll – stoppbestämmelse införs 
  
 Förslag:  
 Genom en stoppbestämmelse i PBL får inte kommunen ingå ett genomförandeavtal som innehåller krav avseende tekniska egenskaper på byggnader som går utöver det som gäller enligt PBL eller föreskrifter meddelade med stöd av PBL. Kommunen får inte heller ingå ett exploateringsavtal som innehåller krav avseende plangenomförande som strider mot PBL. 
 Utredningen har konstaterat att kommunala särkrav vad gäller bostäders tekniska egenskaper förekommer i både exploateringsavtal (privat mark) och markanvisningsavtal (kommunal mark). Att så sker i exploateringsavtalen ska ses mot bakgrund av att kommunen i kraft av sitt planmonopol ställer upp villkor för att en detaljplan ska antas. I markanvisningsfallen ställer kommunen i egenskap av markägare upp villkor för att överlåta marken. Mot bakgrund av de konsekvenser som särkraven medför anser utredningen att de bör förhindras i bägge fallen. 
 I fallet med privat mark är det visserligen så att det redan i dag saknas lagstöd för att hävda andra krav än vad som finns i PBL och föreskrifter meddelade med stöd av PBL. Omständigheten att det ändock förekommer krav utan lagstöd är ett motiv för att i PBL tydliggöra att avtal mellan en byggherre/markägare och kommunen inte får innefatta tekniska egenskapskrav utöver BBR. 
 69 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2012:86 
 Ett starkt skäl för att hindra särkrav i markanvisningsfallen är att bostadsbyggandet till övervägande del, sannolikt i storleksordningen  
 60–70 
  %, sker på kommunal mark 
 11  
 som överlåts till byggbolag. Så är fallet i flera av de större städerna vilka även i hög grad tillämpar särkrav vad gäller främst energianvändning. Om utvecklingen går mot att än fler kommuner tillämpar särkrav kan genomslaget via kommunalt markägande bli än större. Det sista ska även ses mot bakgrund av att kommunen inte kan ses som vilken markägare som helst, eftersom man som planmyndighet styr bebyggelsens lokalisering. Planmonopol och kommunalt markägande i kombination bör inte få leda till att bostadsbyggandet tvingas följa andra tekniska krav än vad som gäller enligt BBR. 
 Stoppbestämmelsen görs tillämplig även för krav avseende plangenomförande 
 Sedan länge har uppmärksammats att kommuner i exploateringsavtal på privat mark ställer krav avseende bekostande av viss infrastruktur utan att de aktuella kraven har stöd i lag. 
 12  
 Dessa krav blir då olika i olika kommuner och problematiken liknar den med särkrav avseende tekniska egenskapskrav. I detta sammanhang har utredningen bedömt att det finns ett behov av att tydliggöra att de krav avseende plangenomförande (bekostande av gator m.m.) som finns i PBL inte får åsidosättas genom avtal. Utredningen föreslår därför att stoppbestämmelsen även ska göras tillämplig på krav avseende plangenomförande vid byggande på privat mark. 
 På detta sätt tydliggörs att krav i exploateringsavtal måste ha stöd i lag (se avsnitt 8.1). Här klargörs och kodifieras i PBL den sedan länge gällande principen för exploateringsavtalens tillåtna innehåll. I denna fråga har skett samråd med Utredningen om en översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan (S 2011:11). 
 Vad finns det för alternativ till stoppbestämmelsen? 
 Skulle ett alternativ kunna vara att stoppbestämmelsen endast gäller för privat mark och att kommunen skulle kunna föra in särkrav i markanvisningsavtal? Då bör åter noteras att den övervägande delen av bostadsbyggandet sker på kommunal mark. Ett 
  
 11 
  
 Se avsnitt 8.1. 
  
 12 
  
 Kalbro, T. &height:423px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 Hughes td24"> 
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:86 
 Del A 
 Här ställs frågor om eventuell förekomst av kommunala särkrav t.ex. i form av miljöprogram etc. I de fall sådana finns ställs följdfrågor om hur kraven tillämpas och eventuella kopplingar till detaljplaner och avtal. 
 154 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 3 
 155 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:86 
 156 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 3 
 157 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:86 
 158 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 3 
 159 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:86 
 *=Kostnader för att uppföra byggnadskroppen inklusive installationer. Dvs. en eventuell fördyring ska inte sättas i relation till total produktionskostnad där markpris och kommunala taxor ingår. 
 160 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 3 
 161 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:86 
 Del B 
 Här ställs frågor om kommunens prövning och kontroll av tekniska egenskapskrav. Dels vad gäller uppföljning av kommunens eventuella särkrav dels frågor om tolkning av Boverkets föreskrifter. 
 162 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 3 
 163 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:86 
 164 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 3 
 165 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:86 
 Del C 
 Här ställs frågor om rättelseförelägganden enligt PBL och om förslaget att byggnadsnämnden i vissa fall ska rikta ett rättelseföreläggande till annan än byggherren/fastighetsägaren. 
 166 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 3 
 167 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:86 
 168 
 Bilaga 4 
 Byggbolagsenkät 
 – Diagram 
  
 2012-06-15 
  
 169 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 Del B 
 Innehåller frågor om förekomsten av kommunala särkrav vad gäller energiförbrukning, tillgänglighet m.m. samt frågor om hur sådana krav kopplas till detaljplaner och avtal. Frågorna tar sikte på bolagets byggande. 
 Tekniska egenskapskrav kan vara energihushållning, tillgänglighet, ljudnivåer m.m. 
 170 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 171 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 172 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 173 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 174 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 175 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 176 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 177 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 178 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 179 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 180 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 * = Kostnader för att  
 uppföra byggnadskroppen  
 inklusive installationer. Dvs. en eventuell fördyring ska inte sättas i relation till total produktionskostnad där markpris och kommunala taxor ingår. 
 181 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 182 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 183 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 184 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 Del C 
 Här ställs frågor om kommunernas prövning och kontroll av tekniska krav. Dels vad gäller uppföljning av kommunernas eventuella särkrav dels frågor kring tolkning av Boverkets föreskrifter. 
 185 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 186 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 187 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 188 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 189 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 190 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 191 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 192 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 193 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 194 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 195 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 196 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 Del D 
 Här ställs frågor om rättelseförelägganden enligt PBL och om förslaget att byggnadsnämnden i vissa fall ska rikta ett rättelseföreläggande till annan än byggherren/fastighetsägaren. 
 197 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2012:86 
 198 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 4 
 199 
 Bilaga 5 
 Sammanställning av svar på enkät till producenter och säljare av byggmaterial och byggprodukter 
  
 Utförd av Byggkravsutredningen (Dir. 2011:100) 
  
 2012-05-23 
  
 Svarsfrekvens och påminnelser 
 Enkäten skickades till 21 bolag. I skrivande stund har samtliga svarat. 13 via utskickad enkät och 8 vid telefonintervju. 
 Svaren 
 Tio bolag (48 %) anger att de upplevt att kommuner ställer olika krav, så att vissa byggmaterial/byggprodukter har kunnat nyttjas i en kommun men inte i en annan. Tre av dessa tio anger att kostnaden ökat med mer än 20 % (p.g.a. anpassning eller byte av material). Ytterligare tre bolag anger kostnadsökningar, men då mindre än 20 %. Ett av de bolag som upplevt särkrav anger att kostnaden inte påverkats. Resterande tre har inte svarat på frågan om kostnader. 
 Miljöhänsyn i något avseende är det genomgående motivet för särkraven. Flera bolag framför att kommuner prioritera trä framför andra material därför att det anses vara mer miljövänligt. 
 Svaren är sammanställda i de tabeller som följer. 
 201 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2012:86 
  
 202 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 5 
  
 ------------- 
  ej relevant med svar pga att bolaget inte har upplevt särkrav 
 203 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2012:86 
  
 204 
 Bilaga 6 
 Skillnader i byggkostnad för byggnader med olika energibehov 
 4 oktober 2012 
 KTH ARKITEKTUR OCH SAMHÄLLSBYGGNAD Agnieszka  
 Zalejska-Jonsson 
  
 Detta PM syftar till att ge ett exempel på skillnader i byggkostnad för byggnader med olika klimatskärm och därmed olika energibehov. Utredningen inleds med en allmän bakgrund och redovisning av centrala begrepp. 
 1. Bakgrund 
 a. Energi i byggnader 
 Mängden energi som behöver tillföras till byggnaden är i huvudsak beroende av klimatzon, läget, byggnadens utformning samt byggnadens klimatskal. Byggnad som är optimalt placerad, lufttät och har mycket bra isolerat klimatskal, har minimalt energibehov, främst på grund av minskade energiförluster. Dessa förluster relaterar man till otäta väggar, otäta anslutningar mellan fönster och vägg eller bottenplatta, samt bjälklag och vägg (köldbryggor). 
 Energibehov och energiförbrukning är allmänt en konsekvens av byggnadens design, hur noggrant byggnaden är byggd samt brukarnas beteende. 
 b. Konstruktion och design 
 För att kunna uppnå bestämda värden på energianvändningen, bör byggnadsskalet endast tillåta minimala förluster av värme, dvs. värmegenomgångskoefficient för väggar, fönster, tak och fundament bör vara mycket låga. Installationer för värme och kyla bör anpassas samt man bör ta hänsyn till möjligheter att återvinna energi. 
 205 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2012:86 
 c. Byggande 
 För att bedöma energiförluster genom byggnaders klimatskal, kan luftläckage mätas upp under och/eller efter bygget. Uppmätning bör göras enligt standard  
 (SS-EN-13829). 
  Det uppmätta värdet visar hur otät byggnadens klimatskal är. Det uppmätta resultatet används för att beräkna energiförluster samt bedömningar om den bestämda/förväntade energianvändning kan uppfyllas, med visst läckage. 
 d. Brukarnas beteende 
 Byggnaders totala energiförbrukning beror i hög grad av brukarnas beteende. Den specifika energianvändningen, som definieras i Boverkets byggregler, inkluderar inte hushållsel eller verksamhetsel. När man beräknar byggnaders energianvändning, bör man ta till en viss marginal för brukarnas vanor och förväntade inomhusklimat (till exempel inomhustemperatur). 
 2. Krav i Boverkets byggregler 
 För att kunna påverka byggnaders energianvändning finns i Boverkets byggregler (BBR) krav för byggnaders specifika energianvändning. Det definieras som energi som levereras till 
 byggnaden under ett år och är fördelat på byggnadens yta (A 
 temp 
 ). I byggnadens specifika energianvändning, som också kallas för köpt 
 energi, ingår energi som används för värme, varmvatten och ventilation samt fastighetsel. 
 Enligt BBR 2012 ska nya bostäder vara utformade så att följande krav uppfylls: 
  
 - 
  
 byggnaders specifika energianvändning högst uppgår till värde specificerat i tabell 1 
  
 - 
  
 installerad eleffekt för uppvärmning högst uppgår till värde specificerat i tabell 1 
  
 - 
  
 genomsnittlig värmegenomgångskoefficient (Um) för de byggnadsdelar som omsluter byggnader är högst 0,40 [W/ m 
  
 2 
 K] 
 206 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 6 
  
 A 
 temp  
 - är golvarean i utrymmen avsedda att värmas till mer än 10 grader begränsade av klimatskärmens insida (m 
 2 
 ) utan avdrag för innerväggar, trapphus, schakt m.m. 
 Klimatzon I – Norrbottens län, Västerbottens län och Jämtlands län 
 Klimatzon II – Västernorrlands län, Gävleborgs län, Dalarnas län och Värmlands län 
 Klimatzon III – övriga län 
 När den genomsnittliga värmegenomgångskoefficienten för de byggnadsdelar som omsluter byggnader beräknas bör man ta hänsyn till de linjära och de punktformiga köldbryggorna. Enligt BBR 2012 är mätning av luftläckage ej obligatoriskt. 
 207 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2012:86 
  
 3. 
  
 Passivhus, energieffektiv byggnad, grön byggnad, hållbar byggnad 
  
 Det finns många olika begrepp som syftar till en byggnad som har mindre miljöpåverkan än en konventionell byggnad. Här kartlägger vi de begrepp som man ofta hör talas om. 
 a. Grön byggnad 
 För att namnge en byggnad "grön" eller "hållbar" så bör byggnaden uppfylla definierade normkrav och dess miljöpåverkan ska bedömas. Olika bedömningsmetoder för detta har utvecklats över hela världen. 
 Certifiering av byggnader är en process. Bedömning sker mot specifika kriterier och poäng sätts på byggnaden som en bedömning om hur väl man uppfyller en viss standard. Slutligen sammanfattas punkterna och nivå på byggnadens prestanda kan anges. De mest kända och vanligast använda är: LEED (ursprung USA), BREEAM (ursprung Storbritannien), Green Star (ursprung Australien). I Sverige togs fram en metod som kallas Miljöbyggnad. Den svenska byggnadsbedömningen tar hänsyn till byggnadens energiprestanda, material och inomhusklimat. 
 b. Energieffektiv byggnad 
 I princip kan en energieffektiv byggnad ha låg energianvändning, men det begreppet kan också gälla när byggnadens energianvändning är hög men man tillämpar lösningar som hjälper till att leverera energi på ett bättre och mer effektivt sätt. 
 c. Passivhus 
 Det finns två standarder för passivhus i Sverige. Den första, en internationell standard och den andra en svensk standard framtagen av Forum för Energieffektiva byggnader (FEBY). Dessa standarder är väldigt lika. Skillnaden kommer huvudsakligen från beräkningsmetoden. Den frivilliga svenska standarden bygger på samma principer som den internationella standarden men anpassades till allmänt använda beräkningsmetoder i Sverige. Kraven för passivhus enligt FEBY 2012 kan beskrivas som i tabellen. 
 208 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 6 
  
 Enligt FEBY 2012 är mätning av luftläckage obligatoriskt och maximalt värde får vara 0,30 l/s m 
 2  
 vid tryckdifferens på 50 Pa. 
 d. BBR 2012 definition för lågenergibyggnad 
 BBR 2012 anger att i en byggnad med låg energianvändning är, den specifika energianvändning högst 75% av tillämpligt värde beskrivet som ett krav (tabell 1). Mycket låg energianvändning definieras som att byggnaders specifika energianvändning är högst 50% av tillämpligt värde beskriven som ett krav. Specifika energianvändning för dessa byggnadstyper presenteras respektive i tabell 3 och 4. 
 209 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2012:86 
  
 4. Syfte 
 Uppdraget syftar till att analysera skillnad i byggkostnad mellan två referenshus. Ett småhus som uppfyller energikraven i BBR 2012 och ett småhus som byggs som ett  
 mycket-lågenergihus. 
  Att bygga  
 mycket-lågenergibyggnader 
  behöver tillämpas samma principer som används i passivhusbyggande (lufttät och mycket bra isolerat klimatskal). För analysen väljs  
 mycket-lågenergihus, 
  som definieras i BBR 2012. 
 Eftersom det första steget i lågenergibyggande är att minska energianvändning genom att minimera värmeförlusterna, fokuserades analysen på kostnadsskillnader relaterade till klimatskalet. Kostnader relaterat till installationer som värmesystem och ventilation ingår inte i utredningen. 
 För att uppnå mycket låg energibehov bör ytterligare åtgärder relaterat till energieffektivisering av installationer (värme, vatten, ventilation) utföras. Dessa åtgärder ingår inte i utredningen. 
 5. Metod och allmänna förutsättningar 
 Analysen och jämförelsen mellan byggkostnaderna baseras på två referenshus. Analysen är gjord från investeringsperspektiv och gjordes för alternativen: 
  
 1. 
  
 utvändiga  
 måtten på 6m x12m (scenario 1) 
  
 2. 
  
 invändiga  
 måtten på 6m x12m (scenario 2) 
 210 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 6 
 Referenshusen är småhus i två våningar med lika träregelkonstruktion. Markförhållanden är lika med grundläggningen platta på mark. Solinstrålning utnyttjas på samma sätt. På söderfasad finns det en balkong som monteras separat, för att minimera köldbryggor. Kostnader relaterat till markförberedelse ingår ej i kalkylen, eftersom de anses vara lika i båda fall 
 1 
 . Beräkningen baseras på kostnader som uppskattningsvis krävs för att färdigställa referenshusens klimatskal. Alla kostnader inkluderar materialkostnad och arbetstidkostnad 
 2 
 . 
 Eftersom fokus ligger på att analysera skillnader i byggkostnad för klimatskal, är uppvärmningssätt irrelevant. 
 En beskrivning av klimatskalet i en konventionell byggnad och 
  
 mycket-lågenergihus 
  finns i bilaga A. Detta används som utgångspunkt för beräkningarna. Det är viktigt att understryka att den presenterade kalkylen baseras på approximation och allmänna antagande. En detaljerad konstruktion, design och energiberäkning bör utföras vid varje byggprojekt. Detta ger möjligheter för att utnyttja innovativa lösningar, förbättra byggnadens energiprestanda och kontrollera byggkostnad ökning. 
 6. Resultat och kommentar 
 Uppdraget syftar till att analysera skillnad i byggkostnad mellan två referenshus. Eftersom det första steget i lågenergibyggande är att minska energianvändning genom att minimera värmeförlusterna, fokuserades analysen på kostnadsskillnader relaterade till klimatskalet. Kostnader relaterat till installationer som värmesystem och ventilation ingår inte i utredningen. 
 För att uppnå mycket låg energibehov bör ytterligare åtgärder relaterat till energieffektivisering av installationer (värme, vatten, ventilation) utföras. Dessa åtgärder ingår inte i utredningen. 
 I tabell 5 och 6 redovisas kostnaden för att bygga klimatskalet för ett småhus i två våningar 
  
 - 
  
 konventionellt hus, byggt enligt BBR 2012 krav 
  
 - 
  
 mycket-lågenergihus 
  
  som är mycket täta samt har mycket bra isolerat klimatskal 
  
 - 
  
 kostnadsskillnaden 
  
 1 
  
 Kostnad för mark och infrastruktur ingår inte heller eftersom jämförelsen endast tar sikte på klimatskalet. 
  
 2 
  
 Arbetstidkostnad anses som kostnad för antagen timlön av 180 kr exklusive social kostnader, den beräknas på en effektiv tid som tar för att utföra färdiga arbeten 
  
 211 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2012:86 
 Resultaten visar att kostnaden för att bygga ett mycket lågenergi småhus är nästan 90 000 kronor högre än att bygga ett konventionellt hus i fall byggnader har samma utvändiga mått. Det är 11% kostnadsökning. Byggkostnad för klimatskalet ökar med 120 000 kronor i fall invändiga mått är lika. Det betyder att investeringskostnaden är  
 15% högre 
 . 
 Bostadsyta och markkostnad 
 Konsekvensen av en mycket bra isolerat klimatskal är att ytterväggarna ökar i tjocklek och det betyder att: 
  
 1. 
  
 med bestämda utvändiga mått 
 , minskar bostadens nettoyta. I exemplet (scenario 1) är det konventionella husets bostadsarea beräknad till 124 m 
 2  
 och för  
 mycket-lågenergihus 
  till 111 m 
 2 
 , som motsvarar en minskning av 13 m 
 2 
 . Den minskande bostadsytan medför konsekvenser vid försäljning: 
  
 a. 
  
 byggföretaget säljer mindre bostadsyta i  
  
 mycket-lågenergihus 
  
 b. 
  
 till byggkostnadsökningen på  
  
 90 000 kr per hus  
 bör läggas förlorat vinst på grund av ytan som inte blev såld 
  
 2. 
  
 med bestämd bostadsarea 
 , måste bottenplattan byggas större och medför att byggkostnaderna för  
 mycket-lågenergihus 
  ökas. 
 Detta kan påverka markarea, exempelvis vid stort exploateringsområde. Genom ökad ytterväggtjocklek tas mer markyta i anspråk (ca 5%). I konsekvens får man in färre antal hus per exploateringsområde. 
 Klimatzon och byggnadsutformning 
 Isolering av byggnaders klimatskal kan variera beroende på klimatzon. För att kunna uppnå samma bestämda energianvändning i norra (zon I) och i södra delen (zon III) av Sverige, bör klimatskalet vara mer isolerat i den norra landsdelen. Detta kan till en viss del påverka byggkostnaderna. Om byggnadskostnaderna antas öka lika mycket för de jämförda byggnadstyperna blir kostnadsskillnaderna lika, oberoende av lokalisering. 
 212 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 6 
 Teknisk utveckling och inköpsfördel 
 Under de senaste 5 åren har det skett en stor teknisk utveckling inom energieffektiva material och produkter. Leverantörer har ett större utbud på energieffektiva produkter än tidigare samt att nya produkter är tillgängliga på den internationella marknaden. Genom att förhandla med internationella leverantörer kan man sänka priserna och ha möjlighet att komma åt större utbud av godkända och provade material och produkter. Det betyder att företagen kan trycka ner kostnaderna. Det medför att kostnadsskillnaden mellan konventionella och  
 mycket-lågenergihus 
  minskar. Teknisk utveckling och innovativa lösningar kan bidra till förbättring av byggnadens energiprestanda utan att öka de totala byggkostnaderna. 
 Arbetskostnad 
 För att bygga  
 mycket-lågenergibyggnader 
  behöver tillämpas samma principer som används i passivhusbyggande till exempel mycket noggrant tätningsarbete. Därför kan det finnas behov att förändra byggprocessen och skapa särskild utbildning för byggnadsarbetare. Denna kostnad ingår ej i analysen. Inte heller har betraktas eventuellt ökad kostnad som kan relateras till att det kan ta längre tid att bygga lågenergihus. Kunskapen från utbildning kan, å andra sidan, höja effektivitet och minska byggkostnad. 
 213 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2012:86 
 Scenario 1; utvändiga mått är 6m x12m (lika BTA) 
 214 
 SOU 2012:86 
 Scenario 2; invändiga mått är 6m x12m (lika A 
 temp 
 ) 
 Bilaga 6 
 215 
 Bilaga 6 SOU 2012:86 
 Referenser: 
 Boverket. (2012). Regelsamling för byggande, BBR; Boverket, Karlskrona, 2011 
  
 Passivhaus-Bauteikatalog/ 
  Details for Passive Houses; Ökologisch bewertete Konstruktionen/A catalogue of ecologically rated constructions; (3rd edition); SpringerWien NewYork, Austria, 2009 
 Sweden.Forum for Energieffektiva Byggnader, FEBY (2009) 
 FEBY Kravspecification för passivhus. FEBY, City, Sweden. 
 Sweden.Forum for Energieffektiva Byggnader, FEBY (2012) 
 FEBY Kravspecification för nollenergihus, passivhus och minienergihus. Bostäder. FEBY, City, Sweden. 
 Wikells Sektionsfakta – NYR 06/07,  
 Teknisk-ekonomisk 
  sammanställning av byggdelar; Växjö 
 216 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 6 
 Bilaga A 
 Allmänna förutsättningar för båda hus: 
  
 Småhus, två våningar 
  
 yttermått för båda referens byggnader: 
  
 Höjd (från mark till taknock) 8m 
  
 takbredd 
  
 7m 
  
 fönster: 
  
 1.2m x 1.2m 
  
 2.1m x 0,9 m (ej öppnings- 
  
 bara) 
  
 2.1m x 1.2 m (fönster dörr) 
  
 ytterdörr 
  
 2.1m x 1.2 m 
 Entré finns på norra sidan av huset. På södra sidan finns en balkong som monteras separat för att minimera förlusterna relaterat till köldbryggor. Balkong och takfot (0,4 m) fungerar också som solskydd under sommar. 
 217 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2012:86 
 Scenario 1 
 utvändiga måtten på 6m x12m (lika BTA) 
 Scenario 2 
 invändiga måtten på 6m x12m (lika A 
 temp 
 ) 
 218 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 6 
  
 219 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2012:86 
  
 220 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 6 
  
 221 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2012:86 
  
 222 
 Bilaga 7 
 Kostnader för kommunala särregler 
 PM skrivet på uppdrag av Byggkravsutredningen Bradford 
 Avd f Bygg- och fastighetsekonomi, KTH  
 e-post 
  hans.lind@abe.kth.se 
 September 2012 
 1. Inledning 
 Det ska omedelbart sägas att av det inte är möjligt med någon mer exakt mätning av dessa kostnader och detta PM kan sägas ha två syften. Det första är att beskriva vilka typer av kostnader som är aktuella. Det andra syftet är att med denna analys som bakgrund presentera ett räkneexempel givet olika antaganden om de påverkande faktorerna. 
 2. Strukturering av kostnader 
 De kostnader som kommunala särregler ger upphov kan delas in i följande kategorier: 
 1. Administrativa kostnader hos kommunen själv 
 Bakom de kommunala särkraven ligger lokala utredningar och beslut. I regel har flera förvaltningar (t ex miljö- och stadsbyggnad) varit med i arbetet med att formulera kraven och flera nämnder deltagit i beslutsprocessen. Att ta fram de lokala särkraven har varit ett relativt omfattande arbete. Löpande kostnader kan uppstå om dessa lokala krav ska anpassas till specifika projekt. 
 Till de administrativa kostnaderna för kommunen hör också kostnader för att informera olika intressenter om att dessa krav 
 223 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2012:86 
 existerar och att bedöma att kraven är uppfyllda i de enskilda fallen. I den mån som kraven bara är skärpta varianter av allmänna krav är antagligen den senare kostnaden försumbara eftersom kommunen då måste kontrollera den aktuella dimensionen i vilket fall som helst. 
 2. Administrativa kostnader hos byggherrar och andra berörda aktörer 
 Det kan t ex vara så att byggherren eller entreprenören byggt en viss konstruktion i andra kommuner utan särkrav och där visat att den aktuella lösningen uppfyller funktionskraven. Om man nu vill använda samma konstruktion i en kommun med särkrav kan man behöva lägga ner resurser på att visa att konstruktionen även uppfyller dessa krav. 
 Det är ju även resurskrävande att hålla sig informerad om vilka krav en kommun har om dessa krav inte överensstämmer med de nationella kraven. 
 3. Direkta merkostnader 
 Denna post syftar på att särkraven kan ge högre byggkostnader i projekt som genomförs. Detta inkluderar både extra projekteringskostnader och de direkta byggkostnaderna. I en studie som gjorts åt utredningen har man visat att det kan handla om kostnadsökningar i storleksordningen 15 % för småhus. 
 I den mån som dessa extra kostnader har effekter på framtida drifts- och underhållskostnader, t.ex. genom mindre energiförbrukning, ska en strikt kalkyl fokusera på hur nuvärdet av investeringskostnaden och framtida löpande kostnader. Är det krav som inte byggherren frivilligt vill genomföra kan vi anta att de extra kraven sänker lönsamheten och nettokostnaden kan då mätas som förändringen i företagets vinst. 
 4. Indirekta kostnader i form av minskat bostadsbyggande 
 Om vissa projekt inte blir av p.g.a. att de kommunala särkraven höjer kostnaderna för mycket innebär detta också en kostnad för samhället. Nettokostnaden ska här i princip uppskattas som skillnaden mellan värdet av de aktuella husen och kostnaden för att 
 224 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 7 
 bygga i en situation utan särregler. Denna skillnad motsvarar förlorad vinst för byggherren och/eller förlorat överskott för det hushåll som skulle flyttat in i huset. 
 5. Indirekta långsiktiga effekter 
 Innovationer när det gäller utformning av byggnader och innovationer när det gäller byggprocessen påverkar på lång sikt kostnaderna i hela produktionen. Industriella koncept diskuteras ofta som ett sätt att på sikt pressa kostnader och/eller öka kvaliteten vid en given kostnad. Möjligheten till att sälja längre serier av hus utformade med samma "plattform" som grund är då viktig och man kan tänka sig att om det finns olika krav i olika kommuner så blir incitamenten att utveckla denna typ av produkt lägre. Med en uppsplittrad marknad med olika krav minskar lönsamheten hos industriella koncept och incitamenten för att utveckla sådana koncept. Samma problem finns egentligen på nationell nivå, där särkrav i Sverige kan göra att industriella koncept från andra länder inte kan säljas i Sverige utan betydande anpassningskostnader. Det utländska företaget kan då göra bedömningen att den svenska marknaden är för liten för att vara intressant. 
 3. Räkneexempel 
 Att mäta de olika kostnader som beskrivs ovan är mycket svårt för att inte säga omöjligt. Det handlar ju om att veta vad som skulle hänt om dessa särkrav inte funnits och där finns varken direkt empiri eller några historiska perioder som man lätt kan jämföra med. Många faktorer förändras över tiden, inte minst konjunkturutvecklingen och det gör det svårt att från den historiska utvecklingen bedöma vad som skulle hänt i den hypotetiska situationen där särkraven inte funnits. 
 Siffrorna nedan är alltså bara att se som räkneexempel, men det är enkelt för den som gör andra bedömningar att lägga in sina egna antaganden i kalkylen och räkna ut vad man själv tror är en mer realistisk bedömning av kostnaderna. Alla kostnader nedan är kostnader per år. 
 225 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2012:86 
 1. Administrativa kostnader hos kommunen själv 
 Antaganden: 30 kommuner med mer omfattande bostadsbyggande formulerar särkrav. Den interna processen att ta fram och uppdatera dessa och informera om dem – både på tjänstemannanivå och politisk nivå – antas motsvara en kvalificerad årsarbetare som med overheadkostnader kostar 1 miljon kronor per år. 
  
 Total kostnad 
  
 30 miljoner kr/år (30*1) 
 2. Administrativa kostnader hos byggherrar och andra berörda aktörer 
 Antaganden: Totalt 50 företag berörs av särkraven. Merarbete antas motsvara en halv årsarbetare per företag med samma årskostnad som i föregående fall. 
  
 Total kostnad 
  
 25 miljoner kr/år (50*0,5) 
 3. Direkta merkostnader 
 Antaganden: Årligt bostadsbyggande 25 000 lägenheter, 30 % av lägenheterna påverkas direkt av särkraven, medan resten skulle byggts enligt dessa krav i vilket fall som helst. Byggkostnad 2 miljoner kronor/lägenhet och merkostnad 10 %. (Som nämndes ovan pekar studier på en kostnadsökning på 15 % för småhus men det finns även studier för flerfamiljshus som pekar på lägre kostnader varför 10 % valts i detta räkneexempel.) 
  
 Total kostnad 
  
 1 500 miljoner kr/år (25 000*0,3*0,1*2) 
 4. Indirekta kostnader i form av minskat bostadsbyggande 
 Antagande: Bostadsbyggandet minskar med 1 000 lgh. Vinstmarginalen/konsumentöverskottet på varje lägenhet är 100 000 kr. 
  
 Total kostnad: 
  
 100 miljoner kr/år (1 000*0,1) 
 226 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 7 
 5. Indirekta långsiktiga effekter 
 Antaganden: Långsammare utveckling av industriella koncept göra att byggkostnaden inte sjunker så snabbt. Antas motsvara 1 % av totalkostnaden. Totalt bostadsbyggande antas vara 25 000 lägenheter och varje lägenhet kosta 2 miljoner kronor att bygga. 
  
 Total kostnad: 
  
 500 miljoner/år (25 000*0,01*2) 
 Med dessa antaganden skulle de totala årliga kostnaderna motsvara drygt 2 miljarder kronor, men det bör understrykas att detta enbart ska ses som ett räkneexempel där alla siffror är öppna för diskussion. Med antaganden ovan är de stora kostnadsposterna de direkta merkostnaderna samt långsammare teknisk utveckling. 
 227 
 Bilaga 8 
 När ska man ha regler om produktutformning? 
 PM skrivet på uppdrag av Byggkravsutredningen Bradford 
 Avd f Bygg- och fastighetsekonomi, KTH  
 e-post 
  hans.lind@abe.kth.se 
 Juni 2012 
 Regler i allmänhet 
 Ekonomer antar att i normalfallet så producerar marknaden de varor som konsumenterna vill ha. På nästan alla marknader finns dock regler av olika slag och syftet med detta korta PM är enbart att först allmänt diskutera vad som motiverar att vi har regler rörande utformning av produkter och sedan diskutera kommunala regler för utformning av en produkt. Bakgrunden är diskussionen om kommunala särregler för byggande. Frågorna är i och för sig generella men exempel är främst hämtade från bebyggelseområdet. 
 Fall 1: Informationsproblem 
 En rad egenskaper hos ett hus är svårt för lekmannen att bedöma. Kommer stommen att klara en svår storm? Har huset grundlagts på sätt som gör det stabilt? 
 Att ta reda på detta för lekmannen skulle vara kostsamt och dessutom finns risken att utan regler kommer ett antal tillverkare att tumma på dessa krav och räkna med att ändå kunna sälja huset till en kund som inte är så kunnig. 
 Att minska "transaktionskostnader" och minska risker är i fall som dessa den grundläggande förklaringen till regler i detta fall och det gäller just egenskaper som lekmannen har svårt att bedöma. 
 229 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2012:86 
 Fall 2: Externa effekter 
 I detta fall är produkten sådan att användandet leder till konsekvenser för andra än den som köper produkten. Tillverkningen av material har kanske påverkat miljön negativt och då förbjuder vi i extremfallet användandet av sådana material. En byggnads utseende påverkar grannar och handlar det om större projekt påverkas stadsbilden och i förlängningen stadens attraktivitet. 
 En central teoretisk grund för stadsplanering och krav på bygglov är att minska negativa externa effekter som rör större grupper av människor där avtal mellan parterna är svåra att genomföra. Ibland ses därför dessa aspekter som ett specialfall av höga transaktionskostnader. Om det hade varit lätt för parterna att komma överens så skulle inte regler ha behövts även om det finns externa effekter. 
 Fall 3 Fördelningspolitiska skäl 
 Det finns exempel på regler som inte uppenbart kan förklaras med någon av faktorerna ovan, t.ex. att det ska vara hiss i hus över två våningar eller att badrum i nya bostäder ska uppfylla vissa tillgänglighetskrav. Detta rör ju saker som konsumenten lätt kan observera och det är svårt att se några uppenbara effekter för andra än de som väljer att bo där (och deras besökare som vi antar att personerna själva tar hänsyn till). 
 Ett tänkbart motiv skulle kunna vara att hushållen "inte vet sitt eget bästa". Yngre människor flyttar in i hus utan hiss och tänker inte på vad som händer om de råkar skada sig och bryta benet. Detta verkar dock inte vara något tydligt samhällsintresse - på många områden får folk lära av sina misstag istället för att styras i viss riktning. 
 En viktigare förklaring kan dock vara att staten genom generella krav vill gynna den aktuella gruppen. Anta att det finns en grupp hushåll som behöver ett stort badrum p.g.a. funktionshinder. Om det inte fanns några regler skulle företagen ändå bygga ett antal lägenheter av denna typ, men där ta en högre hyra eftersom dessa lägenheter är dyrare att producera. Samma skulle gälla hus med hiss. Om alla lägenheter åläggs att ha dessa egenskaper så blir det i praktiken så att kostnaderna för detta slås ut på alla lägenheter. Hyran för alla kommer att hamna på en nivå som ligger emellan 
 230 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 8 
 hyran för lägenheter med respektive utan denna egenskap - så som dessa skulle vara givet på en "fri marknad". Därmed blir hyran lägre för de som behöver dessa egenskaper. 
 Fördelningspolitiska argument kan också uttryckas som att alla ska ha en viss rätt eller möjlighet, t ex att ta sig upp till en viss lägenhet. Ur ett rent marknadsekonomiskt perspektiv är dock dessa egenskaper något som den som väljer lägenhet kan bestämma om man vill ha: Vill denne betala extra för att alla ska kunna besöka lägenheten utan hjälp eller ej? En regel kan också ses om att personer med dessa värderingar ska gynnas: De ska inte behöva betala för att alla ska kunna besöka deras lägenhet utan hjälp. 
 Samhällsekonomiskt blir det naturligtvis mer kostsamt med generell regel, eftersom det innebär att man gör investeringar i ett antal lägenheter, där sådan utrustning egentligen inte behövs. (Man kan också se en koppling till hyresregleringen eftersom regleringen gör att få lägenheter i växande regioner är lätta att få tag. Den som då söker en lägenhet med specifika egenskaper, t ex ett större badrum, får det särskilt svårt och att då kräva att alla lägenheter har dessa egenskaper underlättar för just denna grupp.) 
 Regler på kommunal nivå 
 Om vi ser på de principiella argumenten ovan utifrån frågan om vad som kan motivera särskilda regler på kommunal nivå tycks svaret bli följande. 
  
 - 
  
 När det gäller  
  
 informationsproblem  
 är dessa rimligen generella och kan knappast skilja sig nämnvärt mellan kommuner. Att det kan finnas skillnader knutna till klimat o.d. är en annan sak och avspeglas normalt i de nationella reglerna. 
  
 - 
  
 När det gäller  
  
 lokala externa effekter  
 (byggandet på orten påverkar andra på orten) kan man tänka sig att det finns skillnader i de lokala värderingarna. Ett exempel kan vara hur mycket grönområden som ska sparas, vilka parkeringsnormer som ska finnas och/eller olika estetiska aspekter. 
 Den aktuella diskussionen om kommunala särregler handlar dock bl.a. om regler som påverkar globala externa effekter, dvs. det är inte så att det lokala byggandets egenskaper påverkar den lokala kvaliteten på miljön. Här kan man möjligen tycka att det då är 
 231 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2012:86 
 viktigare att försöka påverka nationella eller internationella normer med tanke på att den lokala nivåns beslut har så liten roll. Inget hindrar förstås att aktörer själva väljer att gå före och bygga med högre standard men att med lokala regler tvinga alla att följa striktare regler än de nationella förefaller svårare att motivera om det handlar om effekter som inte är knutna till den lokala miljön. 
 Ett argument som framförts är att man vill driva på utvecklingen genom att stimulera ny teknik. Detta väcker en rad frågor: 
  
 - 
  
 Behövs särskilda insatser för att stimulera fram ny teknik? Alla de stora byggföretagen satsar idag på att "bygga grönt" och utvecklar ny teknik i olika avseende för att få energisnålare byggande. Komponenttillverkare utvecklar t ex allt bättre fönster och ventilationsutrustning. Många nya projekt har högre prestanda än de minimikrav som finns i dagens regler. Det verkar inte uppenbart att åtgärder från en enskild kommun behövs för att utveckla bättre byggmetoder. 
  
 - 
  
 Om man trots allt ska stimulera ny teknik, så måste man också fråga sig vad som är den bästa metoden? Ska man ha riktade insatser med teknikstöd? Ska man ställa högre allmänna krav på byggnader? Ur ett enskilt företags synvinkel är det knappast rationellt att utveckla ny teknik bara för att en enskild kommun kräver det och då verkar det samhällsekonomiskt vettigare att den offentliga sektorn direkt satsar pengar på teknikutveckling. Även här kan man dock säga att teknikutvecklingen rimligen är ett nationellt (eller internationellt) intresse och betydande forskningsresurser satsas ju också på att utveckla mer miljövänlig teknik. 
  
 Slutsatsen av detta är rimligen att det knappast framstår som motiverat att på kommunal nivå ställa höga krav med hänvisning till teknikutveckling. 
 232 
  
 Bilaga 9 
  
 233 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2012:86 
  
 234 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 9 
  
 235 
 Bilaga 10 
 SABOs Kombohus 
 Bakgrund 
 Att öka medlemmarnas möjligheter att nyproducera bostäder till rätt kostnadsnivå är högsta prioritering för allmännyttans branschorganisation SABO. Majoriteten av landets kommuner har brist på bostäder och vi anser att de höga byggpriserna hämmar Sveriges tillväxt. Därför har SABO de senaste åren allt mer fokuserat på att bryta kostnadsutvecklingen för bostadsbyggandet och arbetat för att skapa goda och långsiktiga förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. 
 För att bryta kostnadsutvecklingen gör SABO ramupphandlingar vilka tidigare har resulterat i ca 1 400 uppförda lägenheter. I samtliga fall har upphandlingarnas syfte varit att åstadkomma möjligheter att bygga bostäder där det tidigare inte gått att få ihop ekonomin. I september 2011 lanserades ramupphandling SABOs Kombohus: ett nyckelfärdigt flerbostadshus med tvåtill fyra våningar till ett pris på 12.000 kronor per kvadratmeter boarea. Ett tufft krav på prispress som visat sig bli en framgång både för de byggföretag som vann upphandlingen och de kommunala bostadsföretag som beställt hus. Idag är fler än 25 projekt inplanerade och över 1000 lägenheter beräknas byggas genom ramavtalet. 
 Framgångsfaktorer 
 För att nå kostnadseffektivare bostadsproduktion arbetar SABO med hela värdekedjan och granskar alla led och alla processer i syfte att minimera att arbete sker förgäves och för att nå korrekt beslutsunderlag tidigt i processen. Detta för att kunna ta beslut om att bygga eller inte innan stora kostnader läggs ned i projektet. 
 Genom att SABO samlar medlemmarnas volymer, kan vi erbjuda byggbolag en stor mängd byggprojekt. Även många små bostads- 
 237 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2012:86 
 bolag har behov av att bygga i liten skala och det unika med detta koncept är att denna efterfråga nu kan samlas till en stor volym. Skulle varje litet bostadsbolag handlat upp själva skulle volymen direkt göra det olönsamt och affären skulle inte bli av. Vidare är utgångspunkten att upprepa samma hus flera gånger, då kan byggbolag genom upprepning och standardisering nå en betydligt kostnadseffektivare produktion utan att försämra kvaliteten. Långa avtal ger incitament för strategiska satsningar och investeringar och det är tydligt att byggbolagen inte har ekonomi i de första projekten utan ekonomin bygger på att projekten uppförs flera gånger. 
 Kan SABOs medlemmar bygga dessa typhus i hela landet? 
 Typhusen uppfyller de nationella byggreglerna och huset har, efter önskemål från våra medlemmar, mycket högre energiprestanda. Husen har dessutom hiss, fast det inte krävs enligt byggreglerna, och är därmed tillgängligt även i två våningar. Det bör noteras att det är likadana hus som uppförs i norr som i söder vilket medför att energiprestandan varierar över landet, ett måste om husen skall uppföras lika. 
 Idag ser vi ett mycket stort intresse att bygga dessa mycket prispressade typhus. I några kommuner klarar dock huset, i sitt typutförande, inte de kommunala reglerna som krävs i de fall det är kommunal mark som säljs för bostadsbebyggelse (vilket gäller majoriteten av alla bostäder som våra medlemmar uppför). Det gäller till exempel regionerna Malmö stad, Göteborg stad och Stockholms stad. I dessa kommuner är det flera faktorer, till exempel när det gäller ljud och energiprestanda, som innebär att huset måste anpassas om det skall tillåtas att uppföras. Ute i landet är det färre krav men i flera kommuner finns krav på ytterligare förhöjd tillgänglighet, exempelvis krav på större toaletter/våtrum. Dessa krav medför så stora anpassningar att typhusen inte kan uppföras i dessa kommuner. 
 Huvudsyftet med ramupphandlingarna är inte att dessa typhus skall uppföras överallt och i hela landet. Det är enligt SABOs kostnadsjämförelser effektivast om det kan skapas en lokal prispressad och effektiv bostadsproduktion. Dock är verkligheten sådan att i en majoritet av landets kommuner är kostnadsläget för 
 238 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 10 
 högt och där behövs möjligheter till att konkerrensutsätta den lokala produktionen. I dessa fall ger SABOs Kombohus en möjlighet till att öka konkurrensen. Och i de fall lokal produktionskapacitet saknas är SABOs Kombohus ofta enda alternativet till att bygga bostäder till rätt kostnadsnivå. 
 Bild: Orter där SABOs Kombohus är i produktion eller där projektering pågår 
 (röda punkter). 
 239 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2012:86 
 Särkraven 
 Att notera gällande de så kallade särkraven är att få av de kommuner som ställer upp egna krav, följer upp att dessa verkligen efterlevs. Vi har inte stött på något fall där aktör som avtalat om att leverera ett hus enligt kommunala särkrav tvingats bygga om eller tvingats betala böter för att exempelvis avtalat energiprestanda inte uppfyllts. Det mest anmärkningsvärda exemplet är nog Hammarby Sjöstad där många av projekten inte uppfyller de avtalade nivåerna. Problemet med detta är att seriösa bostadsbolag som avser att bygga med den kvalitet som staden kräver får höga kostnadsökningar och kan kanske inte betala vad som krävs för att få köpa marken. Mindre seriösa aktörer, som vet att de aldrig kommer att behöva leverera avtalad nivå, har då en lägre kostnadsnivå i sitt projekt och kan då betala mer för marken. 
 Svindlande prisökningar på bostadsproduktion 
 Byggpriserna ökade med hela 1800 procent åren  
 1968-2010, 
  enligt Boverket. En svindlande ökning som blir än mer påtaglig när den ställs i relation till ökningen av konsumentprisindex (KPI) under samma period; 700 procent. De byggföretag som kan och vågar se lönsamheten i att bygga många hyreslägenheter med mindre vinst per lägenhet har mycket att hämta. Även i en europeisk jämförelse är de svenska priserna anmärkningsvärda. Sverige hamnar på tredje plats när Eurostat listar länder med högst byggpriser. I jämförelsen är det idag 30 procent billigare att bygga en lägenhet i Finland än i Sverige. Det finns ingen given anledning till att det ska fortsätta vara så och konsekvenserna är tydliga: Det senaste decenniet har man i Finland byggt dubbelt så många bostäder per tusen invånare än vad vi gjort i Sverige. 
 Ytterligare effektivisera processen 
 Det finns mycket som kan förbättras och tider kan kortas vad avser processen att uppföra bostadshus. Det tydligaste exemplet vad avser just typhus är bygglovshanteringen. I samband med bygglovshanteringen måste alla kommuner granska om typhusen uppfyller de nationella byggreglerna. Ett steg mot att minska både kostnad 
 240 
  
 SOU 2012:86 
  
 Bilaga 10 
 och arbetsbörda är om typhusen kunde granskas en gång för att därefter vara godkända vad avser byggreglerna. Då kunde kommunerna fokusera på om typhusen uppfyller detaljplane- eller gestaltningsprogrammets krav. Den granskningen kunde eventuellt hanteras av boverket eller någon form av sakkunnig. 
 Bild: Typhusen har fasta priser och finns i två, tre eller fyra våningar och innehåller 2or samt 3or. 
 241 
  
 Statens offentliga utredningar 2012 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. U. 
  
 2. 
  
 Framtidens högkostnadsskydd i vården. S. 
  
 3. 
  
 Skatteincitament för riskkapital. Fi. 
  
 4. 
  
 Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. A. 
  
 5. 
  
 Högskolornas föreskrifter. U. 
  
 6. 
  
 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. S. 
  
 7. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 
  
 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. M. 
  
 8. 
  
 Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Ju. 
  
 9. 
  
 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. A. 
  
 10. 
  
 Läsarnas marknad, marknadens läsare 
  
 – 
  
 en forskningsantologi. Ku. 
  
 11. 
  
 Snabbare betalningar. Ju. 
  
 12. 
  
 Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. Ju. 
  
 13. 
  
 En sammanhållen svensk polis. Ju. 
  
 14. 
  
 Ekonomiskt värde och samhällsnytta 
  
 – 
  
 förslag till en ny statlig ägarförvaltning. Fi. 
  
 15. 
  
 Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. M. 
  
 16. 
  
 Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. Ku. 
  
 17. 
  
 Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. S. 
  
 18. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. 
  
 – 
  
 den mjuka infrastrukturen på väg. N. 
  
 19. 
  
 Nationella patent på engelska? N. 
  
 20. 
  
 Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. U. 
  
 21. 
  
 Här finns mer att hämta –  
  
 it-användningen 
  i småföretag. N. 
  
 22. 
  
 Mål för rovdjuren. M. 
  
 23. 
  
 Mindre våld för pengarna. Ku. 
  
 24. 
  
 Likvärdig utbildning 
  
 – 
  
 riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. U. 
  
 25. 
  
 Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. S. 
  
 26. 
  
 En ny brottsskadelag. Ju. 
  
 27. 
  
 Färdplan för framtiden 
  
 – 
  
 en utvecklad flygtrafiktjänst. N. 
  
 28. 
  
 Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. S. 
  
 29. 
  
 Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. Fö. 
  
 30. 
  
 Vital kommunal demokrati. Fi. 
  
 31. 
  
 Sänkta trösklar – högt i tak Arbete, utveckling, trygghet. A. 
  
 32. 
  
 Upphandlingsstödets framtid. S. 
  
 33. 
  
 Gör det enklare! S. 
  
 34. 
  
 Nya påföljder + kort presentation. Ju. 
  
 35. 
  
 Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Ju. 
  
 36. 
  
 Registerdata för forskning. Fi. 
  
 37. 
  
 Kulturmiljöarbete i en ny tid. Ku. 
  
 38. 
  
 Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för Sveriges arbete för en giftfri miljö. M. 
  
 39. 
  
 Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. N. 
  
 40. 
  
 Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. U. 
  
 41. 
  
 Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar 
  
 – 
  
 slutbetänkande. U. 
  
 42. 
  
 Bättre behörighetskontroll. Ändringar 
  
 i 
  
 förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. S. 
  
 43. 
  
 Konsumenten i centrum 
  
 – ett framtida konsumentstöd. Ju. 
  
 44. 
  
 Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. Ju. 
  
 45. 
  
 Kvinnor och barn i rättens gränsland. U. 
  
 46. 
  
 Dammsäkerhet. Tydliga regler och effektiv tillsyn. N. 
  
 47. 
  
 Harmoniserat inkomstbegrepp. Möjligheter att använda månadsuppgifter 
  
 i 
  
 social- och arbetslöshetsförsäkringarna. S. 
  
 48. 
  
 Maritim samverkan. Fö. 
  
 49. 
  
 Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. Ju. 
  
 50. 
  
 Nystartszoner. Fi 
  
 51. 
  
 Utvärdering av  
  
 IPRED-lagstiftningen. 
  Ju. 
  
 52. 
  
 Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. Fi. 
  
 53. 
  
 AP-fonderna 
  
  i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. Fi. 
  
 54. 
  
 Återvinning av fartyg 
  
 – underlag för ratificering av Hong Kongkonventionen. N. 
  
 55. 
  
 En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. Ju 
  
 56. 
  
 Mot det hållbara samhället 
  
 – 
  
 resurseffektiv avfallshantering. M. 
  
 57. 
  
 Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. Ju. 
  
 58. 
  
 Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. Ku. 
  
 59. 
  
 Nya villkor för public service. Ku. 
  
 60. 
  
 Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. Fi. 
  
 61. 
  
 Högre ersättning vid mastupplåtelser. Ju. 
  
 62. 
  
 Uppsägningstvister. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. A. 
  
 63. 
  
 Små företag – stora möjligheter med it. N. 
  
 64. 
  
 Förstärkt försäkringstagarskydd. Fi. 
  
 65. 
  
 Läsandets kultur. Ku. 
  
 66. 
  
 Skatteincitament för forskning och utveckling. Fi. 
  
 67. 
  
 Förvaltare av alternativa investeringsfonder. Fi. 
  
 68. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster. N. 
  
 69. 
  
 Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. A. 
  
 70. 
  
 Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. N. 
  
 71. 
  
 Tomträttsavgäld och friköp. Ju. 
  
 72. 
  
 Folkbildningens samhällsvärden – En ny modell för statlig utvärdering. U. 
  
 73. 
  
 Undersökningstillstånd och arbetsplaner. N. 
  
 74. 
  
 Främlingsfienden inom oss + Bilagedel. A. 
  
 75. 
  
 Pris, tillgång och service 
  
 – 
  
 fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden. S. 
  
 76. 
  
 Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. U. 
  
 77. 
  
 En tydligare organisation för Säkerhetspolisen. Ju. 
  
 78. 
  
 En sammanhållen svensk polis. Följdändringar i författningar. Del 1 och 2. Ju. 
  
 79. 
  
 En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Fi. 
  
 80. 
  
 Utbildningsanställning. A. 
  
 81. 
  
 Statens regionala förvaltning 
  
 – 
  
 förslag till en angelägen reform. S. 
  
 82. 
  
 Hyres- och arrendetvister i framtiden. Ju. 
  
 83. 
  
 Vad är officiell statistik? 
  
 En översyn av statistiksystemet och SCB. Fi. 
  
 84. 
  
 Näringsförbud – tillsyn och effektivitet. N. 
  
 85. 
  
 Avlyssning mot grova vapenbrott? Ju. 
  
 86. 
  
 Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler. S. 
  
 Statens offentliga utredningar 2012 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Skadeståndsansvar och försäkringsplikt 
 vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. [8] 
 Snabbare betalningar. [11] 
 Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. [12] 
 En sammanhållen svensk polis. [13] En ny brottsskadelag. [26] 
 Nya påföljder + kort presentation. [34] 
 Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. [35] 
 Konsumenten i centrum 
 – ett framtida konsumentstöd. [43] Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott. [44] 
 Tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Genomförande av EU:s tolknings- och översättningsdirektiv. [49] 
 Utvärdering av  
 IPRED-lagstiftningen. 
  [51] 
 En översyn av tryck- och yttrandefriheten. Del 1 och 2. [55] 
 Tydligare regler om fri rörlighet för EES- medborgare och deras familjemedlemmar. [57] 
 Högre ersättning vid mastupplåtelser. [61] Tomträttsavgäld och friköp. [71] 
 En tydligare organisation för Säkerhetspolisen. [77] 
 En sammanhållen svensk polis. Följdändringar i författningar. Del 1 och 2. [78] 
 Hyres- och arrendetvister i framtiden. [82] Avlyssning mot grova vapenbrott? [85] 
 Försvarsdepartementet 
 Sveriges möjligheter att ta emot internationellt stöd vid kriser och allvarliga händelser i fredstid. [29] 
 Maritim samverkan. [48] 
 Socialdepartementet 
 Framtidens högkostnadsskydd i vården. [2] 
 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. [6] 
 Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. [17] 
 Enklare för privatpersoner att hyra ut sin bostad med bostadsrätt eller äganderätt. [25 
 Längre liv, längre arbetsliv. Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre. [28] 
 Upphandlingsstödets framtid. [32] Gör det enklare! [33] 
 Bättre behörighetskontroll. Ändringar i förordningen (2006:196) om register över hälso- och sjukvårdspersonal. [42] 
 Harmoniserat inkomstbegrepp. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna. [47] 
 Pris, tillgång och service 
 – fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden. [75] 
 Statens regionala förvaltning 
 – förslag till en angelägen reform. [81] 
 Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler. [86] 
 Finansdepartementet 
 Skatteincitament för riskkapital. [3] 
 Ekonomiskt värde och samhällsnytta 
 – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [14] Vital kommunal demokrati. [30] 
 Registerdata för forskning. [36] Nystartszoner. [50] 
 Bostadstaxering – avveckling eller förenkling. [52] 
  
 AP-fonderna 
  i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven. [53] 
 Avgifter på väg och elektroniska vägtullsystem. [60] 
 Förstärkt försäkringstagarskydd. [64] 
 Skatteincitament för forskning och utveckling. [66] 
 Förvaltare av alternativa investeringsfonder. [67] 
 En databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. [79] 
 Vad är officiell statistik? 
 En översyn av statistiksystemet och SCB. [83] 
 Utbildningsdepartementet 
 Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. [1] 
 Högskolornas föreskrifter. [5] 
 Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. [20] 
 Likvärdig utbildning 
 – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning. [24] 
 Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor: Kartläggning, analys och förslag till förbättringar – en preliminär delrapport. [40] 
 Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor; Kartläggning, analys och förslag till förbättringar 
 – slutbetänkande. [41] 
 Kvinnor och barn i rättens gränsland. [45] 
 Folkbildningens samhällsvärden 
 – En ny modell för statlig utvärdering[72] 
 Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning. [76] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 
 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. [7] 
 Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. [15] 
 Mål för rovdjuren. [22] 
 Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för Sveriges arbete för en giftfri miljö. [38] 
 Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering. [56] 
 Näringsdepartementet 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? [19] 
 Här finns mer att hämta –  
 it-användningen 
  i småföretag. [21] 
 Färdplan för framtiden 
 – en utvecklad flygtrafiktjänst. [27] 
 Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen + Bilagedel. [39] 
 Dammsäkerhet 
 Tydliga regler och effektiv tillsyn. [46] 
 Återvinning av fartyg 
 – underlag för ratificering av Hong Kongkonventionen. [54] 
 Små företag – stora möjligheter med it. [63] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster. [68] 
 Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv. [70] 
 Undersökningstillstånd och arbetsplaner. [73] Näringsförbud – tillsyn och effektivitet. [84] 
 Kulturdepartementet 
 Läsarnas marknad, marknadens läsare 
  
 – 
  
 en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga 
  
 – 
  
 för stöd till nyskapande kultur. [16] 
  
 Mindre våld för pengarna. [23] Kulturmiljöarbete i en ny tid. [37] 
 Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. [58] 
 Nya villkor för public service. [59] Läsandets kultur. [65] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. [4] 
 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. [9] 
 Sänkta trösklar – högt i tak 
 Arbete, utveckling, trygghet. [31] 
 Uppsägningstvister. En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare. [62] 
 Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. [69] 
 Främlingsfienden inom oss + Bilagedel. [74] Utbildningsanställning. [80]