sou 2013 78  
 Överskuldsättning i kreditsamhället? 
 Betänkande av Utredningen om överskuldsättning 
 Stockholm 2013 
 SOU 2013:78 
 SOU och Ds kan köpas från Anderson kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Anderson Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Omslag: Blomquist Annonsbyrå. 
 Tryckt av Thompson. 
 Stockholm 2013 
 ISBN  
 978-91-38-24042-7 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till Statsrådet Smith 
 Regeringen beslutade den 12 april 2012 att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå en åtgärdsinriktad strategi för att motverka skuldsättning. Uppdraget omfattade också att analysera de problem som olika grader av skuldsättning medför för enskilda personer, närstående och samhället i stort, särskilt för barn och unga i överskuldsatta familjer, samt kartlägga vanliga orsaker till allvarlig skuldsättning. 
 1 
  
 Till särskild utredare förordnades från och med den 1 juni 2012 Young. 
 Den 13 augusti 2012 påbörjade Bennett de Carlson en anställning som huvudsekreterare i utredningen, och den 13 februari 2013 anställdes Davis som sekreterare. Från den 18 september 2013 till den 27 september 2013 anlitades  
 Mckinney för att bistå i arbetet med att ta fram diagram och tabeller. 
 Under arbetets gång har utredningen biträtts av experter från olika sektorer i samhället. En förteckning av experterna och de organisationer de tillhör återfinns nedan. 
 Vidare har utredningen inhämtat information från andra organisationer, forskare, myndigheter och företag, bland andra Riksbanken, Riksförbundet Insolvens och NSPH. 
 En särskilt omfattande insats har varit att ta fram ny statistik om skuldsättningens och överskuldsättningens utbredning i Sverige. Statistiska Centralbyrån har på utredningens uppdrag producerat statistiken, utifrån deras egna uppgifter samt uppgifter från UC AB (hädanefter UC) och Kronofogdemyndigheten. 
 Utredningen har också inhämtat kunskaper från litteratur på området. I slutet av betänkandet återfinns en referenslista. 
 Utredningen vill tacka alla som har bidragit i arbetet. Som ofta är fallet har det inte varit möjligt att tillmötesgå alla synpunkter 
  
 1  
 Utredningens direktiv återfinns i bilaga 1 och 2. 
 och förslag som har inkommit. Utredningen har möjliggjort för experterna att inkomma med särskilda yttranden. 
 Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om över- skuldsättning, överlämnar härmed betänkandet  
 Överskuldsättning i kreditsamhället?  
 SOU 2013:78. 
 Utredningsuppdraget är härmed slutfört. 
 Stockholm i november 2013 
 Young 
 /Sebastian de Herrera 
 Utredningens experter 
 Bankföreningen 
 Garcia (13 augusti 2012) 
 Barnombudsmannen 
 Christensen (13 augusti 2012 – 20 mars 2013) Hurst (20 mars 2013) 
 Yrkesföreningen för budget- och skuldrådgivare Edwards (13 augusti 2012) 
 Finansdepartementet 
 Bean (13 augusti 2012) 
 Finansinspektionen 
 Per Villanueva (13 augusti 2012) 
 Justitiedepartementet 
 Jones (13 augusti 2012) 
 Konsumenternas Bank- och Finansbyrå 
 Shannon (13 augusti 2012) 
 Konsumentverket 
 Gibbs (13 augusti 2012) 
 Kronofogdemyndigheten 
  
 Haynes 
  Cummings (13 augusti 2012 – 1 maj 2013) Gibson (1 maj 2013) 
 Socialdepartementet 
 Garcia (13 augusti 2012) 
 Svensk Handel 
  
 Rogers 
  Wright (13 augusti 2012) 
 Svensk Inkasso 
 Wagner (13 augusti 2012) 
 Sveriges Konsumenter 
 Benton (13 augusti 2012) 
 Örebro Universitet 
 Wolf (1 februari 2012) 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 13 
  
 1 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion ..................... 
  
 29 
  
 1.1 
  
 Kortfattad historisk översikt................................................... 
  
 29 
  
 1.1.1 Tidiga förhållningssätt till krediter.............................. 
  
 29 
  
 1.1.2 Krediter under det moderna Sveriges framväxt .......... 
  
 31 
  
 1.1.3 
  
 Konsumtionshistoria .................................................... 
  
 38 
  
 1.2 
  
 Kortfattad teoriöversikt........................................................... 
  
 40 
  
 1.2.1 
  
 Konsumtionsteorier ..................................................... 
  
 41 
  
 1.2.2 Owens till investeringar eller till konsumtion ................ 
  
 47 
  
 1.2.3 Hushållens kunskaper och räknefärdigheter .............. 
  
 48 
  
 2 
  
 Överskuldsättning i Sverige ......................................... 
  
 55 
  
 2.1 
  
 Vad är överskuldsättning? ....................................................... 
  
 55 
  
 2.2 
  
 Orsaker till överskuldsättning. Vad visar tidigare 
  
 undersökningar?....................................................................... 
  
 58 
  
 2.2.1 
  
 Försämrade ekonomiska förutsättningar .................... 
  
 58 
  
 2.2.2 Den enskildes kunskaper och förmågor...................... 
  
 60 
  
 2.2.3 
  
 Krediter ......................................................................... 
  
 60 
  
 2.2.4 
  
 Svagt socialt nätverk ..................................................... 
  
 61 
  
 2.3 Konsekvenser av överskuldsättning........................................ 
  
 61 
  
 2.3.1 
  
 Effekter på hälsa ........................................................... 
  
 61 
  
 2.3.2 
  
 Utanförskap .................................................................. 
  
 64 
  
 2.3.3 
  
 Effekter på relationer.................................................... 
  
 65 
  
 2.3.4 Hur påverkas samhället i stort av 
  
 överskuldsättning?........................................................ 
  
 66 
  
 7 
 Innehåll SOU 2013:78 
  
 2.4 
  
 Hushållens balansräkning ........................................................ 
  
 68 
  
 2.4.1 
  
 Tillgångar och skulder .................................................. 
  
 68 
  
 2.4.2 Fördjupning: Fördelning av totala lån på olika 
  
 grupper........................................................................... 
  
 71 
  
 2.4.3 
  
 Fördjupning: Bostadslån............................................... 
  
 80 
  
 2.4.4 Fördjupning: Fördelning av konsumtionslån på 
  
 olika grupper ................................................................. 
  
 87 
  
 2.5 
  
 Statistik om överskuldsättning ................................................ 
  
 90 
  
 2.5.1 
  
 Överskuldsättning över tiden....................................... 
  
 90 
  
 2.5.2 Jämförelse av betalningsproblem med andra 
  
 länder ............................................................................. 
  
 92 
  
 2.5.3 Många med begränsad kontantmarginal ...................... 
  
 93 
  
 2.5.4 
  
 Vem är överskuldsatt? .................................................. 
  
 93 
  
 2.6 
  
 Slutsatser av statistik .............................................................. 
  
 112 
  
 2.7 
  
 Ytterligare risker..................................................................... 
  
 113 
  
 2.7.1 Mindre skydd mot sjukdom och arbetslöshet........... 
  
 113 
  
 2.7.2 
  
 Osäkra anställningar ................................................... 
  
 115 
  
 2.7.3 
  
 Egen företagsamhet .................................................... 
  
 116 
  
 2.7.4 
  
 Brist på hyresrätter...................................................... 
  
 117 
  
 2.7.5 Den fortsatta utvecklingen på kreditmarknaden ...... 
  
 119 
  
 3 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur.................................... 
  
 121 
  
 3.1 
  
 Privat- och offentligrättsliga skulder .................................... 
  
 121 
  
 3.1.1 
  
 Privaträttsliga skulder ................................................. 
  
 121 
  
 3.1.2 
  
 Offentligrättsliga skulder ........................................... 
  
 128 
  
 3.2 
  
 Villkor på kreditmarknaden................................................... 
  
 140 
  
 3.2.1 
  
 Avtalsfrihet och konsumentskydd............................. 
  
 141 
  
 3.2.2 
  
 Lagstiftning rörande konsumentkrediter .................. 
  
 142 
  
 3.2.3 
  
 Bedömning av betalningsförmågan............................ 
  
 148 
  
 3.2.4 
  
 Myndigheters ansvarsområden................................... 
  
 149 
  
 3.2.5 Är konsumenten tillräckligt skyddad? ...................... 
  
 158 
  
 3.3 
  
 Det samhälleliga indrivningssystemet................................... 
  
 162 
  
 3.3.1 Vägen från en obetald räkning till betalning via 
  
 Kronofogdemyndigheten ........................................... 
  
 162 
  
 3.3.2 Allmänna och enskilda mål......................................... 
  
 164 
  
 3.3.3 
  
 Verkställighet .............................................................. 
  
 164 
  
 3.3.4 
  
 Preskription................................................................. 
  
 170 
  
 8 
  
 SOU 2013:78 Innehåll 
  
 3.3.5 
  
 Betalningsanmärkningar............................................. 
  
 172 
  
 3.3.6 
  
 Skuldsanering .............................................................. 
  
 173 
  
 3.3.7 
  
 Inkassobolagen ........................................................... 
  
 176 
  
 3.4 
  
 Jämförelser med andra länder................................................ 
  
 178 
  
 3.4.1 Synen på skulder i olika länder .................................. 
  
 178 
  
 3.4.2 Arbete mot överskuldsättning i andra länder ........... 
  
 180 
  
 3.4.3 
  
 Danmark...................................................................... 
  
 182 
  
 3.4.4 
  
 Finland......................................................................... 
  
 184 
  
 3.4.5 
  
 Norge........................................................................... 
  
 187 
  
 3.4.6 
  
 Nederländerna............................................................. 
  
 188 
  
 3.4.7 
  
 Storbritannien ............................................................. 
  
 191 
  
 4 
  
 Situationen för barn och unga ................................... 
  
 195 
  
 4.1 
  
 Färre barn under 18 år med skulder hos 
  
 Kronofogdemyndigheten ...................................................... 
  
 195 
  
 4.1.1 
  
 Solidariskt skadeståndsansvar .................................... 
  
 197 
  
 4.1.2 Systematik i skuldsättning av barn under 18 år ........ 
  
 198 
  
 4.2 
  
 Unga  
 18–25 
  år är fortfarande en utsatt grupp ...................... 
  
 198 
  
 4.3 
  
 Hur påverkas barn och unga i överskuldsatta familjer?....... 
  
 205 
  
 4.3.1 
  
 Fattigdom och utanförskap........................................ 
  
 207 
  
 4.3.2 
  
 Överskuldsättning ...................................................... 
  
 208 
  
 4.3.3 Avhysning av barn och unga ...................................... 
  
 208 
  
 4.4 
  
 Ungdomars kunskaper .......................................................... 
  
 210 
  
 5 
  
 Strategi mot överskuldsättning................................... 
  
 211 
  
 5.1 
  
 Utgångspunkter för en strategi mot överskuldsättning ...... 
  
 217 
  
 5.1.1 
  
 Utredningens uppdrag................................................ 
  
 219 
  
 5.2 
  
 Hög betalningsmoral ............................................................. 
  
 219 
  
 5.2.1 En bättre fungerande kreditmarknad ur ett 
  
 konsumentperspektiv ................................................. 
  
 222 
  
 5.2.2 Bättre hantering av offentligrättsliga fordringar....... 
  
 231 
  
 5.3 
  
 Kunskap och stöd .................................................................. 
  
 234 
  
 5.3.1 En mer kraftfull budget- och skuldrådgivning ......... 
  
 235 
  
 5.3.2 Utvidga den nya upplysningstjänsten för 
  
 konsumenter med en Ekonomiakut .......................... 
  
 239 
  
 9 
  
 Innehåll SOU 2013:78 
  
 5.3.3 
  
 Finansiell folkbildning ................................................ 
  
 241 
  
 5.3.4 
  
 Finansiella kunskaper i skola, gymnasieskola, 
  
 vuxenutbildning och SFI ............................................ 
  
 242 
  
 5.3.5 
  
 Ökat stöd för gäldenärer att kontrollera 
  
 fordringars giltighet .................................................... 
  
 243 
  
 5.3.6 
  
 Bättre statistik och forskning som underlag för 
  
 att möta nya risker ...................................................... 
  
 246 
  
 5.4 
  
 Svårt skuldsatta sedan lång tid ............................................... 
  
 248 
  
 5.4.1 
  
 Slutlig preskription efter många år hos 
  
 Kronofogdemyndigheten ........................................... 
  
 248 
  
 5.5 
  
 Barn och ungdomar ................................................................ 
  
 261 
  
 5.5.1 
  
 Försvåra möjligheten att skuldsätta barn och 
  
 ungdomar..................................................................... 
  
 262 
  
 5.5.2 
  
 Ändrade förbehållsbelopp vid löneutmätning........... 
  
 264 
  
 5.5.3 
  
 Avskaffa det solidariska skadeståndsansvaret för 
  
 barn och ungdomar ..................................................... 
  
 264 
  
 5.5.4 
  
 Debetkort för barn...................................................... 
  
 265 
  
 5.5.5 
  
 Stärk ungdomars kunskaper ....................................... 
  
 267 
  
 6 
  
 Finansiering och konsekvensanalys............................. 
  
 269 
  
 6.1 
  
 Förslagen indelade efter krav på förberedelser..................... 
  
 269 
  
 6.1.1 
  
 Förslag som kräver författningsstöd ......................... 
  
 269 
  
 6.1.2. Insatser som kan beredas av regeringen..................... 
  
 273 
  
 6.1.3. Förslag som gäller kunskap och stöd och som 
  
 kräver finansiering....................................................... 
  
 273 
  
 6.2 
  
 Finansiering ............................................................................ 
  
 275 
  
 6.3 
  
 Prioriterade insatser ............................................................... 
  
 276 
  
 Särskilda yttranden .......................................................... 
  
 279 
  
 Ordförklaringar................................................................. 
  
 293 
  
 Litteratur- och referenslista ............................................... 
  
 297 
  
 10 
  
 SOU 2013:78 
  
 Innehåll 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 Kommittédirektiv 2012:31............................................... 
  
 309 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2013:84............................................... 
  
 315 
  
 Bilaga 3 
  
 Bakgrund till utredningens statistik................................ 
  
 317 
  
 Bilaga 4 
  
 UC kreditupplysningar – översikt person...................... 
  
 327 
  
 11 
 Sammanfattning 
 Vårt uppdrag 
 Vårt uppdrag har varit att föreslå en åtgärdsinriktad strategi för att motverka överskuldsättning. I uppdraget ingår att analysera de problem som olika grader av skuldsättning medför för enskilda personer, närstående och samhället i stort samt kartlägga vanliga orsaker till allvarlig skuldsättning. Situationen för barn och unga i överskuldsatta familjer ska beaktas särskilt. 
 I uppdraget ingår att resonera kring eventuella behov av för- ändringar i lagstiftningen. Dock ingår inte att lämna författnings- förslag. 
 Behov och användning av statistik 
 När vi påbörjade utredningen fann vi snart att en väsentlig svårig- het för att kartlägga och analysera överskuldsättning är bristen på statistik. Sedan 2007, då förmögenhetsskatten avskaffats, har ingen myndighet haft anledning och uppdraget att samla in uppgifter om individers skulder och tillgångar. 
 Vi lade därför ner ett omfattande arbete på att försöka få till- gång till uppgifter om hushållens ekonomiska förhållanden. Till slut kunde vi sammanställa  
 UC-data 
  om bostadslån respektive andra lån med Kronofogdemyndighetens uppgifter om personer registrerade hos dem och uppgifter ur Statistiska Centralbyråns olika register. 
 Statistiken är utarbetad av SCB under deras absoluta statistik- sekretess och vi har enbart tagit del av statistiska tabeller. Huvud- resultaten av vår genomgång återfinns i kapitel 2  
 Överskuldsättning i Sverige 
 . Eftersom vi tror att många kan ha intresse av att själva gå igenom statistiken, där det med säkerhet finns mer att hämta än det vi har hunnit med, publicerar vi också statistiktabellerna som 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:78 
  
 bilagor till detta betänkande i elektronisk form. När detta skrivs sker publiceringen på regeringskansliets hemsida:  
 www.regeringen.se  
 samt på  
 www.sou.gov 
  
 Utredningens innehåll 
 Nedan presenteras utredningens kapitel i korthet. Kapitel 2  
 Över- skuldsättning i Sverige  
 och förslagen från Kapitel 5  
 Strategi mot överskuldsättning  
 får ett större utrymme. 
 Kapitel 1. Konsumtion och krediter. En introduktion 
 I kapitel 1 görs en kortfattad beskrivning av teorier och historien om konsumtions- och kreditsamhället. 
 Synen på konsumtion och krediter har förändrats och ibland växlat över tiden. 
 I den västerländska civilisationen pågick länge en kamp mellan de katolska påbuden och människors praktik. En förutsättning för vår tids inställning att det är rimligt att ta ut räntor på lån kom i och med protestantismens revidering av de katolska dogmerna. 
 Även vårt förhållande till konsumtion har förändrats över tiden. Även om människor alltid har konsumerat, var det först under  
 1900-talet 
  som konsumtion började att definiera vilka vi anser oss vara. 
 I modern tid har den kraftfulla avregleringen under  
 1980-talet 
  följts av viss återreglering och lagstiftning i syfte att skydda personer som drabbas av överskuldsättning, exempelvis genom skuldsaneringslagen som kom 1994. 
 Ett skäl till att det kan finnas behov av att reglera och tillse kreditmarknaden samt att hjälpa konsumenter och överskuldsatta är att forskning och undersökningar visar att många individer har bristande räknefärdigheter, svaga finansiella kunskaper och fattar irrationella beslut. 
 Kapitel 2. Överskuldsättning i Sverige 
 I kapitel 2 diskuteras definitioner av överskuldsättning, det presenteras orsaker till och effekter av överskuldsättning, och utredningen presenterar huvudresultaten av den egna statistiska 
 14 
 SOU 2013:78 Sammanfattning 
 undersökning som nämndes ovan och som vi låtit Statistiska Centralbyrån genomföra. 
 Vad är överskuldsättning? 
 Det finns inte någon allmän och vedertagen definition av över- skuldsättning. Olika definitioner och indikatorer har använts i olika undersökningar. 
 Svårigheten att hitta en entydig definition vittnar om frågans komplexitet. Det är naturligt att tänka sig att överskuldsättning är ett gradvis växande problem där graden av allvar kan bero på skuld- ernas storlek, ålder och tillväxthastighet ställt i relation till hushållets nettoinkomster och realiserbara tillgångar. Varje gräns kommer att definiera en grupp som överskuldsatta, men utesluta andra med tydlig risk för att hamna där. 
 Vår slutsats är att flera olika indikatorer som till exempel obetalda fordringar, skuldsanering, enkäter och skuldkvoter behöver användas och att man ska se överskuldsättning som ett problem med olika grader av allvar. För vår del har vi i vår statistiska undersökning av praktiska skäl använt förekomst i Kronofogdemyndighetens register som definition och tid där som allvarlighetsfaktor. 
 En aspekt som anger graden av allvar är hur länge man har varit överskuldsatt. Diagram 1 nedan visar hur många personer som har varit registrerade med skulder hos Kronofogdemyndigheten från olika tidsperioder. Diagrammet visar att det finns fler än 95 000 personer som har haft minst en skuld hos Kronofogdemyndigheten sedan 1992 eller tidigare. Detta är den allvarligaste kategorin i detta avseende. Det betyder inte att övriga grupper skulle vara ointres- santa. Nästan 190 000 har haft minst en skuld sedan 2002 eller tidigare, alltså i över tio års tid. Nästan 250 000 sedan 2007 och tidigare och den 14 maj 2013 fanns det ungefär 370 000 personer med en skuld hos Kronofogdemyndigheten. Av dem som endast har haft någon enstaka eller få skulder under innevarande eller några få år är det rimligt att anta att en hel del kommer att bli skuldfria inom kort. Samtidigt ska man också vara medveten att det finns personer som kan betraktas ha allvarliga skuldproblem som inte syns i diagrammet ovan eftersom de inte är registrerade hos Kronofogdemyndigheten. Det kan vara personer som kanske klarar sin månatliga ekonomi genom att ta snabblån eller som har skulder hos inkassobolag som inte har registrerats hos Kronofogde- myndigheten. 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:78 
  
 400000 
 350000 
 300000 
 250000 
 200000 
 150000 
 100000 
 50000 
 0 
  
 2013- 
  
 2012- 
  
 2007- 
  
 2002- 
  
 1997- 
  
 1992- 
  
 Orsaker till och konsekvenser av överskuldsättning 
 Enligt tidigare forskning går det oftast inte att ange en enskild faktor som den tydliga orsaken till överskuldsättning. Ofta sam- verkar flera faktorer som försämrade ekonomiska förutsättningar, bristande kunskaper och förmågor, för stora kreditengagemang och ett svagt socialt nätverk. 
 Överskuldsättning har en negativ inverkan på den skuldsatte och hans omgivning. påverkar den drabbade individen, anhöriga och samhället i stort. Det mest framträdande i forskningen är att överskuldsatta har sämre hälsa än andra. Utöver detta upplever över- skuldsatta också ofta att de har dålig kontroll över sin ekonomiska situation. Skulderna ökar snabbt på grund av räntor och avgifter. Många överskuldsatta beskriver känslor av maktlöshet och utsatt- het. 
 16 
  
 SOU 2013:78 
  
 Sammanfattning 
  
 Statistik om skuldsättning och överskuldsättning 
 Hushållens skuldsättning 
 Svenska hushåll är högt skuldsatta, såväl i ett historiskt som i ett internationellt perspektiv. Sedan  
 1990-talets 
  mitt har skulderna i förhållande till disponibel inkomst ökat från 90 till 170 procent och är i dag omkring 1,5 gånger större än genomsnittet i Euroområdet. Men också tillgångarna har ökat, från nästan 300 till en bit under 600 procent av den disponibla inkomsten. Aggregerade siffror visar alltså att hushållen har en stor nettoförmögenhet. 
 För att bedöma kreditrisker säger emellertid genomsnittsdata inte så mycket. Det behövs mer detaljerade undersökningar som försöker ringa in hur många hushåll som verkligen befinner sig i risk- zonen för att blir överskuldsatta. 
 Utredningens egen undersökning visar att de stora lånen oftast tas av grupper som kan förväntas ha bättre förutsättningar att klara av stora lån, som höginkomsttagare och högutbildade. 
 Tre fjärdedelar av alla med lån har lån under 708 895 kronor och ju högre lån, desto mera koncentrerade till dem med höga inkomster är de. De 2,5 procenten av alla vuxna som har de högsta lånen har lån överstigande 1 807 387 kronor och är fördelade på hushållets kon- sumtionsstandard i decilgrupper enligt diagram 2 nedan. De största lånen är alltså mycket starkt koncentrerade till dem med de högsta inkomsterna. 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:78 
  
 1 
 90 000 
 80 000 
 70 000 
 60 000 
 50 000 
 40 000 
 30 000 
 20 000 
 10 000 
 0 
  
 Decil 1 
  
 Decil 2 
  
 Decil 3 
  
 Decil 4 
  
 Decil 5 
  
 Decil 6 
  
 Decil 7 
  
 Decil 8 
  
 Decil 9 
  
 Decil 10 
  
 Källa: UC, SCB 
 Överskuldsättning bland hushållen 
 För dem som har skulder hos Kronofogdemyndigheten är bilden i viktiga avseenden annorlunda. 
 De saknar eftergymnasial utbildning, är ensamstående och bor i hyresrätt i högre utsträckning i befolkningen i allmänhet. En viktig slutsats av utredningen statistik är också att de personer som har skulder hos Kronofogdemyndigheten har lån i mindre utsträckning än andra hushåll. Det kan bero på att kreditprövningen fungerar tillfredsställande, så att hushåll med skuldproblem inte får nya lån. Men det kan också bero på att det finns lån, som kan antas ha en nära koppling till överskuldsättning, som inte registreras i de vanliga kreditregistren, som snabblån, fakturafordringar och skulder hos inkassobolag. 
  
 1  
 Fördelningen i inkomstkategorier har gjorts per konsumtionsenhet. Konsumtionsenhet förklaras i kapitlet  
 Ordförklaringar 
 . Om fördelningen av låntagarna sker på förvärvsinkomst utan justering för konsumtionsenheter blir mönstret detsamma med den stora skillnaden att fler höglånetagarna hamnar i decilgrupp 10. 
 18 
  
 SOU 2013:78 
  
 Sammanfattning 
  
 Särskilt märkbart hos personer med skuld hos Kronofogde- myndigheten är att överskuldsättning tydligt är förknippat med låga inkomster (se diagram 3). Av alla som har skulder hos Kronofogdemyndigheten kommer 30,8 procent från decil 1; 20,7 procent från decil 2 och 14 procent från decil 3. 
 2 
 35,0% 
 30,0% 
 25,0% 
 20,0% 
 15,0% 
 10,0% 
 5,0% 
  
 0,0% 
  
 Decil 1 
  
 Decil 2 
  
 Decil 3 
  
 Decil 4 
  
 Decil 5 
  
 Decil 6 
  
 Decil 7 
  
 Decil 8 
  
 Decil 9 
  
 Decil 10 
  
 Källa: KFM, SCB, egna beräkningar 
 Det är också viktigt att påminna om att många personer varit skuldsatta under lång tid (se diagram 1). 
 De grupper som har skulder hos Kronofogdemyndigheten är alltså utsatta på många sätt. 
 Ytterligare risker 
 Även om det är relativt få som är allvarligt skuldsatta idag finns det ett antal risker som kan leda till fler överskuldsatta i framtiden. I slutet av kapitel 2 diskuterar utredningen några sådana risker som det urholkade skyddet mot sjukdom och arbetslöshet, osäkra anställ- 
  
 2  
 Konsumtionsenhet förklaras i  
 Ordförklaringar. 
  
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:78 
  
 ningar och egen företagsamhet i arbetslivet, brist på hyresrätter och den fortsatta utvecklingen på kreditmarknaden. 
 Kapitel 3. Kreditsamhällets infrastruktur 
 I kapitel 3 görs en översiktlig presentation av centrala lagar, regler, produkter och aktörer som tillsammans bildar kreditmarknadens infrastruktur ur ett överskuldsättningsperspektiv. 
 En viktig slutsats av kapitlet är att det finns flera förhållanden på kreditmarknaden som idag inte regleras på ett bra sätt. Det rör sig bland annat om vidlyftig marknadsföring av krediter, att krediter förekommer som standardalternativet vid betalning och att priset på krediter är otydligt. Men också att det inte bara är privata kredit- givare som bidrar till överskuldsättning utan också de offentlig- rättsliga systemen. 
 I avsnittet görs också en kortare internationell utblick för att se hur vissa institutioner gällande överskuldsättning fungerar i andra länder. En viktig iakttagelse är att synen på betalningsmoral sannolikt har färgat olika länders lagstiftning. I synnerhet framträder skillnader mellan Europa och USA. 
 Kapitel 4. Situationen för barn och unga 
 Det finns inte mycket forskning om barns situation, varken som skuldsatta och som anhöriga i ett överskuldsatt hushåll. Utred- ningen har försökt belysa barnens situation och fokuserat på områden som bör förbättras för att underlätta för barn och unga. 
 Barn under 18 år 
 Under de senaste åren har flera lagändringar tillkommit för att motverka skuldsättning av barn under 18 år. 
 Efter ett antal lagändringar, rättsliga utslag och tolkningar torde det också nu vara klarlagt att barn under 18 år i princip inte har rätt att utan förmyndares tillstånd ingå avtal och inte kan skuldsätta sig ens med målsmans tillstånd. Trots lagändringarna misstänker dock Kronofogdemyndigheten att ett fåtal omyndiga skuldsätts varje år. 
 20 
  
 SOU 2013:78 
  
 Sammanfattning 
  
 Barn till skuldsatta föräldrar 
 Det har tidigare varit okänt hur många barn som lever i över- skuldsatta familjer. Vi har i vår statistiska undersökning kunnat konstatera att 161 416 barn lever i ett hushåll med skulder hos Kronofogdemyndigheten (se tabell 1 nedan). 
 - 
 - 
  
 Källa 
 : Kronofogdemyndigheten, SCB. 
 Om man även tittar på barnens biologiska föräldrar (oavsett om barnet bor hos dem eller inte) finns det i dag 208 481 barn där antingen den ena eller båda föräldrarna har en skuld hos Kronofogdemyndigheten. 
  
 Källa:  
 Kronofogdemyndigheten, SCB. 
 Ungdomar  
 18–25 
  år 
 Gruppen unga vuxna,  
 18–25 
  år, är underrepresenterade hos Kronofogdemyndigheten generellt, men överrepresenterade för skulder understigande 20 000 kronor och bland dem som har snabblåneskulder hos Kronofogdemyndigheten. 
 Då ungdomars räkneförmåga och kunskaper om privatekonomi visat sig vara utmärkande låga i flera undersökningar är en ökad satsning på en förståelse och kunskap inom dessa områden av särskilt stor vikt. 
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kapitel 5. Strategi mot överskuldsättning 
 I vårt uppdrag har inte ingått att utforma färdiga förslag och för- fattningslösningar. En åtgärdsinriktad strategi har vi tolkat som en önskan om ett sammanhängande sätt att tänka kring reformer som ska skydda konsumenter som dels är så skuldsatta att de tappat kontrollen över det egna livet, dels dem som ännu inte är där, men ändå är i riskzonen för att bli svårt överskuldsatta. 
 Vi har då funnit att fyra områden framstår som särskilt ange- lägna att utveckla. 
  
 Det första  
 handlar om hur den traditionellt höga svenska betal- ningsmoralen kan försvaras genom att regelverket mera tydligt bygger på ömsesidighet i kraven på borgenärer och, ofta, svagare gäldenärer. Tillräckligt starkt konsumentskydd genom lagstiftning och tillsyn är här den viktigaste punkten. 
  
 Det andra  
 området gäller kunskap och stöd. I första hand tänker vi då på hur konsumenterna ska kunna få råd och stöd i tillräcklig omfattning för att förstå vilka förpliktelser de tar på sig och vilka möjligheter de har att angripa en begynnande eller utvecklad skuld- spiral. Men därtill kommer också att de grundläggande kunskap- erna om faktisk utveckling av olika gruppers skuldsituation är underförsörjd med statistik och forskning. Att öka förutsätt- ningarna för att följa och förstå hur skulder och risker faktiskt utvecklas är grundläggande för statsmakternas insatser i framtiden. 
  
 För det tredje 
 , men kanske viktigast, finns en grupp personer som har varit svårt skuldsatt under lång tid och till stor del saknar förutsättningar att nås av en samlad skuldsanering eller att ta sig ur sin situation. Det typiska är att deras situation snarare tenderar att förvärras än förbättras. För att återge gruppen förhoppningen att de någonsin ska se sina omständigheter utvecklas åt rätt håll före- slår vi dels att en skuld som varit föremål för verkställighet hos Kronofogdemyndigheten sedan 15 år utan att vara slutbetald ska omfattas av slutlig preskription, dels också en del regler som ska göra det lättare att klara av att betala av skulden innan de 15 åren gått, till exempel rätten att under verkställighet få betala av på kapitalet före räntor och avgifter. 
  
 För det fjärde  
 behöver barn och ungdomar särskilt uppmärk- sammas De ska egentligen inte kunna skuldsätta sig före 18 års ålder och det är allt mera ovanligt att så sker. Vi har emellertid några förslag som kan vara viktiga för att barn när de når 18- årsåldern ska vara bättre förberedda för mötet med kreditsamhället. 
 22 
  
 SOU 2013:78 
  
 Sammanfattning 
  
 Våra förslag 
 I beskrivningen nedan listas och beskrivs kortfattat utredningen huvudsakliga förslag. I kapitel 5  
 Strategi mot överskuldsättning  
 presenteras orsakerna till utredningens ställningstaganden och redo- görs för förslagen mer i detalj. 
 Ramverk och tillsyn för en betalningsmoral byggd på ökad balans mellan kreditmarknadens parter 
 För att i förebyggande syfte åstadkomma större balans mellan kredit- givare och kredittagare föreslår vi att följande åtgärder infogas i en strategi mot överskuldsättning. 
 Ökade resurser  
 till Konsumentverket  
 samt eventuell skärpning av lagstiftningen  
 för att bättre kunna övervaka kreditmarknaden ur ett konsumentperspektiv. 
  
 Förändring av lagarna om ocker  
 för att bland annat möjliggöra jämkning av orimliga räntevillkor. 
  
 Sanktionsavgift vid bristande kreditprövningar  
 (enligt regeringens proposition) bör införas. Därmed får Konsumentverket likartade sanktionsmöjlighet gentemot andra näringsidkare än kreditinstitut (till exempel snabblåneföretag) som Finansinspektionen har gente- mot kreditinstituten. 
  
 Utredning av om fler kreditupplysningsuppgifter skulle förbättra kre- ditbedömningsunderlaget 
 .  
  
 I en försöksverksamhet kunde prövas om olika kredituppgifter, till exempel förekomsten av inkassoskulder, skulle leda till bättre kreditbeslut. 
  
 Övervägande om praktiska lösningar för att kunna genomföra förslag om månadsinkomstuppgifter  
 utan alltför betungande uppgifts- lämnarkrav. Många skulder som uppstår till staten skulle kunna undvikas om tiden mellan beräkningsinkomst och faktiskt fast- ställd inkomst för olika bidrag kunde kortas. 
  
 23 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Samverkan mellan Kronofogdemyndigheten och andra myndigheter  
 bör etableras i syfte att arbeta förebyggande för att undvika skuld- sättning. Myndigheter som hanterar verksamhet som innebär att många ärenden överlämnas till Kronofogdemyndigheten bör få i uppdrag att till regeringen rapportera förslag som skulle kunna leda till en minskning av allmänhetens skuldsättning till staten. 
  
 Kunskap och stöd 
 Sammanfattningsvis föreslår vi följande insatser för vidgad kunskap och annat stöd till dem som är eller riskerar att bli överskuldsatta. 
 En mera kraftfull och likvärdig Budget- och Skuldrådgivning (BUS) över hela landet.  
 Budget- och skuldrådgivningen är den personliga stödresurs som finns för svårt skuldsatta individer och familjer. Den är i många kommuner orimligt underförsörjd med resurser och uppfyller på många håll inte ens lagstadgade krav. För mera likformighet bör staten överta ansvaret för finansieringen av en basnivå genom att skatteväxla generella statsbidrag mot den genomsnittliga kommunala kostnaden för budget- och skuldsane- ringen. Därtill behövs tillkommande resurser för framför allt utbildning, systemstöd och tillsyn. 
  
 Försöksverksamhet med saneringslån.  
 För att samla ihop många små dyra lån till ett enda till rimligt låg ränta för individer som därmed skulle kunna reda ut sin situation innan skuldsanering blir aktuell bör, med hjälp av en förstärkt budget- och skuldrådgivning, sane- ringslån prövas i en försöksverksamhet. 
  
 Ekonomiakut.  
 En ekonomisk upplysningstjänst bör knytas till den upplysningstjänst för konsumenter som aviserats av regeringen. Förutom Konsumentverkets kompetensresurser bör även Krono- fogdemyndighetens kompetens- och hjälpresurser utnyttjas. 
 Finansiella folkbildningsuppdrag.  
 I likhet med vad som gäller för Finansinspektionen bör Konsumentverket och Kronofogdemyn- digheten få särskilda medel avdelade för uppdrag att driva finansiell folkbildning i samverkan med varandra, andra myndigheter, kom- muner, det civila samhället och privata aktörer. Särskilt viktigt är att försöka nå barn och unga vuxna och personer med psykiska och kognitiva funktionshinder. 
  
 24 
  
 SOU 2013:78 
  
 Sammanfattning 
  
 Stöd för gäldenärer att kontrollera fordringars giltighet.  
 Krav bör ställas på att borgenärer, när de ansöker om betalningsföreläggande, ska ange när och hur preskriptionsavbrott skett för fordringar som är äldre än preskriptionstiden för respektive fordringsslag. Därmed ges gäldenärer som förlorat överblicken över sin skuldsituation en bättre chans att bedöma giltigheten i kraven. 
  
 Statistik och forskning.  
 För att säkerställa att beslutsfattare har till- räcklig kunskap om hur kreditmarknaden och risker för överskuld- sättning faktiskt utvecklas är det nödvändigt att utveckla statistiken om skulder på individ- och hushållsnivå. Statistiska Centralbyrån bör få ansvar för att inom ramen för den officiella statistiken pro- ducera statistik om hushållens allmänna skuldsättning och skuld- sättning hos Kronofogdemyndigheten. Därmed kan också forsk- ningen försörjas med bättre data. Också forskningen om hushål- lens skulder bör utvecklas. Ett samlat institut för forskning och utvärdering skulle innebära en successiv kunskapstillväxt av stor betydelse för politikutvecklingen för hanteringen av såväl system- som individrisker. 
 Svårt skuldsatta sedan lång tid 
 Den grupp i samhället som i årtionden lever under hotet om indriv- ning av varje krona de kan tjäna utöver existensminimum drabbas orimligt hårt. De skuldsatta och deras anhöriga lever kringskurna liv år efter år. De saknar ofta ork och förmåga att genomföra den totala skuldsanering som skulle vara dem till störst hjälp. Resultatet blir emellertid ofta att de hamnar i en allt mer omöjlig situation, med allt mindre hopp om att någonsin ta sig ur sin situation. 
 För att i någon mån lindra deras livstidsstraff och öka deras möj- ligheter att bli skuldfria på sikt föreslår vi att  
 slutlig preskription  
 införs efter drygt 15 år för fordringar som fastställts av Kronofogdemyndigheten eller i domstol. 
 Den slutliga preskriptionstidens starttidpunkt  
 bör inträffa tre månader efter fastställelse och preskriptionstiden vara 15 år i normal- fallet och 20 år för fordringar mellan privatpersoner och om skulden grundar sig på brott. 
  
 25 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Avräkning på skuld bör först ske på kapitalbeloppet och därefter på räntor och avgifter.  
 Regeln garanterar att skulden så småningom minskar för den som betalar, vilket i dag inte är fallet om räntorna är högre än vad gäldenären löpande förmår betala. 
  
 Kallelse på okända borgenärer.  
 Hårt skuldsatta vet ofta inte vilka alla deras borgenärer är, bland annat beroende på den omfattande handeln med förfallna fordringar. Många inkassoskulder är inte heller aktiva hos Kronofogdemyndigheten om borgenären inte tror sig kunna få ut några pengar. För att få överblick och säker start- punkt för en slutlig preskriptionstid bör Kronofogdemyndigheten kunna kalla samtliga okända borgenärer och begära att de skrift- ligen anmäler sina fordringar till myndigheten. 
 Frivilliga överenskommelser och separat ackord.  
 Frivilliga överens- kommelser med samtliga borgenärer kan i vissa fall vara mera rea- listiskt än skuldsanering. Att preskriptionstider börjar löpa bör innebära att borgenärernas intresse för sådana överenskommelser ökar. För privatpersoner kan emellertid en enda borgenär stoppa en uppgörelse. I 2007 års insolvensutredning föreslogs att privatper- soner, i likhet med vad som gäller för ackord för juridiska personer vid en konkurs eller företagsrekonstruktion, vid domstol med kva- lificerad majoritet bland borgenärerna skulle kunna genomdriva ackord. Förslaget bör enligt vår mening genomföras. 
  
 Barn och ungdomar 
 Barn och unga växer upp i en allt mera konsumtionsinriktad värld med allt flera möjligheter till omedelbar behovstillfredsställelse genom ett ökande utbud av lånemöjligheter. Dessutom drabbas de inte enbart av egna skulder utan också om deras föräldrar är skuld- satta. Före 18 års ålder har ungdomar små möjligheter att sätta sig i skuld, men just därför är det viktigt att de får möjligheter att lära sig förstå vad de kommer att möta när de blir myndiga. De utgör därmed en mycket viktig målgrupp för vad vi föreslår om  
 finansiella folkbildningsuppdrag  
 och  
 finansiella kunskaper i skolan  
 under avsnittet om stöd och kunskap. 
 26 
  
 SOU 2013:78 
  
 Sammanfattning 
  
 Höjt förbehållsbelopp vid löneutmätning.  
 Föräldrar med löneut- mätning har mindre att leva på än föräldrar med försörjningsstöd, trots att en utgångspunkt när förbehållsbeloppet lades fast var att det skulle ligga på en högre nivå än socialbidraget. 
  
 Avskaffa det solidariska skadeståndsansvaret för barn och unga.  
 Moti- vet bakom det solidariska ansvaret är att den skadelidande ska få sina pengar så snart som möjligt, oavsett vem som betalar. Ett pro- blem är dock att det ofta är svårt för den som ensam betalat att få tillbaka pengarna från de övriga skadeståndsskyldiga. Det är rimli- gen svårt för unga som vill bli fria från sina skulder och sona sitt brott att förstå rättslogiken att de också måste betala sina med- brottslingar skulder. Det kan motverka ambitionen att hindra unga lagöverträdare att återfalla i brott. Det finns således starka skäl för att avskaffa det solidariska skadeståndsansvaret. 
  
 Betalkort utan kredit till barn.  
 Ett nytt betalkontodirektiv som för när- varande diskuteras inom den Europeiska Unionen kommer att inne- bära att medlemsstaterna ska utse minst en betaltjänstleverantör som ska erbjuda ett så kallat betalkonto med grundläggande funktioner till alla  
 EU-medborgare. 
  Direktivförslaget innehåller även ett förbud mot att koppla kontot till en kontokredit. Det är positivt för många grupper, till exempel personer med betalnings- anmärkningar eller personer med neuropsykiatriska sjukdomar som har svårt att hantera kreditkortens möjlighet till skuldsättning. Det finns dock inga skarpa förslag om att barn under 18 år ska få till- gång till denna typ av konto. I en alltmer kontantlös ekonomi är det viktigt att även barn får möjlighet att handla utan att skuldsätta sig. Utredningen menar därför att även barn bör få rätten att skaffa ett betalkonto enligt direktivets bestämmelser med tillhörande debet- kort 
 . 
  
 27 
  
 1 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 1.1 
  
 Kortfattad historisk översikt 
  
 Synen på lån, skulder och lånevillkor är sammansatt. Det finns starkt rotade moraliska föreställningar om vikten att återbetala sina skulder. Samtidigt finns och har funnits en utpräglad kritik av kredit- givare och förekomsten av penningutlåning. 
 1  
 Regler och normer kring krediter har också varierat över tiden. Strikta perioder har följts av mer liberala och tvärtom. I dag har moderna företeelser satt sin prägel på kreditsamhället. Massproduktion av konsumtionsvaror, större marknader, finansiella innovationer och modern informationsteknik påverkar hur privatpersoner finansierar sin konsumtion och vilka regler som styr kreditgivningen. I detta kapitel görs en översiktlig beskrivning av synen på krediter i historien och framväxten av det moderna kreditsamhället. 
  
 1.1.1 
  
 Tidiga förhållningssätt till krediter 
  
 Hur låntagande och långivande uppstod i mänsklighetens vagga vet vi ingenting om. Men under förutsättning att inte allt i ett samhälle ägdes kollektivt förefaller det rimligt att tro att det har förekommit lån av varor och tjänster så länge det har funnits samhällen. 
 Graeber (2011) menar att krediter historiskt har förekommit i lokala samhällen där människor känner varandra, och där man där- för har kunnat ha kontroll över vilka fordringar och skulder man har till varandra, medan bytesekonomier och kontanthandel i högre utsträckning skett med främlingar, personer till vilka relationen är till- fällig. Kreditsystemen har sedan kunnat växa i omfattning och utbred- ning. 
  
 1  
 Beard (2011). 
 29 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 Historiska källor vittnar om tidiga kulturers syn och organisering av låntagande och långivande. 
 I Mesopotamien åren  
 3500–800 
  före vår tideräkning användes lertavlor för att hålla ordning på skulder och fordringar, samtidigt som det utvecklades traditioner att skriva av alla skulder vid nyårs- firandet. I de tidiga Vedatexterna, skapade omkring 1500 och 1200 före vår tideräkning, förekommer en stark oro för skulder, vilka jämställs med synd. 
 2 
  
 Under Principatet, den romerska epoken från 27 före vår tide- räkning och 284 enligt vår tideräkning, sågs utlåning som en viktig marknadsfunktion. Man skulle inte låta pengar vila eftersom det innebar förlorad inkomst. 
 3 
  
 I många religioner har uppfattningen däremot varit negativ till att man ska få ersättning för utlåning av pengar. Såväl hinduism, judendom som kristendom har förbjudit ocker. 
 4 
  
 Strickland (2007) har skrivit om kristendomens syn på ocker och ränta. Dessa begrepp jämställdes länge med varandra inom kristen- domen. Under medeltida kristendom fanns åtminstone tio argument mot ocker/ränta, däribland att det stred mot Johnson lära, mot den hebreiska lagen 
 5 
 , mot Day distinktion mellan naturliga och onaturliga produktionsformer (det var onaturligt att producera pengar av pengar), att det ledde till ojämlikhet, att det inte var en ersättning som byggde på en arbetsinsats, att man inte tog en risk utan skulle få tillbaka sina pengar oaktat hur det hade gått för lån- tagaren samt att man tog betalt för tiden pengarna var utlånade, vilket var en styggelse då tiden ansågs tillhöra Reyes. 
 Kyrkan gav ofta uttryck för sin kritik mot ocker och ränta. I medeltidens Frankrike skickades predikanter ut till byarna för att varna ockrare för de skräckinjagande gudomliga straff som kunde bli följden om de inte ångrade sig, upphörde med verksamheten och återbetalade räntorna. Under  
 1100-talet 
  utfärdade påvedömet instruktioner till lokala församlingar att kända ockrare bland annat skulle bannlysas och att de inte skulle få begravas på helig mark. 
 6 
  
 Medeltidens många religiösa invändningar mot ränta lyckades dock inte stoppa företeelsen helt. Olika metoder uppstod för att 
  
 2 
  
 Beard (2011). 
  
 3 
  
 Zgur (2007). 
  
 4 
  
 Strickland (2007.) 
  
 5 
  
 Exempelvis Andra Mosebok (Exodus) 22:25: Lånar du penningar åt någon fattig hos dig bland mitt folk, så skall du icke handla mot honom såsom en ockrare; I skolen icke pålägga honom någon ränta. 
  
 6 
  
 Beard (2011). 
  
 30 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 kringgå förbuden. Om långivaren inte fick tillbaka sina utlånade pengar i tid ansågs han exempelvis ha rätt till kompensation. Genom att utfärda lån med korta löptider och se till att de förföll, ibland med låntagarens samtycke, kunde långivaren få ersättning för sina utlånade pengar. 
 7 
  
 Motståndet mot ränta kom slutligen att falla. Den nya kommers som hade vuxit fram och var i tillväxt, ofta vid sidan av kyrkliga institutioner, skapade stora skillnader mellan kristen teori och vanliga människors praktik. Även om kyrkan till en början skärpte sina för- dömanden, var tillräckligt många villiga att söka lyckan i jordelivet trots risken att straffas i efterlivet. Sätten att kringgå de kristna påbuden var så många att själva reglerna började ifrågasättas. Det stora intellektuella kapital som hade investerats i ränteförbuden gjorde det svårt för den katolska kyrkan att finna en utväg. Lös- ningen kom snarare med den katolska kyrkans kritiker. Särskilt viktiga var de brev Terry skrev från 1547 och framåt i vilka han gick i polemik mot synen att det var syndfullt att begära ersättning för utlåning av pengar. Terry menade att evangelierna eller den hebreiska lagen inte kunde anses gälla för alla tider, utan att de var utformade för sin tids omständigheter. Långivaren sågs inte längre som paria utan som en viktig del av samhället, så länge räntorna var måttfulla. Denna nya syn på ränta och långivare omfamnades i det protestantiska Europa, och förbuden mot räntor avskaffades. Ocker blev istället något som förknippades med orimliga lånevillkor. I England satte man till exempel 1545 ett räntetak på 10 procent. För den katolska kyrkan tog det längre tid att avskaffa sina regler mot ränta, men under  
 1800-talet 
  skedde lättnader även i det katolska regelverket.  
 8 
  
 1.1.2 
  
 Krediter under det moderna Sveriges framväxt 
  
 Det svenska banksystemets utveckling  
 1820–1945 
  
 Under  
 1800-talet 
  gick det svenska kreditsystemet från att vara informellt och främst baserat på personlig kännedom, till att bli mer formaliserat och anonymt, och på sikt även allt mer övervakat av staten. Ekonomin blev mer penningbaserad, vilket ökade behovet av finansiella mellanhänder. Under  
 1820-talet 
  bildades de första spar- bankerna, vilka bedrev både in- och utlåningsverksamhet. Motivet att 
  
 7 
  
 Strickland (2007). 
  
 8 
  
 Strickland (2007). 
  
 31 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 etablera sparbankerna var främst att uppmuntra ett långsiktigt sparande hos arbetar- och medelklassen och på sikt kunna minska behovet av offentlig fattigvård. Regeringen uppmanade därför kom- muner och församlingar att etablera sparinrättningar. I den första sparbankslagen gavs också viss möjlighet att använda vinstmedel för att propagera för ett ökat sparande. Den utlåning som skedde var inriktad på näringslivet och skulle tillfredsställa behovet av krediter, framför allt inom jordbruket. 
 9 
  
 På  
 1830-talet 
  bildades de första affärsbankerna. För att säker- ställa förtroendet för dem etablerades de som så kallade egna banker, där ägarna var ansvariga för bankens åtaganden. Affärs- bankerna bedrev till en början inte någon inlåningsverksamhet, utan finansierade utlåningen med utgivning av egna sedlar. Etablerings- kontroller och regleringar gjorde att etableringsprocessen för affärs- bankerna var långsam, men under  
 1860-talet 
  skedde ett stort antal avregleringar vilket inledde en våg av nyetableringar i Sverige. Under samma period ökade sparbankerna sin närvaro på lands- bygden och deras motiv var inte längre uttalat sparsociala utan verk- samheten syftade allt mer till att tillfredsställa jordbrukets ökade kreditbehov. Inlåningen fick nu sitt stora genombrott, vilket till del berodde på bankernas ökade närvaro, men också på att allt fler svenskar fick sin arbetsinkomst utbetald i pengar och att inkomst- erna vuxit så att det blev pengar över att lägga undan. 
 10 
  
 Mot slutet av  
 1800-talet 
  märktes en tydlig specialisering hos de olika kreditinstitutionerna, där sparbankerna inriktade sig på inlåning från småsparare och utlåning till främst det lokala jordbruket, medan affärsbankernas verksamhet inriktades på finansieringen av den växande industrisektorn. År 1901 kom genombrottet för börs- handeln med aktier i och med att handeln vid Stockholms fondbörs omorganiserades och utvidgades. Handel med aktier blev dock inte stort hos allmänheten förrän under första världskriget. Eftersom den svenska industrins export gynnades av kriget uppvisade de svenska industriföretagen stora vinster och förväntningarna på fort- satta vinster var höga. I och med de snabba kursstegringarna lockades många företag att introducera sig på börsen. 
 11 
  
 Banden mellan industrin och affärsbanksväsendet var starka under den här perioden. Det var inte ovanligt att personer från industrin deltog i kontrollen av bankernas kreditgivning. Detta 
  
 9 
  
 Myntkabinettet. 
  
 10 
  
 Parker och Rodriguez (2006), kapitel 12. 
  
 11 
  
 Reyes (1993). 
  
 32 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 resulterade i att bankerna lånade ut en stor del av sitt kapital till industrin och en bank kunde ha upp till 90 procent av sin utlåning i ett och samma företag. Under första världskriget och den eko- nomiska kris som följde under  
 1920-talets 
  första år, skulle detta visa sig vara olyckligt för de svenska bankerna. När de stora industri- bolagen drabbades av den minskade internationella efterfrågan på sina exportvaror drabbades även bankerna som hade investerat en stor del av sina tillgångar i dessa industrier. Under krisen försvann ett stort antal affärsbanker och förtroendet för affärsbankerna minskade kraftigt under perioden. Sparbankerna fick istället en starkare ställning och ansågs vara ett betydligt säkrare alternativ för den vanlige spararen. 
 12 
  
 För enskilda individer var det fortfarande svårt att låna pengar. Under den här perioden lånade hushållen i princip enbart för att skaffa en egen bostad. Då bostadssituationen var svår och många bodde miserabelt fanns ett stort behov av krediter, men arbetarnas inkomster var oftast för små för att kunna gälla som säkerhet. Under det tidiga  
 1900-talet 
  hade dock alternativ utvecklats för att hantera den säkerhetsrisk som det innebar för banker att låna ut pengar till arbetare. En lösning var att arbetsgivaren gick in och garanterade hela eller delar av sina anställdas lån, vilket från arbets- givarens sida innebar en möjlighet att knyta arbetaren hårdare till sitt företag. Som motvikt till denna arbetsgivarlösning, som av många ansågs allt för patriarkal, organiserade sig arbetare i vad som kallades egnahemsföreningar, där familjerna delade kreditrisken mellan sig. Föreningarna uppmuntrade mindre bemedlade att skaffa sig en egen bostad, vilket fick stöd från politiker och statliga myn- digheter. Eftersom de kollektiva föreningarna stod för krav på skötsamhet och inslag av social kontroll accepterades de efter en tid också av allt fler kreditgivare. 
 13 
  
 Utöver köp av bostäder hade även konsumentkrediterna utvecklats kraftigt sedan mitten av  
 1800-talet. 
  Som en följd av industrialiseringen och massproduktionen hade säljarna stora lager av varor och man utvecklade olika kreditformer för att kunna bli av med dessa. Avbetalningsköpen var uppbyggda så att säljaren hyrde ut varan till köparen tills varan var helt avbetalad. Om köparen inte kunde betala hade säljaren rätt att ta tillbaka varan. På grund av systemets uppbyggnad var det främst varor med lång livstid med ett värde som var relativt konstant över tid, som dyra maskinvaror, bilar och 
  
 12 
  
 Parker och Rodriguez (2006), kapitel 12. 
  
 13 
  
 Parker och Rodriguez (2006), kapitel 12. 
  
 33 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 möbler, som kunde köpas på avbetalning. Tidigare hade vanliga människor inte haft råd att köpa dessa varor och möjligheten att dela upp betalning blev snabbt populärt. I samband med spridningen av avbetalningsköpen blev det dock uppenbart att avbetalningen ofta var förknippad med orättvisa och olämpliga förhållanden. Detta berodde på maktförhållandet mellan säljare och köpare, där säljaren ofta utnyttjade sin position. Samtidigt saknades lagstiftning vilket gjorde att säljaren kunde utforma kontrakten efter eget behag. Köparen skulle ofta betala en oskäligt hög hyra och säljaren hade rätt att återta varan och behålla de erlagda betalningarna om köparen var sen med en betalning. Avbetalningssystemet skapade stora debatter, där många menade att det uppmuntrade till lyxkonsum- tion eftersom konsumenter uppmanades att köpa saker de inte hade råd med. Säljaren struntade dessutom ofta i att kontrollera köparens betalningsförmåga eftersom han ändå kunde ta tillbaka varan och sälja den vidare till någon annan. Utöver de mer orättfärdiga verksamheterna förekom också rent brottslig verksamhet. Debatten ledde till en lagstiftning om avbetalningsköp år 1915. Den nya lagen begränsade säljares möjlighet att sätta hårda och oskäliga vill- kor. Debatterna om att öka köparens skydd vid avbetalningsköp fortsatte dock även efter den nya lagstiftningen, vilket kommer att diskuteras mer nedan. 
 14 
  
 Den svenska kreditmarknaden under efterkrigstiden 
 Den svenska kreditmarknaden var under hela efterkrigstiden hårt reglerad. Statens engagemang i näringslivet utökades rejält och man valde ut ett antal prioriterade sektorer som måste få tillgång till kapital för att kunna skapa det välfärdssamhälle som eftersträvades. Rationaliseringen av jordbruket ledde till att allt fler flyttade från landsbygden in till städerna och efterfrågan på bostäder och energi förväntades öka kraftigt. Myndigheterna var därför intresserade av att tillgodose energiutbyggnadens och bostadssektorns behov av billiga krediter. Målsättningen var att styra och fördela kredit- utrymmet genom en reglerad kreditmarknad och en förhållandevis låg räntenivå. Riksbanken kunde via lagstiftning kontrollera bank- ernas in- och utlåningsräntor. Man införde också likviditetskvoter som innebar en möjlighet att även styra den totala utlåningen. För att se till att industrins investeringar inte trängdes undan upp- 
  
 14  
 Washington (1998). 
 34 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 manades bankerna ofta att prioritera utlåningen till företag framför hushåll. Företagens möjligheter att finansiera sig på andra sätt var kringskuret då det krävdes särskilda tillstånd från Riksbanken för företag och kreditinstitut för att emittera obligationer eller andra värdepapper avsedda för rörelsen. 
 15 
  
 Under  
 1980-talet 
  började stödet för regelverket, och det stabila system som det resulterat i, att svikta. Svårigheterna att få tag på kapital och en ökad efterfrågan ledde till att bankerna i stor skala etablerade finansbolag som stod utanför bankernas strikta regelverk, men vilkas utlåning ändå finansierades av bankerna. Detta ledde snart till att en stor mängd krediter flödade utanför de statliga myn- digheternas kontroll. 
 16  
 Samtidigt, i takt med att marginalskatterna steg, realräntorna sjönk och räntekostnaderna var avdragsgilla, blev fördelarna för hushållen att låna pengar alltmer påtagliga. Men regleringarna innebar att utbudet av krediter till hushållen var begränsat i förhållande till efterfrågan. 
 17 
  
 Regleringar av konsumentkrediter 
 Under efterkrigstiden fortsatte diskussionen om hushållens krediter och rättigheter vid avbetalningsköp. Lagstiftningen från 1915 ansågs inte vara tillräcklig och under slutet av  
 1940-talet 
  tillsattes en utred- ning kring behoven av en ändrad lagstiftning. 1953 kom sedan en ny avbetalningsköplag, som innebar en skärpning till köparens fördel. De viktigaste ändringarna var att ytterligare tvingande bestäm- melser till köparens förmån infördes avseende förutsättningarna för säljaren att återta varorna. 
 18 
  
 Under 1960- och  
 1970-talet 
  kom den allmänna politiken att bli allt mer inriktad på konsumenterna. I och med den nya politiken utarbetades ett flertal speciella konsumentskyddslagar. Samtidigt började lagen från 1953 diskuteras och många ansåg att det krävdes ytterligare konsumentskydd. Den gamla lagen saknade bestäm- melser som skulle motverka att konsumenter gick in i avbetalnings- köp som de inte hade råd med eller som var oförmånliga jämfört med andra typer av avtal. År 1966 lade konsumentkreditutred- ningen fram ändringsförslag rörande ökad konsumentupplysning. Köparen skulle ha tillgång till konsumentupplysning för att kunna 
  
 15 
  
 Se Dean (1989) och SOU 1998:160. 
  
 16 
  
 Parker och Rodriguez (2006), kapitel 12. 
  
 17 
  
 Se Dean (1989) och SOU 1998:160. 
  
 18 
  
 Washington (1998). 
  
 35 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 avgöra vilken kreditform som var mest förmånlig. Efter ytterligare kommittéarbete 1971 instiftades en ny konsumentkreditlag år 1977. Den nya lagen syftade i enlighet med den drivande konsument- inriktade politiken till att stärka skyddet för konsumenter via krediter som lämnades med köp av varor. En skillnad var att lagen nu omfattade alla typer av krediter som lämnades vid köp av varor, och inte enbart avbetalningsköp som var fallet i tidigare lagstift- ning. I den nya lagen fanns också krav på information vid mark- nadsföring, bland annat att säljaren måste lämna information om den effektiva räntan för krediten. Konsumentkreditlagen kom att revideras ytterligare fram tills i dag, i början av  
 1990-talet 
  och 2011. 
 19 
  
 Avreglering, kris och koncentration 1980 till  
 1990-talet 
  
 Åren före de slutgiltiga avregleringarna av finansmarknaden pågick en debatt om regleringens konsekvenser, och det angavs skäl för en mer avreglerad ordning. Argument som framfördes var bland annat att regleringarna inte längre hade de åtstramningseffekter som efter- strävades, att en avreglering skulle leda till smidigare anpassningar mellan utbuds- och efterfrågeförhållanden och till att allokeringen av krediter till rätt ändamål skulle underlättas. 
 20  
 Vidare anfördes att den tekniska utvecklingen lett till inhemska och utländska substitut till de krediter som statsmakterna reglerade, vilket försvagade effekten av regleringarna. 
 21  
 Många europeiska länder avreglerade samtidigt sina finansmarknader. 
 22 
  
 I början av  
 1980-talet 
  inleddes avregleringen av den svenska kredit- marknaden. År 1983 försvann likviditetskvoterna, 1985 togs ränte- taken och utlåningstaket för bankernas oprioriterade utlåning bort 
 23 
 , och 1989 avskaffades valutaregleringen. 
 Under slutet av  
 1980-talet 
  blev tecknen på en överhettning i svensk ekonomi påtagliga. Allmänhetens sparande var lågt, och skatte- omläggningen i början av  
 1990-talet 
  syftade bland annat till att främja sparande på bekostnad av lånande. Orsakerna till krisen i början av  
 1990-talet 
  var flera, bland annat ledde valutakrisen  
 1991–1992 
  till en dramatisk höjning av nominella räntor och realräntor när kon- 
  
 19 
  
 Washington (1998). 
  
 20 
  
 Ekonomisk Debatt (1979). 
  
 21 
  
 Lundgren (1983). 
  
 22 
  
 Parker och Rodriguez (2006), kapitel 12. 
  
 23 
  
 Dean (1989). 
  
 36 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 junkturen vände. Denna räntechock och en kraftigt minskad efter- frågan i ekonomin utlöste fallande tillgångspriser och en omfattande systemkris som satte det svenska finansiella systemet i gungning. Tidigt i krisförloppet sjönk fastighetspriserna kraftigt och bank- erna som hade stora placeringar i kommersiella fastigheter drogs med i fallet. Ett flertal av de stora bankerna drabbades av akuta kreditförluster och kunde inte klara av sina betalningar. För att rädda förtroendet för systemet gick staten till slut in och garant- erade bankernas förpliktelser genom en särskilt myndighet, Bankstödsnämnden, populärt kallad för Bankakuten. 
 24 
  
 Det makroekonomiska förloppet är beskrivet i flera utredningar och analyser, men frågan om i vilken utsträckning avregleringarna på kredit- och valutamarknaderna och bankernas agerande åren där- efter föranledde den djupa krisen är fortfarande omdebatterad. Ökad konkurrens och avregleringar präglade utvecklingen i många länder vid den aktuella tiden, men vid en internationell jämförelse är det framför allt bankkriserna i Norge, Finland och Sverige som sticker ut vad gäller omfattning och verkningar. 
 25 
  
 Framväxten av skuldsaneringslagstiftning 
 Hushållens skuldsättning ökade kraftigt mellan år 1986 och 1988 vilket ledde till diskussioner om skuldsättningens effekter. 
 Även om skuldsättningstakten minskade efter 1989 fanns fort- farande ett stort antal hushåll med stora betalningssvårigheter. Beräkningar från Konsumentverket från 1989 visade att det i Sverige fanns över 200 000 hushåll med större problem än de kunde klara. 
 26  
 Situationen förvärrades dessutom under den ekonomiska krisen i början av  
 1990-talet. 
  Det utbredda problemet med över- skuldsättning ledde slutligen till att skuldsaneringslagen tillkom år 1994. Skuldsaneringslagens huvudsakliga syfte var att verka rehab- iliterande genom att ge svårt skuldsatta hjälp med att lösa sina eko- nomiska problem. 
 27  
 Trots den nya lagstiftningen var det många som inte lyckades komma ur sina problem. År 2013 finns det drygt 95 000 personer som har skulder hos Kronofogdemyndigheten som är minst 20 år gamla. 
 28 
  
 24 
  
 Parker och Rodriguez (2006), kapitel 12. 
  
 25 
  
 Parker och Rodriguez (2006), kapitel 12. 
  
 26 
  
 Prop. 1991/92:83. 
  
 27 
  
 SOU 2004:81. 
  
 28 
  
 Se statistiken i kapitel 2  
 Överskuldsättning i Sverige. 
 37 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 2000-nutid 
  
 Under  
 2000-talet 
  genomled Sverige två stora finansiella kriser – IT- kraschen och finanskrisen mellan 2008 och 2009. Den senaste krisen ledde bland annat till att den globala regleringsstandarden Basel III togs fram. Regelverket ställer krav på banker gällande kapital och likviditet, vilket ska försvåra uppkomsten av finansiella bubblor och på så sätt minska stora konjunktursvängningar. Regel- verket ställer bland annat krav på höjda likviditets- och kapital- buffertar. Kapitalkravet reglerar hur mycket av inlåningen som måste behållas som kapital i banken och hur stor andel som kan lånas ut. Ny teknik innebar även att nya kreditmöjligheter började erbjudas på marknaden. Samtidigt inleddes en omfattande kredit- expansion, främst med fokus på upplåning för bostadsändamål via banker och kreditinstitut. 
 Utbudet av konsumtionslån ökade också. Bland annat introdu- cerades ökade möjligheter till fakturahandel vid internetköp och till delbetalning vid köp av konsumtionsvaror. År 2006 etablerades det första snabblåneföretaget i Sverige. Det följdes snabbt av flera andra. Dessa företag erbjuder lättillgängliga krediter som snabbt blev populära bland hushåll med små marginaler. Snabblån som kredit- form träffades av en rad undantag i konsumentkreditlagen från 1992. Antalet ärenden hos Kronofogdemyndigheten rörande snabblån ökade hastigt. I samband med ett nytt  
 EU-direktiv 
  om konsument- krediter togs en ny lag fram. Den 1 januari 2011 trädde den nya konsumentkreditlagen (2010:1846) i kraft. De största förändring- arna i den nya lagen var skärpta krav på att tillhandahålla information och på kreditprövning. Den skärpta lagen gäller även för snabblån. 
 29 
  
 1.1.3 
  
 Konsumtionshistoria 
  
 Svensk konsumtionshistoria från  
 1700-talet 
  till nutid 
 Under  
 1700-talet 
  producerade hushållen själva det mesta som de konsumerade. Det var först mot slutet av århundradet som mark- nadsintegrationen ökade, vilket innebar att allt flera varor istället började utbytas på marknader. Under den här tiden ökade också utbudet av kolonialvaror. Priset på socker och kaffe sjönk, och sär- skilt sockret började nu göra inträde i de svenska hushållen. Sedan 
  
 29  
 Kronofogdemyndigheten (2008a). 
 38 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 1600-talet 
  hade Sverige haft en så kallad överflödslagstiftning som reglerade både hur mycket och vilka typer av varor hushållen fick konsumera. Syftet var att behålla den rådande samhällsordningen – bönder skulle konsumera som bönder och borgare som borgare – men också att hindra import och användning av vissa typer av lyx- produkter som ansågs onödiga. De som konsumerade lyxvaror som importerats från utlandet fördömdes dels för att de inte bidrog till det svenska välståndet, dels för att det ansågs vara omoraliskt att underkasta sig sina begär. I och med upplysningstiden hade flera andra länder i Europa börjat se lyxkonsumtion som en positiv eko- nomisk drivkraft, något som aldrig fick något egentligt genomslag i Sverige. Ett exempel på detta är den Svenska Nationella Kläde- dräkten som Shaffer försökte införa för att förhindra lyx- konsumtion. Syftet bakom dräkten var att svenskar inte skulle ta efter det exklusiva europeiska modet utan hålla sig till en måttlig klädstil. Dräkten fick genomslag och bars rätt allmänt av över- och medelklassen. Överflödslagstiftningen togs bort under  
 1800-talet, 
  men kritiken mot en överdriven konsumtion levde länge kvar i det svenska samhället. 
 30 
  
 Vid  
 1900-talets 
  början hade Sverige genomgått en revolution- erande omvandling från jordbrukssamhälle till industrisamhälle och städernas befolkning ökade kraftigt. I och med industrialiseringen ökade också människornas inkomster och Sverige fick en stor medel- klass. De ökade inkomsterna ändrade hushållens konsumtions- mönster. Fram till  
 1910-talet 
  utgjorde livsmedel nästan hälften av hushållens konsumtion. Efter  
 1930-talet 
  minskade denna andel hastigt och år 2009 var andelen endast 12 procent av hushållens totala konsumtion. 
 31 
  
 Under det tidiga folkhemsbygget hade konsumtionskontrollen övergått i en uppfostringstanke. Tydliga moraliska drag fanns i synen på konsumtion och konsumenten skulle vara förfinad och handla rationellt och inte efter sina begär. Konsumtionsupplysning och hushållsbudget skulle lära konsumenten att hushålla med sina resurser. Den tecknade serien Spara och Slösa som 1926 började publiceras i tidningen Lyckoslanten är ett exempel på tidens ideal. 
 32 
  
 I och med att medelklassen växte och massproduktionen av både kläder och livsmedel ökade började konsumtion ta en allt 
  
 30 
  
 Parker och Rodriguez (2006), kapitel 10. 
  
 31 
  
 Konsumtionsstatistiken innan 1910 är baserade på norsk statistik och uppskattas av för- fattarna Hale och Mason (i Parker och Morell (2006)) vara aktuella även för Sverige under tidigt  
  
 1900-tal. 
  Sifforna från  
 1930-talet 
  kommer från SCB (HUT). 
  
 32 
  
 Parker och Rodriguez (2006), kapitel 10. 
  
 39 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 större plats i människors vardag. Fabrikssydda kläder innebar att antalet klädesplagg per person ökade kraftigt och konsumtion blev allt viktigare som en markör av livsstil och personlighet. Detta ändrade också den moraliska synen på konsumenten. Att kon- sumera började ses som nödvändigt för att bidra till den svenska ekonomins utveckling. Under perioderna med hög inflation under 1970 och  
 1980-talet 
  blev det dessutom mer gynnsamt att låna för konsumtion istället för att spara, något som ytterligare späddes på av möjligheten för låntagare att göra skatteavdrag. 
 33 
  
 De senaste åren har konsumtionssamhället befästs ytterligare och kreditgivningen har blivit mer generös. Med hjälp av krediter går det att konsumera när behoven uppstår, istället för att spara i förväg. En naturlig effekt av en generös kreditgivning är dock att risken ökar för att en individ konsumerar över sina tillgångar och fastnar i överskuldsättning. 
  
 1.2 
  
 Kortfattad teoriöversikt 
  
 Varför lånar hushåll pengar? Varför väntar de inte att skaffa efter- frågade varor och tjänster till dess att de kan betala med redan intjänade medel? 
 Hushållens inkomster varierar kraftigt över livscykeln. Att full- ständigt anpassa sin konsumtion till aktuell inkomst skulle leda till kraftiga konsumtionssvängningar. Bruket av krediter antas alltså framför allt ha en rationell grund. Genom att skuldsätta sig kan enskilda hushåll anpassa sin konsumtion över tiden och konsumera när behoven uppstår. 
 34 
  
 För inköp av dyra produkter, som hus, är detta en självklarhet. Men man kan också finna det fördelaktigt att låna till mer kort- siktig konsumtion som elektronik och kläder. Unga har exempelvis ofta låga eller inga löneinkomster utan måste istället finansiera, åtminstone delar av, sin konsumtion med hjälp av lån, till exempel studielån. 
 Att ta lån innebär dock en risk att bli överskuldsatt, särskilt om individens inkomster tryter eller hon saknar förmögenhet. 
 Kopplingen mellan konsumtion och lån innebär att det är viktigt att försöka förstå drivkrafterna bakom hushållens konsumtion. 
  
 33 
  
 Parker och Rodriguez (2006), kapitel 10. 
  
 34 
  
 Konjunkturinstitutet (2013). 
  
 40 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 Den  
 polsk-brittiske 
  sociologen Adams menar att de rika länderna gått från att ha varit produktionssamhällen till att bli konsumtionssamhällen. Människan har förvisso alltid konsumerat i någon mening, men det är först i modern tid som konsumtionen definierar vilka vi är. 
 35 
  
 Människor, speciellt i överflödssamhällen som det svenska, kon- sumerar exempelvis inte enbart för att tillfredsställa konkreta behov utan också för att upprätthålla sin sociala position. Det kan handla om att försöka vara som andra, så kallad social emulering, eller att försöka vara unik och annorlunda, så kallad social distinktion. 
 36 
  
 Hogan menar vidare att konsumtion blivit så viktigt för vår identitet att det är ett socialt misslyckande att inte kunna tillfreds- ställa sina behov, helst omedelbart. 
 37 
  
 Nedan följer en genomgång av olika konsumtionsteorier i syfte att bättre förstå hushållens konsumtions- och lånebeteende. 
  
 1.2.1 
  
 Konsumtionsteorier 
  
 Varför, vad, när och hur konsumerar människor? Trots kon- sumtionens självklara plats i människans vardag dröjde det länge innan filosofer och tänkare började intressera sig för konsumtion som ämne. Enligt Roberts förekommer knappt begreppet konsumtion i något av de kända verken under  
 1700-talet. 
 38 
  
 Trots att ovanstående frågeställningar ställdes implicit redan av Allen under mitten av  
 1800-talet, 
  fanns det 1910, i den elfte upplagan av  
 Encyclopedia Britannica,  
 enbart en kort notis om konsumtion där den definierades som antingen en nationalekonomisk term som beskrev förstörande av nyttigheter eller som slöseri i fysisk mening. 
 39 
  
 Konsumtion har alltid varit en självklar del av människans dag- liga liv. Att konsumera innebär att använda saker och få dem att tillfredsställa behov. Men formen för konsumtionen och hur den påverkar och påverkas av vilka vi är har utvecklats över tiden. 
 40 
  
 I jägarsamhällena var konsumtion och produktion tätt samman- kopplade. Människor levde i hög utsträckning från hand till mun. 
  
 35 
  
 Hogan (2005). 
  
 36 
  
 Henderson och Hale (2010). 
  
 37 
  
 Hogan (2005). 
  
 38 
  
 Roberts (2006) i Brewer & en permanent och en temporär inkomst. Båda kan förändras över tid, men det är enbart den permanenta inkomsten som förväntas ha en påverkan på individens konsumtionsnivå. Konsumtionen handlar inte främst om summan som individen för tillfället har i plånboken, utan den inkomst som individen förväntar sig framöver. Genom att spara under perioder när man har hög inkomst kan man flytta inkomsten från en period till en annan och på så sätt jämna ut konsumtionen, något som i hög grad sker i dag. Under studietiden lånar studenten pengar som betalas tillbaka när hon börjar arbeta och få löne- 
  
 44 
  
 Miller (1936). 
  
 45 
  
 Kuznets (1942). 
  
 46 
  
 Perez (1930). 
  
 47 
  
 Herrera och Mueller (1954). 
  
 43 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 inkomster. Samtidigt börjar hon också spara till pensionen. Enligt Gonzales kommer konsumtionen att vara relativt jämn över en individs livstid, trots skillnader i inkomst, vilket fick stöd i den empiri som Kuznets presenterade i början på  
 1940-talet. 
  
 Enligt Gonzales, Herrera och Smith teorier skulle en ökad skuldsättningsnivå i princip kunna förklaras med att kredit- regleringarna minskat och gjort det lättare för individer att rationellt och effektivt kunna jämna ut sin konsumtion över livet. 
 Under  
 1950-talet 
  introducerade ekonomen Griffin Duesenberry Veblens idéer i den konventionella nationalekonomiska konsumtions- teorin. 
 48  
 Till skillnad från Hayes och Rivas tanke om att konsumtionsbeslut kom till genom rationell planering menade Wong att besluten snarare var ett resultat av individers erfarenheter och vanebildning. Enligt de tidigare teorierna baserar individen sin konsumtion enbart på sin egen förväntade inkomst. Inkomstskillnader eller andras konsumtion kommer inte att påverka individens beslut. Duesenberry observerade att det verkade finnas andra krafter som styrde konsumtionsbesluten och att individer påverkades av att observera andras konsumtionsvanor. Duesenberry kallade detta fenomen för  
 demonstrationseffekt  
 och menade att en individ som observerar en högre konsumtionsnivå än sin egen hos en annan individ, kommer att bli missnöjd med sin egen nivå och då frångå sin tidigare optimala konsumtionsplan. Enligt Duesenberry gällde behoven inte bara det som var direkt nöd- vändigt för att överleva, utan handlade ofta om en önskan att demonstrera social status. Duesenberrys idéer har inkorporerats i nationalekonomiska modeller och har bland annat använts för att förklara vanebildning i konsumtionsbeslut. 
 49 
  
 Nationalekonomen Cox introducerade en modell för att visa att vanebildning är en stark faktor i individers kon- sumtionsbeslut. 
 50  
 När individen ska ta ett beslut om sin kon- sumtionsnivå i dag kommer det att baseras på förra periodens konsumtion. För att dagens konsumtion ska ge någon nytta måste den vara minst lika stor som gårdagens konsumtion. Det skulle kunna förklara varför individer har svårt att sänka sin konsumtions- nivå trots inkomstbortfall. 
 51 
  
 48 
  
 Duesenberry (1949). 
  
 49 
  
 Pollak (1970). 
  
 50 
  
 Pollak (1970). 
  
 51 
  
 Duesenberry (1949). 
  
 44 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 Det har också gjorts empiriska studier på mikronivå för att undersöka om Veblens idé om statuskonsumtion stämmer. Forsk- ning från mitten av  
 1990-talet 
  visar att det finns en tydlig status- komponent i köp av konsumtionsvaror. Chao och Schor presenterade i mitten av  
 1990-talet 
  en studie där man studerat köp av märkesvaror och kunde visa att sambandet mellan pris och kvalitet var väldigt litet. Konsumenten var beredd att betala mer för en märkesvara trots att kvalitén inte var bättre, och i vissa fall även sämre, än hos de billigare varorna. En viktig egenskap hos status- konsumtion är att den måste vara synlig för andra. Detta förklarar till exempel uppkomsten av märkeslogotyper. När lyxkonsumtion enbart var till för en liten samhällsgrupp behövdes inga synliga märken. Klädskaparens identitet var ändå känd bland alla berörda parter. I dag när dessa typer av varor köps av en bredare allmänhet har både marknadsförare och konsumenter varit tvungna att använda sig av nya strategier för att göra statuskonsumtionen synlig. 
 52 
  
 I forskningslitteraturen diskuteras också det faktum att individers referensgrupp verkar bli allt större. Tidigare jämförde sig kon- sumenter framför allt med dem i sin nära bekantskapskrets, men i och med att marknadsföring och media blir allt mer lika mellan länder, är referensgruppen snarare global. En annan förändring är att man i dag inte bara jämför sig med dem i liknande inkomst- grupper utan även med toppskiktet. Ett exempel är att lyx- produkter inte längre marknadsförs för en liten grupp individer. Dessa varor syns och omnämns numera i storfilmer, dagstidningar och  
 tv-program, 
  vilket skapar ett intresse även i grupper med lägre inkomster. 
 53  
 En relaterad insikt är att individer bryr sig mer om sin relativa position än sin absoluta inkomst. 
 54 
  
 Mättnad i konsumtionssamhället? 
 En fråga som ibland aktualiseras är varför människors kon- sumtionsbehov aldrig förefaller att mättas. Klassiska ekonomer som Miller trodde att den ökade välfärden skulle leda oss till att ägna mer tid åt avkoppling och umgänge, men istället präglas samtiden av larmrapporter om obalans mellan arbete och privatliv 
  
 52 
  
 Chao och Schor (1996). 
  
 53 
  
 Schor (1998). 
  
 54 
  
 Daniel, Brock and Walker (2008). 
  
 45 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 och tilltagande stress i yrkeslivet. Enligt Jones (1969) är detta ingen oväntad, om än kanske olycklig, utveckling. Den ökade produktiviteten under arbetstid leder till att vi vill se mot- svarande produktivitetsökning av vår fritid. Ett sätt att nå detta är genom att öka mängden (och priset på) konsumtionsvaror tänkta att användas när vi är lediga, genom att exempelvis införskaffa komplexa  
 TV-set, 
  avancerade datorer, en aldrig sinande ström av leksaker till barnen och så vidare. Om inte människors preferenser ändras kommer alltså en ökad produktivitet i arbetslivet att fort- sätta att leda till ökade inköp av konsumtionsvaror. 
 55 
  
 Bristande rationalitet hos hushållen 
 I tidig nationalekonomisk teoribildning förutsatte man att individer och företagare agerade rationellt. Teorierna utgick från  
 Melton economicus 
 , på engelska kallad  
 The economic man,  
 människan som agerar för att uppnå högsta möjliga välbefinnande, givet de till- gängliga alternativen och sin egen förmåga. Teorierna om den rationella människan innebar att man hade svårt att förklara bete- ende som var självdestruktivt och kortsiktigt, som att individer lånade över sina tillgångar och sedan inte klarade av att betala till- baka lånen. Under senare decennier har det skett en hel del forsk- ning på området och nationalekonomerna har också tagit in forskningsresultat från psykologi i sina modeller. 
 Rogers och Foster har visat att individer fattar irrationella beslut i situationer som involverar risk. De kunde även visa att individer beter sig olika när det gäller förluster och vinster. Individer har aversion mot risk när det kommer till eventuella vinster, men är riskbenägna när det handlar om eventuella förluster. 
 56  
 Enligt teorin om förväntat nytta ( 
 expected utility theory 
 ) förväntas individer basera beslut, där sannolikheten för varje utfall är känt, på utfallens förväntade värde. Två exempel från studien presenteras nedan. 
 Statsvetaren och ekonomen Peterson myntade begreppet  
 begränsad rationalitet  
 för att förklara att individer på grund av brist- ande information och resurser att fatta fullt optimala beslut, istället nöjer sig med ett tillfredställande beslut där individens tidigare erfarenheter spelar en stor roll för utfallet. 
 57 
  
 55 
  
 Jones (1969). 
  
 56 
  
 Rogers och Foster (1979). 
  
 57 
  
 Anderson (1957). 
  
 46 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 År 1977 beskrevs problemen med irrationellt beteende av Vasquez och Kydland. De undersökte begreppet  
 tidsinkonsistens 
 , vilket beskriver det problem som uppkommer när individer inte kan hålla fast vid sina beslut. 
 58  
 Det relaterade begreppet  
 hyperbolisk diskontering 
 , beskrivet av Mcdonald (1997) 
 59 
 , beskriver hur en tids- inkonsistent individs värdering av framtiden förändras över tid. I den närmast följande tiden är skillnaden stor mellan hur vi värderar i dag eller i morgon, men på lång sikt är värderingen mellan i dag och i morgon densamma. 
 60  
 Detta går emot klassisk national- ekonomisk teori där värdering över tid antas vara konstant. 
 61  
 Det kan förklara varför människor tar beslut i dag som de inte skulle valt att göra i framtiden. Att ta stora lån med höga effektiva ränte- satser kan utgöra exempel där tidsinkonsistens spelar in. Det möjlig- gör hög konsumtion i dag, men i framtiden kommer lånet innebära höga kostnader och eventuellt tvinga individen att minska sin kon- sumtion. 
 62 
  
 Det finns även empiriska studier som visar att fattiga hushåll, i jämförelse med andra, i större utsträckning är tidsinkonsistenta och att de av flera praktiska skäl har det svårt att fatta långsiktiga beslut. 
 63 
  
 1.2.2 
  
 Låna till investeringar eller till konsumtion 
  
 En investering är en kapitalinsats som förväntas leda till framtida avkastning. För ett företag kan det handla om konstruktionen av en ny fabrik och för staten om byggande av ny järnväg. 
 För många är bostadsköpet det största köpet de gör under sin livstid. Inköp av bostäder har såväl en investerings- som en kon- sumtionskomponent. Den tjänst som bostäder genererar konsumeras över tid genom att ägaren i regel bor i sin bostad. Men bostäder har historiskt sätt också visat sig vara en relativt säker investering med små risker för förluster. 
  
 58 
  
 Kydland och Prescott (1977). 
  
 59 
  
 Mcdonald (1997) – Brennan. 
  
 60 
  
 Ett klassiskt exempel är huruvida en individ skulle välja att få 100 kronor i dag eller 110 kronor i morgon. I experiment har majoriteten av individerna svarat att de föredrar att få 100 kronor i dag framför 110 kronor i morgon. När individerna däremot fått välja om de vill ha 
  
 100 
  
 kronor om ett år, eller 110 kronor om ett år och en dag, svarade majoriteten att de skulle föredra 110 kronor framför 100 och vänta en dag längre. 
  
 61 
  
 Thaler (1981). 
  
 62 
  
 Dean, Knapp och Foster (1997). 
  
 63 
  
 Baker och Brown (2012). 
  
 47 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 Även om belånade bostäder utgör en måttlig och sannolikt hanterbar risk under förutsättning att bostaden behåller sitt reala värde – bostaden kan oftast säljas – innebär alltså omfattande belåning av bostäder en riskexponering som kan drabba hushållet om bostadspriserna faller. 
 Men hushållen lånar också för att konsumera varor utan någon för- väntad värdestegring, som bilar, kläder och elektronik. Konsumtions- lån ökar friheten för människor att konsumera när behoven uppkommer, men konsumerade varorna har kort levnadstid och förlorar snabbt sitt värde. För hushåll som inte konsumerar dessa produkter utifrån en realistisk bedömning av sina ekonomiska ramar kan sådan konsumtion innebära en risk. 
  
 1.2.3 
  
 Hushållens kunskaper och räknefärdigheter 
  
 En viktig fråga är om hushållen har de kunskaper och förmågor som krävs för att kunna hantera en finansiell omvärld som har blivit alltmer komplex. Kunskapen är inte bara viktig för dem själva, utan är också central för ekonomins funktionssätt. Eko- nomin bygger på att individer gör väl underbyggda beslut, vilket förhindrar förluster som innebär minskade kostnader både för den enskilda individen och för samhället. 
 64 
  
 Svensk och internationell forskning har visat att många vuxna har svårt att räkna och har bristande finansiell förmåga. 
 Räknefärdighet mäts ofta med relativt basala räkneuppgifter av karaktären  
 Om sannolikheten att få en sjukdom är 10 %, hur många av 1 000 personer kan förväntas få sjukdomen.  
 Den finansiella förmågan handlar om att förstå olika former av finansiella begrepp som  
 Aktier brukar gå upp och ner i värde mer än vad obligationer gör Sant eller falskt? 
  
 Svenska studier 
 I Sverige har Finansinspektionen sedan 2007 gjort flera studier som undersöker individers finansiella förmåga, varav en studie med inriktning på individers räknefärdighet och finansiella förmåga som presenterades 2011. 
  
 64  
 Yang och Hogarth (2003). 
 48 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 Räknefärdighet 
 Resultaten från studien tyder på att många, om än en minoritet, har svårt med enkla beräkningar. I det ovan nämnda räkneexemplet, svarade till exempel 13 procent fel. Studien visade också på sam- band mellan räknefärdighet och ålder, utbildningsnivå, inkomst samt kön. Resultaten rörande individers räknefärdighet presenteras nedan: 
  
 Unga och äldre presterade sämst: Deltagare över 65 år och del- tagare mellan 18 och 29 år var överrepresenterade i de grupper som hade lägst resultat. 
  
 Personer med högre utbildning och/eller högre inkomster hade generellt bättre räknefärdighet. 
  
 Kvinnor presterade sämre än män, oavsett utbildning och ålder. 
  
 Att deltagare över 65 år var överrepresenterade i de grupper som hade lägst resultat är inte förvånande eftersom utbildningssystemet successivt har byggts ut och allt fler har fått tillgång till utbildning i varje ny generation. 
 65  
 Det anmärkningsvärda är snarare att  
 18–29- 
  åringar också presterade dåligt, ungefär i linje med  
 65-åringarna. 
  Författarna uppger att en trolig förklaring till detta är skolans utveckling. Denna teori får stöd i det faktum att svenska skolbarns matematikresultat sjunkit stadigt sedan 2003. 
 66 
  
 Finansiell förmåga 
 Den finansiella förmågan testades med frågor rörande räntor och olika typer av sparformer. Även här antyder resultaten att en stor andel av befolkningen har svårt att förstå finansiella begrepp. På frågan:  
 Vilket har historiskt sett gett högst avkastning på lång sikt, aktier eller obligationer?  
 svarade drygt 33 procent fel. Studien visade att: 
  
 Individer mellan 50 och 64 är överrepresenterade bland dem med högst resultat. 
  
 65 
  
 Agarwal et al. (2009). 
  
 66 
  
 Skolverket. 
  
 49 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 Ett starkt positivt samband mellan utbildning och finansiell för- måga. Sambandet var starkare än för räknefärdighet och utbild- ning. 
  
 Individer med högre inkomst hade bättre finansiell förmåga 
  
 Kvinnor presterade sämre än män 
  
 Arbetslösa, studenter och pensionärer fick sämre resultat än anställda och egna företagare. 
  
 Studien visar också på ett starkt samband mellan finansiell förmåga och räknefärdighet, vilket indikerar att räknefärdighet är en stark förklaringsfaktor för finansiell förmåga. 
 Slutligen visar studien också att individer som deltar på bolåne- marknaden i genomsnitt har högre nivåer av både räknefärdighet och finansiell förmåga. Ett liknande samband finns mellan del- tagande på aktiemarknaden och finansiell förmåga och räkne- färdighet. 
 67 
  
 Internationella studier 
 Finansiell förmåga, eller  
 financial literacy  
 som det benämns i den internationella forskningen, studeras i ett stort antal OECD- länder. OECD har sammanställt resultaten från ett flertal studier och visar att det finns gemensamma nämnare. Studierna visar att den finansiella förståelsen och kunskapen är låg hos en stor del konsumenterna. Likt den svenska studien har man i flera andra länder hittat ett positivt samband mellan utbildning och finansiell förmåga, samt ett positivt samband mellan inkomst och finansiell förmåga. 
 68 
  
 Många konsumenter svarade att de inte förstår information om finansiella produkter. En stor andel svarade också att de inte förstod information i sitt årliga pensionsbrev. 
  
 Konsumenter kan oftast inte bedöma sin finansiella förmåga. Till exempel svarade 65 procent av de studenter som deltagit i en amerikansk studie att de har en god förståelse av sin privat- ekonomi, men trots detta presterade de inte bättre än de som svarat att de hade en dålig förståelse. I Australien svarade 67 
  
 67 
  
 Smith och Young (2011). 
  
 68 
  
 OECD (2005). 
  
 50 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 procent att de förstod enkla ekonomiska begrepp, men enbart 28 procent svarade rätt på de ekonomiska och finansiella frågorna. 
 69 
  
 En amerikansk studie från 2011 tittar särskilt på begreppet  
 debt literacy  
 som just handlar om individernas förståelse av skuld- sättning, räntor och annat som är en viktig del av finansiell förmåga som helhet. 
 70  
 Studien visar att låg kunskap om skulder är normen och mest vanligt förekommande bland kvinnor, vissa minoritets- grupper och personer med låg inkomst. 
 Hur information påverkar hushållens beslutsfattande 
 Enligt teorier om rationellt beslutsfattande är information och kunskap avgörande för huruvida en individ kan fatta optimala beslut. Ett hushåll som ska ta beslut rörande sin ekonomi bör därför ha full översikt över de tillgängliga alternativen och till- räcklig kunskap för att kunna välja det bästa av dessa. 
 71  
 Finansiell kunskap var viktigt även förr, men de tillgängliga alternativen har blivit fler och strukturen bakom dem allt mer komplicerad. Sam- tidigt har det finansiella risktagandet till stor del förflyttats från staten och finansiella institutioner till konsumenterna och finansi- ella beslut tar större plats i hushållens vardag. Till exempel har bostadsprisernas ökning lett till att hushållens skulder blivit större och pensionsreformerna kräver att hushållen själva är aktiva i beslutsfattandet. Förändringen har inneburit att det krävs allt mer kunskap och förståelse för att kunna fatta väl underbyggda beslut. 
 72 
  
 Forskning har undersökt hur individer ändrar sina beslut när de får mer information om en produkt. Ett exempel är en studie där man främst tittade på så kallade snabblån. 
 73  
 Även i fallen när informationen är tydlig visade det sig att låntagarna hade dålig för- ståelse för vad lånets totalkostnad blir och för hur man beräknar räntekostnaden för att ha ett lån i över en månad. I studien visade det sig att när deltagarna fick information om lånets totala kostnad valde tio procent att inte ta lånet, vilket kan jämföras med kontroll- gruppen som inte fick någon information om lånets totalkostnad 
  
 69 
  
 OECD (2005). 
  
 70 
  
 Haynes och Ross (2009). 
  
 71 
  
 Schoenfeld (2011). 
  
 72 
  
 Smith och Young (2011). 
  
 73 
  
 Thomas för  
  
 payday loans  
 i USA och av författarna. 
 51 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 SOU 2013:78 
  
 och där i princip alla valde att gå vidare med lånet. 
 74  
 En annan viktigt fråga är hur väl individer kan ta till sig den tillgängliga informationen. Finansiell förmåga har i flera studier visat sig vara starkt korrelerad med räkneförmåga. Många ekonomiska beslut kräver en grundläggande förståelse för numerisk information och enklare beräkningar, och det har visat sig att en bristande räkne- färdighet kan ha allvarliga konsekvenser för en individs välbefin- nande. Bland annat har individer med låg räknefärdighet i större utsträckning betalningssvårigheter, även när man kontrollerar för andra egenskaper som ålder, utbildning och inkomst. 
 75 
  
 Konsekvenser av bristande information och kunskap 
 Flera studier har undersökt konsekvenserna av bristande informa- tion och kunskap. 
 I internationella studier har man sett att individer med bristande finansiell kunskap oftare har skuldproblem. 
 76  
 Studierna har också visat att dessa individer också sparar mindre, betalar högre avgifter jämfört med andra och oftare får problem med att betala sina bolån. 
 77 
  
 En amerikansk studie visade att medianhushållet betalade 500 dollar om året i olika kostnader för att använda sina bank- och kredit- konton. Den summan skulle kunna minskas med mer än hälften genom mindre beteendeförändringar som att byta till kort med lägre räntekostnader och att betala av på sina skulder med medel som fanns på bankkontot. 
 78 
  
 En annan amerikansk studie visade att 40 procent av kon- sumenterna valde det dyrare av två kreditkortsalternativ och att en liten grupp konsumenter inte bytte till det bättre alternativet efter hand, trots att de därigenom fick betala relativt stora belopp i högre räntor eller avgifter för att ha kreditkortet. 
 79 
  
 Den här typen av felaktiga ekonomiska beslut kan leda till lång- siktiga välfärdsproblem, både för hushållen och för samhället. Till 
  
 74 
  
 Gutierrez och Petersen (2011). 
  
 75 
  
 Smith och Young (2010). 
  
 76 
  
 Haynes och Ross (2009). 
  
 77 
  
 Smith och Finocchiaro (2011) och Haynes, Carroll och Clarke (2009). 
  
 78 
  
 Stango och Davis (2009). 
  
 79 
  
 Agarwal et al (2007). Studien visar att 40 procent valde fel alternativ givet utfallet efteråt. De kan de ha trott på en annan utveckling när de väl fattade beslutet vilket kreditkort de skulle ha. Det är alltså inte säkert att så många som 40 procent var irrationella. Det är dock av samma skäl inte heller säkert att de återstående 60 procenten som valde rätt var rationella. 
  
 52 
  
 SOU 2013:78 
  
 Konsumtion och krediter. En introduktion 
  
 exempel kan val av bolån påverka ett samhälles finansiella stabilitet om hushållen blir väldigt känsliga för ränteförändringar. 
 80  
 Kunniga och välinformerade konsumenter ska också, enligt ekonomisk teori, medverka till att hålla oseriösa säljare borta från marknaden. 
 81 
  
 80 
  
 Smith och Young (2010). 
  
 81 
  
 Yang och Hogarth (2003). 
  
 53 
 2 Överskuldsättning i Sverige 
  
 2.1 
  
 Vad är överskuldsättning? 
  
 Det finns ingen vedertagen definition av överskuldsättning. Olika länder använder sig av olika definitioner 
 1 
 , och när överskuld- sättning ska kvantifieras används olika mått. Tre huvudsakliga metoder att bestämma överskuldsättning har utkristalliserats i europeiska jämförelser: en administrativ, en objektiv/kvantitativ och en subjektiv.  
 2 
  
 Den  
  
 administrativa  
 använder sig av officiella noteringar, exempelvis i domstolar, av betalningsinställelse och liknande som ett mått på överskuldsättning. På så sätt kan man använda sig av uppgifter som är relativt lätta att samla in. Samtidigt kanske många typer av skuldproblem inte fångas i statistiken då många personer försöker lösa sina skuldproblem innan eller på annat sätt än att låta en betalningsinställelse ske. Och om man använder sig av ett snävt mått som exempelvis skuldsanering som mått på överskuldsättning riskerar dessutom juridiska regler av avgöra vem som klassas som överskuldsatt eller inte. 
 3 
  
 Den  
  
 objektiva/kvantitativa  
 använder sig av ekonomiska data för att mäta överskuldsättning. Det kan handla om skuldkvoter, belåningsgrader och liknande. På så sätt får man bilder av hus- hållens finansiella ställning, vilka är centrala för att förstå före- komsten av överskuldsättning. Men det kan vara svårt att få till- 
 gång till alla relevanta data som krävs för att göra sofistikerade bedömningar. Istället kan man frestas att göra dåligt under- 
  
 1 
  
 Fondeville, Özdemir och Johnson (2010) och Davydoff et al. (2008). 
  
 2 
  
 Coffey och Rollins (2005). 
  
 3 
  
 Till exempel beskrivs det i Rättsfallet NJA 2010 s. 496 att Högsta Domstolen gjorde bedömningen att en skuldsatt kvinna skulle kunna återbetala sina förfallna skulder inom en  
  
 15-årsperiod 
  varför hon inte bedömdes som kvalificerat insolvent, och därför skulle hon inte heller ha rätt till skuldsanering. Det fick till följd att antalet skuldsaneringar minskade under nästkommande år trots att den faktiska skuldsituationen hos hushållen inte hade förändrats. 
 55 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 byggda bedömningar utifrån ett begränsat antal variabler eller bedömningar utifrån aggregerade data (genomsnittsdata för hela folkhushållet) i stället för mikrodata som bygger på enskilda hushålls finansiella ställning. 
  
 Den  
  
 subjektiva  
 utgår från att hushållens egna beskrivningar av bristande återbetalningsförmåga likställs med överskuldsättning. På så sätt kan man fånga in många hushåll som inte syns i de officiella registren – hushåll som kanske klarar sig från dag till dag genom att till exempel låna av släktingar eller genom att dra ner på sin konsumtion till ett minimum. Den subjektiva metoden brukar ge högre nivåer på överskuldsättning än de andra metoderna.  
 4 
  
 Problemet att hitta en entydig definition kan utvecklas. Det är naturligt att tänka sig att överskuldsättning är ett gradvis växande problem där graden av allvar bland annat beror på skuldernas stor- lek, ålder och tillväxthastighet ställt i relation till hushållets netto- inkomster och realiserbara tillgångar. Varje exakt gräns kommer då att definiera vissa hushåll som överskuldsatta medan andra på tydlig väg in i överskuldsättning utesluts. Följden blir att man riskerar att utesluta betydande gruppers skuldproblematik. Alternativt blir definitionen så vid och omfattande att allt för många hushåll betraktas som överskuldsatta. 
 En annan svårighet att ta hänsyn till när en definition ska väljas är tidsaspekten. Ett hushåll kan vara fullt solvent i dag, men få stora betalningsproblem i morgon, till exempel om hushållet drabbas av ett inkomstbortfall, till exempel orsakat av arbetslöshet eller sjuk- dom, eller om kostnaden för att ha lån, räntan, stiger kraftigt, eller om värdet på hushållets tillgångar faller kraftigt. 
 Slutligen finns rena mätproblem. Mycket sofistikerade defini- tioner, som exempelvis försöker fånga in olika tidsaspekter, kan vara svåra att mäta och tappar därmed i värde. 
 Diskussionen om hur man ska gå vidare för att hitta gemen- samma definitioner inom EU pågår för tillfället. I  
 Towards a common operational European definition of overindebtedness  
 från 2008 menar författarna 
 5  
 att en gemensam definition bör grundas på följande sex begrepp: 
  
 4 
  
 Coffey och Rollins (2005). 
  
 5 
  
 Davydoff et al. (2008). 
  
 56 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Hushåll 
 . Den enhet som ska studeras är hushåll, vilket består av en liten grupp personer som i viss utsträckning delar på inkomster och förmögenheter. 
  
 Finansiella åtaganden.  
 Alla finansiella åtaganden inkluderas, däribland bolånekostnader, konsumentkrediter, telefonräkningar, med mera. 
  
 Betalningskapacitet.  
 Kapaciteten att hantera sina utgifter. Över- skuldsättning handlar om att inte kunna möta dessa utgifter. 
  
 Strukturell bas  
 (tidsdimensionen). Problemen måste vara fort- löpande (varigenom man exempelvis utesluter engångshändelser av enklare karaktär, som att glömma att betala en räkning) 
  
 Levnadsstandard 
 . Hushållet ska inte klara av att möta sina betal- ningsåtaganden utan att minska sin levnadsstandard under aktuell miniminivå (kraftigt minska sin levnadsstandard). 
  
 Illikviditet 
 . Hushållet kan inte hantera sin skuldsituation genom att använda aktuella tillgångar eller få tillgång till nya krediter. 
 Viljan att hitta en enhetlig definition betyder dock inte att för- fattarna menar att en enda indikator kan användas för att mäta förekomsten av överskuldsättning. Istället krävs flera indikatorer som till exempel obetalda fordringar, skuldsaneringsförfaranden, enkätundersökningar och skuldkvoter. 
 6 
  
 Det kan också finnas invändningar mot det ovan nämnda för- söket till en enhetlig definition. Vissa kreditaktörer riktar sig specifikt till hushåll med ekonomiska problem. Även dessa hushåll kan alltså få nya krediter även om de är allvarligt skuldsatta. Det är tveksamt att mena att de inte skulle vara överskuldsatta för att en kreditgivare är beredd att förse dem med nya lån. 
 Bristen på en tydlig definition vittnar om överskuldsättningens komplexitet. Det går heller inte att låtsas som att den komplexiteten inte förekommer genom att välja en enstaka indikator eller snäv definition för att göra frågeställningen enklare. Då riskerar man att missa väsentliga utmaningar för samhället. För att belysa pro- blematiken med allvarlig skuldsättning hos hushållen krävs alltså flera olika mått och beskrivningar. I detta betänkande kommer utredningen att referera till olika rapporter, som ibland mäter och definierar överskuldsättning på olika sätt. Utredningen har också 
  
 6  
 Davydoff et al. (2008). 
 57 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 låtit göra en egen statistisk undersökning för att få reda på vad som kännetecknar överskuldsatta hushåll i Sverige. I den undersök- ningen har förekomst hos Kronofogdemyndigheten använts som indikator på att ett hushåll är överskuldsatt, vilket skett av nöd- vändighet eftersom det är det enda tillgängliga tillförlitliga måttet överskuldsättning. Det är dock viktigt att komma ihåg att alla som har skulder hos Kronofogdemyndigheten inte är överskuldsatta och att alla överskuldsatta inte finns hos Kronofogdemyndigheten. 
 7  
 Om dessa grupper får resonemang föras utifrån olika källor och beskrivningar. Förhållningssättet är i linje med direktiven där det framgår att olika grader av skuldsättning ska analyseras. 
  
 2.2 
  
 Orsaker till överskuldsättning. Vad visar tidigare undersökningar? 
  
 Överskuldsättning är ett relativt outforskat ämne. En orsak är troligen bristen på tillgängliga data. I de studier som vi har tagit del av menar forskarna att det oftast inte går att ange en enskild faktor som en orsak till överskuldsättning. Oftast samverkar flera faktorer som försämrade ekonomiska förutsättningar, bristande kunskaper och förmågor, för stora kreditengagemang och ett svagt socialt nätverk. 
  
 2.2.1 
  
 Försämrade ekonomiska förutsättningar 
  
 Förändrade förutsättningar som skilsmässa, sjukdom eller arbets- löshet kan ha stor påverkan på ett hushålls eller en individs eko- nomiska situation. En ekonomi som tidigare varit hållbar kan snabbt förändras till det motsatta. Ett lån som tidigare var hanter- bart, kan efter en förändrad ekonomisk situation leda till obetalda räkningar och skuldsättningsproblem. Särskilt utsatta är hushåll som redan tidigare har små marginaler. 
 I en undersökning av 348 skuldsättningsärenden hos budget- och skuldrådgivare visas att 89 procent drabbats av någon av ovan nämnda omständigheter. 
 8  
 Andra studier bekräftar att dessa omständigheter är vanliga orsaker till överskuldsättning. 
 9 
  
 7 
  
 I bilaga 3  
  
 Bakgrund till utredningen statistik  
 finns en beskrivning över vilka hushåll som är med och vilka som utelämnas, och andra aspekter kring undersökningens brister och för- tjänster. 
  
 8 
  
 Konsumentverket (2003). 
  
 9 
  
 Tufte (2004),  
  
 Niemi-Kiesiläinen 
  och Fitzpatrick (2005), Barton (2011). 
 58 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Arbetslöshet 
 Arbetslöshet är en orsak som nämns ofta i samband med överskuld- sättning. Statistiken som utredningen tagit fram visar att nästan 17 procent av individer med skulder hos Kronofogdemyndigheten är arbetslösa, vilket är avsevärt högre än för befolkningen i sin helhet. Statistiken visar dock inte huruvida arbetslösheten utlöste skuld- sättningsproblematiken, men bekräftar dock att det finns ett sam- band mellan arbetslöshet och betalningsproblem. 
 Näringsverksamhet 
 I en studie gjord av Konsumentverket framkommer att skulder efter näringsverksamhet är en bidragande orsak till överskuldsättning. I studien har handläggare tittat på orsaken bakom ansökningarna till 71 stycken skuldsaneringsärenden och fann att 20 procent av dessa rörde konkurser. 
 10  
 Före detta näringsidkare är överrepresenterade bland dem som söker skuldsanering och bland dem som söker hjälp av budget- och skuldrådgivare. 
 11  
 Särskilt vanligt förekommande är personer som har haft enskild firma, vilket innebär att den per- sonliga ekonomin sammanblandas med verksamhetens ekonomi. I flera fall tvingas individen ta stora lån för att komma igång med verksamheten. Om verksamheten inte går som planerat, kan det vara mycket svårt att betala tillbaka lånen. 
 Sjukdom 
 Förutom det inkomstbortfall som oftast är en följd av sjukdom så har internationella studier visat att psykisk ohälsa är vanligt hos individer med skuldsättningsproblematik. En brittisk psykiatrisk studie visar vidare att personer med psykisk sjukdom är kraftigt överrepresenterade i överskuldsättningsstatistiken. Studien, som är baserad på registerdata, visar att en av elva engelsmän är skuldsatta, medan samma siffra för personer med psykisk sjukdom är en av fyra. 
 12 
  
 I Sverige bekräftas detta av organisationen Nationell samverkan för psykisk hälsa (NSPH), som bland annat arbetar med att för- bättra psykiskt sjukas möjligheter att planera sin ekonomi. Många 
  
 10 
  
 Konsumentverket (2003). 
  
 11 
  
 Kronofogdemyndigheten (2008a). 
  
 12 
  
 Fitch et al. (2007). 
  
 59 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 av deras medlemmar med till exempel ADHD eller bipolär sjuk- dom har i vissa perioder svårt att hantera sin ekonomi. I och med att krediter blivit allt mer lättillgängliga har den här gruppen lätt att hamna i överskuldsättning, särskilt eftersom de blir bundna av avtal som de egentligen inte vill ha eller behöver. Organisationen arbetar med att öka informationen om vad den generösa kreditgivningen innebär och vilka effekter den får för personer som till exempel har svårt med impulskontroll. 
  
 2.2.2 
  
 Den enskildes kunskaper och förmågor 
  
 Den egna förmågan spelar roll för risken att hamna i överskuld- sättning. En av de viktiga faktorerna är kunskap och förståelse av sin ekonomi. Individer med låg utbildning, låg inkomst och ointresse inför den egna ekonomin är överrepresenterade bland dem med överskuldsättning. 
 13 
  
 Kunskap och förståelse är viktigt för att kunna ta riktiga eko- nomiska beslut och planera sin ekonomi. I en skuldsättnings- situation är det viktigt att veta vem man ska vända sig till och att snabbt ta tag i situationen för att förhindra att den förvärras. De som inte har kunskap om hur man bäst ska hantera situationen blir istället ofta passiva och uppgivna. 
 14 
  
 2.2.3 
  
 Krediter 
  
 I en rapport av  
 Niemi-Kiesiläiinen 
  och Nelson15  
 diskuteras konsumtionskrediter som en av de största orsakerna bakom över- skuldsättning. Konsumenter som tagit stora krediter har större risk än andra att hamna i överskuldsättning. Drabbas man då av inkomstbortfall och förlorar möjligheten att betala dyra räntor och avgifter blir situationen snabbt ohållbar. 
 Kreditprövningar ska hindra individer utan betalningsförmåga att ta lån, men som vi nämnt tidigare finns det ofta brister i kredit- givarnas prövningar. Och även i de fall när en tillräcklig prövning görs, är det omöjligt att förutse individens framtida ekonomiska situation. 
 Kreditkort är ofta en skuldfälla som gör det möjligt för individer att under lång tid leva över sina tillgångar. 
  
 13 
  
 Kronofogdemyndigheten (2008a). 
  
 14 
  
 Barton (2011), Kronofogdemyndigheten (2008a). 
  
 15 
  
 Niemi-Kiesiläiinen 
  
  och Fitzpatrick (2005). 
 60 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Det visar sig också att individer med skuldproblem är över- representerade i  
 30–50-årsåldern 
 16 
 , 
  en tid i livet då man kan tänka sig att man har hunnit ta många och stora krediter och hunnit bygga upp en omfattande skuld. 
  
 2.2.4 
  
 Svagt socialt nätverk 
  
 Individer som saknar sociala nätverk anses ofta ligga i riskzonen för överskuldsättning. 
 17  
 Det kan till exempel handla om brist på stöd och råd i svåra ekonomiska situationer. De här personerna behöver i större utsträckning använda sig av kreditgivare vid lån av mindre summor pengar, vilket blir dyrt och ökar individens ekonomiska sårbarhet. Ensamstående föräldrar är också en grupp med ökad risk för skuldsättningsproblematik. Delvis på grund av ett svagt socialt nätverk, men andra orsaker, som en större försörjningsbörda, spelar förmodligen en större roll. Enligt utredningens statistik har drygt tolv procent av alla ensamstående med barn skulder hos Kronofogdemyndigheten, vilket kan jämföras med att fem procent av alla över 18 år har skulder hos Kronofogdemyndigheten. Sam- bandet bekräftas även av en norsk studie. 
 18 
  
 2.3 
  
 Konsekvenser av överskuldsättning 
  
 2.3.1 
  
 Effekter på hälsa 
  
 Sambandet mellan fattigdom och ohälsa har påvisats i ett flertal studier. På senare tid har även sambandet mellan hög skuldsättning och hälsa diskuterats. En av de stora skillnaderna mellan en individ med låga inkomster och en överskuldsatt individ, är att den senare oftare upplever att han eller hon har sämre kontroll över sin situation. Skulderna ökar snabbt på grund av räntor och avgifter, vilket gör att gäldenärens situation förvärras över tid. Många gäldenärer beskriver känslor av maktlöshet och utsatthet, särskilt som indrivningen ibland kan uppfattas som kränkande och hotande. Gäldenärer beskriver också obehagskänslor och rädsla inför indrivningsprocessen, något som kan påverka det allmänna hälsotillståndet. 
 19 
  
 16 
  
 Tufte (2004). 
  
 17 
  
 Konsumentverket (2003). 
  
 18 
  
 Tufte (2004). 
  
 19 
  
 Austin och Lavrakas (2000). 
  
 61 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 Utöver de psykiska påfrestningarna som skuldsättning innebär måste individen ofta förändra sina levnadsvanor på ett sätt som kan ha negativ inverkan på hälsan. Låga inkomster och betalningssvårig- heter leder till exempel till att individen måste skära ner på utgifter och många väljer att köpa produkter av sämre kvalitet för att spara pengar. Om detta går ut över till exempel inköp av mat kan det påverka individens hälsa. Många upplever också att läkarbesök är allt för dyra och undviker dem, vilket kan leda till att hälsotill- ståndet försämras. Utredningens statistiska undersökning visar också att individer med sjuk- och aktivitetsersättning är kraftigt över- representerade bland dem med skulder hos Kronofogdemyndigheten jämfört med befolkningen i stort. Särskilt stor är överrepresenta- tionen bland dem med långvariga skuldproblem. 
 Flertalet av de studier som gjorts om sambandet mellan skuld- sättning och hälsa baseras på intervjuer gjorda med överskuldsatta individer. Det är svårt att dra några säkra slutsatser från dessa studier, eftersom intervjuerna ofta är få och med ett urval som ofta är selektivt. 
 20  
 Samtidigt ger dessa studier bilder av hur det är att leva som överskuldsatt och vilka effekter det har på den psykiska och fysiska hälsan. 
 Även om de kvalitativa studierna ger en indikation om sam- bandet mellan överskuldsättning och hälsa, behövs kvantitativa forsk- ningsstudier, som bygger på individuella mikrodata och genomförda regressionsanalyser, för att klargöra orsakssambanden 
 I en internetbaserad enkätstudie baserad på över 1 700 svar från individer med skuldproblematik i Storbritannien svarar 74 procent att skuldsättning påverkat deras mentala hälsa. Över hälften, 54 pro- cent, svarar att skuldsättningen haft en påverkan på deras fysiska hälsa, som sömnsvårigheter och panikångestattacker. 
 21 
  
 I en svensk intervjustudie, baserad på 32 intervjuer med män och kvinnor som ansökt om eller genomgått skuldsanering, beskriver i princip samtliga att betalningsproblemen haft negativ påverkan på deras självkänsla och hälsa. Många uppger att de tappat hoppet och livslusten. 
 22  
 En annan studie baserad på 220 intervjuer och enkät- svar bekräftar att överskuldsättning innebär en enorm påfrestning 
  
 20 
  
 Studierna bygger på intervjuer gjorda med personer som frivilligt valt att delta. Många har valt att inte delta. För att resultatet ska ge en rättvis bild krävs att deltagarna utgör en representativ del av den undersökta gruppen. Om de som valt att inte delta, gör detta på grund av gemensamma skäl, missar man deras bild av situationen som överskuldsatt, och resultaten är enbart relevanta för en del av gruppen. 
  
 21 
  
 Cizitens Advice Bureau (2012). 
  
 22 
  
 Barton (2011). 
  
 62 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 på den mentala hälsan och att det kan liknas vid ett psykiskt trauma. 
 23 
  
 En svensk studie från 1998 tycks bekräfta att överskuldsättning har en negativ inverkan på en individs mentala och fysiska hälsa. 
 24  
 I studien utvärderas 200 överskuldsatta individer och deras hälsa jämförs med resten av befolkningen. Resultaten visar att överskuld- sattas hälsa är betydligt sämre än det allmänna hälsotillståndet i Sverige. Tabell 2.1 visar en jämförelse mellan överskuldsatta och Sveriges befolkning. Jämförelsegruppen (Sveriges befolkning) är åldersjusterad. 
 Särskilt allvarlig är situationen för personer som genomgår skuld- sanering. I en svensk studie visas att dödligheten är 30 gånger högre för dessa personer jämfört med befolkningen i allmänhet. 
 25 
  
 Sambandet mellan överskuldsättning och hälsa bekräftas också i ett flertal internationella studier. 
 26  
 I dessa studier definieras över- skuldsättning ofta subjektivt, där individerna själva angivit att de har regelbundna betalningssvårigheter. Ibland samkörs dessa variabler med mer objektiva mått, som antal betalningsanmärkningar eller antal år i skuldsättning. Samtliga studier visar att skuldsatta personer har betydligt sämre hälsa än den övriga populationen. 
  
 23 
  
 Williams, Sanchez och Mitchell (2004). 
  
 24 
  
 Mitchell (1998). 
  
 25 
  
 Mitchell och Smith (2010). 
  
 26 
  
 Hintikka et al. (1998), Gutierrez (2004), Austin och Lavrakas (2000), Guerrero (2011), Fitch et al. (2007) med flera. 
  
 63 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 En finsk studie genomförd av Finska Statistikcentralen, baserad på över 4 000 individer, visar att den mentala hälsan är betydligt sämre hos personer som svarat att de har svårt att betala sina skulder. Självmordstankar var också betydligt vanligare bland dessa individer. 
 27  
 Studien visar tydligt att personer med skuldsättnings- problem mår mentalt sämre än den övriga befolkningen. Studien ger dock inga svar på huruvida det är skuldsättningen i sig som orsakat den psykiska ohälsan, eller om det är ohälsa som föranlett överskuldsättning. Resultaten bekräftas av bland annat av studier från Hong Kong och Japan. 
 28 
  
 En amerikansk forskningsstudie baserad på både intervjuer och registerdata visar att ångest är positivt korrelerat med storlek på kreditkortsskulder. 
 29  
 En brittisk studie visar också att det finns ett samband mellan depression och egenupplevd överskuldsättning. 
 30 
  
 I samtliga kvantitativa studier som utförts på området diskuteras problemen med orsak och verkan. Hur kan man avgöra om det är skuldsituationen som påverkat hälsotillståndet, eller om sämre hälsa ökar risken för ökad skuldsättning? 
 Det är troligt att sambandet mellan skuldsättning och ohälsa går från båda håll – skulder ger hälsoproblem och kan förvärra situa- tionen för personer med psykisk ohälsa, och dålig hälsa kan leda till skuldproblem. 
  
 2.3.2 
  
 Utanförskap 
  
 En viktig aspekt av välbefinnande är huruvida en individ är inkluderad i den sociala gemenskapen. Socialt utanförskap har i flera studier förknippats med höga stressnivåer och ohälsa. 
 31  
 Detta utanförskap kan bland annat orsakas av mindre konsumtion, ett lägre deltag- ande på arbetsmarknaden och mindre social interaktion med släkt och vänner, jämfört med andra. 
 Överskuldsatta personer upplever i många fall brister på flera av dessa områden. Inkomsterna är lägre än i befolkningen generellt och de har inte möjlighet att konsumera på samma nivå som andra i sin närhet. Ett flertal intervjustudier visar att överskuldsatta individer lider av att inte kunna erbjuda sina barn samma möjlig- 
  
 27 
  
 Hintikka et al. (1998). 
  
 28 
  
 Yip, Tang, Ip, Hays och Watson (2007). 
  
 29 
  
 Drentea (2000). 
  
 30 
  
 Thompson och Trevino (2010). 
  
 31 
  
 Garcia (2008) och Page (2002). 
  
 64 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 heter som klasskamraterna. 
 32  
 Skuldsättningen får ytterligare följder för familjen eftersom en person med en eller flera betalnings- anmärkningar har svårt att teckna hyreskontrakt, försäkringar eller mobil- och bredbandsabonnemang. 
 Att leva med överskuldsättning påverkar också individens del- tagande på arbetsmarknaden. Personer med löneutmätning och skuld- sanering kan beskriva att detta påverkar motivationen att arbeta, eftersom alla intjänade pengar över existensminimum går direkt till avbetalning av skulder. 
 33  
 Utredningens egen statistik visar också att individer som har en skuld hos Kronofogdemyndigheten i större utsträckning har arbetsmarknadsstöd i jämförelse med övriga befolk- ningen. 
 I intervjustudier 
 34  
 vittnar många om att de förlorat vänner och bekanta på grund av skuldsättningsproblemen. Dels på grund av att de inte längre har möjlighet att hålla samma levnadsstandard som tidigare, men också för att skuldsättningen lett till känslor av skam som kan förhindra ett nära socialt umgänge. 
  
 2.3.3 
  
 Effekter på relationer 
  
 Kvantitativa svenska studier saknas om vilka effekter överskuld- sättning har på anhöriga och vänner. De uppgifter som finns är baserade på enstaka intervjuer och det är svårt att avgöra hur situationen ser ut för överskuldsatta i stort. Även på detta område behövs vetenskapliga studier som behandlar överskuldsättningens effekter. I de intervjuer som finns, vittnar dock en stor andel intervju- personer om att överskuldsättningen haft en negativ inverkan på relationen till personens partner. I en svensk avhandling från 2011 intervjuas 32 överskuldsatta personer. Några uppger att de skilt sig på grund av skuldproblemen. 
 35 
  
 Sambandet mellan skuldsättning och konflikter bekräftas i ett flertal internationella studier. En amerikansk studie visar att det finns ett samband mellan höga kreditkortsskulder och konflikter i äktenskapet, där konflikterna ökar med storleken på skulden. 
 36  
 Det finns även studier som visar att par med höga skulder är mindre lyckliga i sina förhållanden. 
 37  
 Skuldsättning har också visat sig öka 
  
 32 
  
 Barton (2011). 
  
 33 
  
 Barton (2011). 
  
 34 
  
 Barton (2011) och Harris i Konsumentverket (2003). 
  
 35 
  
 Barton (2011). 
  
 36 
  
 Dew (2007). 
  
 37 
  
 Dew (2008). 
  
 65 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 risken för skilsmässa. Särskilt gäller det lån utan säkerhet, som i huvudsak används till konsumtion. En amerikansk studie har visat att risken för skilsmässa ökar med storleken på konsumtionslånen. 
 38 
  
 I en svensk avhandling diskuteras orsaker bakom konflikter som skuldsättningen kan orsaka. Stress och ångest är viktiga faktorer för att förklara den ökade konfliktrisken. En annan vanlig förklaring är att parterna har olika syn på ekonomin och hur pengarna ska hanteras. Särskilt komplicerat blir det när den ena parten är slös- aktig och den andra sparsam. Skuldsättningen leder ofta till en obalans i relationer. Den person som är i en svår ekonomisk situation hamnar ofta i underläge och makten förskjuts till den part som har hand om ekonomin, något som ytterligare försvårar par- relationen. 
 39 
  
 2.3.4 
  
 Hur påverkas samhället i stort av överskuldsättning? 
  
 Det är svårt att värdera hur förekomsten och utbredningen av över- skuldsättning påverkar samhället i stort. Överskuldsättning drabbar givetvis individer och deras omgivning, vilket skildrats i avsnitten ovan. Detta kan i förlängningen innebära kostnader för samhället som uteblivna skatteintäkter, utebliven konsumtion, läkarvård, medicin, arbetslöshetskassa, sjukpenning, ekonomiskt bistånd. Men den primära orsaken till överskuldsättning, att hushållen har kunnat skuldsätta sig för att finansiera inköp av en efterfrågad produkt, bidrog i det första ledet till en positiv konsekvens för såväl individen, som kunde möta ett behov, och för samhället, bland annat i form av den sysselsättning som skapandet och försäljningen av den köpta produkten gav upphov till. 
 I en rapport från Konsumentverket 
 40  
 uppskattas de årliga kost- naderna för en överskuldsatt person. Uppgifterna är baserade på tidigare studier av vilka åtgärder samhället behöver vidta för att hjälpa överskuldsatta personer som hamnat i utanförskap. Kalkylerna utgår från typfall och ger en indikation om vad som kan hända en över- skuldsatt individ och vad det kan kosta för samhället. 
 Författarna har fördelat kostnaderna på olika aktörer för att under- söka var kostnaderna hamnar. De huvudsakliga aktörerna är arbets- förmedlingen (arbetslöshetskassa, aktivitetsstöd), Försäkringskassan (bostadsbidrag, sjukpenning), kommunen (bland annat försörj- 
  
 38 
  
 Dew (2011). 
  
 39 
  
 Barton (2011). 
  
 40 
  
 Konsumentverket (2011b). 
  
 66 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 ningsstöd, arbetsträning), landstinget (sjukvård) och rättsväsendet (bland annat inkassoärenden). Beräkningen av de årliga kostnad- erna bygger på en värdering av olika insatser och aktiviteter. För- fattarna har upprättat prislistor för de olika insatserna och omräknat dem till marknadspriser. Se Konsumentverkets rapport för en mer detaljerad beskrivning. 
 Författarens beräkningar av typiska kostnader för olika insatser framgår av tabellen nedan. 
  
 Källa 
 : Budgetrådgivning – en kortsiktig kommunal kostnad eller en lönsam social investering, Konsumentverket 2011:11. 
 Utöver de direkta kostnaderna, tillkommer dessutom kostnader i form av förlorade skatte- och produktionsintäkter. 
 Siffrorna i studien kan inte generaliseras till hela gruppen av överskuldsatta. I studien uppskattas kostnader för händelser som en svårt skuldsatt person eventuellt råkar ut för. Alla överskuld- satta personer råkar inte ut för samtliga händelser. Att ett antal utsatta personer får det mycket svårt vet vi dock. Bland annat är arbetslöshet och sjukdom mer vanligt förekommande bland över- skuldsatta jämfört med befolkningen i övrigt. Siffrorna ska tas som en fingervisning av vilka situationer en person med allvarliga skuld- sättningsproblem kan hamna i, och vad dessa situationer kan kosta samhället i reda pengar, utöver det lidande som inte bara drabbar den överskuldsatta individen, utan också anhöriga och andra i omgivningen. 
 67 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 2.4 
  
 Hushållens balansräkning 
  
 2.4.1 
  
 Tillgångar och skulder 
  
 De svenska hushållen har skulder som uppgår till drygt 170 pro- cent 
 41,42  
 av disponibel inkomst och drygt 190 procent 
 43  
 om man inkluderar bostadsrättsföreningarnas skulder. Nivån är hög både i förhållande till andra länder och i ett historiskt perspektiv. I en jämförelse omfattande totalt 16 länder hamnade de svenska hus- hållen på femte plats när skuldkvoterna, skulder i procent till disponibel inkomst, för 2010 jämfördes. De svenska hushållens skuld- kvot var 1,5 större än Euroområdets (se diagram 2.1). 
 44 
  
 300 
  
 250 
  
 200 
  
 150 
  
 100 
  
 50 
  
 0 
  
 Nederländerna 
  
 Irland 
  
 Danmark 
  
 Källa: Riksbanken, Finansiell 
  
 Norge 
  
 England 
  
 Portugal 
  
 USA 
  
 Österrike 
  
 Italien 
  
 Polen 
  
 Sverige 
  
 Spanien 
  
 Finland 
  
 Euroområdet 
  
 Tyskland 
  
 Belgien 
  
 Frankrike 
  
 stabilitet 2012:2 
  
 41 
  
 Riksbanken (2013a). 
  
 42 
  
 Skuldkvoten i utredningens undersökning understiger de värden som riksbanken anger. Det kan bland annat bero på att definitionen av disponibel inkomst skiljer sig åt. I national- räkenskaperna ingår till exempel inte kapitalvinster och studielån. Det beror förmodligen också på det faktum att UC inte har alla kreditengagemang i sina register. 
  
 43 
  
 Finansinspektionen (2013). 
  
 44 
  
 Alla data, förutom för USA, kommer från Eurostat. När Eurostat beräknar skuldkvoten justeras den disponibla inkomsten för förändringar i hushållens pensionssparande. Det inne- bär att skuldkvoten för Sverige är lägre än den som återges på andra ställen i utredningen. 
  
 68 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Sedan  
 1990-talets 
  mitt har skulderna ökat från omkring 90 procent till dagens 170 procent av disponibel inkomst, exklusive bostads- rättsföreningarnas skulder. De närmaste åren spår riksbanken att de kommer att öka ytterligare några procentenheter. 
 45 
  
 Men samtidigt som skulderna har ökat har också hushållens för- mögenheter ökat. Tillgångarna har mer än fördubblats från 1990- talets mitt fram till i dag, från att ha legat under 300 procent under  
 1980-talets 
  första hälft till att tidvis ligga över 600 procent och i dags- läget vara en bit under 600 procent av den disponibla inkomsten (se diagram 2.2). 
  
 700 
  
 Total förmögenhet 
  
 Real förmögenhet 
  
 Finansiell förmögenhet 
  
 Skuldkvot 
  
 600 
  
 500 
  
 400 
  
 300 
  
 200 
  
 100 
  
 0 
  
 feb-80 
 maj-82 
 aug-84 
 nov-86 
 feb-89 
 maj-91 
 aug-93 
 nov-95 
 feb-98 
 maj-00 
 aug-02 
 nov-04 
 feb-07 
 maj-09 
 aug-11 
  
 Källa 
 : Riksbanken, Penningpolitisk rapport oktober 2013. 
 För att få en bättre överblick över hur hushållens förmögenheter och skulder har förhållit sig till varandra visas i diagram 2.3 kvoten mellan förmögenheter och skulder. Vid  
 1980-talets 
  början var hus- hållens förmögenheter omkring tre gånger så höga som deras skulder. I dagsläget är nivån något högre. De kraftiga fallen, vid 
  
 45  
 Riksbanken (2013a). 
 69 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 millennieskiftet och från 2007 och framåt, hänger främst samman med förändringar av de finansiella förmögenheterna. 
  
 5,0 
  
 Total förmögenhet/skulder 
  
 Real förmögenhet / skulder 
  
 4,5 
  
 Finansiell förmögenhet / skulder 
  
 4,0 
  
 3,5 
  
 3,0 
  
 2,5 
  
 2,0 
  
 1,5 
  
 1,0 
  
 0,5 
  
 0,0 
  
 1980-02-01 
 1984-04-01 
  
 1988-06-01 
 1992-08-01 
 1996-10-01 
 2000-12-01 
 2005-02-01 
 2009-04-01 
  
 Källa: Riksbankens penningpolitiska rapport oktober 2013, egna beräkningar 
  
 Ett annat mått är att titta på bruttosoliditeten, det vill säga det egna kapitalet i relation till totala tillgångar. I en jämförelse med 15 stora svenska börsbolag hade hushållen den näst högsta brutto- soliditeten, endast slagna av H& SCB. 
 Att enbart se på hur lånen fördelar sig över inkomstgrupperna kan dock vara missvisande eftersom det inte framgår vilka inkomster de olika decilgrupperna har. Mer intressant blir det om man också tar hänsyn till decilgruppernas inkomstnivåer. Utredningen har därför beräknat olika inkomstgruppers skuldkvot, det vill säga totala lån i förhållande till inkomstnivå (diagram 2.4). 
 Diagrammet visar att skuldkvoten tenderar att vara högre ju större inkomster ett hushåll har. 
 Kvintil 1, den femtedel av befolkningen med lägst inkomster, utgör ett undantag. En anledning till att denna grupp utmärker sig är att gruppen med negativa inkomster, till exempel på grund av kapitalförluster eller negativ näringsinkomster, har relativt stora skulder. Om man exkluderar dessa blir skuldkvoten något lägre för kvintil 1. 
  
 49  
 Den vuxna befolkningen har tio jämnstora grupper utifrån disponibel inkomst för hus- hållets konsumtionsvikt. Se ordförklaringar för en närmare förklaring av konsumtionenhet. 
 72 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 50 51 
  
 2,0 
  
 1,8 
  
 1,6 
  
 1,4 
  
 1,2 
  
 1,0 
  
 0,8 
  
 0,6 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,0 
  
 Kvintil 1 
  
 Kvintil 2 
  
 Kvintil 3 
  
 Kvintil 4 
  
 Kvintil 5 
  
 Källa: UC, SCB 
  
 Inkomstgrupper 
  
 En annan indikator är att se hur höglånetagarna, personerna med de största lånen, fördelar sig över inkomstdecilerna. 
 Enligt utredningens statistik har 189 656 personer, omkring 2,5 procent av den vuxna befolkningen, lån överstigande 1,8 miljoner kronor. Det visar sig att höglånetagarna i regel har höga inkomster (se diagram 2.5). 
  
 50 
  
 RTB-familj 
  
  skapas med hjälp av folkbokföringen. Personer som är sammanboende men ej är gifta eller har gemensamma barn kan inte kopplas samman och redovisas som ensam- stående i registret. 
  
 51 
  
 Skuldkvoten i utredningens undersökning understiger de värden riksbanken anger. Det kan bland annat bero på att definitionen av disponibel inkomst skiljer sig åt. I national- räkenskaperna ingår till exempel inte kapitalvinster och studielån. Se också bilaga 3. 
  
 73 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 52 
 90 000 
 80 000 
 70 000 
 60 000 
 50 000 
 40 000 
 30 000 
 20 000 
 10 000 
 0 
  
 Decil 1 
  
 Decil 2 
  
 Decil 3 
  
 Decil 4 
  
 Decil 5 
  
 Decil 6 
  
 Decil 7 
  
 Decil 8 
  
 Decil 9 
  
 Decil 10 
  
 Källa 
 : UC, SCB. 
 Sammantaget verkar det alltså finnas en stark koppling mellan hus- hållens inkomstnivå och omfattningen av deras kreditengagemang. 
 En liten varning behöver eventuellt utfärdas för hushållen med de allra lägsta inkomsterna. Denna grupp skulle dock behöva undersökas särskilt. I decilgrupp 1 finns exempelvis personer med negativa inkomster, till exempel på grund av kapitalförluster eller negativ näringsinkomster. Dessa kanske hamnar i decilgrupp 1 ett år, men i en mycket högre decilgrupp ett annat år, då näringsverk- samheten eller aktieaffärerna går bättre. 
  
 52  
 Fördelningen i inkomstkategorier har gjorts per konsumtions enhet. Konsumtionsenhet förklaras i  
 Ordförklaringar 
 . Om fördelningen av låntagarna sker på förvärvsinkomst utan justering för konsumtionsenheter blir mönstret detsamma med den stora skillnaden att fler höglånetagarna hamnar i decilgrupp 10. 
 74 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Skulder och utbildningsnivå 
 Personer med endast förgymnasial utbildning har lån i mindre utsträckning och mindre lån än de med gymnasial eller eftergymnasial utbildning. Personer med gymnasial utbildning är överrepre- senterade i kategorin små och medelstora lån. Personer med efter- gymnasial utbildning är överrepresenterade i gruppen medelstora och stora lån. 
  
 Källa 
 : UC, SCB. 
 Personer med högre utbildning bör i regel ha lättare att hantera stora lån än andra då deras arbetsmarknadsutsikter och inkomst- nivåer i regel är bättre än andras. 
 Skulder och åldersfördelning 
 Lånens fördelning över ålderskategorier följer en inverterad  
 U-kurva, 
  där unga och äldre ofta har färre och mindre lån i jämförelse med sin befolkningsstorlek, medan det motsatta förhållandet gäller för  
 30–54- 
  åringar. 
 75 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 Källa 
 : UC, SCB 
 . 
  
 30–54-åringar 
  bör har större möjligheter att hantera stora lån än andra, eftersom de oftare har högre inkomster än äldre och yngre. 
 Skulder och kön 
 Män har skulder i något större utsträckning än kvinnor. Över- representationen är särskilt stor för större lån. 
 76 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 60% 
  
 Kvinnor  
 18-år 
  
 Män 18- år 
  
 50% 
  
 40% 
  
 30% 
  
 20% 
  
 10% 
  
 0% 
  
 Andel av befolkningen 
  
 Inget lån. 
  
 Nivå 1. P1 - P25. 
  
 Nivå 2. P25 - P75. 
  
 Nivå 3. P75 - P100. 
  
 18 år eller äldre. 
  
 2 551 235 pers. 
  
 1-80000 
  kr. 
  
 80 001 - 708 894 kr. 
  
 708 895 kr eller mer. 
  
 1 253 840 pers. 
  
 2 505 467 pers. 
  
 1 253 107 pers. 
  
 Källa: SCB, UC 
 Män har i regel också högre inkomster och större förmögenheter än kvinnor varför de också bör ha bättre ekonomiska förutsätt- ningar att hantera stora lån. 
 Skulder och civilstånd 
 Det mest utmärkande när man tittar på lånemönster utifrån civil- stånd är att gifta och sammanboende med barn är kraftigt över- representerade bland hushåll med medelstora och stora lån och även att ensamstående med barn är något överrepresenterade i låntagar- grupperna. 
 77 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 53 
  
 Källa 
 : UC, SCB. 
 Gifta och sammanboende med barn bör troligen klara av större lån bättre än andra grupper. Möjligtvis utgör ensamstående med barn en riskgrupp. 
 Skulder och geografisk fördelning 
 Individer boende i Storstockholm är kraftigt överrepresenterade, och personer som inte bor i städer kraftigt underrepresenterade, bland dem med stora lån. 
  
 53  
 Hemmaboende barn" är personer 18 år eller äldre som är folkbokförda hos sina föräldrar. 
 78 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Källa 
 : UC, SCB. 
 Den centrala förklaringen till  
 Stor-Stockholms 
  överrepresentation av stora lån är att bostadslånen är mer omfattande i  
 Stor-Stockholm 
  än i övriga Sverige. Av bostadslånetagarna kommer 44 procent av gruppen med stora lån från  
 Stor-Stockholm. 
  
 Bostäderna utgör också en förmögenhet som kan realiseras. Så länge bostadspriserna är stabila eller stiger är risken för betalnings- problem liten för dem med bostadslån. 
 Därtill är arbetsmarknadsutsikterna bättre i  
 Stor-Stockholm 
  än på de flesta andra håll i Sverige. 
 Fördelning av totala lån. Sammanfattning 
 Statistiken visar sammantaget att personer med högre utbildning, högre inkomster, medelålders, män, boende i Stockholm och barn- familjer har lån i högre utsträckning än andra. Detta är i regel grupper som bör ha det lättare att hantera stora lån jämfört med andra eftersom de i regel har större förmögenheter, bättre arbets- marknadsutsikter och lägre förekomst av sjukskrivning än övriga grupper. 
 Möjligtvis bör man utfärda en varning för den lägsta decil- respektive kvintilgruppen i inkomstfördelningen och för ensam- stående med barn. 
 Det är dock viktigt att understryka att detta inte är en full- ständig bild. Många frågor om hushållens balansräkning kvarstår. Utredningen har till exempel inte haft tillgång till hushållens till- 
 79 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 gångar. Av särskilt intresse är också att studera hur utvecklingen ser ut över tiden. 
  
 2.4.3 
  
 Fördjupning: Bostadslån 
  
 Omkring fyra femtedelar av hushållens lån utgörs av bostadslån. Den höga bruttoskuldsättningen för svenska hushåll beror därför till stor del av de kraftigt stigande bostadspriserna de senaste  
 15–20 
  åren. 
  
 54 
  
 300 
  
 Sverige 
  
 250 
  
 Danmark 
  
 Norge 
  
 200 
  
 150 
  
 100 
  
 50 
  
 0 
  
 1995-03-01 
  
 1997-05-01 
  
 1999-07-01 
  
 2001-09-01 
  
 2003-11-01 
  
 2006-01-01 
  
 2008-03-01 
  
 2010-05-01 
  
 Källa:  
 Finansiell stabilitet 2012:1,  
 Riksbanken 
  
 De stigande bostadspriserna innebär emellertid också att även hus- hållens reala förmögenheter har ökat. 
 En central fråga är om prisutvecklingen är rimlig, vilka låntagare som sitter på de stora lånen och hur hushållen skulle klara av för- ändrade villkor som till exempel högre arbetslöshet eller ett högre ränteläge. 
  
 54  
 Reala huspriser definieras som nominella priser Campbell. 
 80 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Prisbubbla eller fundamentala faktorer bakom prisuppgången på bostäder? 
 Priset på bostäder har stigit under lång tid. Huruvida det finns en prisbubbla på bostadsmarknaden eller om prisutvecklingen de senaste 15 åren bygger på fundamentala faktorer har diskuterats flitigt de senaste åren. 
 I många andra länder, bland annat Danmark (se diagram 2.7, ovan) innebär finanskrisen slutet på en lång period av stadigt stigande priser. I Irland, Spanien och vissa amerikanska delstater har pris- erna fallit med 40 procent sedan toppen. 
 55  
 Sverige utgör ett undan- tag, om man bortser från en mindre nedgång under 2008. 
 Denna utveckling har fått många att varna för en svensk pris- bubbla. Exempelvis varnade Bostadskreditnämnden 
 56  
 i februari 2010 för att svenska bostadspriser var övervärderade med omkring 20 procent. Andra menar dock att priserna bygger på fundamentala faktorer, exempelvis menar Wolfe och Yazdi 
 57  
 att de senaste årens prisuppgång kan förklaras av högre disponibla inkomster och strukturellt lägre reala bostadsräntor. 
 I Riksbankens utredning om risker på den svenska bostadsmark- naden (2011b) drogs slutsatsen att de höga svenska bostadspriserna i stor utsträckning kan förklaras av fundamentala faktorer som att hushållens inkomstutveckling varit god, att realräntan sjunkit och att utbudet av bostäder ökat långsamt. Samtidigt understryker riksbanken att man ska vara försiktig med att dra alltför långt- gående slutsatser av utvecklingen av fundamentala faktorer. En följdfråga är exempelvis om de fundamentala faktorerna i sig befinner sig på rimliga nivåer. Det gäller exempelvis det låga bostadsbyggandet och den låga realräntan. 
 För att göra en ordentlig analys av bostadsmarknaden krävs, lik- som för lånemarknaden i sin helhet, tillgång till mer relevant statistik. Utredningen lägger förslag på det området i kapitel 5. Vi har för vår del inte studerat prisutvecklingen på bostäder, utan istället undersökt vem som lånar på bostadsmarknaden. 
  
 55 
  
 Wolfe och Johnson (2010). 
  
 56 
  
 Bostadskreditnämnden (2010) 
  
 57 
  
 Wolfe och Yazdi (2010). 
  
 81 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 Nedbrutna siffror om bolånetagarna 
 Utredningens egen undersökning ger samma resultat som för totala lån 
 Vi har i vår egen undersökning också tittat på hur bostadslånen för- delar sig mellan olika grupper i samhället. 
 58 
  
 Statistiken för bostadslån visar i stort sett samma mönster som för totala lån (som redovisades ovan), varför vi har valt att inte redovisa diagrammen och tabellerna separat. För den intresserade finns bakgrundstabellerna på regeringens hemsida i anslutning till publiceringen av huvudbetänkandet (se mer information i bilaga 3 
 Bakgrund till utredningens statistik 
 ). Nedan följer de viktigaste slutsatserna. 
  
 Bolånetagarnas inkomstfördelning  
 visar på ett tydligt samband mellan inkomstnivå och bolånestorlek. Exempelvis innehas 27 procent av de högsta bostadslånen av den högsta decilen, medan den lägsta decilen endast har tre procent av de stora lånen. 
  
 Bolånetagarnas åldersfördelning  
  
 följer en inverterad  
  
 u-kurva. 
  
  Åldersgrupper som är överrepresenterade bland dem med stora bostadslån är åldersgrupperna  
  
 30–54 
  
  år. Yngre och äldre är underrepresenterade med stora lån. 
  
 Bolånetagarnas civilstånd  
 visar att barnfamiljer är över- representerade i gruppen med stora lån. 
  
 Bolånetagarnas utbildningsnivå  
  
 visar att personer med efter- gymnasial utbildning är överrepresenterade i gruppen med stora lån och bland dem med mellanstora lån. Gymnasieutbildade är överrepresenterade i gruppen med små lån och mellanstora lån. Personer med förgymnasial utbildning är överrepresenterade i gruppen utan lån och underrepresenterade i gruppen med mellanstora och stora lån. 
  
 Bolånetagarnas kön  
 visar att män är överrepresenterade i gruppen med bostadslån, i synnerhet gruppen med stora bostadslån. 
  
 Bolånetagarnas geografiska hemvist  
  
 visar att boende i Stor- Stockholm är kraftigt överrepresenterade bland dem med stora 
  
 58  
 Även för dessa lån har befolkningen delats in i fyra grupper, men lånenivåerna per grupp ser något annorlunda ut. Inga bostadslån. 4 429 116 personer. Percentil  
 0-25. 
 1–242 
  060 kr. 783 630 pers. Percentil  
 25-75. 
  242  
 061–900 
  000kr 1 569 970 pers. Percentil  
 75-100. 
  780 933 pers. 900 001 kr eller mer. 
 82 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 lån. Personer boende i större städer och personer på lands- bygden är underrepresenterade i kategorin stora bostadslån. 
 Den sammantagna bilden är, liksom för totala lån, att det i huvud- sak är grupper som borde ha ekonomiska förutsättningar att klara av stora bostadslån som också har dem. 
 Denna bild understryks också av Finansinspektionens bolåne- undersökningar. 
 59  
 Den visar bland annat att: 
  
 Skuldkvoten är större i storstäderna, särskilt i  
  
 Stor-Stockholm, 
  än i övriga landet.  
 Det är en rimlig fördelning om man också utgår från att bostadspriserna är högre i storstäderna och att arbets- marknaden i regel är bättre i större städer än i mindre, varför risken för arbetslöshet och svårigheter att klara av sina bostads- lån minskar 
  
 Belåningsgraden däremot är mindre i  
  
 Stor-Stockholm 
  och Stor- Göteborg jämfört med övriga Sverige.  
 Stockholmshushållet, som i genomsnitt tjänar mer än hushållet i övriga Sverige, köper alltså dyrare bostäder i förhållande till sin inkomst, men tar en mindre andel bolån, i förhållande till bostadens värde, för att bekosta sitt inköp. I genomsnitt förefaller alltså de med de största bostadslånen också ha den största bufferten vid prisfall på bostaden. 
  
 Belåningsgraden är högre ju yngre bolånetagaren är.  
  
 Det förefaller rimligt då yngre inte har lika stora besparingar och inte har varit med om tidigare prisuppgångar på bostadsmarknaden i samma utsträckning som äldre. 
  
 Skuldkvoten är högst för  
  
 26–50-åringar. 
 Även om unga tar stora lån i förhållande till bostadens värde, är bostäderna inte lika dyra i förhållande till de ungas inkomster, som de är för personer som i högre utsträckning har hunnit etablera sig på arbets- marknaden. 
  
 Den genomsnittliga skuldkvoten ökar ju större inkomster bolåne- tagaren har, med undantag för dem med allra högst inkomster 
  
 . Det kan kanske ha att göra med en större försiktighet hos banker att låna ut pengar till låginkomsthushåll, men också en större försiktighet hos låntagarna själva. 
  
 59  
 Finansinspektionen (2012c) och Finansinspektionen (2013). 
 83 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 Sammantaget visar Finansinspektionens statistik över skuldkvot och belåningsgrad att hushåll som har högre inkomster, har nått en ålder där man i regel är etablerad på arbetsmarknaden och bor i den ekonomiskt mest välmående regionen i Sverige,  
 Stor-Stockholm, 
  också har störst skulder i förhållande till sin disponibla inkomst. Det är samtidigt hushåll som man på förhand kan anta har goda framtidsutsikter på arbetsmarknaden, varför de kan antas inte löpa lika stor risk att hamna i överskuldsättning på grund av arbets- löshet. Liknande samband kan också gälla beträffande hälsa och risken för sjukfrånvaro. 
 Finansinspektionens stresstester 
 Den sammantagna bilden av utredningens och Finansinspektionens statistik är att det huvudsakligen är hushåll som bör ha större mot- ståndskraft mot ekonomiska chocker som sitter på de stora lånen. 
 Finansinspektionen har också gjort stresstester för att se hur hushållen klarar av ekonomiska chocker som en kraftigt ökad arbetslöshet eller kraftigt höjda räntor. 
 Den sammantagna bilden är att hushåll som har tagit nya bolån har en god återbetalningsförmåga och god motståndskraft mot ränteuppgångar, inkomstbortfall och prisfall på bostäder. 
 60 
  
 I diagram 2.8 visar det sig att relativt få hushåll skulle få under- skott i sin kvar att leva  
 på-kalkyl 
 61 
  
 vid stora räntehöjningar (något fler skulle dock få underskott om de var tvungna att amortera vid stigande räntor). 
  
 60 
  
 Finansinspektionen (2013). 
  
 61 
  
 Se Ordförklaringar eller Finansinspektionen (2013) för beskrivning av Kvar att leva på- kalkyl. 
  
 84 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 10,0 
  
 9,0 
  
 Utan amortering 
  
 8,0 
  
 Med amortering 
  
 med underskott 
  
 7,0 
  
 6,0 
  
 5,0 
  
 hushåll 
  
 4,0 
  
 Andel 
  
 3,0 
  
 2,0 
  
 1,0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 Källa: Finansinspektionen, Den svenska bolånemarknaden 2013 
  
 Räntepåslag, procent 
  
 Finansinspektionen har också beräknat hur många som skulle få underskott i sina hushållsbudgetar vid ökad arbetslöshet. Vid en ökning av arbetslösheten på tio procentenheter och ett antagande att arbetslösa som är anslutna till  
 a-kassan 
  får ersättning, får cirka fyra procent av hushållen i stickprovet ett underskott i sin kalkyl (se diagram 2.9). 
 85 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 14 
  
 12 
  
 Ingen antas få 
  
 arbetslöshetsersättning 
  
 Hushåll anslutna till  
 a-kassan 
  
 underskott 
  
 10 
  
 antas få ersättning 
  
 8 
  
 med 
  
 Andel hushåll 
  
 6 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 Ökning av arbetslöshet, procentenheter 
 Källa: Finansinspektionen, Den svenska bolånemarknaden 2013 
 Finansinspektionens tester visar alltså att relativt få hushåll skulle hamna på underskott även om arbetslösheten eller räntenivåerna i samhället stiger kraftigt. 
 Men det finns fortfarande ett antal frågor som behöver utredas närmare. Finansinspektionen skriver själv till exempel att ett inkomst- bortfall eller räntehöjningar innebär att hushållens konsumtion för annat än boende minskar. 
 62  
 Sådana förlopp kan i sin tur leda till ytterligare ökad arbetslöshet i samhället, vilket skulle kunna bidra till att än fler får underskott i sina budgetar. Sådana förlopp bör studeras vidare. 
  
 62  
 Finansinspektionen (2013). 
 86 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 2.4.4 
  
 Fördjupning: Fördelning av konsumtionslån 
  
 63  
 på olika grupper 
 En föreställning som utredningen har haft är att överskuldsättning i regel inte beror på stora bostadslån, utan om det är några lån som är problematiska är det andra varianter som konsumtionskrediter, fakturakrediter, snabblån med flera. 
 Därför ville utredningen separera konsumtionslånen (eller de övriga lånen) från bostadslånen (och  
 CSN-lånen) 
  och se hur dessa fördelas mellan olika grupper i samhället. En redogörelse för hur den fördelningen ser ut återfinns nedan. 
 Hushållen delas även för övriga lån in i fyra kategorier beroende på lånets omfattning. Indelningen har skett i samråd med Statistiska Centralbyrån. 
  
 Inga lån:  
 0 kronor i lån (omfattar 4 306 319 personer) 
  
 Små lån:  
 Peterson  
 0–25 
  av dem med lån.  
 1–3 
  786 kronor i lån (814 362 personer) 
  
 Mellanstora lån:  
 Percentil  
 25–75. 
  3  
 786–88 
  216 kronor (omfattar 1 628 639 personer) 
  
 Stora lån:  
 Peterson  
 75–100. 
  88 217 kronor eller mer (814 329 personer) 
 De statistiska sambanden är ofta lika för konsumtionslån (övriga lån) och de totala lånen som redovisades ovan. Nedan redovisas därför endast de samband som avviker tillräckligt mycket från redovisningen av totala lån eller som är särskilt intressanta av andra anledningar. 
 Personer med gymnasial utbildning har mer konsumtionslån (övriga lån) än andra 
 Även när det gäller konsumtionslån (övriga lån) är personer med förgymnasial utbildning underrepresenterade. Men även personer med eftergymnasial utbildning är underrepresenterade för de stora 
  
 63  
 Konsumtionslån motsvarar i denna framställning alla lån som är registrerade hos UC som inte är bostadsrättskrediter eller fastighetskrediter. Inte heller  
 CSN-lån 
  ingår. Dock ingår inte alla lån som är intressanta ur överskuldsättningssynpunkt. UC har till exempel inte fakturafordringar, inkassobolagens fordringar eller snabblånen i sina register. Se bilaga 3  
 Bakgrund till utred- ningens statistik  
 för en beskrivning av statistiken. 
 87 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 lånen, medan de med gymnasial är överrepresenterade för mellan- stora och stora lån. 
  
 Källa 
 : UC, SCB. 
 Detta skiljer sig från fördelningen av totala lån. Det finns således måhända en viss förhöjd risk att det är personer utan högre utbild- ning som är överrepresenterade i gruppen stora övriga lån. 
 Övriga landet (ej städer) är överrepresenterat bland dem med stora konsumtionslån (övriga lån) 
 Individer boende utanför städerna är överrepresenterade i kategorin stora övriga lån. 
  
 Källa 
 : UC, SCB. 
 88 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Det kan innebära en viss förhöjd risk att personer utanför storstads- områden har större övriga lån i högre utsträckning än andra eftersom det är områden där arbetsmarknadsutsikterna ofta är något sämre än i tätorter och storstäder. 
 Personer som äger ett småhus är överrepresenterade och personer som bor i hyresrätt underrepresenterade i gruppen med stora konsumtionslån (övriga lån) 
 Lånens fördelning på boendeform har inte redovisats i avsnitten ovan eftersom personer boende i småhus eller bostadsrätter rimligtvis ska ha högre totala lån än personer boende i hyresrätter. Här redovisas dock fördelningen av övriga lån givet i vilken boendeform personen bor. Tabellen visar att småhusägare är något överrepresenterade bland låntagarna och att hyrestagarna är underrepresenterade. För- delningen är positiv ur ett överskuldsättningsperspektiv eftersom personer med stora förmögenheter i form av småhus bör ha lättare att också kunna klara de åtaganden som övriga lån medför. 
  
 Källa 
 : UC, SCB. 
 Slutsats konsumtionslån (övriga lån) 
 Även konsumtionslån (övriga lån) samvarierar i hög utsträckning med hur fördelningen ser ut för totala lån. Bilden förefaller därför ganska positiv, även om det är viktigt att understryka att alla övriga lån inte ingår i den återgivna statistiken, däribland snabblån, faktura- fordringar och fordringar som ägs av inkassobolagen. 
 89 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 2.5 
  
 Statistik om överskuldsättning 
  
 I avsnittet ovan belystes hushållens balansräkning och särskilt deras skuldsättning. I detta avsnitt tittar vi närmare på överskuldsättning, främst definierat som de hushåll som har sådana ekonomiska problem att de har skulder hos Kronofogdemyndigheten. En stor del av diagrammen och tabellerna bygger på utredningens egen undersök- ning. Undersökningens förutsättningar, och valet av mått på över- skuldsättning, beskrivs närmare i bilaga 3  
 Bakgrund till utredningens statistik 
 . 
  
 2.5.1 
  
 Överskuldsättning över tiden 
  
 Antalet fysiska gäldenärer hos Kronofogdemyndigheten ökade kraftigt åren 1995 till 1998, det vill mitt under budgetsaneringen som följde efter  
 1990-talskrisen 
  i svensk ekonomi. 
 Mellan 1998 och 2008 minskade antalet fysiska gäldenärer från över 520 000 till under 420 000. Därefter har antalet ökat igen och är var 2012 uppe i över 440 000 personer. 
  
 550 000 
  
 Fysiska personer 
  
 500 000 
  
 450 000 
  
 400 000 
  
 350 000 
  
 300 000 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 2008 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 2012 
  
 Källa: KFM 
  
 90 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Även skuldbeloppet 
 64  
 hos Kronofogdemyndigheten ökade kraftigt mellan 1995 och 1998, från drygt 70 till drygt 100 miljarder kronor, för att därefter vända ned igen till under 80 miljarder kronor under mitten av  
 2000-talet. 
  Sedan dess har beloppet ökat igen till att 2012 vara drygt 92 miljarder kronor. 
 Åren mellan 1995 och 2000 uppvisade snabba förändringar i skuld- beloppet Därefter har utvecklingen varit lugnare. Om man justerar för inflationen är skillnaden i totalt skuldbelopp mellan 1995 och 2012 försumbar. 
 Den mest intressanta utvecklingen gäller dock inte totala skuld- belopp, utan snarare utvecklingen av  
 e-målsskulderna, 
  det vill säga privata skulder, som nästan har fyrfaldigats i nominella värden sedan 1995. Det är också viktigt att veta att utöver de registrerade enskilda målen hos Kronofogdemyndigheten finns obetalda fordringar som inte har skickats in för verkställighet hos Kronofogde- myndigheten och därmed inte heller finns i deras register. 
  
 120 000 000 000 
  
 A-mål 
  
 E-mål 
  
 Totalt 
  
 100 000 000 000 
  
 80 000 000 000 
  
 60 000 000 000 
  
 40 000 000 000 
  
 20 000 000 000 
  
 0 
  
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 
  
 Källa: KFM 
  
 64  
 Skuldbeloppet inbegriper både fysiska och juridiska gäldenärer. De juridiska gäldenärerna utgör i dagsläget drygt en tiondel av det totala antalet gäldenärer. 
 91 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 2.5.2 
  
 Jämförelse av betalningsproblem med andra länder 
  
 Intressant vore att jämföra överskuldsättning i olika länder. Tyvärr saknas bra jämförelser på området. Under utredningens gång har ett arbete pågått inom  
 EU-kommissionen 
  med en internationell jämförelse som beräknades vara klar våren 2013. Rapporten har dock inte publicerats ännu. 
 Inom EU görs också en jämförelse av hur stor andel av befolk- ningen som har det svårt att få sin ekonomi att gå ihop. Sverige kommer väl ut ur jämförelsen. Endast 3,3 procent av Sveriges befolkning har stora problem att få ekonomin att gå ihop, jämfört med 10 procent för EU som helhet. 
 30 
 25 
 20 
 15 
 10 
 5 
 0 
  
 Norge Finland Luxemburg Tyskland Nederländerna Sverige Schweiz Danmark Frankrike Österrike Storbritannien Estland Tjeckien Belgien Slovenien Spanien Slovakien Litauen Island Polen Malta Irland Italien Portugal Kroatien Rumanien Lettland Cypern Grekland Ungern Bulgarien 
  
 Källa: Eurostat,  
 Inability to make ends meet 
 . 
  
 92 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 2.5.3 
  
 Många med begränsad kontantmarginal 
  
 Enligt Statistiska Centralbyråns undersökningar av levnadsför- hållanden (ULF/SILC) saknar var sjätte person ekonomisk marginal för oförutsedda utgifter. 
 Med ekonomisk marginal menas att man skulle klara av att betala en oväntad utgift om 8 000 kronor inom en månad utan att låna eller be om hjälp. 
 Kvinnor och unga är överrepresenterade vilket framgår i diagram- met nedan. Enligt Statistiska Centralbyrån är också ensamstående med barn och arbetare överrepresenterade. 
  
 35 
  
 30 
  
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män kvinnor män kvinnor män kvinnor 
  
 män kvinnor män kvinnor män kvinnor 
  
 män kvinnor 
  
 16-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-84 
  år 
  
 85+ år 
  
 Källa: SCB 
  
 2.5.4 
  
 Vem är överskuldsatt? 
  
 I detta avsnitt presenteras statistik om de personer som har en skuld hos Kronofogdemyndigheten jämfört med Sveriges vuxna befolkning i sin helhet. Avsnittet är uppdelat i tre underavsnitt. 
  
 Det första  
 avsnittet är en kort beskrivning av den typiske gäldenären hos Kronofogdemyndigheten. 
 93 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 Det andra  
 avsnittet redogör för vilka åldersgrupper, kön, civil- stånd med mera som är över- respektive underrepresenterade med skulder hos Kronofogdemyndigheten. Detta bygger på uppgifter från Kronofogdemyndigheten och Statistiska Centralbyrån. 
  
 Det tredje  
 avsnittet inbegriper också uppgifter från UC och visar på över- respektive underrepresentation i kreditengagemang hos UC för dem som har skulder hos Kronofogdemyndigheten. 
 Avsnitt 1: Den typiske gäldenären hos Kronofogdemyndigheten 
 I statistiken har utredningen utgått från de 370 000 personer som hade en skuld hos Kronofogdemyndigheten den 14 maj 2013 och som kunde matchas mot Statistiska Centralbyråns befolknings- register respektive UC:s register. 
 Typiska attribut hos dessa är: 
  
 Att vara man (62 procent) 
  
 Att vara  
  
 25–54 
  år (67 procent) 
  
 Att bo i hyresrätt (66 procent) 
  
 Att inkomstmässigt tillhöra decilgrupp  
  
 1–3 
  (65 procent) 
  
 Att vara ensamstående (64 procent) 
  
 Att ha förgymnasial (34 procent) eller gymnasial (51 procent) utbildning (tillsammans 85 procent) 
  
 Att ha mindre totala lån än genomsnittet 
  
 Avsnitt 2: Vad kännetecknar skuldsatta hos 
 Kronofogdemyndigheten utifrån kön, civilstånd m.m.? 
 Överrepresentation av män 
 Män är överrepresenterade. Av alla som har skulder hos Kronofogde- myndigheten är 62 procent män. 
 94 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 70,0% 
  
  Kvinnor  
  Män 
 60,0% 
 50,0% 
 40,0% 
 30,0% 
 20,0% 
 10,0% 
 0,0% 
  
 Andel av befolkningen 18 år eller äldre 
  
 Andel hos KFM 
  
 Källa: KFM, SCB 
 Män är särskilt överrepresenterade för skulder som är 100 000 kronor eller högre. För skulder mellan 100 000 och 200 000 kronor utgör de nästan 66 procent och för skulder över 200 000 kronor nästan 70 procent. 
 Män är än mer överrepresenterade bland personer registrerade hos Kronofogdemyndigheten 1992 eller tidigare, där de utgör två tredjedelar av gruppen. 
 En annan indikation på överrepresentationen av män är hur många allmänna mål som inbegriper män eller kvinnor. I diagram 2.15 visas att män är överrepresenterade i samtliga måltyper förutom studie- medel. 
 95 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 80000 
 70000 
 60000 
 50000 
 40000 
 30000 
 20000 
 10000 
 0 
 Källa: SCB, KFMavgift- Tv 
  
 Kvinnor 18 år - 
  
 Män 18 år - 
  
 Skattekontot 
  
 Studiemedel 
  
 Fordonsskatt 
  
 Underhålls- stöd 
  
 Felparkering 
  
 Bötesmedel 
  
 Brottsoffer- fond 
  
 Marginella geografiska skillnader 
 Utredningen valde, i dialog med Statistiska Centralbyrån, att göra en geografisk uppdelning av Sverige i fem kategorier, de tre storstads- regionerna för sig, större städer samt övriga områden. Skillnaderna enligt denna indelning är marginella. Det finns en marginell över- representation i  
 övriga områden 
 , 36,1 procent hos Kronofogde- myndigheten jämfört med 33,7 procent av befolkningen och en marginell underrepresentation i  
 större städer  
 25,6 procent hos Kronofogdemyndigheten mot 27,8 procent av befolkningen. 
 I de tre storstadsområdena är skillnaderna mycket marginella. I  
 Stor-Malmö 
  är det en marginell överrepresentation och i Stor- Göteborg en marginell underrepresentation. Skillnaderna är dock så små att det är vanskligt att dra några slutsatser. 
 En mer finfördelad indelning där enskilda kommuner eller grupper av kommuner analyseras gemensamt skulle möjligtvis ge en mer differentierad bild. 
 96 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 45,0% 
  
 40,0% 
  
 Andel av befolkningen 18 år eller äldre 
  
 Andel hos KFM 
  
 35,0% 
  
 30,0% 
  
 25,0% 
  
 20,0% 
  
 15,0% 
  
 10,0% 
  
 5,0% 
  
 0,0% 
  
 De tre storstadsregionerna 
  
 Större städer 
  
 Övriga 
  
 Källa: KFM, SCB, egna beräkningar 
 Kraftig överrepresentation av ensamstående män och ensamstående kvinnor med barn 
 Ensamstående, i synnerhet de som har barn, är överrepresenterade hos Kronofogdemyndigheten. 
 Av alla som har skulder hos Kronofogdemyndigheten är 51 pro- cent ensamstående utan barn, medan denna grupp utgör 36 procent av befolkningen i sin helhet. Ensamstående med barn utgör 13,9 procent av dem med skulder hos Kronofogdemyndigheten men endast 5,5 procent av befolkningen. 
 97 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 65 
 60,0% 
 50,0% 
 40,0% 
 30,0% 
 20,0% 
 10,0% 
 0,0% 
  
 Andel av befolkningen 18 år eller äldre 
  
 Andel hos KFM 
  
 Ensamstående utan 
  
 Ensamstående med 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 Gifta/sammanboende Hemmaboende "barn" 
  
 barn 
  
 barn 
  
 utan barn 
  
 med barn 
  
 Källa: SCB, KFM 
 Situationen skiljer sig dock åt mellan män och kvinnor. 
 Bland kvinnorna är det ensamstående kvinnor med barn som är mest utsatta. Ensamstående kvinnor utan barn sticker däremot inte ut i statistiken. 
 De ensamstående männen är överrepresenterade oavsett om de har barn (5,0 procent hos KFM jämfört med 2,6 procent av alla män) eller inte (58,6 procent hos KFM jämfört med 36,9 procent av alla män). 
 Vidare är ensamstående särskilt överrepresenterade bland hus- håll som har varit skuldsatta under lång tid. Den enskilt största undergruppen av alla indelningar i civilstånd utgörs av ensam- stående utan barn med skulder hos Kronofogdemyndigheten från 1992 eller tidigare (nästan 55 000 personer). Ensamstående med barn är särskilt överrepresenterade bland skulder från  
 1993–2002. 
  
 65  
 Hemmaboende barn" är personer 18 år eller äldre som är folkbokförda hos sina föräldrar. 
 98 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Överrepresentation av personer i åldern  
 25–59 
  
 Personer i åldern  
 25–59, 
  i synnerhet personer i åldern  
 40–54, 
  är överrepresenterade hos Kronofogdemyndigheten. Personer över 75 år är kraftigt underrepresenterade. 
 Åldersgruppen  
 25–59 
  utgör nästan 57 procent av hela befolk- ningen, men hos personer med skulder hos Kronofogdemyndigheten utgör de 76 procent. Åldersgruppen  
 40–54 
  utgör 25 procent av hela befolkningen, men hos personer med skulder hos Kronofogde- myndigheten utgör de 37 procent. 
  
 16,0% 
  
 14,0% 
  
 Andel av befolkningen 18 år eller äldre 
  
 Andel hos KFM 
  
 12,0% 
  
 10,0% 
  
 8,0% 
  
 6,0% 
  
 4,0% 
  
 2,0% 
  
 0,0% 
  
 18-19 
  
 20-24 
  
 25-29 
  
 30-34 
  
 35-39 
  
 40-44 
  
 45-49 
  
 50-54 
  
 55-59 
  
 60-64 
  
 65-69 
  
 70-74 
  
 75- 
  
 Källa: SCB, KFM, UC 
 Unga i åldersspannet 18 till 24, är dock överrepresenterade för skulder hos Kronofogdemyndigheten som understiger 20 000 kronor. Detta beskrivs noggrannare i kapitel 4  
 Situationen för barn och unga. 
  
 Beträffande skuldsanering och löneutmätning ser vi dock ett litet annorlunda mönster. Löneutmätning blir inte överrepre- senterat förrän i åldersgruppen  
 35–39 
  och är överrepresenterat ända till åldersgruppen  
 65–69 
  år. 
 För skuldsanering börjar överrepresentationen i åldersgruppen  
 40–44 
  år och gäller ända till  
 70–74 
  år. 
 99 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 18,0% 
  
 Andel av befolkningen 18 år eller äldre 
  
 Löneutmätning 
  
 Skuldsanering 
  
 16,0% 
  
 14,0% 
  
 12,0% 
  
 10,0% 
  
 8,0% 
  
 6,0% 
  
 4,0% 
  
 2,0% 
  
 0,0% 
  
 18-19 
  
 20-24 
  
 25-29 
  
 30-34 
  
 35-39 
  
 40-44 
  
 45-49 
  
 50-54 
  
 55-59 
  
 60-64 
  
 65-69 
  
 70-74 
  
 75- 
  
 Källa: SCB, KFM 
 Överrepresentation av personer med förgymnasial och gymnasieutbildning 
 Personer utan eftergymnasial utbildning, i synnerhet de med enbart förgymnasial utbildning, är överrepresenterade hos Kronofogde- myndigheten. 
 Av alla som har skulder hos Kronofogdemyndigheten har 34 procent förgymnasial utbildning, medan denna grupp utgör 22 pro- cent av befolkningen i sin helhet. Personer med gymnasieutbild- ning utgör 51 procent av alla med skuld hos Kronofogdemyndigheten, men enbart 44 procent av befolkningen. 
 100 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 60,0% 
  
 50,0% 
  
 Andel av befolkningen 18 år eller äldre 
  
 Andel hos KFM 
  
 40,0% 
  
 30,0% 
  
 20,0% 
  
 10,0% 
  
 0,0% 
  
 Förgymnasial 
  
 Gymnasie 
  
 Eftergymnasial 
  
 Okänd 
  
 Källa: KFM, SCB 
 Sammantaget utgör gruppen med förgymnasial- och gymnasie- utbildning nästan två tredjedelar av befolkningen. Deras andel av alla som har skuld hos Kronofogdemyndigheten uppgår till över 85 procent. Gruppen blir än mer överrepresenterad ju mer långvariga skulderna har varit. Av personer med skulder från 1992 eller tidigare har 90 procent som mest gymnasieutbildning. 
 Kraftig överrepresentation av boende i hyresrätt 
 Personer boende i hyresrätt är kraftigt överrepresenterade hos Kronofogdemyndigheten. 
 Av alla som har skulder hos Kronofogdemyndigheten är nästan två tredjedelar boende i hyresrätt, medan denna grupp utgör färre än en tredjedel av befolkningen i sin helhet. 
 101 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 70,0% 
  
 60,0% 
  
 Andel av befolkningen 18 år eller äldre 
  
 Andel hos KFM 
  
 50,0% 
  
 40,0% 
  
 30,0% 
  
 20,0% 
  
 10,0% 
  
 0,0% 
  
 Ägt småhus 
  
 Bostadsrätt 
  
 Hyresrätt m.m. 
  
 Källa: KFM, SCB, egna beäkningar 
  
 Kraftig överrepresentation av låginkomsttagare 
 Låginkomsttagare är kraftigt överrepresenterade hos Kronofogde- myndigheten. 
 Av alla som har skulder hos Kronofogdemyndigheten kommer 30,8 procent från decil 1; 20,7 procent från decil 2 och 14 procent från decil 3. Varje decil utgör en tiondel av befolkningen. 
 102 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 66 
 35,0% 
 30,0% 
 25,0% 
 20,0% 
 15,0% 
 10,0% 
 5,0% 
  
 0,0% 
  
 Decil 1 
  
 Decil 2 
  
 Decil 3 
  
 Decil 4 
  
 Decil 5 
  
 Decil 6 
  
 Decil 7 
  
 Decil 8 
  
 Decil 9 
  
 Decil 10 
  
 Källa: KFM, SCB, egna beräkningar 
 Decil 1 är särskilt överrepresenterad för skulder hos Kronofogde- myndigheten som är 100 000 eller lägre. För decil 2 och 3 är fördel- ningen av skulder jämnare. 
 De i decil 1 är extra överrepresenterade med skulder från perioden  
 2003–2012. 
  I decil 2 och 3 växer andelen med antalet skuldår. 
 Skulder understigande 100 000 kronor? 
 En tredjedel av alla har skulder hos Kronofogdemyndigheten under- stigande 20 000 kronor och 70 procent har skulder understigande 100 000 kronor. Enbart 17 procent har skulder som överstiger 200 000 kronor. 
  
 66  
 Konsumtionsenhet och inkomstindelningen av decilgrupperna förklaras i  
 Ordförklaringar. 
  
 103 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 160000 
 140000 
 120000 
 100000 
 80000 
 60000 
 40000 
 20000 
 0 
  
 20-100 
  tkr 
  
 100-200 
  tkr 
  
 >200 tkr 
  
 Källa: KFM, SCB, 
 Det är dock vanskligt att dra slutsatsen att det faktiska skuld- beloppet för dessa individer är måttligt. I denna statistik återfinns inte information om vilka övriga fordringar som inkassobolag och andra sitter på. De faktiska skulderna per individ kan alltså vara högre. 
 Korta och långa skuldförhållanden 
 En viktig fråga att få besvarad är hur länge hushåll befinner sig i en allvarlig skuldsituation. Är det någonting som går att hantera relativt snabbt eller något som är långvarigt och svårt att ta sig ur? 
 Det bästa vore att ha tillgång till registeruppgifter på individnivå som samlas in i lämpliga intervaller för att kunna följa utvecklingen över tiden. Men även ett enstaka nedslag, som utredningen har fått förlita sig på, kastar ett visst ljus över de aktuella förhållandena. 
 Av de omkring 370 000 personer som var inskrivna med en skuld hos Kronofogdemyndigheten den 14 maj 2013 och som gick att matcha gentemot Statistiska Centralbyråns register hade över 95 000 registrerats för första gången hos Kronofogdemyndigheten 1992 eller tidigare. Nästan 190 000 personer, hade registrerats 2002 
 104 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 eller tidigare. Samtidigt var nästan 125 000 personer registrerade 2008 eller senare. 
 67 
  
 120000 
 100000 
 80000 
 60000 
 40000 
 20000 
 0 
  
 2013 
  
 2012 - 2008 
  
 2007-2003 
  
 2002-1998 
  
 1997-1993 
  
 1992 och tidigare 
  
 Källa: KFM, SCB 
 Det förefaller alltså finnas en tudelning av gäldenärerna, där en betydande del tar sig ur skuldproblemen inom några år, medan en annan grupp fastnar i skuldproblem under lång tid. Värt att notera är till exempel att antalet personer inskrivna  
 1993–1997 
  enbart är marginellt färre än de som registrerades  
 1998–2002. 
  
 Det finns en del som tyder på att den tudelningen dessutom är än mer markant än vad som framkommer i diagrammet ovan. Som beskrevs i fotnot 68, finns mycket som talar för att grupperna med långvariga skulder egentligen borde omfatta fler personer. Sam- tidigt är det många som betalar av sina skulder till Kronofogde- myndigheten inom  
 1–2 
  år. Av de cirka 85 000 personer som registrerades för sin första skuld hos Kronofogdemyndigheten 
  
 67  
 OBS! Gäldenärer registreras när de får sin första skuld hos Kronofogdemyndigheten och är kvar i registren så länge några skulder återstår. Om alla skulder betalas avregistreras man (se bilaga 3  
 Bakgrund till utredningens statistik 
 ). Det kan till exempel finnas gäldenärer som avregistrerades före 1992, men som sedan fick en ny skuld hos Kronofogdemyndigheten 1998. Då registreras de som perioden  
 1998-2002 
  i vår statistik, och inte för perioden 1992 och tidigare. 
 105 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 2012 återstod den 24 juni 2013 ungefär 35 500 personer, mot- svarande 42 procent av den ursprungliga gruppen. Av dem som registrerades under 2011 var det endast cirka 39 procent som hade en skuld kvar vid utgången av 2012. 
 Män är särskilt överrepresenterade bland dem med skulder från 1992 eller tidigare. Två tredjedelar, över 63 000 personer, i denna grupp är män. 
 Av dem med skulder från 1992 och tidigare har färre än 10 pro- cent eftergymnasial utbildning (jämfört med att över 30 procent av befolkningen har eftergymnasial utbildning). 
 Det kan också vara intressant att se hur många personer det finns per ackumulerat per skuldperiod (diagram 2.24). 
 400000 
 350000 
 300000 
 250000 
 200000 
 150000 
 100000 
 50000 
 0 
  
 2013- 
  
 2012- 
  
 2007- 
  
 2002- 
  
 1997- 
  
 1992- 
  
 106 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Överrepresentation av arbetslösa och sjuka 
 Individer med arbetsmarknadsstöd eller någon form av sjukersätt- ning är kraftigt överrepresenterade bland dem som har skulder hos Kronofogdemyndigheten. 
 68 
  
 18% 
  
 Samtliga 
  
 Andel hos KFM 
  
 16% 
  
 14% 
 12% 
 10% 
 8% 
 6% 
 4% 
 2% 
 0% 
  
 Sjukpenning* 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 Sjuk- och  
 aktivi-tetsersättning 
  
 Källa: SCB, KFM 
 Av dem som har en skuld hos Kronofogdemyndigheten är drygt 17 procent arbetslösa och nästan 13 procent har sjuk- eller aktivitets- ersättning. 
 Överrepresentationen av personer med sjuk- och aktivitets- ersättning är särskilt stor bland dem som genomgår skuldsanering. Bland dessa har 36 procent sjuk- och aktivitetsersättning, jämfört med sex procent i befolkningen i stort. 
 Diagram 2.26 nedan visar att andelen med sjuk- och aktivitets- ersättning ökar med åldern på skulderna. Bland individer som haft skulder hos Kronofogdemyndigheten sedan 1992 eller tidigare, har 24 procent sjuk- eller aktivitetsersättning. Bland dem som fick sin 
  
 68  
 Sjukpenning* inkluderar sjukpenning, graviditetsersättning, smittbärarpenning och sjuklöne- garanti. 
 107 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 första skuld hos Kronofogdemyndigheten 2013 har sex procent  
 sjuk-eller 
  aktivitetsersättning, vilket är på samma nivå som i befolk- ningen i stort. Detta skulle kunna tyda på att det inte är sjukdomen i sig som orsakar skuldproblemen, utan att skuldproblematiken ökar risken för sjukdom. 
 Andelen med arbetsmarknadsstöd och sjukpenning ökar också med åldern på skulderna. Däremot är andelen arbetslösa högre bland dem som fått sin första skuld hos Kronofogdemyndigheten år 2013, jämfört med befolkningen (tio procent jämfört med sex pro- cent). Det indikerar att arbetslöshet kan vara en bidragande orsak till att skulderna hamnar hos Kronofogdemyndigheten. Sedan ökar andelen arbetslösa med antalet skuldår hos Kronofogdemyndigheten. Bland dem som fick sin första skuld hos Kronofogdemyndigheten innan 2002 är 19 procent arbetslösa. 
  
 30% 
  
 25% 
  
 Sjukpenning* 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 Sjuk- och  
 aktivi-tetsersättning 
  
 20% 
  
 15% 
  
 10% 
  
 5% 
  
 0% 
  
 2013 
  
 2012-2008 
  
 2007-2003 
  
 2002-1998 
  
 1997-1993 
  
 1992 
  
 Källa: SCB, KFM 
 Överrepresentation av personer med tidigare betalningsförsummelser 
 Beskrivningen ovan redogjorde för vilka grupper utredningen har funnit vara överrepresenterade hos Kronofogdemyndigheten. En viktig information som saknas är hur utvecklingen ser ut över tiden. 
 UC har gjort en sammanställning över vilket samband som finns mellan tidigare och nya betalningsanmärkningar. Enligt deras beräk- 
 108 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 ningar får 43 procent av alla med en betalningsanmärkning under 2 500 kronor en ny betalningsanmärkning inom ett år. För personer som saknar betalningsanmärkningar i dagsläget, är det färre än en procent som får en betalningsanmärkning inom 12 månader.  
 69 
  
 Avsnitt 3: Vilka studielån och kreditengagemang registrerade hos UC har skuldsatta hos Kronofogdemyndigheten? 
 I detta avsnitt jämförs överskuldsatta (skuldsatta hos Kronofogdemyndigheten) och övriga befolkningen utifrån vilka lån de har. I  
 UC-lånen 
  ingår dock inte snabblån, fordringar som ägs av inkassobolag och fakturafordringar (se bilaga 3  
 Bakgrund till utred- ningens statistik  
 för mer information). 
 Överskuldsatta har mindre lån än resten av befolkningen 
 Personer med skulder hos Kronofogdemyndigheten har i mindre utsträckning studielån eller lån registrerade hos UC jämfört med befolkningen som helhet. Av dem som har lån är personer med skulder hos Kronofogden extra underrepresenterade av dem som har mellanstora eller stora lån hos UC och CSN. 
 Detta illustreras exempelvis i tabell 2.11 nedan. 
  
 Källa 
 : UC, SCB, KFM. 
  
 69  
 UC (2008). 
 109 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 Det är liknande samband när man tittar på vilka som har löne- utmätning eller genomgår skuldsanering. Även där råder det en underrepresentation av hushåll med mellanstora eller stora kredit- engagemang. 
  
 60,0% 
  
 50,0% 
  
 Andel av befolkningen 18 år och äldre 
  
 Löneutmätning 
  
 Skuldsanering 
  
 40,0% 
  
 30,0% 
  
 20,0% 
  
 10,0% 
  
 0,0% 
  
 Inget UC- eller  
 CSN-lån 
  
 Nivå 1 - P25 (1 - 80 000 kr) Nivå 2 P25 - P75 (80 001 - 708 
  
 Nivå 3 P75 - (708 895 kr eller 
  
 894 kr) 
  
 mer) 
  
 Källa: SCB, KFM, UC 
  
 Om man ser specifikt på bostadslån, blir bilden än tydligare. Skuld- satta hos Kronofogden är underrepresenterade i alla tre nivåer av bostadslån och överrepresenterade hos gruppen utan bostadslån; 59 procent av befolkningen saknar bolån, men av dem som har en enskild eller allmän skuld hos KFM är det nästan 90 procent som saknar bolån. 
 Det är först för övriga lån som bilden förändras något. Personer med löneutmätning är marginellt överrepresenterade i gruppen med stora övriga lån. Sammantaget har 11 procent av befolkningen 18 år eller äldre ett övrigt lån överstigande 88 216 kronor. För per- soner med löneutmätning är andelen 14 procent. Men personer med löneutmätning är också fortfarande överrepresenterade i gruppen utan övriga lån hos UC. 
 110 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 80,0% 
  
 Andel av befolkningen 18 år och äldre 
  
 Löneutmätning 
  
 Skuldsanering 
  
 70,0% 
  
 60,0% 
  
 50,0% 
  
 40,0% 
  
 30,0% 
  
 20,0% 
  
 10,0% 
  
 0,0% 
  
 Inget övrigt lån 
  
 Nivå 1 - P25 (1 - 3 786 kr) 
  
 Nivå 2  
 P25-P75 
  (3 787 - 88 216 kr) Nivå 3 P75- (88 217 kr eller mer) 
  
 Källa: SCB, KFM, UC 
 Längre tid med skuld hos Kronofogdemyndigheten minskar sannolikheten för att en person har lån hos UC eller CSN 
 Desto längre en person har varit registrerad med en skuld hos Kronofogdemyndigheten, desto större är sannolikheten att per- sonen inte har något kreditengagemang registrerat hos UC eller ett lån hos Centrala studiestödsnämnden. I diagram X nedan framgår också att sannolikheten att en individ ska ha ett stort kredit- engagemang hos UC och Centrala studiestödsnämnden minskar ju längre personen har varit registrerad med skulder hos Kronofogdemyndigheten. 
 111 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 60,0% 
  
 50,0% 
  
 Inget UC- eller  
 CSN-lån 
  
 Nivå 3 P75 - (708 895 kr eller mer) 
  
 40,0% 
  
 30,0% 
  
 20,0% 
  
 10,0% 
  
 0,0% 
  
 Andel av befolkningen 
  
 2012 - 2008 
  
 2007-2003 
  
 2002-1998 
  
 1997-1993 
  
 1992- 
  
 18 år och äldre Källa: SCB, KFM, UC 
  
 2.6 
  
 Slutsatser av statistik 
  
 Det går att dra några breda slutsatser av den statistik som har redo- visats i kapitlen ovan 
  
 1. 
  
 Behovet av data är stort. En så viktig fråga som hushållens skuld- sättning och överskuldsättning kräver att det finns tillgång på relevant och tillförlitlig statistik för allmänhet, myndigheter och beslutsfattare. Utredningen har kunnat bidra med en del nya uppgifter om fördelningen av hushållens kreditengagemang och vilka grupper som har skulder hos Kronofogdemyndig- heten. Men det kvarstår ett stort behov av ytterligare data och inte minst att få data över längre tidsperioder så att det går att göra longitudinella studier. 
  
 2. 
  
 De hushåll som har de stora lånen är generellt de som kan för- väntas klara av ekonomiska chocker. Det rör sig bland annat om höginkomsttagare och högutbildade. 
  
 112 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 3. 
  
 De som är överskuldsatta, definierat som personer med skuld hos Kronofogdemyndigheten, är i regel, personer med lägre inkomster, ensamstående, arbetslösa, sjuka,  
  
 25–54-åringar, 
  personer utan eftergymnasial utbildning och boende i hyresrätt. En stor grupp har haft skulder registrerade hos Kronofogdemyndigheten under lång tid. Över 95 000 (1,3 pro- cent av den vuxna befolkningen) har varit skuldsatt i över 20 år och nästan 250 000 (3,3 procent av den vuxna befolkningen) har varit skuldsatt i över fem år. 
  
 2.7 
  
 Ytterligare risker 
  
 Även om det är relativt få som är allvarligt skuldsatta i dag finns ett antal risker som kan leda till fler överskuldsatta i framtiden. Ovan har vi diskuterat risken på bostadsmarknaden och risken att det skulle vara fel hushåll som är högbelånade. Nedan presenteras och diskuteras ytterligare några risker som vi menar bör uppmärk- sammas. 
  
 2.7.1 
  
 Mindre skydd mot sjukdom och arbetslöshet 
  
 Överskuldsatta är oftare arbetslösa eller sjuka än befolkningen i övrigt. De senaste cirka 20 årens urholkning av arbetslöshets- och sjukförsäkringen utgör därmed en risk för att fler blir överskuld- satta i framtiden. 
 Sjukförsäkringen 
 I en jämförelse mellan  
 OECD-länderna 
 70 
  
 konstateras att den svenska ersättningsnivån i sjukförsäkringen på  
 1970-talet 
  låg på 90 procent av inkomsten efter skatt, vilket var bland de högsta ersättningarna inom OECD. Efter  
 1990-talskrisen 
  skedde en nedtrappning i flera steg och ersättningen är numera knappt 80 procent, vilket gör att svensk sjukförsäkring placerar sig ungefär i mitten av OECD- länderna. 
 Skillnader kan uppkomma mellan de formellt lagstiftade nivåerna och faktiskt utfall också av andra skäl. Sverige har traditionellt 
  
 70  
 SOU 2010:04. 
 113 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 tillämpat relativt höga inkomsttak för de offentligt beslutade för- säkringarna. Sjukförsäkringens inkomsttak motsvarade på 1970- talet omkring 140 procent av en industriarbetarlön efter skatt, vilket innebar att också flertalet tjänstemän var täckta av sjukför- säkringens formella ersättningsnivå. Genom att taken enbart har räknats upp med prisstegringar och reallönerna ökat relativt kraftigt har emellertid allt fler en allt mindre del av sin inkomst täckt av inkomsttryggheten i den offentliga sjukförsäkringen. Högsta ersätt- ningen motsvarade 2010 ungefär 80 procent av en genomsnittlig industriarbetarlön efter skatt och en växande grupp får därför mindre än så från försäkringen vid sjukdom. Ungefär en tredjedel av alla inkomsttagare och cirka två tredjedelar av alla heltids- arbetande beräknades 2009 ha inkomster över ersättningstaket. 
 71 
  
 Arbetslöshetsförsäkringen 
 För arbetslöshetsförsäkringen har utvecklingen varit än mera dramatisk. Från en ersättning som så sent som 2005 var bland OECD:s högsta är den nu nere på under 60 procent av en industri- arbetarlön efter skatt, vilket är under genomsnittet inom OECD. Att den maximala dagersättningen ligger kvar på nominellt oför- ändrade 680 kronor per dag fem dagar i veckan och att jobbskatte- avdraget inte får göras mot inkomster från arbetslöshetsför- säkringen är de viktigaste förklaringarna till att ersättningen efter skatt för en industriarbetare rasat med hela 13 procentenheter på fem år. 
 72  
 Drygt 90 procent av svenskar som heltidsarbetar tjänar i dag över taket i arbetslöshetskassan och har därför inte ett bra skydd mot inkomstbortfall vid arbetslöshet. 
 73  
 Till detta kommer att många har gått ur eller inte gått in i arbetslöshetskassan, vilket framför allt har tillskrivits kraftigt höjda individuella avgifter. Avgifterna har höjts dels för att spegla risken för arbetslöshet inom respektive område, dels för att finansiera en större del av kost- naden. Skillnaden mellan lägsta och högsta avgift per månad har ökat från 39 till 359 kronor. Regeringen har dock i budget- propositionen för 2014 föreslagit att differentieringen ska tas bort. Dessutom har den tidigare skattereduktionen för arbetslöshets- försäkringsavgiften avskaffats. 
  
 71 
  
 Lynch (2012). 
  
 72 
  
 SOU 2010:04. 
  
 73 
  
 TCO, pressmeddelande  
  
 2012-10-28. 
  
 114 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 Efter 2007 lämnade nära en halv miljon medlemmar arbets- löshetskassorna. Äldre,  
 60–64 
  år och yngre,  
 16–24 
  år, medlemmar var överrepresenterade bland dem som lämnade. Också inflödet minskade, främst bland unga, som stod för 80 procent av det minskade inflödet mellan 2006 och 2007. I dag står 30 procent av arbetskraften utanför arbetslöshetskassorna. Över hälften, 53 pro- cent, av dem som lämnade arbetslöshetsförsäkringen 2007 hade en månadsinkomst under 20 000 kronor jämfört med att 17 procent av dem som lämnade hade en inkomst över 30 000 i månaden. Innan 2007 utgjorde den lågavlönade gruppen nästan 50 procent av med- lemsantalet, men efter avgiftshöjningarna utgör de lågavlönade bara en tredjedel av medlemmarna. 
 74  
 Eftersom arbetslöshetsrisken är störst för unga och lågavlönade har risken att stå utan försörjning vid arbetslöshet ökat kraftigt, samtidigt som arbetslösheten har ökat. 
 Förutom att ersättningsnivåerna vid arbetslöshet och för- säkringens täckningsgrad är låg saknas vid arbetslöshet i allmänhet de avtalstillägg som är vanliga vid sjukdom. En del fackförbund har tecknat medlemsförsäkringar, men det gäller i allmänhet dem som inom sina avtalsområden löper liten risk att bli arbetslösa. Den som har lånekostnader av någon omfattning i sin budget och blir arbets- lös löper således en avsevärd risk att få betalningsproblem. 
  
 2.7.2 
  
 Osäkra anställningar 
  
 Osäkra anställningar i kombination med ett sämre försäkrings- skydd kan öka risken för att drabbas av överskuldsättning, efter- som de som har korta, osäkra anställningar med största sannolikhet har mer varierande inkomster än andra. 
 Antalet fast anställda minskade kraftigt under krisen i början på  
 1990-talet 
  och har sedan dess inte återhämtat sig till den tidigare nivån. Samtidigt har antalet tidsbegränsade anställningar ökat från 11,6 procent 1987 till 15,2 procent 2004. 
 75  
 Ökningen har fortsätt sedan 2005 med en kraftig uppgång och antalet tidsbegränsade anställ- ningar är i dag över 600 000. Totalt har antalet tidsbegränsade anställningar ökat med 200 000 sedan början av  
 1990-talet. 
  Tids- begränsade anställningar är betydligt vanligare bland kvinnor än bland män. 
  
 74 
  
 Hernandez (2010b). 
  
 75 
  
 Konjunkturinstitutet: Svensk arbetsmarknad. 
  
 115 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 En möjlig förklaring till att de tidsbegränsade anställningarna har ökat, är det faktum att efterfrågan på arbetskraft varit relativt ogynnsam under större delen av  
 1990-talet. 
  Att det på grund av arbetsrättsliga regler är svårt att avskeda personal kan ha lett till att företagen blivit försiktigare med att erbjuda tillsvidaretjänster. Eftersom arbetslösheten varit stor under i princip hela perioden har det med stor sannolikhet varit lätt att hitta folk även till kortare anställningar. I och med att statsbidraget till permitteringslöne- ersättning (lön under en period då den anställde inte arbetar, men fortfarande är anställd av sin arbetsgivare) togs bort år 1995, har det blivit dyrare att göra sig av med personal på grund av arbets- brist. Detta kan ytterligare ha bidragit till att arbetsgivare väljer anställningsformer som är mer flexibla. 
 År 2007 ändrades också regelverket vilket gjorde det lättare att behålla individer i olika tidsbegränsade anställningar. I lagändringen tillkom en ny tidsbegränsad anställningsform,  
 allmän visstidsanställ- ning 
 , vilket gör det möjligt för en arbetsgivare att anställa någon under kortare period utan att motivera varför. Den nya anställ- ningsformen gör det möjligt att behålla en person i sammanlagt fyra år utan en tillsvidareanställning (två år på vikariat, två år på all- män visstidsanställning). 
 76 
  
 För arbetsgivare kan tidsbegränsade anställningar vara ett effektivt sätt att anpassa produktionen efter efterfrågan. För arbetstagaren innebär anställningsformen ofta en större osäkerhet än en tills- vidareanställning. Lönen är ofta lägre och forskning har visat att det ofta ökar risken för att en individ ska fastna i återkommande tidsbegränsade anställningar. 
 77  
 En tidsbegränsad anställning innebär en större osäkerhet för individen. Det gör det svårare att planera sin ekonomi och sin framtid. 
  
 2.7.3 
  
 Egen företagsamhet 
  
 Antalet nystartade företag per år har nästan fördubblats under de senaste tio åren. Majoriteten av de nystartade företagen verkar inom tjänstesektorn och startades som enskilda firmor. 
 Arbetsförmedlingen ger stöd till start av näringsverksamhet till personer som varit arbetslösa under en längre tid. Enligt arbets- förmedlingen ges stödet enbart till den som bedöms ha goda förut- 
  
 76 
  
 Lag (1982:80) om anställningsskydd. 
  
 77 
  
 Davis (2001). 
  
 116 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 sättningar att driva företag och om verksamheten bedöms bidra med tillfredställande lönsamhet. Stödet som ges i form av ett aktivitetsstöd motsvarar arbetslöshetsersättningen och betalas ut av Försäkringskassan. Arbetsförmedlingen erbjuder också utbild- ningar och material om eget företagande. 
 78 
  
 Under de senaste åren har antalet personer som fått stöd för start av näringsverksamhet nästan fördubblats. 
 Riksrevisionen gjorde 2008 en utredning av stödets effekter och kom fram till att det samlade resultatet var positivt. 
 79  
 Samtidigt finns vissa problem. Ofta kräver en nystartad verksamhet stora investeringar. I enskilda firmor är individen personligt ansvarig för firmans skulder och tillgångar, och den privata ekonomin är sammankopplad med firmans ekonomi. Om firman går i konkurs blir privatpersonen ofta svårt skuldsatt. 
 För att kunna driva en egen firma krävs att näringsidkaren har stor förståelse och kunskap om de administrativa processerna kring verksamheten. Bland annat ska personen själv betala in preliminär- skatt och moms varje månad. Preliminärskatten baseras på individens egen uppfattning av verksamhetens framtida inkomster. Den administrativa processen och svårigheterna i att uppskatta verksam- hetens inkomst kan leda till att näringsidkare får skatteskulder. 
  
 2.7.4 
  
 Brist på hyresrätter 
  
 På kort sikt bidrar bristen på hyresrätter i attraktiva regioner till att hålla uppe priset på bostadsrätter och villor och därmed till att minska risken för överskuldsättning. På sikt kan dock bristen på hyresrätter utgöra ett problem. 
 I dag bor ungefär en tredjedel av landets befolkning i hyresrätt. Majoriteten är unga eller äldre. 
 80  
 Av dem med lägre inkomster bor också en större andel i hyresrätt, jämfört med övriga inkomst- grupper. 
 81 
  
 Sedan 1998 har antalet hyresrätter i Sverige minskat, samtidigt som antalet bostadsrätter har ökat. 
 82 
  
 78 
  
 Arbetsförmedlingen. 
  
 79 
  
 Riksrevisionen (2008). 
  
 80 
  
 I åldersgruppen  
  
 20–29 
  år bor cirka 50 procent i hyresrätt. I åldersgruppen över 75 år bor cirka 40 procent i hyresrätt. 
  
 81 
  
 SOU 2012:88. 
  
 82 
  
 SCB. 
  
 117 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 I Stockholms innerstad har förändringen varit särskilt markant. Mellan år 1980 och 2010 minskade antalet hyresrätter i allmän- nyttan med 60 procent och antalet hyresrätter hos privata värdar med 40 procent, medan antalet bostadsrätter ökade med 150 pro- cent. En betydande förklaring är att antalet omvandlingar av hyres- rätter till bostadsrätter har ökat i hela landet, men särskilt i Stockholmsområdet. Mellan 2010 och 2012 omvandlades nästan 116 000 lägenheter i Stockholm. Om omvandlingen fortsätter i samma takt som under tidigare år kommer hyresrätten att för- svinna inom 20 år. 
 83  
 Samtidigt ökar inflyttningen till Stockholm. På drygt 30 år har folkmängden ökat från ungefär 650 000 personer till 880 000. Minskningen av hyresrätter och den ökade folkmängden innebär att allt fler personer konkurrerar om allt färre hyresrätter. Situationen är särskilt kritisk bland studenter. I dag finns det runt 80 000 studenter i Stockholmsregionen, men enbart 12 500 student- lägenheter, varav 7 600 i Stockholms stad. Den genomsnittliga kötiden för en studentlägenhet i Stockholm är fem till sex år. Bristen på hyresrätter syns också i medlemsstatistiken hos Stockholms stads bostadsförmedling, som förmedlar allmännyttans och privata värdars hyresrätter i Stockholmsområdet. Sedan 2000 har det till- kommit 370 000 medlemmar i bostadskön, och antalet nya med- lemmar har stigit varje år. I slutet av 2012 stod ungefär 393 000 personer i bostadskön, varav nästan en femtedel är aktivt sökande (nästan 75 000 personer). Samma år förmedlades totalt 9 974 lägenheter. 
 Om hushåll inte har möjlighet att hyra kan de istället behöva ta lån för att köpa en bostad. Det finns forskare som menar att en situation där många tvingas in i bostadsägande och till stora lån, kan vara riskfylld för samhällsekonomin. 
 84  
 Även om både tillgång- arna och skulderna ökar vid ett bostadsköp kan det bli problematiskt om inkomsterna förändras. En misslyckad bostads- affär kan numera innebära en förlust av flera årslöner. 
 85  
 En studie från Storbritannien, där bostadsägandet ökat kraftigt, visar att många låginkomsttagarhushåll var oroliga över hur deras bostads- ägande skulle påverka privatekonomin och vad den ökade risken skulle innebära, särskilt eftersom många av dessa hushåll har osäkra och lågbetalda anställningar. 
 86  
 Flera studier från bland annat USA, 
  
 83 
  
 SOU 2012:88. 
  
 84 
  
 SOU 2012:88. 
  
 85 
  
 Smith (2011). 
  
 86 
  
 McKee (2010): Promoting homeownership at the margins: the experience of  
  
 low-cost 
  homeownership purchasers in regeneration Peck. 
 118 
  
 SOU 2013:78 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 England, Tyskland och Nederländerna understryker vikten av en välfungerande hyresmarknad. Särskilt i Tyskland och Nederländerna betonas att hyresmarknaden kan fungera stabiliserande då den kan minska risken för att individer med osäker ekonomi tar stora bostadslån. 
 87 
  
 2.7.5 
  
 Den fortsatta utvecklingen på kreditmarknaden 
  
 Kreditsamhället är under utveckling. Redogörelsen i kapitel 1 
 Konsumtion och krediter. En introduktion  
 vittnar om vilka stora förändringar som har skett på kreditmarknaden de senaste decen- nierna. Hur utvecklingen kommer att se ut de kommande decennierna är det svårt att sia om. Men det finns ett antal förändringar i omvärlden som kan ha påverkan på kreditmarknaden. 
  
 Teknologisk utveckling:  
 Den teknologiska utveckling som har inträffat de senaste decennierna har redan påverkat kredit- marknaden, bland annat genom möjligheten att låna pengar via internet eller mobiltelefon. En fortsatt snabb teknologisk utveckling kan innebära det blir än lättare att låna pengar när och hur man vill jämfört med idag. 
  
 Finansiella innovationer:  
 Innovationsförmågan har varit hög på de finansiella marknaderna de senaste decennierna. Det kan inte uteslutas att det lanseras ytterligare nya kreditprodukter till hus- hållen de kommande decennierna. 
  
 Oro för skuldsättning:  
 De senaste åren har det uttrycks en stor oro för hushållens allmänna skuldsättning. Oron har bland annat inneburit att riksbanken har hållit en högre räntenivå än vad man annars skulle ha gjort och att Finansinspektionen har beslutat om ett allmänt råd om bolånetak för nya lån omfattande 85 pro- cent av bostadens marknadsvärde. Vidare har andra förslag, som amorteringskrav, diskuterats. Den fortsatta oron för hushållens skuldsättning kan leda till ytterligare regleringar av lånemark- naden. 
  
 87  
 SOU 2012:88. 
 119 
  
 Överskuldsättning i Sverige 
  
 SOU 2013:78 
  
 Dessa, och andra förändringar, kan innebära såväl fördelar som nackdelar för hushållen. Krediter kan öka möjligheterna för hus- hållen att planera sin ekonomi, men riskerar också att bidra till överskuldsättning. Samtidigt kan nya regleringar stävja överskuld- sättning men också riskera att vara felaktigt utformad och exempel- vis försvåra för konsumenterna att planera sin ekonomi. 
 120 
 3 Kreditsamhällets infrastruktur 
 I detta kapitel görs en översiktlig beskrivning av centrala lagar, regler, produkter och aktörer som tillsammans bildar kreditmark- nadens infrastruktur ur ett skuld- och överskuldsättnings- perspektiv. 
  
 3.1 
  
 Privat- och offentligrättsliga skulder 
  
 3.1.1 
  
 Privaträttsliga skulder 
  
 Skulder till privatpersoner eller näringsidkare står för en stor del av den totala skuldsumman hos Kronofogdemyndigheten. De privat- rättsliga skulderna kan vara allt från obetalda hyror till obetalt under- hållsbidrag. När skulderna lämnats över till Kronofogdemyndigheten går det dock inte att urskilja varifrån skulden härrör, vilket gör det svårt att dra några slutsatser om de vanligaste kreditfällorna. 
 Utbudet på kreditmarknaden har förändrats över tid och det är ofta svårt att överblicka utbudet av olika produkter. Krediter kan i huvudsak delas in i två grupper: lån med säkerhet och lån utan säkerhet. 
 Lån med säkerhet innebär en lägre risk för långivaren och är därför billigare. 
 Lån utan säkerhet, som av kreditinstituten ofta kallas blancolån för att understryka att de används till privat konsumtion, innebär en större risk och har högre ränta. 
 Både lån med säkerhet och blancolån omfattas av konsument- kreditlagen. Under  
 2000-talets 
  början ökade användningen av konsumtionskrediter och ett stort antal nya aktörer tillkom på kreditmarknaden, samtidigt som de existerande bankerna vuxit och blivit allt mer centraliserade. I en del företag inom handeln kommer huvuddelen av vinsterna från kreditgivningen och inte från försälj- 
 121 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 ningen av produkterna. 
 1  
 Under de senaste åren har antalet finansie- ringsmöjligheter ökat. Sedan snabblåneföretagens inträde på den svenska marknaden 2006 kan i princip vem som helst få ett lån under 10 000 kronor. Samtidigt har också delbetalningar och fak- turakrediter ökat. 
 2 
  
 Lån med säkerhet 
 Bostadslån, seniorlån och lån för att finansiera en bil eller båt är vanliga lån med säkerhet. 
 Bostadslån är den vanligaste typen av lån med säkerhet och står för ungefär fyra femtedelar av den totala utlåningen till hushållen. Lånet tas med bostaden som säkerhet, vilket innebär att kredit- givaren har bostaden som en försäkran om att få tillbaka pengarna. För att hantera risken av en värdeminskning på bostaden lånar kreditinstituten inte ut hela köpesumman, utan köparen får själv gå in med en insats. Sedan införandet av bolånetaket 2010 finansierar kreditinstituten i regel högst 85 procent av inköpspriset genom bostadslån. De resterande 15 procenten måste husköparen betala med egna medel eller genom att ta ett blancolån. Bostadslånen har generellt varit säkra, eftersom det inte skett några stora prisfall på den svenska bostadsmarknaden. 
 På marknaden finns också så kallade seniorlån, som erbjuder amorteringsfria lån till pensionärer som äger en bostad som är lågt belånad. Seniorlånen är en relativt ny företeelse. Först 2002 god- kände Finansinspektionen utlåning till äldre personer, med villko- ret att de måste ha en säkerhet i form av en obelånad bostad. Lånet innebär en möjlighet att frigöra en del av bostadens obelånade värde. Räntebetalningarna kan läggas på den totala skuldsumman som sedan betalas tillbaka vid låneperiodens slut. Lånen har ofta en bestämd löptid som kan vara allt från 10 år till livet ut. Under 2013 löper de första  
 10-årslånen 
  ut vilket innebär att man först i år kommer att kunna se vilka effekter lånen har på pensionärers eko- nomi. I de fall låntagaren inte kan betala tillbaka skuldsumman och det inte finns möjlighet att belåna bostaden ytterligare, finns det risk att huset måste säljas. 
  
 1 
  
 Kronofodemyndigheten (2008a). 
  
 2 
  
 Kronofogdemyndigheten (2008a). 
  
 122 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 Lån utan säkerhet (blancolån) 
 Ett blancolån är ett lån utan en materiell säkerhet. I stället måste långivaren förlita sig på låntagarens återbetalningsförmåga och betalningsvilja. Blancolån innebär en högre risk än lån där det finns en bakomliggande säkerhet och har därför högre ränta. De mest vanligt förekommande blancolånen är banklån och olika former av kredit- och betalkort. Konsumentkrediter, krediter vid köp av produkter i butik, är också allt vanligare. Under senare tid har två andra former blivit allt mer vanliga på marknaden: snabblån och fakturakrediter. 
 Banklån 
 De flesta kreditmarknadsinstitut i Sverige lämnar ut blancolån där summan i regel är mellan 10 000 och 350 000 kronor. Amorte- ringskraven för blancolån är hårdare än för bostadslån. Återbetal- ningstiden är oftast upp till tio – tolv år och lånet betalas av varje månad inklusive ränta. Räntan är ofta rörlig och sätts individuellt. Hos de flesta kreditmarknadsinstitut ligger den i dagsläget mellan fem och elva procent. De flesta banker tar också ut en upplägg- ningsavgift på mellan 500 och 700 kronor. 
 Kontokort 
 Det finns ett flertal möjligheter för konsumenter att köpa varor och tjänster baserat på ett löfte om att betala senare. Ett vanligt sätt är att använda ett kreditkort. Kreditgivaren ger konsumenten (kortägaren) en kreditgräns, baserad på dennes betalningsutrymme. Konsumenten får sedan låna pengar upp till kreditgränsen. Krediten kan överföras till nästkommande månad, vilket innebär att den i princip aldrig behöver betalas till fullo. Många kreditgivare kräver dock att ett minimibelopp betalas varje månad. På det lånade beloppet tillkommer räntekostnader. 
 Ett annat vanligt kort är betalkort. Det ger konsumenten möj- lighet att köpa varor och tjänster och samla det totala beloppet på en faktura som betalas i slutet av månaden. Om det totala beloppet betalas tillkommer ingen ränta. 
 I dag är de flesta kort en blandning av betal- och kreditkort på så vis att de först har en räntefri period. Betalar man därefter allt 
 123 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 mot faktura slipper man ränta, som med betalkorten. Väljer man att inte betala direkt blir kortet ett kreditkort, där krediten förs över till nästkommande månad med ett räntetillägg. 
 Många detaljhandelsföretag erbjuder egna krediter vid köp av deras produkter. Till exempel erbjuder många elektronikföretag krediter i samarbete med kreditinstitut. Krediterna erbjuds direkt i butik och ansökningsprocessen går snabbt. I flera fall är den minsta avbetalningssumman per månad låg i relation till totalsumman. Istället måste konsumenten betala av under lång tid. I räkne- exemplet nedan beskrivs kostnaderna för delbetalning på 300 kronor i månaden av en vara värd 10 000 kronor i månaden. 
 Vid ett delbetalningsköp kan det tillkomma en uppläggningsav- gift på 295 kronor. Dessutom är det inte ovanligt att det ska betalas en administrativ avgift på till exempel 29 kronor i månaden. Varan betalas av i drygt tre år. Den totala kostnaden för varan vid ett delbetalningsköp blir då 13 172 kronor, i stället för 10 000 kronor vid direktköp. Produkten blir nästan 32 procent dyrare nominellt, vilket vid en årlig inflation om två procent motsvarar nästan 23 pro- cent realt. 
 Bankerna erbjuder också kort utan kreditmöjlighet, ett så kallat debetkort. Debetkortet är knutet till ett tillgodohavande på kort- ägarens konto och personen kan sedan enbart handla för de pengar som finns på kontot. Det enklaste debetkortet är ett  
 online-kort. 
  Handlar man med ett sådant kort måste kortterminalen vara direkt- uppkopplad mot banken. Innan köpet görs en saldoförfrågan. Detta innebär att det i princip inte går att övertrassera kortet. Dessa kort ges vanligtvis till barn (för nuvarande är den lägsta grän- sen elva år) samt till vuxna som har dålig kontroll på sin konto- ställning. 
 Snabblån 
 Snabblån är en allt vanligare form av blancolån som fått mycket uppmärksamhet i media, bland annat på grund av lånens höga räntor. Snabblånen, som ibland också kallas mikrolån eller  
 sms-lån, 
  är mindre än de blancolån som lämnas av banken. Kraven för att kunna ta ett snabblån är oftast lägre än för andra typer av blanco- lån. Ofta godkänns personer med betalningsanmärkningar. 
 År 2006 etablerades de första snabblåneföretagen i Sverige. De marknadsförde sig till en början som en snabb och bekväm lösning 
 124 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 på ekonomiska problem och eftersom de traditionella bankerna inte lånar ut summor under 10 000, blev snabblånen snabbt popu- lära. I dag finns ungefär 55 snabblåneföretag på den svenska mark- naden. Inträdesbarriärerna är relativt låga, vilket innebär att det sedan starten tillkommit ett stort antal snabblåneföretag. 
 Lånebeloppen är ofta mellan 500 och 3 000 kronor och tiden för återbetalning mellan en och tre månader. Kostnaden är ofta stor i jämförelse med lånets storlek och tiden för utlåning, vilket gör att den effektiva räntan blir extremt hög. Till exempel blir den effektiva räntan på ett månadslångt lån på 1 000, med en ränta på 250 kronor och en uppläggningsavgift på 80 kronor, 3 113 pro- cent. 
 3 
  
 Enligt konsumentkreditlagen måste långivaren informera om den effektiva räntan i marknadsföringen. Om andra sifferuppgifter än den effektiva räntan lämnas, måste långivaren dessutom lämna information om det sammanlagda belopp som ska betalas av kon- sumenten och storleken på eventuella avbetalningar.  
 4  
 Detta innebär i praktiken att de flesta snabblåneföretag skriver ut totalbeloppet som ska betalas i sina annonser. 
 Ansökningsprocessen för att ta ett snabblån är oftast enkel och låntagaren kan få ett besked mer eller mindre direkt. Låneansök- ningarna görs på distans, oftast via mobiltelefonen eller via Internet och lånet utbetalas snabbt. 
 Under de första åren undantogs dessa lån från flera krav i Konsumentkreditlagen, vilket till exempel innebar att bolagen inte behövde göra kreditupplysningar. 
 5  
 Många företag erbjöd lån till individer som hade betalningsanmärkningar och svag ekonomi, vilket ledde till att många hade svårt att betala tillbaka sina lån. Antalet obetalda snabblån steg till nästan 50 000 tre år efter lanse- ringen 2006 (se diagram 3.1). Efter att beslut tagits om en ny kon- sumentkreditlag år 2010, som även skulle omfatta snabblåneföreta- gen, minskade antalet obetalda lån. 
  
 3 
  
 Beräkningen av effektiv ränta ska ske enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG om konsumentkreditavtal. 
  
 4 
  
 7 § Konsumentkreditlagen (2010:1846). 
  
 5 
  
 Proposition 2009/10:242. 
  
 125 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 60 000 
  
 Antal obetalda SMS  
 -lån 
  
 50 000 
 40 000 
 30 000 
 20 000 
 10 000 
 0 
  
 2006 
  
 2007 
  
 2008 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 2012 
  
 . 
  
 Källa 
 : Kronofogdemyndigheten. 
 Bara kort efter att den nya lagen trädde i kraft ökade emellertid antalet obetalda snabblån igen. År 2012 var antalet högre än innan den nya lagstiftningen. En förklaring till detta kan vara att aktö- rerna hittat vägar att gå runt lagstiftningen, men också att fler utnyttjar snabblåneföretagen. 
 Fakturakredit 
 Fakturakrediter erbjuds till företag som säljer mycket mot faktura och till konsumenter som vill köpa en vara mot faktura och inte betala direkt. 
 För företag som säljer produkter mot faktura innebär faktura- hanteringen ofta risker, dels för att det dröjer innan de får in peng- arna, men också för att risken ökar för att produkten inte betalas. Samtidigt upplevs fakturahandel som fördelaktigt, särskilt vid e- handel. Konsumenten uppskattar att kunna få hem varan innan han eller hon betalar varan. Många konsumenter känner sig fortfarande osäkra på att använda kontokort vid internetköp och fakturaköp är 
 126 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 en lösning på detta. Det gör att  
 e-handeln 
  blir mera lik butiksköp, där man testar produkten innan man betalar. 
 I och med att  
 e-handel 
  blivit allt vanligare har allt fler finans- institut börjat erbjuda företag som säljer produkter mot faktura att ta över deras fakturahantering. Det är ett sätt för  
 e-handelsföreta- 
  gen att öka sin likviditet och minska risken för kundförluster. Kostnaden för att låta någon annan överta fakturan och kredit- risken varierar. Ofta görs en uppskattning av kreditrisken och kostnaden bestäms efter denna. Ett annat argument för fakturaför- säljning är att företaget som säljer produkter kan överlämna fakturahanteringen till ett annat företag och på så sätt fokusera på sin kärnverksamhet – försäljning av produkter. 
 Instituten som köper fakturor har i allt större utsträckning utvidgat sina erbjudanden till konsumenterna. Till en början var det främst en tjänst till det säljande företaget, men många företag har dessutom börjat rikta sig direkt till konsumenten med olika typer av betalningsmöjligheter. 
 Konsumenten som köper en produkt via en  
 e-handelsbutik 
  väljer i köpögonblicket om han eller hon vill betala direkt med kontokort eller via någon av de andra tillgängliga betalningslösningarna. Om konsumenten väljer att inte betala direkt, görs en snabb kontroll av individens uppgifter. Eftersom fakturaköp vanligtvis undantas från kreditprövningskravet i konsumentkreditlagen behövs ingen kredit- prövning. 
 6  
 Istället körs de lämnade uppgifterna mot databasen och en bedömning av individens betalningsbenägenhet görs. Konsumenten erbjuds sedan olika betalningsalternativ. 
 Även om konsumenten valt att betala via faktura, kommer sedan ofta en möjlighet att delbetala. På den första fakturan erbjuds en möjlighet att betala mindre än den totala summan, vilket automa- tiskt gör om fakturan till en delbetalning med ränta och aviavgift på vad som nu blivit ett avbetalningsköp. 
 Även om beloppet på en enskild faktura kan vara lågt, kan en konsument bygga upp stora skulder genom att kontinuerligt välja avbetalningsköp som måste betalas av under lång tid. För kon- sumenter med små marginaler kan sådana åtaganden riskera att leda till överskuldsättning. 
  
 6  
 Fakturakrediter undantas lagen om krediten är räntefri, ska betalas inom tre månader och enbart en obetydlig avgift tillkommer, som till exempel en aviavgift. 
 127 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 3.1.2 
  
 Offentligrättsliga skulder 
  
 Hushållens skulder och betalningsproblem uppstår inte bara i relation till näringsidkare och kreditgivare utan också i relation till den offentliga sektorn. Vanliga skuldposter hos Kronofogdemyn- digheten är  
 TV-licensavgifter, 
  felparkeringsavgifter, fordonsskatter, studiemedel, skatteskulder och underhållsskulder. Majoriteten av skulderna till det offentliga registreras som allmänna mål hos Kronofogdemyndigheten. 
 Det totala skuldbeloppet hos Kronofogdemyndigheten är större för enskilda mål  
 (e-mål) 
  än för allmänna mål  
 (a-mål). 
  Men antalet allmänna mål är betydligt fler än antalet enskilda mål. Det kan till stor del förklaras av att skulder till det offentliga ofta är löpande och att varje förfallen betalning registreras som ett mål. När Försäkringskassan till exempel restför obetalt underhållsstöd för fem månader, registreras det som fem olika mål hos Kronofogde- myndigheten. Men Kronofogdemyndighetens statistik visar också att det finns nästan dubbelt så många gäldenärer med enbart all- männa skulder som gäldenärer med enbart enskilda skulder. Att ge en bild av skulderna till det offentliga är därför viktigt. 
 7 
  
 Källa 
 : Kronofogdemyndigheten. 
 Uppkomst av allmänna skulder 
 Det finns ett stort antal olika typer av skulder som individer kan ha till staten. En del av skulderna uppkommer på grund av brott mot lagar och regler och uteblivna betalningar av böter och avgifter. Skulder kan också uppkomma i det offentligrättsliga systemet. Exempel på sådana är studieskulder och bostadsbidragsskulder. Systemen är ofta inkomstrelaterade och inte tillräckligt flexibla för att kunna hantera situationer där en individ har skiftande inkomster. Två exempel där det ofta blir fel är bostadsbidrag och 
  
 7  
 Siffrorna gäller per  
 2011-12-31. 
  
 128 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 underhållsstöd. När det gäller bostadsbidragen baseras bidrags- nivån på framtida inkomster. När den verkliga inkomsten sedan kontrolleras kan även små förändringar från den uppskattade inkomsten ge upphov till återkrav och eftersom denna grupp ofta har små marginaler kan kraven bli svåra att hantera. 
 Vid fastställelse av återbetalning av underhållsstöd baseras nivån däremot på senast taxerade inkomst. För många kan en nästan två år gammal inkomst vara mycket missvisande för den aktuella inkomstnivån. 
 I detta avsnitt kommer vi att beskriva de vanligaste allmänna skulderna och hur de uppkommer. 
 Tabell 3.2 nedan visar ett antal vanligt förekommande allmänna skulder hos Kronofogdemyndigheten. De enskilda skulderna finns inte uppdelade efter typ i Kronofogdemyndighetens register och det går inte att få ut siffror på olika skuldtyper. Två typer av vanligt förekommande enskilda mål härstammar emellertid från offentliga system och kommer också att diskuteras i texten, nämligen skulder som gäller återbetalning av bostadsbidrag och återkrav av studie- medel. 
  
 Källa 
 : Kronofogdemyndigheten. 
 * Gäldenärer som endast hade angiven skuld hos Kronofogdemyndigheten. 
 Skulder för obetald radio- och  
 tv-avgift 
  är vanligt förekommande i alla åldersgrupper, men annars finns skillnader mellan de olika grupperna. För ungdomar mellan 18 och 25 år är skulder för fel- parkering vanligast. För gruppen  
 26–64 
  år gäller den vanligaste skulden underhållsstöd. För dem över 65 är, efter obetalda radio- och  
 tv-avgifter, 
  skatteskulder vanligast. 
 129 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 Värt att notera är att antalet unika gäldenärer för  
 TV-avgifter, 
  skatter, studiemedelsavgift och fordonsskatt uppgick till 77 350 personer den 13 juni 2013. Dessa utgör ungefär en sjättedel av alla skuldsatta i tabellen. 
 I flera fall går det att hantera skulderna innan de hamnar hos Kronofogdemyndigheten genom överenskommelser med den berörda myndigheten. Flera myndigheter har möjlighet att lägga upp en betalningsplan om gäldenären saknar betalningsförmåga. Detta kräver dock att gäldenären själv är aktiv och kontaktar de olika fordringsägarna (myndigheterna). 
 I detta avsnitt beskriver vi kort några vanliga stöd och skulder. 
 Radio- och  
 tv-avgift 
  
 Grundläggande statistik 
 8 
  
 3 469 000 betalade  
  
 Radio-och 
  tvavgift 2011 
  
 104 085 personer fanns hos Kronofogdemyndigheten med obetalda tvavgifter 
  
 Summan av obetalda skulder uppgick till 1 117 miljoner kronor, inklusive Kronofogdemyndighetens avgifter 
  
 Antal mål var 817 523 
  
 Den genomsnittliga skulden per gäldenär var 10 732 kronor 
  
 Genomsnittlig skuld per mål var 1 366 kronor, inklusive Kronofogdemyndighetens avgift 
  
 15 168 gäldenärer hade enbart en skuld för  
  
 TV-avgift 
  och ingen annan skuld hos Kronofogdemyndigheten (10 juni 2013) 
 Radiotjänst i Kiruna AB har enligt avtal med staten ett uppdrag att hantera inkasseringen av avgiften samt bedriva avgiftskontroll. Verksamheten regleras i lag (1989:41) om finansiering av radio- och TV i allmänhetens tjänst. Avgiften ska betalas av alla företag och hushåll som har  
 tv-mottagare. 
  Som  
 tv-mottagare 
  räknas tv, digital- box, dator eller surfplatta med internetuppkoppling, video med kanalväljare och inspelningsbar  
 dvd-spelare. 
  Radiotjänst genomför 
  
 8  
 Källa: Kronofogdemyndigheten (31 dec 2012 om inget annat anges). 
 130 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 avgiftskontroller genom telefonsamtal, brevutskick eller personliga besök. Avgiften går till Sveriges Television, Sveriges Radio och Sveriges Utbildningsradio och är sedan 2009, 2 076 kronor per år och kan delas upp i mindre betalningar. Radiotjänst skickar två påminnelser till den som inte betalat avgiften. Den första påminnel- sen kostar 75 kronor. Om beloppet inte betalas kostar den andra påminnelsen 40 procent av beloppet på den första räkningen. Om man inte betalat efter två påminnelser skickas räkningen till Kronofogdemyndigheten och då påförs en grundavgift om 600 kronor. 
 Huvudsakliga problem 
 Att ett stort antal gäldenärer har skulder rörande radio- och tv- avgiften beror enligt Radiotjänst till stor del på det stora antalet kunder (nästan 3,5 miljoner). Ungefär tre procent av dessa har i dag skulder hos Kronofogdemyndigheten (104 085). Dock är det troligt att många hushåll som har små marginaler upplever att avgiften är lätt att prioritera bort. Hushållen kan fortsätta se på tv, även om avgiften inte har betalats. 
 9 
  
 Skattekontot 
 Grundläggande statistik 
 10 
  
 94 370 personer fanns hos Kronofogdemyndigheten med obetalda skatteskulder 
  
 Summan av obetalda skulder uppgick till 18 209 miljoner kronor 
  
 Antal mål var 307 917 
  
 Den genomsnittliga skulden per gäldenär var 192 953 kronor 
  
 Genomsnittlig skuld per mål var 59 136 kronor 
  
 36 899 gäldenärer hade enbart en skuld på skattekontot och ingen annan skuld hos Kronofogdemyndigheten (10 juni 2013) 
  
 9 
  
 Radiotjänst samt Konsumentverket PM 2003:04. 
  
 10 
  
 Källa: Kronofogdemyndigheten (31 dec 2012 om inget annat anges). 
  
 131 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 Om skatter och avgifter inte betalas i tid uppkommer ett under- skott, en skuld, på skattekontot. På underskottet tillkommer en kostnadsränta. Om en individ har ett underskott på minst 100 kronor skickar Skatteverket en betalningsuppmaning. Om underskottet är 2 000 kronor eller högre skickas ett betalningskrav. Om skulden (över 2 000 kronor) är kvar efter nästa avstämning, normalt vid kommande månadsskifte, skickas skulden till Kronofogdemyndig- heten för indrivning. En skatteskuld preskriberas normalt efter fem år. 
 11 
  
 Huvudsakliga problem 
 Konsumentverket menar att okunskap är en viktig förklaring till att skatteskulder uppkommer. Detta är särskilt vanligt när det gäller enskilda företagare, där den personliga ekonomin sammanblandas med verksamhetens ekonomi. Många saknar kunskap om regelver- Carter och skillnaden mellan att vara anställd och att vara egen företa- gare och därmed själv behöva betala in skatter och avgifter, kan upplevas som stor och oförståelig. 
 12 
  
 Studiemedelsavgift 
 Grundläggande statistik 
 13 
  
 467 156 personer fick studiemedel 2012 
  
 År 2012 utbetalades totalt 24 091,6 miljoner i studiemedel 
  
 I slutet av 2012 fanns 1 241 893 återbetalningsskyldiga lånta- gare registrerade i Centrala studiestödsnämndens register med en total studieskuld på 194 miljarder kronor 
  
 Av de återbetalningsskyldiga låntagarna fanns 89 984 perso- ner hos Kronofogdemyndigheten. Detta motsvarar 7,2 pro- cent av antalet återbetalningsskyldiga låntagare 
  
 Summan av obetalda återkrav uppgick till 1 077 miljoner kronor 
  
 11 
  
 Skatteverket. 
  
 12 
  
 Konsumentverket (2003). 
  
 13 
  
 Källa: Kronofogdemyndigheten (31 dec 2012 om inget annat anges). 
  
 132 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 Antal mål var 167 451 
  
 Den genomsnittliga skulden hos Kronofogdemyndigheten per gäldenär var 11 969 kronor 
  
 Genomsnittlig skuld per mål var 6 432 kronor 
  
 13 638 gäldenärer hade enbart en skuld för studiemedelsav- gift och ingen annan skuld hos Kronofogdemyndigheten (10 juni 2013) 
  
 En studerande på eftergymnasial nivå kan få studiemedel under högst 240 veckor, motsvarande sex års heltidsstudier. För studier på grundskolenivå varierar tidsgränsen för rätt till studiemedel mellan 40 och 100 veckor och på gymnasial nivå kan studiemedel beviljas under högst 80 eller 120 veckor beroende på den stu- derandes utbildningsbakgrund. 
 Ansökan om studiemedel görs till Centrala studiestödsnämnden (CSN). Efter avslutade studier ska studielånet återbetalas. 
 Det belopp som ska betalas tillbaka beror på skuldens storlek, räntan och återstående återbetalningstid. Årsbeloppet beräknas så att återbetalningen ökar med två procent varje år fram tills skulden är avbetalad. Årsbeloppet får sättas ned om låntagaren har låg inkomst eller om det finns synnerliga skäl. 
 14  
 Dessutom kan års- beloppet sättas ned om låntagaren på nytt börjar studera med studiemedel eller får utbildningsbidrag för doktorander. 
 Årsbelopp och avgifter som inte betalas tillbaka i tid får tas ut genom utmätning utan föregående dom eller utslag. Dessa registre- ras som allmänna mål hos Kronofogdemyndigheten. Studielån kan också sägas upp till omedelbar betalning om låntagaren har fått påminnelser och krav och trots detta inte betalat förfallna årsbe- lopp och avgifter. 
 15  
 Obetalda studieskulder registreras som all- männa mål hos Kronofogdemyndigheten. 
 Om en studerande fått mer studiestöd än vad han eller hon har rätt till, kommer Centrala studiestödsnämnden att kräva tillbaka pengarna. Återkrav kan man få om man avbrutit sina studier, tagit färre poäng än vad man skrivit i sin ansökan eller om man tjänat över gränsen för fribeloppet. Siffror från Centrala studiestödsnämnden 
  
 14 
  
 Synnerliga skäl är exempelvis beroende av försörjningsstöd, aktivitetsersättning eller sjuk- ersättning. 
  
 15 
  
 27 a § Lag (1999:1395). 
  
 133 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 visar att 19 procent av samtliga återkrav var överförda till Krono- fogdemyndigheten år 2012. 
 Om man inte betalar tillbaka ett återkrav i tid, skickar Centrala studiestödsnämnden en påminnelse. Betalas inte påminnelsen skickas ett kravbrev. CSN tar inte ut några avgifter för påminnelsen eller kravet, till skillnad från påminnelser och krav på de ordinarie lånen. Om kravet inte betalas ansöker CSN om ett betalnings- föreläggande hos Kronofogdemyndigheten. Kronofogdemyndig- heten skickar sedan ett föreläggande till gäldenären. Betalas inte skulden fastställs den i ett utslag för att sedan drivas in. För indrivning tillkommer ytterligare en avgift på 600 kronor. 
 16 
  
 Huvudsakliga problem 
 Under 2012 inledde Centrala Studiestödsnämnden och Kronofog- demyndigheten ett förebyggande arbete för att minska antalet obetalda studieskulder och återkrav. I april 2013 publicerade de båda myndigheterna en gemensam slutrapport kring sitt gemen- samma projekt. 
 17  
 Bland annat har de identifierat att antalet lånta- gare som använt möjligheten att nedsätta årsbeloppet på grund av låga inkomster, har minskat. CSN menar att det antagligen finns ett flertal personer som inte söker nedsättning, trots att de skulle ha rätt till det. 
 Ett annat problem återfinns i vuxenutbildningen på grundskole- nivå. 
 18  
 De flesta som studerar på grundläggande nivå fortsätter sina studier på gymnasial nivå. För många, framför allt på den grundläg- gande nivån, utgjorde olika former av bidrag en väsentlig del av för- sörjningen då mer än hälften saknade inkomst från arbete under året. Studerande på grundläggande nivå lever dessutom ofta i familjer med svag ekonomi, vilket gör det svårare att få ekonomiskt stöd från familjen under studietiden. Hälften av dem som studerar på grund- läggande nivå inom Komvux har studiemedel från Centrala studie- stödsnämnden och drygt en tredjedel av dem med studiemedel tar studielån. Även om andelen som lånar är begränsad får många problem med att betala tillbaka sina lån. Återbetalningsproblemen är störst för dem som inte fortsätter studierna efter den grund- 
  
 16 
  
 Centrala studiestödsnämnden 
  
 17 
  
 Centrala studiestödsnämnden och Kronofogdemyndigheten (2013):  
  
 Slutrapport Sam- verkansprojektet CSN/KFM. 
  
 18 
  
 Vilket redogörs för i SOU 2013:20  
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå, – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. 
 134 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 läggande nivån. Bland dem som enbart studerar på grundläggande nivå är det mer än hälften som någon gång får ett krav på betalning överlämnat till Kronofogdemyndigheten. Betalningsproblemen är ofta långvariga, trots att studieskulderna är relativt små. Den främsta förklaringen är mycket låga inkomster efter avslutad utbildning. Många låntagare ansöker inte heller om nedsättning av det belopp som ska betalas, trots att sådan nedsättning kan medges för den som har låg inkomst. 
 I rapporten från Delegationens mot felaktiga utbetalningar: 
 Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetalningar från trygghets- systemen – resultat från expertseminarier  
 (2007) framhölls bland annat att ett vanligt fel var att Centrala studiestödsnämnden fick felaktiga inkomstuppgifter från studenter, bland annat för att den inkomst som ska lämnas i samband med en ansökan om studieme- del är beräknad inkomst, vilket gör det lätt att göra en felaktig upp- skattning och sedan glömma att anmäla sin faktiska inkomst. 
  
 Studiehjälp, ersättning under gymnasiestudier för  
 16–19-åringar, 
  á 1 050 kronor per månad (10 månader per år) utbetalas utan före- gående ansökan men det krävs närvaro i gymnasieskolan. Under 2012 fattade Centrala studiestödsnämnden 20 800 beslut om åter- krav efter uppgifter om ändrade förhållanden, till exempel ogiltig frånvaro. Det är en uppgång med 1 200 beslut jämfört med 2011. Ungefär en femtedel av dessa hamnar hos Kronofogdemyndigheten eftersom de studerande eller deras föräldrar/vårdnadshavare inte kan betala tillbaka.  
 19 
  
 Underhållsstöd 
 Grundläggande statistik 
 20 
  
 Ungefär 500 000 barn hade särlevande föräldrar 2011. Av dessa fick nästan hälften någon form av underhållsstöd från Försäkringskassan. 
  
 21 
  
 137 329 föräldrar var bidragsskyldiga till Försäkringskassan 
  
 2012. 
  
 19 
  
 Centrala studiestödsnämnden och Kronofogdemyndigheten (2013):  
  
 Slutrapport Sam- verkansprojektet CSN/KFM. 
  
 20 
  
 Källa: Kronofogdemyndigheten (31 dec 2012 om inget annat anges). 
  
 21 
  
 Delic (2012). 
  
 135 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 42 952 personer fanns hos Kronofogdemyndigheten med obetalda underhållsstöd. 
  
 Summan av obetalda skulder uppgick till 1 326 miljoner kronor. 
  
 Antal mål var 1 421 347. 
  
 Den genomsnittliga skulden per gäldenär var 30 872 kronor. 
  
 Genomsnittlig skuld per mål var 933 kronor. 
  
 4 290 gäldenärer hade enbart en skuld för underhållsstöd och ingen annan skuld hos Kronofogdemyndigheten (10 juni 2013). 
  
 I föräldrabalken finns uttryckliga bestämmelser om föräldrars underhållsskyldighet. Där står att föräldrar ska svara för underhåll åt barnen efter vad som är skäligt, både ur barnets och ur förälderns synpunkt. Underhållsskyldigheten gäller oavsett om föräldrarna lever tillsammans eller inte. Särlevande föräldrar avgör själva om de vill reglera underhållsskyldigheten på egen hand, i enlighet med de civilrättsliga reglerna om underhåll i föräldrabalken, eller om de vill reglera underhållet genom Försäkringskassan, i enlighet med de offentligrättsliga reglerna om underhållstöd i socialförsäkrings- balken. I praktiken har inget av de två regelverken företräde, men den bakomliggande tanken är att föräldrarna i första hand ska avgöra underhållsfrågan på egen hand, i enlighet med de civilrätts- liga reglerna. 
 22 
  
 Underhållet ska betalas till den förälder där barnet är varaktigt boende, det vill säga där barnet är folkbokfört. 
 Regleras underhållet mellan föräldrarna kallas det för under- hållsbidrag. Föräldrarna kan komma överens om ett valfritt belopp eller beräkna beloppet enligt de regler som finns i föräldrabalken. Beloppet ska bero på både föräldrarnas aktuella inkomst och bar- nets behov. I de fall avtal inte kan ingås frivilligt, fastställs beloppet i domstol. Om den bidragsskyldige inte betalar bidraget, bli denne skuldsatt till barnet. 
 23 
  
 Regleras underhållet genom Försäkringskassan kallas det under- hållsstöd. Stödet finns i dag i tre former: helt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag och underhållsstöd vid växelvis boende. 
  
 22 
  
 Delic (2012). 
  
 23 
  
 Försäkringskassan. 
  
 136 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 I de fall den betalningsskyldige föräldern, den som inte är var- aktigt boende med barnet, inte betalar något underhållsbidrag, kan boföräldern, den förälder där barnet är skrivet, ansöka om helt underhållsstöd från Försäkringskassan. Detta uppgår för närvarande till 1 273 kronor per månad. När stödet infördes beräknades det mot- svara hälften av kostnaderna för barnet som kvarstår efter att barnbidraget räknats in. Förutom en höjning på 100 kronor 2006 har nivån på underhållsstödet varit konstant sedan det infördes. 
 24 
  
 Om den betalningsskyldige föräldern betalar ett underhålls- bidrag som är lägre än 1 273 kronor kan boföräldern ansöka om ett utfyllnadsbidrag. Försäkringskassan betalar då ut mellanskillnaden mellan underhållsbidraget och de 1 273 kronor som är underhålls- stödet. Utfyllnadsbidraget leder inte till någon återbetalnings- skyldighet, om den betalningsskyldige föräldern betalar sin del av summan, utan lämnas som ett rent stöd. 
 Om barnet bor växelvis hos båda föräldrarna kan båda ansöka om underhållsstöd vid växelvis boende. Stödet uppgår då till maxi- malt 636 kronor per barn och månad. Stödet leder inte till någon återbetalningsskyldighet, eftersom ingen av föräldrarna är bidrags- skyldig. 
 Även om den ursprungliga tanken var att föräldrarna skulle avgöra underhållet på egen hand väljer ändå ett stort antal föräldrar att gå genom Försäkringskassan (se statistikrutan ovan). 
 År 2012 var 137 329 föräldrar bidragsskyldiga för underhålls- stöd. Försäkringskassan har dock arbetat för att flera föräldrar ska komma överens om bidragsbeloppet på egen hand och antalet bidragsskyldiga har därför minskat stadigt sedan 1999, då antalet bidragsskyldiga var 237 026. 
 25 
  
 Målet med underhållsstödet är att understryka att båda föräld- rarna har det ekonomiska ansvaret för barnet. Det innebär att den betalningsskyldige föräldern blir, efter förmåga, återbetalnings- skyldig till Försäkringskassan. Återbetalningsskyldighet uppkom- mer enbart i de fall Försäkringskassan betalat ut helt underhålls- stöd. 
 Den betalningsskyldiga föräldern ska återbetala en viss procent- sats av sin årsinkomst till Försäkringskassan, dock max 1 273 kronor per månad och barn. Som årsinkomst räknas den senast taxerade inkomsten, vilket i praktiken kan innebära inkomsten två år tidigare. 
  
 24 
  
 Interpellation 2011/12:391. Riksdagen. 
  
 25 
  
 Försäkringskassan. 
  
 137 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 Föräldern gör först ett grundavdrag på 100 000 kronor, vilket innebär att de som tjänar under grundavdraget inte behöver betala något alls. Om föräldern under en period inte kan betala det belopp som beräknats kan han eller hon ansöka om anstånd. Detta sker till exempel om föräldern blir sjuk. Anståndet betyder enbart att betal- ningarna skjuts upp. 
 Om föräldern inte betalar återbetalningsbeloppet hamnar han eller hon i skuld till staten. Senast fem månader efter att beloppet skulle ha betalats lämnas skulden till Kronofogdemyndigheten. När skulden hamnat hos Kronofogdemyndigheten tillkommer också kostnader i samband med indrivningen. Varje obetalt månads- belopp registreras som en enskild skuld, vilket kan förklara att antalet mål är väldigt högt. 
 Skulder hos försäkringskassan preskriberas vanligen efter fem år. Tiden förlängs dock om gäldenären beviljats anstånd. 
 Huvudsakliga problem 
 Underhållsstödet är en vanligt förekommande skuld hos Kronofogde- myndigheten, och enligt siffror från Kronofogdemyndigheten har antalet återkommande gäldenärer ökat sedan 2007. En stor del av gäldenärerna är dessutom återkommande. Tabell 3.3 nedan visar antalet gäldenärer med skulder till följd av obetalda återbetalnings- belopp. 
 Antalet gäldenärer hos Kronofogdemyndigheten tyder på att åter- betalningssystemet inte fungerar tillfredsställande. År 2012 fanns nästan 43 000 gäldenärer med obetalda underhållsstödsskulder registrerade hos Kronofogdemyndigheten. 
 Ett av de största problemen är att inkomstuppgifterna som ligger till grund för återbetalningsförmågan ofta är felaktiga. Den 
 138 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 bidragsskyldiges betalningsförmåga ska tas i anspråk vid beräkning av underhållsbeloppet. Förmågan beräknas på den senast taxerade inkomsten, vilken kan avse förhållanden så långt som två år tillbaka i tiden, vilket innebär att individer med inkomster som har fallit sedan taxeringstillfället kan få svårt med betalningarna (underhålls- bidraget, å andra sidan, baseras på den aktuella inkomsten). 
 26 
  
 Bostadsbidrag 
 Grundläggande statistik 
 27 
  
 2010 fick 235 304 svenskar bostadsbidrag 
  
 Totalt utbetalades 3 425 miljoner i bostadsbidrag 
  
 Den genomsnittliga inkomsten för samtliga som mottog bostadsbidrag år 2010 var 99 398 per år 
  
 Det genomsnittliga bidraget var på 1 652 kronor i månaden 
  
 91 704 personer som fått bostadsbidrag 2010 blev återbetal- ningsskyldiga 
  
 Det totala återbetalningsbeloppet var 443 miljoner kronor 
  
 År 2012 fick 178 066 hushåll bostadsbidrag. Den genomsnittliga bidraget för ett hushåll med barn var 2 425 per månad. För hushåll utan barn var det genomsnittliga bidraget på 883 kronor per månad. 
 Bostadsbidraget söks i förskott och beräknas på den förväntade årsinkomsten. Det slutgiltiga bidraget bestäms i efterhand när taxe- ringen är klar för det år då bidraget betalades ut. Om inkomsterna var lägre än väntat kan bidragsmottagaren få bidrag i efterskott. Om inkomsterna däremot var högre än väntat blir mottagaren åter- betalningsskyldig. Bostadsbidraget beräknas per kalenderår och inkomsten anses vara lika fördelad över årets alla månader. Den som har fått för mycket preliminärt bidrag utbetalt ska betala till- baka detta senast den 30 september året efter det året då bidraget utbetalades. I de fall en individ har låga inkomster och inte kan betala av hela beloppet, kan Försäkringskassan upprätta en betal- ningsplan. I dessa fall krävs att mottagaren av bostadsbidraget tar 
  
 26 
  
 SOU 2011:51. 
  
 27 
  
 Källa: Kronofogdemyndigheten (31 dec 2012 om inget annat anges). 
  
 139 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 kontakt med Försäkringskassan. Om ingen kontakt tagits och om skulden inte betalats, kan Försäkringskassan välja att göra avdrag på framtida utbetalningar. Om inga avdrag är möjliga kan Försäk- ringskassan ansöka om utmätning hos Kronofogdemyndigheten. 
 Huvudsakliga problem 
 Skulder som uppkommit på grund av erhållet bostadsbidrag tillhör inte de allmänna målen. Försäkringskassan ansöker om betalnings- föreläggande hos Kronofogdemyndigheten i varje enskilt fall, och skulden handläggs som ett enskilt mål avseende verkställighet. 
 28  
 I de flesta fall löser Försäkringskassan dessa skulder genom kvitt- ning, det vill säga mot framtida betalningar, vilket i sig kan leda till betalningssvårigheter. Bostadsbidragen kan alltså ändå vara en bidragande faktor för de hushåll som råkat illa ut. Dessa skulder uppkommer också i det offentligrättsliga systemet, varför vi bedö- mer att det är intressant att nämna dem i detta avsnitt. 
 De hushåll som har rätt till bostadsbidrag har små inkomster och ofta små marginaler. Många av dem har också osäkra anställ- ningar, vilket gör att det kan vara svårt att förutse framtida inkomster. Om den faktiska inkomsten var högre än den angivna inkomsten leder det till återkrav. Om inkomsten minskat sedan återkravsåret kan det vara väldigt svårt att betala återkravet med påföljd att det slutligen går till Kronofogdemyndigheten för indriv- ning. 
 29 
  
 3.2 
  
 Villkor på kreditmarknaden 
  
 Nedan redogörs för delar av det juridiska regelverk och den institutionella struktur som finns i Sverige för att kreditmarknaden ska fungera tillfredsställande och för att hantera fenomen som överskuldsättning. 
 Först beskrivs avtalsfriheten och den lagstiftning som begränsar avtalsfriheten. Denna lagstiftning har tillkommit för att skydda konsumenten som i många fall är avtalets svagare part. Ansvaret för 
  
 28 
  
 Att bostadsbidragen handläggs som enskilda mål beror på att det saknas särskild föreskrift om att beslut om återbetalning får verkställas direkt. 
  
 29 
  
 Konsumentverket (2003). 
  
 140 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 tillsyn av att reglerna efterföljs ligger på ett antal olika myndig- heter. 
  
 3.2.1 
  
 Avtalsfrihet och konsumentskydd 
  
 Avtalsrätten är en central del i civilrätten och fokuserar bland annat på hur avtal kommer till stånd. I Avtalslagens 
 30  
 första paragraf står det som är lagens huvudmening: att ingångna avtal är bindande, både för den som erbjudit avtalet och den som svarat på det. Det finns dock undantagsfall, där avtal ogiltigförklaras. Det gäller till exempel om avtal ingåtts under tvång, eller om någon utnyttjat en annans oförstånd eller beroende ställning för att få till stånd ett avtal. 
 Utöver Avtalsrätten finns den fastslagna privaträttsliga princi- pen om avtalsfrihet. Avtalsfrihet består av rätten att avstå från att ingå avtal, rätt att välja avtalspart och rätt att bestämma avtalets innehåll. Det innebär att alla har rätt att välja vilka avtal de vill ingå och med vem. Parterna bestämmer också fritt vad som ska avtalas. När avtalet har ingåtts måste båda parter se till att avtalet fullföljs och om någon av parterna inte fullföljer har ett avtalsbrott begåtts. 
 Avtalsfriheten är dock inte absolut och flera avtalsformer styrs av tvingande regler. Det gäller till exempel avtal som innebär risk för personskador eller miljöförstöring eller avtal som strider mot allmänna intressen. Ett flertal lagar som inskränker avtalsfriheten har tillkommit för att skydda konsumenter. 
 Bland andra följande lagar reglerar avtalsfriheten på området som rör hushållens skuldsättning: 
  
 EU-direktiv 
  
  om konsumentkrediter 
 . Ett fullharmoniseringsdirek- tiv, vilket innebär att alla medlemsländer har samma regler. Län- derna kan inte heller tillämpa strängare regler än de som gäller enligt direktivet. 
  
 Konsumentkreditlagen (2010:1846).  
  
 Reglerar bland annat inne- håll i marknadsföring och information till konsumenter. Lagen ställer också krav på kreditprövning och att kredit enbart får lämnas till en konsument som har återbetalningsförmåga. 
  
 Lagen om bank och finansieringsrörelse (2004:297).  
  
 Reglerar kre- ditinstitutens tillstånd. 
  
 30  
 Lag (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrätten. 
 141 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 Marknadsföringslagen (2008:486). O 
  
 m de särskilda reglerna kring marknadsföring av krediter i konsumentkreditlagen inte följs, tillämpas marknadsföringslagens bestämmelser om förbud och åläggande. 
  
 3.2.2 
  
 Lagstiftning rörande konsumentkrediter 
  
 EU-direktiv 
  
 För att ta steg mot en gemensam finansiell marknad inom EU, beslutade  
 EU-parlamentet 
  om ett nytt konsumentkreditdirektiv i januari 2008. Direktivet är ett så kallat fullharmoniseringsdirektiv, vilket innebär att alla medlemsländer ska se till att implementera direktivet så att syftet och samma resultat uppnås. Detta för att skapa rättvisa konkurrensvillkor mellan länder och minska admi- nistrativa kostnader för företag som är verksamma i flera länder.  
 EU-direktivet 
  gäller inte lån under 200 euro, över 75 000 euro, bolån och fakturakrediter. Fakturakrediter omfattas dock av svensk lag, inom ramen för de undantag som angetts tidigare. 
 31  
 Direktivet ställer till exempel krav på vilken typ av information som kreditgi- vare ska lämna till konsumenter. Direktivet innebär också att ett enskilt land inte kan införa strängare regler än de som gäller enligt direktivet. 
 I och med  
 EU-direktivet 
  skapades en ny konsumentkreditlag i Sverige (se nedan). I Sverige valde man att låta den svenska lagstift- ningen ha ett bredare tillämpningsområde än direktivet. Därför omfattar den svenska lagen även lån under 200 euro och över 75 000 euro. 
 I Sverige skulle det vara möjligt att införa andra regler när det gäller lån under 200 euro eller över 75 000 euro, utan att det skulle strida mot direktivet. 
 Konsumentkreditlagen 
 Konsumentkreditlagen (2010:1846) gäller kredit som en näringsidkare lämnar eller erbjuder en konsument. Den gäller exempelvis blanco- lån och bolån, men också vid köp av varor och tjänster på kredit och avbetalning. Lagen är tvingande till konsumentens förmån. 
  
 31  
 Fakturakrediter som betalas inom tre månader och där beloppen är små. 
 142 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 Kreditgivaren får alltså inte erbjuda konsumenten sämre villkor än vad som anges i lagen. 
 Lagen fastställer att näringsidkare ska iaktta god kreditgivnings- sed och ta tillvara konsumentens intressen. 
 Näringsidkaren ska lämna information om den effektiva räntan i marknadsföringen. Om näringsidkaren, utöver information om den effektiva räntan, lämnar annan sifferinformation ska följande information dessutom lämnas i marknadsföringen, enligt 7 §: 
  
 Krediträntan, med angivande av om den är bunden eller rörlig, 
  
 Avgifter och andra kostnader som utgör en del av kreditkostna- den, 
  
 Kreditbeloppet, 
  
 Kreditavtalets löptid, 
  
 Det sammanlagda beloppet som ska betalas av konsumenten och storleken på avbetalningarna 
  
 Kontantpriset och kontantinsats som krävs vid kreditköp 
  
 Innan avtal ingås ska näringsidkaren se till att konsumenten får det, enligt  
 EU-direktivet, 
  standardiserade informationsbladet (Standar- diserad konsumentkreditinformation). Om ovanstående informat- ion inte lämnas till konsumenten tillämpas marknadsföringslagen (se nedan). 
 Enligt konsumentkreditlagens 12 § ska näringsidkaren pröva om konsumenten har ekonomiska förutsättningar att fullgöra vad han eller hon åtar sig enligt kreditavtalet. Kreditprövningen ska grundas på tillräckliga uppgifter om konsumentens ekonomiska förhållan- den. Krediten får enbart beviljas de konsumenter som har ekono- miska förutsättningar att fullgöra avtalet. 
 Kreditavtalet ska nedtecknas i en varaktig form som är tillgäng- lig för konsumenten. I avtalet ska bland annat anges samtliga upp- gifter nämnda ovan (7 §) och uppgifter om till exempel hur man säger upp kreditavtalet, förekomst av ångerrätt, påföljder av dröjs- mål samt tillsynsmyndighet. 
 Konsumenten har enligt lagen 14 dagars ångerrätt från den dag då avtalet ingås, dock tidigast den dag då all dokumentation rörande kreditavtalet kommit konsumenten tillhanda. 
 Våren 2013, samtidigt som utredningen om överskuldsättning pågick, kom också en departementsskrivelse (Ds 2013:17) med ett 
 143 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 förslag om ändring av konsumentkreditlagen. Den 4 november 2013 kom regeringens proposition (2013/14:34 Sanktionsavgift vid bristande kreditprövningar). I propositionen föreslås att Konsument- verket, som är tillsynsmyndighet över vissa finansiella institut, ska kunna ta ut en straffavgift av näringsidkare som inte gör tillräckliga kreditprövningar. Straffavgiften kompletterar de existerande sank- tionsmöjligheterna, varning och föreläggande om att upphöra att lämna krediter. 
 32 
  
 God kreditgivningssed 
 I konsumentkreditlagen står det följande i 6 § rörande god kredit- givningssed: 
 Näringsidkaren ska i sitt förhållande till konsumenten iaktta god kre- ditgivningssed. Näringsidkaren ska därvid ta tillvara konsumentens intressen med tillbörlig omsorg och ge de förklaringar som konsu- menten behöver. 
 I Konsumentverkets allmänna råd om konsumentkrediter (KOVFS 2011:1) diskuteras begreppet mer ingående. Här står bland annat att näringsidkaren ska ta hänsyn till att ett kreditavtal kan ha stor påverkan för den enskildes ekonomiska förhållanden. Näringsidka- ren ska därför se till att konsumenten har all nödvändig informa- tion och förståelse om låneavtalets villkor för att kunna avgöra om kreditavtalet passar hans eller hennes ekonomiska situation. Denna förklaringsskyldighet innebär inte att näringsidkaren har rådgiv- ningsskyldighet gentemot konsumenten. Det är i huvudsak kon- sumenten som, genom att ställa frågor, förväntas styra informa- tionsinnehållet. Näringsidkaren bör dock avråda konsumenten från att ingå kreditavtal om det finns omständigheter som tyder på att avtalet skulle vara ofördelaktigt för konsumenten. Näringsidkaren ska informera konsumenten om det finns risk för stora skuldsätt- ningsproblem och försäkra sig om att konsumenten har förstått avtalet och vad det innebär. 
 33  
 Det är dock svårt att säga något om i vilken utsträckning detta sker i praktiken. 
  
 32 
  
 Se kapitel 5  
  
 Strategi mot överskuldsättning  
 för en beskrivning av propositionen. 
  
 33 
  
 Se Frank och Haley (2012), Finansmarknadskommitténs rapport nr 10, för analys och diskussion om konsumentinformation på området för finansiella tjänster. 
  
 144 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 Lagen om Bank och finansieringsrörelse 
 Lagen om bank och finansieringsrörelse (2004:297) innehåller olika bestämmelser om bank- och finansieringsrörelser, bland annat en definition av vad de båda rörelserna innebär. 
 Av lagen framgår vilka krav som banker och kreditmarknadsfö- retag har att uppfylla, bland annat gäller det övergripande krav på soliditet, likviditet och att respektive rörelse ska drivas på ett sätt som är sunt. 
 I lagen finns bestämmelser om vilka rörelser som är tillstånds- pliktiga. I regel gäller att all bank- och finansieringsrörelse måste ansöka om tillstånd hos Finansinspektionen. Vissa typer av verk- samhet undantas dock från tillståndsplikten. Bland annat krävs inte tillstånd för utgivning av elektroniska pengar 
 34  
 eller tillhanda- hållande av betaltjänster. Dessa två verksamheter regleras istället enligt särskild lagstiftning. 
 35  
 Företag som tillhandahåller finansie- ring i samband med försäljning av varor eller tjänster och som inte har som huvudsakligt ändamål att driva finansiell verksamhet undantas också från tillståndsplikten. 
 Enligt lagen om bank och finansieringsrörelse är konsument- krediter alltså inte tillståndspliktiga. I april 2013 kom dock en departe- mentsskrivelse där även vissa typer av konsumentkrediter föreslås bli tillståndspliktiga. Till dessa hör snabblånen. Om lagen införs kommer även snabblåneföretagen att stå under Finansinspektionens tillsyn, vilket enligt promemorian kommer att öka konsumentskyddet. 
 Marknadsföringslagen 
 Marknadsföringslagen (2008:486) ska skydda konsumenten mot vilseledande, aggressiv och annan typ av otillbörlig marknadsföring. I lagen finns bestämmelser om vad som anses utgöra otillbörlig marknadsföring. Bland annat finns förbud mot vilseledande mark- nadsföring. 
 I Konsumentkreditlagen finns särskilda bestämmelser om mark- nadsföring vid kreditgivning. Om dessa inte följs tillämpas marknads- föringslagens bestämmelser om förbud och åläggande (med undan- tag för §  
 29–36). 
  Enligt marknadsföringslagen kan näringsidkaren 
  
 34 
  
 Till exempel kreditkort. 
  
 35 
  
 Se Finansinspektionens författningssamling FFFS 2010:3 samt lag (2011:755) om elektro- niska pengar. 
  
 145 
  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
  
 SOU 2013:78 
  
 bland annat åläggas förbud mot viss marknadsföring eller åläggas att lämna information. 
 Prisinformationslagen 
 Ytterligare en lag som styr information till konsumenter är prisin- formationslagen (2004:347). Lagen har till ändamål att främja god prisinformation till konsumenter. Lagen säger bland annat att pris- information ska lämnas genom uppgift om varans pris och jämför- pris. Jämförpris behöver inte alltid uppges för andra produkter än varor. 
 Prisinformation ska vara korrekt och tydlig. Om extra avgifter eller kostnader kan tillkomma, ska detta anges. 
 Lagen om oskäliga avtalsvillkor 
 Lag (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden gäller avtal mellan en näringsidkare och en konsument. Lagen säger att en näringsidkare som använder sig av oskäliga villkor (med hänsyn till pris och övriga omständigheter) kan dömas till förbud av Mark- nadsdomstolen. 
 Bestämmelser om ocker 
 I svensk rätt finns två bestämmelser om ocker, dels en civilrättslig i 31 § avtalslagen 
 36 
 , dels en straffrättslig i 9:5 brottsbalken (BrB). Kopplingen mellan den civilrättsliga och den straffrättsliga bestäm- melsen är stark. 
 I avtalslagen stadgas att om någon har begagnat sig av annans trångmål, oförstånd, lättsinne eller beroendeställning för förmåner, som står i uppenbart missförhållande till vederlaget, så gäller inte avtalet gentemot den förfördelade 
 . 
  
 37 
  
 Syftet med paragrafen i avtalslagen är att förhindra att någon tillskansar sig uppenbart orimliga ekonomiska förmåner av någon annan genom att utnyttja ett underläge i form av trångmål, oför- 
  
 36 
  
 Se lag (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. 
  
 37 
  
 Det följande är hämtat från Holt, K. & ett verktyg som därtill är billigt att använda. De avgifter som borgenärer betalar in för betalningsföreläggande eller för att täcka andra kostnader hos Kronofogdemyndigheten, exempelvis kostnader för avhysning, ska betalas av gäldenären. Detsamma gäller avgifterna för inkas- soverksamhet. 
  
 221 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Enligt preskriptionslagen (1981:130) preskriberas en fordran tio år efter tillkomsten. För konsumentfordringar är tidsrymden tre år. Preskription innebär att borgenären förlorar rätten att kräva ut sin fordran. Det är dock lätt att avbryta preskriptionen, vilket gör att fordringen kan hållas vid liv så länge gäldenären lever och dödsboet existerar. Med höga räntor och avgifter kan det inne- bära att en gäldenär får betala skuldens ursprungliga värde flera gånger om. 
  
 För att nå en bättre balans mellan kreditgivare och kredittagare krävs alltså åtgärder på ett flertal områden. Kunskapsinsatser spelar en viktig roll, och vi föreslår därför i  
 Kunskap och stöd  
 ett antal åtgärder för att öka kunskaperna hos hushåll och beslutsfattare. Det är dock vanskligt att tro att det kommer att räcka för att minska överskuldsättningen i samhället. Kreditmarknaden är kom- plex och under ständig utveckling. Skillnaderna är stora mellan olika konsumenters finansiella förmåga, räknefärdighet och eko- nomiska beteende. Inte ens välinformerade och intresserade perso- ner kan förväntas ha fullständig förståelse för alla produkter och villkor. En välfungerande kreditmarknad är därför också i behov av ett tydligt regelverk som upprätthåller balansen på kredit- marknaden och där myndigheterna har erforderliga resurser och verktyg till sitt förfogande för att kunna utöva ett bra tillsynsar- bete. 
  
 5.2.1 
  
 En bättre fungerande kreditmarknad ur ett konsumentperspektiv 
  
 Ökade resurser till Konsumentverket för övervakning, samt eventuellt förstärkt lagstiftning 
 Regleringen på kreditmarknaden har skärpts under senare år. I första hand ur ett systemperspektiv. Förändringar har också skett utifrån ett konsumentperspektiv, men inte i samma utsträckning. 
 I dag ska Konsumentverket svara för att de konsumentskyd- dande regler som ligger inom myndighetens tillsynsansvar följs. Myndigheten har ett brett tillsynsansvar för bland annat marknads- föringslagen, konsumentkreditlagen och avtalsvillkorslagen. För bolag som har tillstånd hos Finansinspektionen, exempelvis banker och kreditmarknadsbolag, har Konsumentverket enbart tillsyn över 
 222 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 de bestämmelser i konsumentkreditlagen som rör marknadsföring, information och avtalsvillkor. 
 Finansinspektionens tillsyn på kreditmarknadsområdet gäller för alla verksamheter som kombinerar in- och utlåning från allmän- heten. Den typen av finansieringsrörelse kräver Finansinspektionens tillstånd enligt lagen om bank- och finansieringsrörelse, men regleras därutöver bland annat av konsumentkreditlagen. 
 Finansinspektionens tillsyn har särskilt fokus på företagens hantering av kreditrisker, däribland på institutens interna processer för styrning, kontroll och dokumentation. Däremot agerar Finans- inspektionen inte som tillsynsmyndighet i enskilda konsument- ärenden som till exempel klagomålsärenden eller tvister. Och Konsumentverket gör det endast i särskilda fall i form av Perry biträde. 
 Företrädare för Finansinspektionen och Konsumentverket har till utredningen uttryckt att det finns behov att komplettera nuvarande konsumenträttsliga regler i framförallt konsumentkreditlagen och kontrollera efterlevnaden av dem. 
 Konsumentverket har till exempel anfört att de allmänna råd som Konsumentverket ger ut inte är bindande för näringsidkare såsom en författning och måste prövas i domstol för att få status av tvingande rätt (praxis). Om en tillräckligt stor grupp näringsidkare väljer att följa de allmänna råden, utvecklas de till god sed på mark- naden. Det finns dock en risk att råd som uppfattas som stränga inte efterlevs och därmed inte blir sed på marknaden, varpå kravet på domstolsprövning ökar för att fastställa dem. 
 Utredningen delar bedömningen att det finns behov av en bättre övervakning av kreditmarknaden ur ett konsumentperspektiv. Under utredningens arbete har vi stött på flera fenomen som skulle behöva granskas mer ingående än vad som är fallet i dag. 
  
 Otydliga priser på krediter.  
 I dag förekommer konstruktioner på kreditmarknaden där det är svårt att förstå hur mycket en kredit kostar i jämförelse med att betala kontant. Det kan innebära att konsumenter väljer att ta krediter i tron att kostnaden för krediten är låg. Det framgår oftast inte heller tydligt vilka konsekvenserna är vid utebliven kreditbetalning, till exempel i form av dröjs- målsräntor och påföljdsavgifter. 
 223 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Krediter som ett huvudalternativ vid betalning.  
  
 Det förekommer i dag betalningsupplägg där det förvalda betalningssättet är att betala per kredit och inte kontant, ofta med dåliga villkor för konsumenten. 
  
 Vidlyftig marknadsföring av krediter.  
  
 En del bolag marknadsför sina kreditlösningar på ett påträngande vis och ger sken av att krediter är lösningar på konsumentens ekonomiska problem. 
  
 Oklar effekt av kreditprövning.  
  
 Kreditgivare har ett särskilt ansvar att undersöka den enskildes förutsättningar att återbetala den kredit som han eller hon har ansökt om. 
  
 9  
  
 De omfattande volymerna av ansökningar till Kronofogdemyndigheten från exempelvis snabblåneföretagen vittnar dock om att bestämmel- sen inte har haft avsedd effekt. 
  
 Dagens regelverk och granskning från myndigheternas sida är inte tillräckligt för att bemästra dessa problem. 
 Utredningen menar att de ansvariga myndigheterna bör få bättre möjligheter att granska kreditmarknaden för att kunna hantera dessa och andra typer av problem. En i vissa avseenden tydligare reglering och skärpt tillsyn bör närmare övervägas inom följande områden: 
  
 Ökade resurser för Konsumentverket att bedriva en aktiv gransk- ning av missförhållanden på kreditmarknaden,  
  
 som marknads- föring, kreditprövning, efterlevnad av god kreditgivningssed med mera. Utökningen av resurser bör inbegripa såväl juridisk som ekonomisk kompetens. 
  
 Utred behov om skärpt regelverk för tillsyn av kreditmarknaden. 
  
 Regeringen har nyligen presenterat en proposition med förslag om en ny sanktionsavgift vid bristande kreditprövningar i syfte att stärka tillsynen av viss kreditgivning till konsumenter. Utred- ningen ser behov av ett samlat grepp om de krav som ställs på olika kreditgivare i samband med kreditgivning och gör bedöm- ningen att det kan behövas ytterligare anpassningar i gällande regelverk. En väg att gå är att ge Konsumentverket vidgade befogenheter i sin del av tillsynen utifrån konsumentkredit- lagen, bland annat för att närmare tolka och följa upp inne- börden av god kreditgivningssed och de krav som ställs på god kreditprövning. Effektivare sanktionsmöjligheter utgör en viktig 
  
 9  
 Se kapitel 3 och bestämmelserna i konsumentkreditlagens 12 §. 
 224 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 del för att säkra regelefterlevnaden på marknaden. En utredning bör genomföras om utökade befogenheter för Konsument- verket i tillsynen utifrån konsumentkreditlagen, eventuellt också bemyndiganden att utfärda föreskrifter. Därmed skulle också en naturlig samordning kunna ske med den reglering och tillsyn som utgår från lagen om bank- och finansieringsrörelse, som Finansinspektionen ansvarar för. Finansinspektionen har där särskilda bemyndiganden till exempel avseende åtgärder för kreditinstitutens sundhet och för att påverka den information som kreditinstituten lämnar till sina kunder. 
 Fungerande ockerbestämmelse och övervakning av kreditmarknaden ur ett konsumentperspektiv 
 Ett av de fenomen på kreditmarknaden som ofta lyfts fram när överskuldsättning diskuteras är de så kallade snabblånen (eller sms- lånen). Det är lån där ansökningarna görs på distans, oftast via mobiltelefonen eller via Internet, och lånet utbetalas snabbt. Låne- beloppen är ofta mellan 500 och 3 000 kronor och tiden för åter- betalning mellan en och tre månader. Kostnaden för lånet är ofta stor i jämförelse med lånets storlek, vilket gör att den effektiva räntan blir mycket hög. I en sammanställning Konsumentverket har översänt till utredningen uppgick den effektiva räntan för ett lån på 3 000 kronor i 30 dagar hos 19 olika snabblåneföretag till mellan 431 och 1 410 procent. 
 10 
  
 Snabblåneföretagen är en relativt ny företeelse i Sverige som har vuxit snabbt. År 2006 etablerade sig det första företaget på den svenska marknaden. I dag finns ungefär 55 stycken. 
 Till en början var snabblånen undantagna från flera krav i kon- sumentkreditlagen, vilket till exempel innebar att bolagen inte behövde göra kreditupplysningar. 
 11  
 I samband med att den nya konsumentkreditlagen trädde i kraft den 1 januari 2011 skärptes dock kraven på snabblånen med avseende på informationsgivning och kreditprövning. 
 12 
  
 Antalet ansökningar om betalningsföreläggande till Kronofog- demyndigheten för snabblån ökade kraftigt efter deras lansering 
  
 10 
  
 Lånen gällde den 13 maj 2013. 
  
 11 
  
 Proposition 2009/10:242. 
  
 12 
  
 Kronofogdemyndigheten (2008a). 
  
 225 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 2006. Under 2010 och 2011 minskade de igen, för att återigen nå höga nivåer under 2012 (se diagram 3.1 i kapitel 3). 
 Snabblåneföretagen kom till Finland innan de kom till Sverige, och företeelsen har diskuterats ingående i Finland där man har valt att från juni 2013 införa ett räntetak för lån som understiger 2 000 euro.  
 13  
 För dessa lån får den effektiva räntan inte uppgå till mer än 50 procent utöver den aktuella referensräntan, vilket i dagsläget innebär en effektiv räntesats om 51 procent. 
 Utredningen har också övervägt om Sverige borde införa en liknande bestämmelse. Ett räntetak skulle förmodligen leda till kraftigt minskad förekomst av snabblåneföretag. I Finland har antalet snabblåneföretag minskat från 81 till 16 sedan lagen trädde i kraft i juni. 
 Utredningen menar dock att ett räntetak inte bör införas i dags- läget. Det finns ett antal problem med en sådan konstruktion. 
  
 Det är svårt att veta vilken nivå på taket som är rimlig.  
  
 Redan ett lån på 500 kronor som löper i en månad med en avgift på 20 kronor skulle ge en effektiv räntesats på 61 procent, det vill säga över Finlands nuvarande räntetak. Det är emellertid svårt att se det oanständiga i att ta ut 20 kronor i avgift för ett lån som löper i en månad. 
  
 Är det bara fördelar med ett mindre utbud av snabblån 
  
 ?  
  
 Att införa ett räntetak skulle troligen innebära ett mindre utbud av snabblån. Även om det kan förefalla vara en god idé, eftersom privatpersoner därmed inte kommer att betala höga kostnader för att ta ett lån, innebär det också att samma personer inte har möjlighet att ta snabblån i situationer där de anser sig behöva det. I sin tur kan det leda till andra problem som vi i dagsläget inte överblickar. Det kan finnas personer som behöver ta snabb- lån för att snabbt täcka andra, för hushållet, viktiga utgifter. 
  
 Räntetak kan leda till större snabblån.  
  
 En effekt av ett räntetak kan vara att snabblånen blir större, eftersom den administrativa kostnaden för att hantera lånet då kan slås ut på ett större låne- belopp. Detta kommer i så fall också att leda till större återbetal- ningsbelopp för de lån som tas, vilket kan leda till att en del får svårare att betala tillbaka dem. 
  
 13  
 Taket gäller inte avbetalningsköp. 
 226 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 Dessa problem ska dock inte tas till intäkt för att utredningen helt avvisar den finska modellen med ett räntetak för lån under 2 000 euro. Vi finner dock att det finns anledning att följa och analysera utvecklingen av snabblånen och deras effekter efter de ingrepp i lagstiftning och tillsynsfrågan som redan gjorts och kan tänkas till- komma. Dessutom blir det intressant att följa den finska utveck- lingen. Den kraftiga minskning av antalet snabblåneföretag som skett i Finland tycks visa att ett räntetak kan användas som ett sätt att drastiskt minska förekomsten av sms- och snabblån om utveck- lingen skulle göra detta önskvärt. 
 Överväg ändring av den civilrättsliga regeln om ocker i 31 § avtalslagen 
 14 
  
 Det förekommer många kreditavtal med extrema räntesatser. Trots detta används inte ockerparagrafen aktivt för att pröva om dessa är giltiga. Lagstiftningen om ocker är gammal och innehåller kompli- cerade samband mellan civilrätt och brottsbalk. För att skapa rea- listiska förutsättningar att pröva och ogiltigförklara avtalsvillkor som innebär orimligt höga räntesatser kan det finnas skäl att över- väga vissa lagändringar som då också ger möjligheter för regering och riksdag att göra uttalanden i förarbetena som kan komma att påverka rättstillämpningen. 
  
 I avsnitt 3.2.2.  
 Lagstiftning rörande konsumentkrediter  
 finns en redogörelse av de två bestämmelser om ocker som i finns i avtals- lagen respektive brottsbalken. Där framgår att kopplingen mellan den civilrättsliga och den straffrättsliga bestämmelsen är stark, sam- tidigt som skillnader finns, som bidrar till svårigheten att i praktiken tillämpa bestämmelserna och pröva vad som ska anses vara ocker. 
  
 Enligt utredningens mening bör det övervägas om kopp- lingen mellan den civilrättsliga och den straffrättsliga bestäm- melsen bör förändras.  
 För ockeransvar enligt den straffrättsliga bestämmelsen krävs som uppsåt. Även kravet på uppenbart miss- förhållande mellan gäldenärens förmån i förhållande till vederlaget ska vara täckt av uppsåt, vilket gör det svårt att binda gärnings- mannen. Genom att låta den civilrättsliga bestämmelsen vara fri- kopplad från den straffrättsliga skulle man kunna komma tillrätta med oskäliga räntor, utan att för den skull behöva gå in på en 
  
 14  
 Detta förslag är utformat efter förslag av experten i utredningen professor Wolf, Örebro Universitet. 
 227 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 bedömning om uppsåt föreligger. Även regeln i avtalslagen är utformad så att det krävs mycket stor obalans mellan prestation- erna på ömse sidor för att den ska vara tillämplig och om så är fallet blir hela avtalet ogiltigt. Den förändring vi tycker borde övervägas är att kravet på obalans mellan prestationerna sänks. Rättsföljden skulle som ett alternativ till ogiltighet kunna vara jämkning. Vidare borde en förändring av den civilrättsliga bestämmelsen om ocker sammankopplas närmare med konsumentkreditlagens krav på god kreditgivningssed.  
 Utredningens förslag är att ett avtal skulle kunna förklaras ogiltigt eller jämkas med stöd av avtalslagen om brister föreligger avseende kravet på god kreditgivningssed. 
  
 15 
  
 God kreditgivningssed innebär bland annat att näringsidkaren ska ge konsumenten de förklaringar, upplysningar, som han eller hon behöver för att kunna avgöra om det aktuella kreditavtalet passar hans eller hennes behov och ekonomiska situation. Det kan knappast vara i enlighet med god kreditgivningssed att erbjuda en person som befinner sig i ekonomiskt trångmål en kredit med en ränta på flera tusen procent. Om rekvisiten i avtalslagen kunde samordnas med konsumentkreditlagens krav på god kreditgiv- ningssed skulle ett sådant avtal kunna förklaras civilrättsligt ogiltigt eller jämkas på grund av ocker. 
 Om hela avtalet skulle förklaras ogiltigt skulle det emellertid innebära att kredittagaren omedelbart måste lämna tillbaka hela den lånade summan. En kredittagare som har förbrukat sina pengar skulle inte kunna påtala ockerräntan därför att hon eller han inte har pengar att betala tillbaka krediten med. 
 16  
 Därför skulle man kunna betrakta kreditavtalet som uppdelat i två delar, där den ena delen avser själva penninglånet med villkoren för återbetalning och löptid, och en annan del som avser ränta och avgifter. Ogiltigheten skulle då kunna inriktas mot det som framstår som oskäligt, nämli- gen avgifter och ränta. 
  
 15 
  
 Detta är redan teoretiskt möjligt i 36 § i avtalslagen, men paragrafen som är en general- klausul ska tillämpas restriktivt. Och eftersom 36 § avtalslagen inte har preciserade rekvisit är det svårt att på förhand avgöra vilka konkreta fall som medför att avtal och villkor blir ogiltiga eller kan jämkas. Sannolikheten att konsumenter ska våga processa när utgången är så pass oviss är naturligtvis liten. Istället för att förändra 36 § föreslår utredningen alltså att förändringar bör ske i 31 §. Bryter kreditgivaren mot god kreditgivningssed, det vill säga tar man inte till vara konsumentens intressen med tillbörlig omsorg, är detta att ett oskäligt för- farande, nämligen ocker och därmed är avtalsvillkoret ogiltigt. 
  
 16 
  
 Se Ingvarsson, T., Ogiltighet och rättsföljd, s. 142. 
  
 228 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 Regeringsförslag om sanktionsavgift vid bristande kreditprövningar 
 Regeringen har snabblåneföretagen som utgångspunkt i sin pro- position  
 Sanktionsavgift vid bristande kreditprövningar  
 från den fjärde november 2013. 
 Konsumentverkets tillsyn enligt konsumentkreditlagen omfat- tar i dagsläget krediter som andra näringsidkare än kreditinstitut lämnar eller förmedlar. Konsumentverket har två sanktionsverktyg till sitt förfogande. Antingen kan de varna näringsidkaren eller före- lägga denne att upphöra med att lämna krediter. Enligt regeringens bedömning är sanktionsapparaten alltför trubbig, och det behövs ett mellanting mellan en varning och föreläggande om att upphöra med kreditverksamhet. 
 Förslaget är att det  
 ska  
 påföras en sanktionsavgift i samband med att Konsumentverket utfärdar en varning till en näringsidkare om inte överträdelsen är ringa. Avgiften ska vara mellan fem tusen och tio miljoner kronor, dock ej över tio procent av näringsidkarens omsättning närmast föregående räkenskapsår. 
 Eftersom Finansinspektionen redan i dag enligt lagen om bank- och finansieringsrörelse har en liknande sanktionsmöjlighet kom- mer det att bli en ökad regelneutralitet över kreditgivningstillsynen i Sverige om förslaget i lagrådsremissen genomförs. 
 Förslaget bör kunna leda till en mer ansvarstagande kreditgiv- ning från snabblåneföretagens sida. 
 Utred om kreditupplysningsföretag ska få tillgång till uppgifter om inkassobolagens fordringar, snabblåneföretagens utlåning m.m. 
 För att kreditgivare ska kunna fatta korrekta beslut är det viktigt att de har goda kunskaper om kredittagarens möjlighet att återbe- tala lånet. För att bedöma en persons återbetalningsförmåga samlar kreditupplysningsföretag i dag in uppgifter om personens inkoms- ter, fastighetsinnehav, skulder registrerade hos Kronofogdemyn- digheten med mera. Alla kreditupplysningsföretag har inte samma typ av uppgifter. UC, som har de stora bankerna som inrapportörer, samlar till exempel också in uppgifter om hushållens kreditengage- mang, misskötsel av kontokrediter med mera. 
 17 
  
 17  
 Se bilaga 4. 
 229 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Utredningens statistiska undersökning visar dock att en stor del av de kreditengagemang som är direkt eller indirekt förknippade med överskuldsättning inte återfinns hos UC (som har den mest omfattande uppgiftsinsamlingen av kreditupplysningsföretagen). Till exempel snabblånebolagens utlåning, skulder som ägs av inkasso- bolag och fakturakrediter finns inte redovisade. 
 Denna avsaknad av uppgifter är förmodligen en bidragande orsak till den paradoxala siffran att 41 procent av dem som har en skuld hos Kronofogdemyndigheten inte har något lån registrerat hos UC eller något  
 CSN-lån, 
  trots att många av dem rimligen har blivit restförda hos Kronofogdemyndigheten en gång i tiden på grund av lån de inte har kunnat betala tillbaka. 
 18 
  
 Avsaknaden av dessa uppgifter i kreditupplysningsföretagens register riskerar att leda till felaktiga kreditbeslut från kreditgivare, och att fler personer hamnar i betalningsproblem och kanske i för- längningen blir överskuldsatta. 
 En lösning på detta är att kreditupplysningsföretagen får till- gång till ovan nämnda uppgifter. Detta väcker å andra sidan frågor om det är rimligt ur integritetssynpunkt samt vilka kostnader det skulle leda till för de inrapporteringsskylda organisationerna. 
 Vi är därför av uppfattningen att staten i särskild ordning bör utreda om kreditupplysningsverksamheten skulle bli bättre om den fick tillgång till snabblånebolagens utlåning, skulder som ägs av inkassobolag och fakturakrediter samt vad detta skulle kräva av lagstiftning och insatser av uppgiftslämnarna. Ytterligare upp- gifter som bör ingå i en översyn är privatpersoners  
 CSN-lån. 
  
 Dessa lån samlas i dag inte heller in trots att de ofta kan vara de största lån en person tar under sitt liv vid sidan av bostadslånen. Vidare bör en utredning undersöka om det finns andra uppgifter som kan vara relevanta att samla in. 
 Utredningen skulle delvis kunna ta formen av en försöksverk- samhet där värdet av olika nivåer av inrapportering utvärderas ur perspektivet att med rimliga rapporteringsinsatser åstadkomma en mera korrekt kreditbedömning än dagens. 
  
 18  
 Det kan naturligtvis finnas personer med skulder hos Kronofogdemyndigheten som endast har orsakats av offentligrättsliga fordringar. Men även i gruppen med skulder hos Kronofogde- myndigheten över 200 000 kronor utgör en så stor andel som 37 procent personer som saknar lån registrerade hos UC. När skulderna hos Kronofogdemyndigheten är 200 000 kronor eller mer är det sannolikt att det finns ett ursprungligt lån i botten. 
 230 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 I utredningen bör det också vara av intresse att ta upp frågan vilka kreditgivare som ska ha möjlighet att få tillgång till denna typ av uppgifter samt vilka uppgifter som ska krävas vid olika former av kreditgivning. 
  
 5.2.2 
  
 Bättre hantering av offentligrättsliga fordringar 
  
 Som framgått i avsnitt 3.1  
 Privat- och offentligrättsliga skulder  
 bidrar också utformningen av de offentligrättsliga systemen till betal- ningsproblem för ett stort antal hushåll. 
  
 Det totala skuldbeloppet för allmänna mål hos Kronofogde- myndigheten var vid utgången av 2012 52 miljarder kronor. Vid utgången av 2011 fanns 189 000 gäldenärer med enbart allmänna mål. 
 De offentligrättsliga systemen är viktiga i den svenska väl- färdsmodellen. Det är viktigt att de fungerar väl, att de går till avsedda ändamål och att det inte förekommer fusk. Men systemen måste också utformas så att de inte onödigt bidrar till att männi- skor hamnar i skuld- och betalningsproblem. Ovan nämnda siffror, och beskrivningarna i kapitel 3, visar att det kan behövas åtgärder för att minska de offentligrättsliga systemens påverkan på över- skuldsättning. 
 Utred praktiska lösningar för att kunna införa förslag om månadsinkomstuppgifter 
 Ett gemensamt problem ur överskuldsättningssynpunkt för flera olika offentligrättsliga system är att stöden bygger på den bidrags- berättigades inkomster, som kan variera över tiden, samtidigt som kontrolluppgifterna den utbetalande myndigheten tar del av kan vara upp till två år gamla. Det gäller till exempel studiemedel, underhålls- stöd och bostadsbidrag. Mycket hinner hända med den bidrags- berättigades inkomst mellan bidragstillfälle och avstämning. 
 Konsekvenserna drabbar staten, som riskerar att betala ut fel- aktiga belopp och få ägna tid och resurser åt att hantera problemen som uppstår, men framför allt drabbas de personer som dras in i en skuldsituation som innebär att de riskerar att bli återbetalnings- skyldiga och restförda hos Kronofogdemyndigheten. 
 231 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 I SOU 2011:40  
 Månadsuppgifter – snabbt och enkelt  
 föreslås att arbetsgivare, Försäkringskassan, arbetslöshetskassorna, försäkrings- företag och andra som betalar ut ersättningar som utgör inkomst av tjänst ska lämna uppgift om utbetald ersättning till Skatteverket varje månad istället för varje år som är regel i dag. Uppgifterna ska lämnas elektroniskt. Dispens ska kunna ges av Skatteverket om särskilda skäl föreligger. En sådan förändring skulle minska fel- aktiga utbetalningar från välfärdssystemen och underlätta för många medborgare och flera myndigheter. I utredningen lyfts till exempel fördelarna för Försäkringskassans utbetalningar av bostadsbidrag, hanteringen av underhållsstödet, Centrala studiestödsnämndens studiemedel och Kronofogdemyndighetens löneutmätning fram. 
  
 Försäkringskassan behöver vid prövning om ansökan om bostadsbidrag uppgifter om den försäkrades inkomst. Att få en aktuell och tillförlitlig inkomstuppgift inför beslut om ersättning kan leda till färre återkrav på grund av felaktigt utbetald ersättning. 
 Vid löneutmätning ska Kronofogdemyndigheten bland annat utreda gäldenärens anställnings- och inkomstförhållanden och behöver då uppgifter om arbetsgivare och utbetald ersättning. Genom att få tillgång till månadsuppgifter skulle Kronofogdemyndighetens undersökningar kunna bli mer tillförlitliga och handläggningen bli mer effektiv. De förfrågningar som Kronofogdemyndigheten skickar ut till arbetsgivare skulle kunna minska, och möjligheten att få till stånd en löneutmätning öka, vilket skulle vara till fördel för borgenärskollektivet. 
 Men även andra system som bygger på inkomstuppgifter kan tjäna på månatlig rapportering. Det gäller exempelvis utbetalning av underhållsstöd, studiemedel och försörjningsstöd. 
 Sverige skulle inte vara först med månadsinkomstuppgifter. Liknande system har redan införts i flera andra länder som Danmark, Nederländerna, Tyskland, Ungern och Estland. 
 19 
  
 Förslaget har mött positiv respons på olika håll. Majoriteten av remissinstanser var positiv till förslaget. Även i andra utredningars betänkande har fördelarna med månadsuppgifter uppmärksammats, däribland  
 SOU 2008:74 Rätt och riktigt – åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen  
 och  
 SOU 2012:47 Harmoniserat inkomstbegrepp. Möjligheter att använda månadsuppgifter i social- och arbetslöshetsförsäkringarna 
 . 
  
 19  
  
 SOU 2011:40:  
 Månadsuppgifter – snabbt och enkelt. 
 232 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 Omfattande kritik har dock riktats från olika näringslivsorgani- sationer. Den kritik som framförts har huvudsakligen handlat om att arbetsgivarnas uppgiftslämnarbörda kommer att öka om försla- get genomförs. 
 Regeringen har också valt att inte gå vidare med förslaget med motiveringen att den administrativa bördan för företagen skulle öka allt för mycket. 
 Utredningen vill dock framhålla de fördelar förslaget skulle innebära för att motverka överskuldsättning, och menar att  
 det bör undersökas vilka praktiska förändringar som behövs och som skulle kunna genomföras, exempelvis i form av  
  
 IT-stöd 
  
  från Skattemyndigheten eller stöd för att utveckla nya moduler i existerande personaladministrativa datasystem, för att minska den administrativa bördan för företagen och därmed förverkliga förslaget om månadsinkomstuppgifter. 
  
 Även om arbetsgivarna inte avkrävs månadsredovisning av inkomstuppgifter kan det finnas  
 skäl att överväga en månatlig kommunikation från de myndigheter vilkas förmåner är relate- rade till förmånstagarens eller hushållets inkomster. Myndighe- terna skulle då vid varje utbetalningstillfälle redovisa vilken månadsinkomst som är förenlig med det utbetalade stödet.  
 På så sätt får individer information om det stöd de erhåller är långsiktigt hållbart eller om det finns risker för att en skuldbörda håller på att byggas upp. 
 Samverkan mellan Kronofogdemyndigheten och övriga myndigheter 
 Ett sätt att hantera de offentligrättsliga fordringarna är genom sam- arbete mellan Kronofogdemyndigheten och de myndigheter som överlämnar flest offentligrättsliga fordringar till Kronofogdemyndig- heten. 
 Kronofogdemyndigheten har i dag ett utvecklat samarbete med Centrala Studiestödsnämnden. Kronofogdemyndigheten har också samarbetat med andra myndigheter tidigare. Under 2008 pågick exempelvis ett arbete med Radiotjänst där personer med obetald skuld som för första gången riskerade att överlämnas till Krono- fogdemyndigheten för verkställighet kontaktades av Radiotjänst. Fyra av tio undvek med denna metod att hamna hos Kronofogde- 
 233 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 myndigheten. Arbetet bedrivs nu som normalrutin. Liknande åtgärder borde kunna genomföras av andra myndigheter. 
 De som registreras första gången hos Kronofogdemyndigheten får i allmänhet ett samtal från myndigheten i syfte att motverka fortsatt skuldsättning. 
 Utredningen menar att ett mer systematiskt och kontinuer- ligt samarbete mellan Kronofogdemyndigheten och övriga myndigheter bör ske i likhet med det som i dag sker mellan Kronofogdemyndigheten och Centrala studiestödsnämnden. 
 De myndigheter som överlämnar flest fordringar till Kronofogde- myndigheten för verkställighet bör också få ett särskilt ansvar att undersöka möjligheterna att minska uppkomsten av skulder. Arbetet för att uppnå detta kan ske enligt följande modell: 
  
 1. 
  
 I myndigheternas regleringsbrev ges uppdrag till myndig- heterna att återrapportera till regeringen om de fordringar som uppkommer till följd av deras verksamhet. 
  
 2. 
  
 Myndigheterna ges också i uppdrag att utifrån sin egen kart- läggning föreslå åtgärder för att reducera uppkomsten av skulder inom sitt område. 
  
 3. 
  
 Regeringen kan på basis av de förslag som inkommer över- väga vilka av dessa som bör genomföras och i vilken utsträck- ning en mer generell ordning för indrivning av skulder, exempelvis i form av en mer samordnad statlig inkasso- funktion, skulle kunna skapas. 
  
 5.3 
  
 Kunskap och stöd 
  
 Riksdagens mål för konsumentpolitiken är att ge konsumenter makt och möjlighet att göra aktiva val. Det innebär att konsumen- ter måste ha god information om produkter, produktvillkor och priser samt att de ska ha förmåga att förstå den information de möter. 
 De undersökningar om konsumenternas räknefärdighet och finansiella kunskaper som redovisats i betänkandet vittnar om att stora grupper av konsumenter har begränsade förmågor. 
 234 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 Goda räknefärdigheter och finansiell förmåga har visat sig ha ett positivt samband med beteenden som långsiktigt sparande, delta- gande på aktiemarknaden och ägande av bostad. 
 20 
  
 Kreditmarknaden är dessutom en komplex marknad, i ständig utveckling, med priser och avtalsvillkor som ofta är svårtolkade för den enskilde konsumenten. Det krävs således åtgärder för att öka konsumenternas generella kunskapsnivå samt åtgärder som ger konsumenterna rätt och relevant information på ett enkelt sätt. 
 Överskuldsatta eller personer på väg in i överskuldsättning är än mer utsatta än det genomsnittliga hushållet. De som inte har kun- skap om hur man bäst ska hantera situationen blir ofta passiva och uppgivna. 
 21  
 De kan behöva mer direkt stöd för att hantera och ta sig ur sin situation. 
  
 5.3.1 
  
 En mer kraftfull budget- och skuldrådgivning 
  
 Den kommunala budget- och skuldrådgivningen fyller en viktig funktion. Under 2012 sökte 44 000 personer hjälp hos budget- och skuldrådgivningen 
 22 
 . 
 Många svårt skuldsatta är i en så allvarlig situation att de behö- ver personlig hjälp för att kunna reda ut sin situation, och kommu- nerna ska enligt skuldsaneringslagen (2 § andra stycket) lämna skuldsatta personer råd och anvisningar i budget- och skuldfrågor. Av skuldsaneringslagen framgår dock inte närmare hur kommu- nerna ska organisera sin verksamhet. 
 Konsumentverkets undersökningar har visat att verksamheten ser olika ut i landet och att den är eftersatt på flera håll. 
 23 
  
 Tre av 290 kommuner saknar helt rådgivning, trots att det är en lagstadgad verksamhet. 
  
 24  
 Det är en försämring sedan 2012 då endast två kommuner saknade rådgivning, men en förbättring mot 2011 då sex kommuner saknade rådgivning. 
  
 Alla kommuner med minst 80 000 invånare har åtminstone en heltidstjänst med budget- och skuldrådgivning. 
  
 20 
  
 Smith (2011). 
  
 21 
  
 Se Barton (2011) och Kronofogdemyndigheten (2008a). 
  
 22 
  
 Konsumentverket (2013). 
  
 23 
  
 Konsumentverket (2013). 
  
 24 
  
 De tre kommunerna är Laholm, Vadstena och Vindeln. Totalt innebär detta att 36 179 invånare saknar tillgång till stöd i sin kommun. 
  
 235 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 26 procent av kommunerna (75 stycken) har en heltidsanställd rådgivare. Många kommuner har enbart en rådgivare en dag per vecka. 
  
 Omkring 40 procent av alla kommuner (110 stycken) 
  
 25  
 arbetar inte alls med förebyggande arbete, trots att det anges som en arbetsuppgift i beskrivningen av rådgivarens roll 
 26  
 och förespråkas som en av de viktigaste delarna i att förebygga överskuldsättning i en rapport av  
 EU-kommission. 
 27 
  
 Även SOU 2013:72 vittnar om långa väntetider till vissa budget- och skuldrådgivare vilket kan leda till att gäldenären inte orkar vänta på hjälp och istället tappar motivationen. 
 Någon genomgripande utvärdering av den faktiska verksam- heten har utredningen inte haft att tillgå. Inspektionen för vård och omsorg har ansvaret för tillsyn av budget- och skuldrådgivningen, men någon sådan har aldrig skett. 
 Utredningens egna erfarenheter av att till exempel försöka få fram statistik från budget- och skuldrådgivningen och Konsument- verket visar dock att det finns brister i verksamheten. Även andra iakttagelser vittnar om problem. I SOU 2013:72 redogörs för att kunskapen och kompetensen bland budget- och skuldrådgivare varierar, att de själva vill ha mer information och utbildning, att vissa budget- och skuldrådgivare har gett felaktiga råd till gäldenä- rer inför ansökan om skuldsanering, och att det finns olika förhåll- ningssätt i olika delar av landet om budget- och skuldrådgivare ska hjälpa gäldenärer att ansöka om skuldsanering om man tror att en ansökan inte kommer att gå igenom. 
 Även om en del problem har åtgärdats under senare år har utvecklingen gått långsamt. Därmed uppfyller inte budget- och skuldrådgivningen de krav som får anses rimliga för en fungerande verksamhet. 
 Det krävs genomgripande åtgärder för att dagens budget- och skuldrådgivning ska fungera tillfredsställande över hela landet. 
 Förändringar som måste komma på plats är en större likvärdig- het över landet vad gäller tillgänglighet och kvalitet, att rådgiv- ningen från budget- och skuldrådgivarna är tillgänglig när den behövs och håller god kvalitet och att budget- och skuldrådgivarna arbetar mer förebyggande. 
  
 25 
  
 Konsumentverket (2012). 
  
 26 
  
 Proposition 2005/06:124. 
  
 27 
  
 Coffey och Fitzpatrick (2005). 
  
 236 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 Förändringar av denna art kan inte överlåtas på enskilda rådgi- vare eller enskilda kommuner. För att de ska bli verklighet överallt måste staten ta ett större ansvar. I dag har Konsumentverket ett lagstadgat uppdrag att stödja kommunernas arbete med budget- och skuldrådgivning.  
 Utredningen föreslår att verksamheten fort- farande ska ske i kommunernas regi, men att Konsumentverket ska överta basfinansieringen av verksamheten, samt ansvaret för verksamhetens kvalitetsutveckling och grunddimensionering över landet. 
  
 En förändring av detta slag kan också bidra till att det blir lättare att förverkliga 2012 års skuldsaneringsutrednings förslag om för- ändrat stöd till gäldenärerna i skuldsaneringsprocessen. 
  
 Detta bör finansieras genom en skatteväxling där de generella statsbidragen växlas ner i motsvarande grad som den genom- snittliga kommunala kostnaden för budget- och skuldrådgiv- ningen.  
 Innebörden blir att de kommuner som satsar mindre skattekraft än genomsnittligt på sin rådgivning kommer att få ökade kostnader, men de får också ökade resurser. Kommuner med en högre ambitionsnivå får sin grundfinansiering från staten, men får behålla de extra resurser de avsatt för verksamheten till den högre kvalitet de satsat på.  
 Därtill bör tillkommande resurser skjutas till från staten. 
  
 Saneringslån 
 En åtgärd som återkommit i diskussioner om överskuldsättning, och som tidigare föreslagits av Konsumentverket 
 28 
 , är möjligheten för samhället att erbjuda saneringslån till överskuldsatta individer. Utredningen anser att saneringslån skulle vara en möjlighet att hjälpa skuldsatta, som ännu inte har kvalificerat sig för skuldsanering, och förhindra att deras situation förvärras. 
 Överskuldsatta hushåll har ofta ett stort antal mindre skulder hos olika borgenärer. För den enskilda gäldenären kan det vara svårt att överblicka situationen, som snabbt upplevs som oöver- komlig med höga räntor och avgifter. Hushåll med betalningsan- märkningar kan ofta inte reda ut sin skuldsituation på ett effektivt sätt. Utan borgensman eller säkerhet kan det vara omöjligt att ersätta de små och dyra lånen med ett enda, mer hanterbart, sane- 
  
 28  
 Konsumenverket (2003). 
 237 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 ringslån. Saneringslånen skulle även kunna underlätta frivilliga betalningsuppgörelser och upplägg av en betalningsplan. 
 I Finland har ett system med saneringslån vuxit fram. År 1990 grundades den riksomfattande organisationen  
 Garanti-Stiftelsen 
  för att hjälpa hushåll i ekonomisk kris att lösa skuld- och betalnings- svårigheter. En av stiftelsens huvudverksamheter är att gå i borgen för saneringslån. Syftet med saneringen är att den överskuldsatta kan byta ut ett stort antal små och dyra skulder till ett enda banklån med förmånligare villkor. Kredittagaren betalar ränta på lånet men Garantistiftelsen tar inte ut avgifter för att förmedla garantin för lånet eller för de administrativa kringkostnaderna. 
 29 
  
 Stiftelsen gjorde det möjligt för överskuldsatta individer att sanera sina lån, en möjlighet som har använts av ett stort antal per- soner. Bara mellan  
 1991–2001 
  lämnade stiftelsen närmare 5 000 kredit- garantier. Finland har även infört ett system med social kreditgivning med möjlighet för individer att låna en mindre summa pengar för att klara av tillfälliga ekonomiska problem. 
 30 
  
 Vi menar att saneringslån skulle kunna vara en verkningsfull insats i syfte att sanera en överskuldsatt persons ekonomi och stoppa skuldspiralen. Att ersätta många dyra lån med ett enda lån, bör både minska gäldenärens kostnader och öka möjligheten att på sikt bli av med skuldbördan. I dag finns marknadslösningar att tillgå. För många gäldenärer är dessa lån dock inte ett alternativ, på grund av höga räntor och krav på garantier. I SOU 2008:82 avslogs förslaget om saneringslån i förhoppningen att marknaden skulle tillgodose efterfrågan. Så verkar dock inte ha skett. En orsak skulle kunna vara att räntorna uppfattas vara för höga för att gäldenären ska ha nytta av saneringslånet. Utredningen anser därför att det behövs insatser för att underlätta saneringslån för överskuldsatta individer. 
 Staten bör stå för en lånegaranti, men för att saneringslånen ska fungera effektivt anser utredningen att lånen bör administreras av kommunerna. Kommunerna bör ta ansvar för behovsprövningen, som ska avgöra huruvida individens skuldsituation skulle under- lättas av ett saneringslån och om individen har kapacitet att betala av och sköta ett saneringslån. Med en statlig lånegaranti i botten bör det vara möjligt för staten att upphandla själva kreditgivnings- tjänsten av externa aktörer. Privata kreditgivare har en utvecklad 
  
 29 
  
 Garanti-stiftelsen 
  
  finansieras i huvudsak av Penningautomatförenigen, Finlands motsvarig- het till Svenska spel. 
  
 30 
  
 SOU 2008:82. 
  
 238 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 infrastruktur för kreditgivning, vilket medför att kostnaden för administration av själva lånet bör vara lägre hos dessa aktörer än i kommunen. Upphandlingsprocessen ska säkerställa att kostnaden för lånet är på en nivå som underlättar situationen för gäldenären. 
 Som ett led i förstärkningen av budget- och skuldrådgivningen skulle ett försök med saneringslån kunna genomföras i ett fåtal kommuner. Handläggningen bör ske av lokala budget- och skuld- rådgivare, särskilt utbildade av Konsumentverket. 
 Även om staten står för lånegarantin måste kommunerna ha ekonomiska drivkrafter att göra riktiga bedömningar, förslagsvis genom att kommunen står för en del av risken. Finansieringskost- naden för en fullskalig verksamhet bör i princip bäras av låntagarna genom att de får betala räntan plus ett risktillägg som beräknas på den genomsnittliga skuldavskrivningskostnaden hos kommunerna. Den kommun som överanvänder möjligheten så att orimligt höga förluster uppstår bör själv få betala en del av sina förluster. 
 Ett förslag som ofta diskuteras i samband med saneringslån är sociala lån. Utredningen förordar dock inte den typen av lån i offentlig regi för att lösa akuta ekonomiska problem. Gränsdrag- ningen mellan sociala lån och försörjningsstöd kan bli ett problem både om kommunen tenderar att hellre låna ut än att medge social- bidrag och om en individ som egentligen inte har råd frestas av goda kreditvillkor. Krediter som innebär nya betalningsåtaganden bör överlåtas åt kreditmarknaden och dess kreditprövning. 
  
 5.3.2 
  
 Utvidga den nya upplysningstjänsten för konsumenter med en Ekonomiakut 
  
 I SOU 2012:43 omnämndes behovet av en rikstäckande vägled- ningstjänst, en  
 Ekonomiakut 
 , för att motverka överskuldsättning hos privatpersoner. Bland andra Kronofogdemyndigheten föror- dade en sådan tjänst. De långa väntetiderna hos budget- och skuld- rådgivningen samt det faktum att en del frågor inte behöver lösas via ett fysiskt möte, utan minst lika bra kan hanteras per telefon eller genom en samlad elektronisk informationsportal talar för att inrätta en Ekonomiakut. I Norge finns sedan 2009 en motsvarande inrättning, 800GJELD. Enligt undersökningar som har gjorts i Norge har en stor del av frågorna till 800GJELD rört kreditkorts- skulder och inkasso. 
 239 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Ett stöd av denna typ skulle fungera som ett komplement och en förpost till Budget- och skuldrådgivningen, bland annat genom att möta behovet hos grupper som drar sig för att kontakta en bud- get- och skuldrådgivare i ett tidigt skede av sin skuldsättning, per- soner som inte har fått ekonomiska problem i den omfattning att de har känt sig nödtvungna att uppsöka budget- och skuldrådgiv- ningen och grupper som är svåra att identifiera. 
 Regeringen föreslår i budgetpropositionen för 2014 att en central upplysningstjänst ska inrättas för konsumenter. Regeringen menar att behovet av en central konsumentvägledning är stort eftersom många kommuner saknar konsumentstöd, det kommunala kon- sumentstödet varierar kraftigt mellan kommunerna, de konsument- byråer med uppdraget att ge opartiskt stöd som finns inom områden som  
 bank-, 
 försäkrings-, 
  telekom- och energimarknaden ofta är okända för allmänheten och Konsumentverket kontaktas av ungefär 80 000 konsumenter årligen men saknar uppdraget att hantera enskilda fall. 
 Tjänsten ska byggas upp enligt samma modell som sjukvårds- upplysningen och bestå av ett telefonnummer konsumenterna kan vända sig till och en webbaserad informationstjänst. 
 En Ekonomiakut bör kunna knytas till denna väglednings- tjänst. 
 Fördelarna är flera: Någon ny organisation behöver inte byggas upp. Konsumentverket arbetar redan i dag med överskuldsätt- ningsfrågor och har en vägledande funktion för budget- och skuld- rådgivningen, ett ansvar som bör utvidgas (se ovan). Samtidigt måste Kronofogdemyndighetens kunskaper och erfarenheter tas till vara, varför de också bör ges ett utpekat ansvar att bistå Eko- nomiakuten. Eventuellt kan andra myndigheter, exempelvis Data- inspektionen, som är tillsynsmyndighet för inkassoverksamheten i Sverige, också behöva bistå Ekonomiakuten i dess arbete. 
 2012 års skuldsaneringsutredning har också föreslagit att en skuld- saneringsportal bör inrättas för att på ett bättre sätt ge information om skuldsanering och vad det innebär. Den typen av information bör med fördel kunna ingå hos en Ekonomiakut. 
 240 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 5.3.3 
  
 Finansiell folkbildning 
  
 Regeringen har sedan flera år anvisat särskilda medel för att Finansinspektionen ska driva  
 finansiell folkbildning  
 som ett led i myndighetens arbete med att stärka konsumenternas ställning på marknaderna. I samverkan med andra myndigheter, företag och organisationer har det privatekonomiska nätverket  
 Gilla din eko- nomi  
 bildats. Det utgör en nationell plattform för utbildningsinsat- ser riktade till olika målgrupper och åldersgrupper i samhället. 
 Utredningen ser fortsatt samverkan mellan myndigheter, kom- muner, det civila samhället och privata aktörer som ett viktigt inslag för att hushållens privatekonomiska kunskaper ska kunna förbättras. Av särskild vikt är att försöka nå barn och unga vuxna med målgruppsanpassad information och utbildningsinsatser. Det upp- sökande arbete som sker i kommunerna via skolan, arbetsförmed- lingen och budget- och skuldrådgivningen för dessa åldersgrupper behöver utökas. 
 Av vikt är att Konsumentverket, genom nuvarande ansvar för kompetensutveckling och stöd till budget- och skuldrådgivningens uppsökande verksamheter, kan bidra till ytterligare utbildningsin- satser inom området. Utredningens förslag om ett utökat ansvar för Konsumentverket för stöd och rådgivning i budget- och kredit- frågor öppnar nya möjligheter. Även Kronofogdemyndigheten har i dag resurser som avdelas särskilt för förebyggande insatser mot överskuldsättning, bland annat för barn och unga vuxna. 
 Mot den bakgrunden förslår utredningen att Konsumentver- ket och Kronofogdemyndigheten i respektive regleringsbrev av regeringen tilldelas mål och uppdrag i linje med Finans- inspektionens nuvarande folkbildningsuppdrag. Förutom mål och uppdragsbeskrivningar bör särskilda medel öronmärkas och tillföras i respektive myndighets budget, för att till exempel göra det möjligt att initiera och driva väsentligt mer uppsökande verksamhet gentemot viktiga målgrupper. 
 Viktigt är att även samla erfarenheter på metodområdet om arbetssätt och verktyg som olika yrkesverksamma i myndigheter och kommuner kan använda. Särskilt viktiga är insatser för att hjälpa barn, unga vuxna och personer med psykiska och kognitiva funktionshinder att hantera sin ekonomi.  
 Efter en period av något eller några år bör nyttan av den uppsökande verksamheten och av de utbildningsinsatser som genomförts utvärderas. 
  
 241 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 5.3.4 
  
 Finansiella kunskaper i skola, gymnasieskola, vuxenutbildning och SFI 
  
 Som framgår i kapitel 1 har många unga svaga privatekonomiska kunskaper och färdigheter. En åsikt som har framförts till utred- ningen är att det behövs ett nytt skolämne i privatekonomi eller vardagsekonomi för att möta denna utmaning. Utredningen delar inte den uppfattningen. Utbildningsväsendet har redan i dag pro- blem med att lära ut grundläggande kunskaper, vilket flera under- sökningar pekar på. Det är viktigare att utbildningsväsendet genomgår en generell förbättring än att nya skolämnen införs. Kunskaper i exempelvis matematik, svenska och engelska är i sig värdefullt för att kunna hantera den information konsumenten möter i en modern marknadsekonomi. 
 Däremot menar vi att kunskaper i privatekonomi, konsument- rätt och överskuldsättning i högre utsträckning än i dag ska läras ut inom ramen för existerande skolämnen. Främst berörs ämnena hem- kunskap, samhällskunskap och matematik. Undervisningen kan behöva stärkas i dessa delar. Det är viktigt att förstärkningen sker i hela landet, och inte bara förverkligas av ett fåtal ambitiösa lärare. 
 Det är också en fördel om undervisningen kompletteras av andra utbildningsinsatser och av stöd från myndigheter, frivilliga organisationer och samarbetande privata aktörer på finansmark- naderna. Sparbankens klassiska serie  
 Spara och Slösa  
 i tidningen  
 Lyckoslanten  
 är en allmänt spridd och påkostad satsning, som fun- nits sedan  
 1920-talet 
  (och fortfarande existerar). Många minns också sin första sparbanksbok som under många år delades ut i små- skolan tillsammans med en sparbössa. Motsvarande satsning från bankvärlden i dag skulle kunna ta modernare former, som väl utformade dataspel och ett särskilt ungdomsbetalkort. 
 242 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 5.3.5 
  
 Ökat stöd för gäldenärer att kontrollera fordringars giltighet 
  
 Den summariska processen 
 Den summariska processen 
 31  
 är en snabb och enkel process som är till för att fastställa otvistiga fordringar. Borgenären inkommer med ansökningshandlingar till Kronofogdemyndigheten. Bortsett från en viss formell granskning av ansökningshandlingarna ska Kronofogdemyndigheten i de allra flesta målen endast konstatera om gäldenen bestritt ansökningen eller inte. Om inga invändningar görs från gäldenären ska utslag utfärdas om betalningsföreläggande. Om ansökningen bestrids ska målet, på borgenärens begäran, över- lämnas till tingsrätt där tvistlösning ska äga rum. 
 Den nuvarande ordningen med Kronofogdemyndigheten som ansvarig för den summariska processen gäller från den 1 januari 1992 när kronofogdemyndigheterna fick till uppgift att handlägga mål enligt lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och hand- räckning. Fram till dess hade tingsrätterna handlagt mål i den sum- mariska processen. 
 Ett grundläggande syfte med den summariska processen är att borgenärerna snabbt, enkelt och billigt ska få otvistiga fordringar fastställda så att de vid behov kan verkställas och drivas in. Krono- fogdemyndigheten får inte utreda enskilda fall, inte ens i situat- ioner där det råder starka misstankar att en gäldenär skulle få rätt om denne bestred en fordran. Istället åligger det den enskilda gäl- denären att bestrida oriktiga fordringars giltighet eller invända mot betalningsskyldigheten om gäldenären anser att fordringen är orik- tig till exempel genom att den är preskriberad. 
 Det kan med fog misstänkas att många gäldenärer inte tar till vara sina rättigheter i de här fallen. Gäldenärerna är inte lika organi- serade som borgenärerna, deras kunskaper är i många fall otillräck- liga, de kan ofta befinna sig i en så svår ekonomisk situation att de inte har kraft nog att försvara sina rättigheter. 
 Utredningen menar att gäldenärerna måste få ett ökat stöd för att kunna bestrida fordringar som är oriktiga. I första hand bör en förändring av regelverket ta sikte på fordringar där oriktigheten är relativt lätt att identifiera, som för preskriberade fordringar eller fordringar som har uppstått innan gäldenären fyllde 18 år. 
  
 31  
 I den summariska processen används termerna sökanden (om borgenärer) och svaranden (om gäldenärer). För att underlätta för läsaren har utredningen valt att använda begreppen borgenär och gäldenär i denna framställning. 
 243 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Borgenären ska ange om och när preskriptionstiden för en fordran har avbrutits 
 Om inte krav på betalning ställs inom en viss tid kan fordrings- ägaren förlora rätten att kräva tillbaka fordringen och den preskri- beras. I tabell 3.4 i kapitel 3 redogjordes för preskriptionstider för vissa typer av fordringar. Preskriptionstiden inleds när fordringen uppkommer och kan avbrytas inom de angivna tiderna. I så fall löper en ny preskriptionstid enligt tiderna i tabellen. Preskriptions- tiden kan avbrytas hur många gånger som helst. Det kan ske genom att 
 32 
 : 
  
 gäldenären betalar eller på annat sätt erkänner skulden 
  
 gäldenären får ett skriftligt krav eller påminnelse om fordringen från borgenären, 
  
 borgenären väcker talan mot gäldenären, 
  
 borgenären åberopar fordringen i ett konkursförfarande, i en förhandling om offentligt ackord eller för verkställighet hos Kronofogdemyndigheten 
  
 Eftersom sätten att avbryta en preskription är många och pre- skriptionstiderna långa har många gäldenärer som har många skulder svårt att på egen hand hålla reda på om preskriptions- avbrott verkligen skett. 
 Utredningen menar att borgenärerna vid en ansökan om betal- ningsföreläggande för en fordran därför också ska ange när och på vilket sätt ett preskriptionsavbrott har skett, om fordran är äldre än de i tabell 3.4 angivna preskriptionstiderna. 
 Om flera preskriptionsavbrott har skett ska borgenären ange minst ett preskriptionsavbrott inom varje preskriptionsperiod, så att hela kedjan av preskriptionsavbrott kan följas. (Detta ska gälla för fordringar som uppstår efter att en ny regel har trätt i kraft. Se nedan vad som ska gälla för äldre fordringar). 
 Eftersom Kronofogdemyndigheten inom den summariska pro- cessen inte kan utreda och göra bedömningen av om giltigt pre- skriptionsavbrott skett måste gäldenären fortfarande göra detta på egen hand. Vad Kronofogdemyndigheten däremot kan göra är att förmedla borgenärernas uppgifter om preskribering. 
  
 32  
 5§ Preskriptionslagen (1981:130). 
 244 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 Vårt förslag är alltså att när Kronofogdemyndigheten skickar ett föreläggande till gäldenären ska borgenärens information om preskriptionsavbrott och allmän information om gäldenärens rätt att bestrida preskriberade fordringar framgå. 
 En följdfråga är om en sådan förändring ska gälla endast för nya fordringar, efter det att regeln införs, eller om den också ska gälla retroaktivt. 
 Enligt 8 § inkassolagen ska inkassoåtgärd inte vidtas om den inte är lagligen grundad eller om fordringen framstår som obefogad. 
  
 8 §  
 Föreligger sannolika skäl för att fordran ej är lagligen grundad eller framstår fordringen annars som obefogad, bör inkassoåtgärd ej vid- tagas. 
 I Datainspektionens allmänna råd exemplifieras detta bland annat med att bestämmelsen har betydelse för preskriberade fordringar. 
 33  
 Det innebär att borgenären redan i dag ska ha kunskap om en ford- ran är preskriberad eller inte, varför en bestämmelse också skulle kunna gälla för fordringar som har uppstått före de ovan nämnda förslagen på regeländringar. Samtidigt skulle en retroaktiv bestäm- melse kunna skapa stora administrativa merkostnader för borge- närskollektivet. Utredningen menar därför att för fordringar som uppstått innan en ny regel träder i kraft ska endast det senaste pre- skriptionsavbrottet anges. 
 Fordringar som har uppstått innan gäldenären fyllde 18 år 
 Huvudregeln enligt dagens lagstiftning är att personer under 18 år inte ska kunna skuldsätta sig utan överförmyndarens tillstånd. Trots det förekommer att fordringar skickas in till Kronofogdemyndigheten för fastställande för personer som var under 18 år vid tillfället för skuldens uppkomst. Även i dessa fall krävs förändringar i regel- verket för att Kronofogdemyndigheten ska kunna agera (se utred- ningens förslag under rubriken  
 Försvåra möjligheten att skuldsätta barn och ungdomar). 
  
 33  
 Datainspektionen (2011). 
 245 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 5.3.6 
  
 Bättre statistik och forskning som underlag för att möta nya risker 
  
 Diskussionen om hushållens skuldsättning har ökat kraftigt i omfatt- ning de senaste åren. På många håll finns en oro för att svenska hushåll är alltför skuldsatta. Oron gäller särskilt bostadslånen. 
 Sedan 2007, då förmögenhetsskatten hade avskaffats, har inte Skatteverket haft anledning att samla in individuella uppgifter om skulder och tillgångar. Kunskapen om hushållens faktiska förhål- landen är därmed eftersatt. De uppgifter som finns att tillgå och som i huvudsak används i den offentliga debatten handlar om hus- hållens samlade skulder och förmögenheter. Dessa säger dock inte mycket om eventuella risker, eftersom olika hushålls finansiella ställning och andra villkor som till exempel utbildningsnivå, arbets- marknadssituation, civilstånd och inkomstnivå, är olika. 
 Vi har i detta betänkande kunnat presentera en undersökning som bygger på registerdata från Kronofogdemyndigheten, UC och Statistiska Centralbyrån. Statistiska Centralbyrån har haft uppdra- get att under sin absoluta statistiksekretess bearbeta individdata. Vi har i utredningen enbart haft tillgång till statistiska resultat utan möjlighet att identifiera individer. 
 På så sätt har bilden av Sveriges befolknings faktiska skuldsätt- ning blivit tydligare, även om hushållens tillgångar inte finns redo- visade på individnivå. Den helt övervägande andelen lån gäller bostäder, som värderats i samband med att lånet beviljats. Så länge som bostadspriserna inte gått ned finns därmed värden som minst fullt ut motsvarar skulderna. Därmed kan man utgå ifrån att även stora bostadsskulder är möjliga att ta sig ur genom att sälja till- gången. 
 Ingen vet emellertid hur stor risken för överskuldsättning skulle bli om priserna plötsligt börjar sjunka eller räntorna kraftigt öka och allt fler därmed samtidigt skulle behöva sälja. Det är då som en eventuell bubbla riskerar att brista och nedgången att accelerera med stor överskuldsättning som följd. För att bättre förstå vilka marginaler för prissänkningar som med tiden utvecklas på bostads- marknaden genom prisstegringar efter husköp måste longitudinella studier kunna göras. Om individerna kan följas över tid finns helt andra möjligheter att analysera risken för att ett prisfall ska trigga ytterligare och ökande prisfall. 
 Ett enstaka nedslag räcker alltså inte för att besvara frågan om överskuldsättning på ett tillfredsställande vis. Det krävs kontinuer- 
 246 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 lig bevakning och forskning för att bättre förstå vad som orsakar överskuldsättning, hur omfattande riskerna är och hur riskerna förändras, liksom för att kunna ge tillfredsställande svar på frågor som har lyfts i betänkandet som försäkringssystemens utformning, blivande pensionärers balansräkning, ungdomars attityd och för- hållande till att spara och låna med mera. 
 Att kunskapen om hushållens tillgångar och skulder blivit sämre under just den period när skulderna ökar är olyckligt och kan ris- kera att leda till såväl för mycket som för lite ingripanden mot olika företeelser på kreditmarknaden. 
 För att säkerställa att beslutsfattare har tillräcklig kunskap på området framstår det som angeläget att statistiken på området utvecklas.  
 Vi anser att Statistiska centralbyrån bör få ansvar för att inom ramen för den officiella statistiken producera statistik om hushållens allmänna skuldsättning och skuldförhållanden hos Kronofogdemyndigheten. För att göra det krävs författningsstöd som ger myndigheten rätt att samla in skulddata från banker och finansinstitut, för enkelhets skull genom samarbetsorganet UC 
 . Därigenom fångas en mycket stor andel av de samlade lån som hus- hållen har, kanske omkring 90 procent. 
 34 
  
 Den lilla andel hushållslån som saknas innehåller dock ur över- skuldsättningssynvinkel viktiga lån, nämligen de fordringar som ligger vilande hos inkassobolagen. För att slippa betala indrivningsavgifter till Kronofogdemyndigheten för fordringar som gäldenären inte kan betala avstår många inkassobolag från att aktivera fordringar gentemot gäldenärer som Kronofogdemyndigheten funnit saknar tillgångar. 
 Det bör noteras att ett statistikuppdrag till Statistiska centralbyrån inte skapar tillgång till data för tillsyn eller administrativa ändamål. Uppgifterna kommer hos Statistiska centralbyrån att skyddas av statistiksekretess, vilket är väsentligt för allmänhetens förtroende. Forskningsändamål utgör ett undantag från den absoluta statistik- sekretessen som Statistiska Centralbyrån har att tillämpa. I en sådan situation kommer uppgifterna att omfattas av samma starka sekretess hos forskaren. På så sätt har lagstiftaren samtidigt säker- ställt möjligheten att ta fram kunskap om verkligheten och garantera skyddet för uppgifterna. 
 Det framstår också som mycket viktigt att forskningen utveck- las inom området. 
  
 34  
 Se bilagor 3 och 4 för mer information vilka uppgifter UC har. 
 247 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 För det första bör den typ av registerbaserade uppgifter som utredningen fick möjlighet att analysera, det vill säga hushållens kreditengagemang och uppgifter om hushållens skuldförhållan- den hos Kronofogdemyndigheten, också kunna inhämtas av forskare i framtiden. 
  
 För det andra  
 krävs en samlad ansats för att följa frågorna om (över)skuldsättning över tid. I dag bedrivs en del forskning om överskuldsättning på enskilda akademiska institutioner. Därtill har exempelvis Kronofogdemyndigheten anslagit medel för att stötta forskning på området. Men utredningen menar ändå att kunskaps- läget om överskuldsättning är för eftersatt i förhållande till den betydelse det borde tillmätas. En större kraftsamling krävs från samhället sida, för att säkerställa att kunskaperna utvecklas på rätt sätt.  
 Ett samlat institut för forskning och utvärdering skulle kunna innebära en successiv kunskapstillväxt av stor betydelse för att hantera såväl samhälleliga som individuella risker i kre- ditsamhället.  
 Institutet för Arbetsmarknadspolitisk utvärdering, IFAU och (delar av) det norska SIFO (Statens Institutt for For- bruksforskning) kan fungera som inspiration. 
  
 5.4 
  
 Svårt skuldsatta sedan lång tid 
  
 5.4.1 
  
 Slutlig preskription efter många år hos Kronofogdemyndigheten 
  
 Många hushåll har allvarliga skuldproblem som de inte lyckas ta sig ur. Det finns i dagsläget nästan 250 000 personer (3,3 procent av den vuxna befolkningen) som har haft en skuld hos Kronofogde- myndigheten från 2007 varav över 95 000 (1,3 procent av den vuxna befolkningen) från 1992 eller tidigare. 
 35 
  
 Utredningen har tidigare i betänkandet beskrivit under vilka omständigheter dessa hushåll lever. Förutom sin pressade ekonomi har de jämfört med andra oftare sämre hälsa, är oftare arbetslösa eller sjuka har i genomsnitt kortare utbildning. Inte så få har barn, och deras tillstånd påverkar också såväl partner som barn. 
 Exakt hur många långvarigt skuldsatta som tar sig ur sin situa- tion vet vi inte, eftersom vi saknar longitudinella data. Men som framgår av diagram 5.1 som baseras på när nuvarande skuldsatta 
  
 35  
 Av de gäldenärer som också har kunnat matchas mot Statistiska Centralbyråns register. Se bilaga 3 för en närmare redogörelse av vilka som kan matchas och inte. 
 248 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 registrerades för sin första skuld hos Kronofogdemyndigheten, förefaller det som om en relativt stor grupp lyckas hantera sina skulder de första fem till tio åren, men att det därefter är avsevärt färre som blir skuldfria. 
 120000 
 100000 
 80000 
 60000 
 40000 
 20000 
 0 
  
 2013 
  
 2012 - 2008 
  
 2007-2003 
  
 2002-1998 
  
 1997-1993 
  
 1992 och tidigare 
  
 Källa 
 : KFM, SCB. 
 Orsakerna till att det förefaller vara svårt att ta sig ur en skuldsi- tuation varierar. Det kan handla om att de skuldsatta har så låga inkomster och små eller inga tillgångar att de omöjligen kan betala tillbaka sina skulder även om villkoren i sig inte behöver vara ohemula. Men det kan också handla om att den ursprungliga skul- den eller räntevillkoren är så ofördelaktiga att skulden inte kan betalas tillbaka inom överskådlig tid, om ens någonsin (se exempel- vis bild 2 i kapitel 3  
 Kreditsamhällets infrastruktur 
 ). 
 Skulder ska betalas tillbaka. Därför är det viktigt med välfunge- rande regelverk och aktörer, som inkassobolag och Kronofogde- myndigheten, som bidrar till att upprätthålla betalningsviljan i sam- hället. Att under lång tid inte kunna sköta sina betalningsåtaganden och i en del fall vara föremål för Kronofogdemyndighetens åtgärder innebär emellertid stora påfrestningar för dem som drabbas. Under denna period måste de leva under knappa ekonomiska villkor samtidigt som det inte är ovanligt att deras skuldsituation snarare 
 249 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 förvärras än förbättras. Det är inte rimligt att människor som har tvingats leva på existensminimum under lång tid inte ska ha en chans att ta sig ur sin skuldsituation. Många vittnesmål finns om att deras situation ofta leder till utanförskap och resignation. Psykiska problem och sjukdomar förvärras. Hopplöshet blir deras förhärsk- ande livskänsla, något som också bidrar till att de inte klarar av att genomgå en skuldsanering. 
 Den grupp på över 95 000 personer som befunnit sig under verkställighet i över tjugo år innehåller förvisso alla sorters öden och verkligheter. Det kan inte ens uteslutas att en hel del lever utanför eller i utkanten av rättssamhället. Att deras tillvaro är hård kan ändå inte förnekas och dessutom är det knappast en vinst för någon att låta allvarligt skuldsatta förbli utan hopp om att någonsin kunna leva ett normalt ekonomiskt liv. Den som har en chans att bli av med sina skulder har också lättare att återvända till ett regul- järt liv och arbetsliv med inkomster och skatteinbetalningar till stat och kommun. 
 De institut som i dag finns för att hantera allvarlig skuldsättning är antingen frivilliga överenskommelser mellan borgenärer och gäldenärer eller skuldsanering. 
 En nackdel som har uppmärksammats senare år är att många gäldenärer som borde vara berättigade att genomgå skuldsanering inte ansöker, och att endast hälften av dem som ansöker också beviljas skuldsanering. Det innebär att alltför många personer dras med betydande skulder år efter år utan att det finns tillräckligt effektiva åtgärder för dem att bli skuldfria med en privatekonomi i balans. En förstahandslösning är därför att regelverket för skuldsa- nering utvecklas så att fler personer blir berättigade att få hjälp och att fler anser att det är meningsfullt att ansöka om och genomgå skuldsanering. 
 I SOU 2013:72  
 Ut ur skuldfällan 
 , som presenterades den nionde oktober 2013, föreslås också flera förändringar som syftar till att fler ska genomgå skuldsanering. Kunskapen om skuldsanering bland allmänhet och professionella aktörer ska öka bland annat genom att en skuldsaneringsportal inrättas och genom att Krono- fogdemyndigheten ska bli skyldig att lämna information om skuld- sanering till gäldenärer som finns registrerade hos myndigheten. Ansökningsförfarandet ska bli enklare för gäldenärerna, exempelvis genom att borgenärerna ges ett större ansvar att redogöra för sina fordringar mot gäldenären. Lagstiftningen ska förtydligas genom att begreppet kvalificerad insolvens ska föras in i lagtexten. Skuld- 
 250 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 saneringsperioden ska bli mindre betungande genom att gäldenär- erna ska få två betalningsfria månader per år under betalnings- planen, och det ska bli lättare att få en kortare betalningsplan än fem år. Gäldenärens betalningar ska underlättas genom att en betal- ningsförmedling inrättas med årliga utbetalningar till borgenärerna. Det ska bli lättare att få en skuldsanering en andra gång, för de gäldenärer som misslyckats under det första försöket. 
 Att gå igenom en skuldsanering är en bättre lösning för gäldenä- rerna än att enbart vänta på att skulderna ska preskriberas. Skuldsa- nering innebär nämligen att gäldenärer kan hantera alla sina skulder i ett sammanhang. Möjligheten att få skuldsanering omfattar dock endast en begränsad grupp. 2012 års skuldsaneringsutredning bedömer att de åtgärder som presenterades ovan bör leda till omkring 25 000 fler beviljade skuldsaneringar inom en femårsperiod. Där- efter gör de bedömningen att antalet skuldsaneringar kan öka med 1 500 per år, i nivå, jämfört med nuvarande volymer. Det är långt färre än de som är skuldsatta och finns hos Kronofogde- myndigheten sedan lång tid. 
 Den viktigaste orsaken till att fler inte förväntas bli skuldfria är att skuldsaneringsinstitutet i sig bygger på stränga kriterier för att alls komma ifråga och därmed är tänkt att endast gälla en snäv krets personer. Därför omfattas inte fler långvarigt skuldsatta av de före- slagna reglerna. 
 Ytterligare åtgärder krävs därför för att komma tillrätta med fler mycket långvarigt skuldsatta hushålls skuldsituation. 
 För de personer som varit skuldsatta i tiotals år handlar det med största sannolikhet inte om någon bristande vilja, utan om att de saknar möjlighet att betala. Deras levnadssituation med obetalda skulder och de svårigheter det för med sig kan framstå som nog så stränga villkor som straffen för de allvarligaste brott. En relativt liten utsatt grupp bär en tung börda för att andra ska fullgöra sina betalningsförpliktelser. Frågan uppstår om det är socialt anständigt att dessa personer ska bli kvar i en skuldsituation de aldrig kan ta sig ur, och där inte så få dessutom redan återbetalat belopp översti- gande den ursprungliga kapitalskulden. 
 Med hänsyn till vad statistiken och andra redogörelser visar om de långvarigt skuldsatta hos Kronofogdemyndigheten och deras levnadsomständigheter finner vi att frågan om slutlig preskription bör aktualiseras. 
 De grundläggande invändningar som brukar resas mot absolut eller slutlig preskription är dels av moralisk natur; att en skuld inte 
 251 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 ska kunna upphöra utan att den skyldige gör rätt för sig, och dels av ekonomisk natur; att det skulle kunna leda till negativa effekter i kreditgivningen, exempelvis att kreditgivare blir mer återhållsamma och att det också kan komma att drabba även andra kredittagare i form av sämre kreditvillkor samt att det skulle kunna påverka han- deln negativt. 
 36  
 Dessutom finns föreställningen att den allmänna betalningsmoralen skulle skadas och att vissa gäldenärer skulle spe- kulera i att kunna bli av med sina skulder utan att betala. 
 I den mån en slutlig preskription gör att kreditgivare blir mer selektiva och ger krediter enbart till personer som har möjlighet och intention att återbetala dem är det en positiv effekt och talar för en tvingande preskriptionsregel. 
 Det är dock inte otänkbart att en allmänt utformad slutlig pre- skription skulle kunna leda till viss påverkan på övrig kreditgivning. Genom att begränsa den slutliga preskriptionen till den grupp som varit föremål för insatser hos Kronofogdemyndigheten under ett flertal år menar vi emellertid att de ekonomiska och betalnings- moraliska skadeverkningarna minimeras. 
 Slutlig preskription innebär att gäldenären inte längre är betal- ningsskyldig för fordringen och att borgenären inte längre kan kräva betalning eller ansöka om verkställighet för fordringar som är äldre än ett visst antal år räknat från tidpunkten då fordran fast- ställts i ett utslag eller en dom. På så sätt uppstår en möjlighet för svårt skuldsatta att successivt uppleva lättnader i skuldbördan och därmed återfå praktiska möjligheter att klara av att ta sig ur sin skuldsituation. Andra fördelar är att det är en avsevärt enklare rättslig process än skuldsanering, eftersom skulderna preskriberas automatiskt. 
 Tidigare utredningsförslag 
 I en tidigare utredning om överskuldsättning, SOU 2008:82, ledd av Howard, ingick i direktiven att överväga absolut preskrip- tion 
 37  
 för civilrättsliga fordringar. Utredaren fann att ett sådant förslag torde vara den fråga som har störst potential att åstad- komma förändringar för de överskuldsatta. Han kom emellertid till slutsatsen att resultatet av de då aktuella ändringarna i skuldsane- 
  
 36 
  
 Se exempelvis Finansinspektionen (2006a). 
  
 37 
  
 I SOU2008:82 används begreppet  
  
 absolut preskription. 
  
 252 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 ringslagen borde avvaktas och att någon regeländring inte för när- varande borde komma i fråga. 
 I utredningen ingick ändå en omfattande genomgång av argu- ment och möjliga lösningar. 
 Till argumenten för en absolut preskription anförde utredaren att den nya  
 ADB-tekniken 
  kraftigt underlättar bevakningen och gör att en fordran utan svårighet kan hållas vid liv under en obe- gränsad framtid. Med höga dröjsmålsräntor kan en skuld lätt fler- faldigas, vilket gör det lätt att inse att en gäldenär som haft problem att betala den ursprungliga skulden efter hand ställs inför ett läge då betalning framstår som helt omöjlig. Denna situation var enligt utredaren högst reell för många evighetsgäldenärer. En preskription efter ett visst antal år skulle sätta stopp för en accelererande och alltmer omöjlig situation. 
 Även den växande handeln med förfallna fordringar talade enligt utredaren för en regel om absolut preskription. I stora stockar av förfallna fordringar som sålts vidare har de nya ägarna ingen direkt relation till gäldenären och det kan då vara svårt att vid en rättslig prövning få fram relevanta omständigheter om de ursprungliga parternas relation, såsom till exempel om fordran faktiskt varit preskriberad. Enligt uppgifter från Kronofogdemyndigheten var det till exempel vanligt förekommande att betalningsförelägganden omedelbart återkallas av sökande inkassobolag om gäldenären häv- dat att preskription inträtt, kanske ofta för att det saknas uppgifter om ett preskriptionsavbrott skett eller ej. Inte heller torde det vara ovanligt att gäldenären inte gör invändning om att preskription skett trots att så kan vara fallet. Ett absolut slutdatum skulle vara lätt kontrollerbart för alla parter. 
 Ytterligare en fördel med absolut preskription skulle vara att en sådan skulle kunna bidra till att fler underhandsöverenskommelser kan träffas mellan gäldenärer och borgenärer. 
 En eventuell lagstiftning borde enligt utredaren i första hand gälla konsumtionskrediter och ha en tillräckligt lång tidsfrist. Där- med har den gäldenär som haft förutsättningar att betala hunnit erlägga räntor som rent av motsvarar det ursprungliga skuldbelop- pet eller mera. Den absoluta preskriptionsfristen borde börja löpa i och med att borgenären erhållit sin exekutionstitel och omfatta åtminstone 15 år. Preskriptionstiden föreslogs genom domstolsbe- slut kunna förlängas om gäldenären genom aktiva åtgärder har hindrat borgenären från att få betalning. 
 253 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Till möjliga nackdelar med regler om absolut preskription räk- nade utredaren eventuell belastning hos domstolarna om många borgenärer vill pröva förlängning av tidsfristen, en mera selektiv kreditgivning (kan vara en fördel, men kan också leda till att de som har svårt att få kredit vänder sig till mindre nogräknade och dyrare kreditgivare), eventuell allmän prisökning på krediter och eventuellt tuffare metoder från borgenärer och inkassobolag vid bevakning och indrivning av fordringar, i vart fall om den absoluta preskriptionstiden uppfattas som orimligt kort. 
 Utredningens förslag 
 Tiden är nu mogen för att föreslå ett regelverk som ger hopp om förbättrade livsvillkor för den grupp skuldsatta som under många år varit föremål för samhälleliga tvångsåtgärder på grund av skulder, men som inte får eller förmår klara att genomgå skuldsanering. 
 Utredningen föreslår följande modell: 
 Preskriptionstidens startpunkt och längd 
 Starttidpunkt för den slutliga preskriptionstiden bör vara i sam- band med beslut om fastställelse av fordran som sker, antingen genom dom i domstol eller utslag av Kronofogdemyndigheten. Eftersom en stor andel gäldenärer betalar sina skulder inför hotet att fordran skickas till Kronofogdemyndigheten eller strax efter att beslut om betalningsfastställelse fattats föreslår vi  
 att preskriptions- tiden börjar löpa tre månader efter att betalningsfastställelse beslutas. 
  
 En preskriptionstid måste ta hänsyn såväl till de överskuldsatta som till övriga kredittagare och kreditgivare. En kortare preskrip- tionstid innebär att det går fortare för privatpersoner att bli skuld- fria, men kan leda till att kreditgivare garderar sig genom att skärpa kreditvillkoren för alla som lånar med negativa effekter för ekono- min i sin helhet. 
 I Finland har man två preskriptionstider för slutlig preskription, 15 eller 20 år. När en fysisk person förelagts betal- ningsskyldighet till en juridisk person är preskriptionstiden 15 år. När en fysisk person har en skuld till en fysisk person, eller om skulden grundar sig på ett brott för vilken gäldenären dömts 
 254 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 till fängelse eller samhällstjänst, är preskriptionstiden 20 år. Utredningen menar att motsvarande regler borde gälla i Sverige. 
 En ny preskriptionsregel för slutlig preskription bör inte enbart gälla nya, utan också existerande, fordringar.  
 Här är det viktigt att hitta en balans som både tar hänsyn till att en stor grupp varit skuldsatt under mycket lång tid och bör få möjlighet att relativt omgående få bukt med sina skuldproblem och att det finns en grupp av borgenärer som är ägare av fordringar som de inte längre kan kräva betalning eller verkställighet för när skulderna slutligt har preskriberats.  
 Som en lösning föreslår vi att grund- principen ska vara att fordringar som fastställts för tolv år eller längre sedan tillbaka, ska vara indrivnings- och verkställbara i ytterligare tre år från att en regel om slutlig preskription införs. 
 38  
  
 På så sätt har borgenärerna fortfarande tid på sig att få betalt, samtidigt som gäldenärerna vet att om tre år kommer de skulder som har passerat tidsgränsen att slutgiltigt preskriberas. 
  
 Alla civilrättsliga skulder bör omfattas 
 Utredningen menar att alla civilrättsliga skulder bör omfattas av slutlig preskription enligt tidsangivelserna ovan. 
 En invändning skulle kunna resas mot att regeln om slutlig pre- skription ska gälla bostadsskulder, då dessa är långsiktiga till sin karaktär. Å andra sidan omfattas de av säkerheter som kan tas i anspråk för att lösa en skuldsituation. I de fall en person har kvar- varande skulder med ursprung i bostadslån efter 15 års indrivning och i de flesta fall verkställighet torde det röra sig om att säker- heten inte har räckt för att täcka gäldenärens skulder. Även dessa skulder bör preskriberas.  
 Vid fordringar med kvarvarande pant ska panten dock realiseras innan fordringen preskriberas. 
  
 Det bör dock finnas undantag för slutlig preskription i de fall en gäldenär undanhållit tillgångar eller försvårat verkställig- heten (samma regler som gäller för preskription av skatteford- ringar). 
  
 38  
 Grundprincipen gäller för den typ av skulder som ska preskriberas efter 15 år i huvud- förslaget. För fordringar som ska preskriberas efter 20 år blir motsvarande tidsgränser 17 + 3 år. 
 255 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Avräkning på kapital före ränta och kostnader i målet 
 Slutlig preskription innebär att betalningsskyldigheten, och därmed möjligheten att kräva betalning via ett inkassobolag eller ansöka om verkställighet via Kronofogdemyndigheten, för en fordran upphör efter det att en tidsrymd förflutit sedan skulden fastställts i utslag eller i en dom. Kreditgivare som vill maximera sin avkastning vid en betalningsinställelse kan i ljuset av en sådan förändring av pre- skriptionsreglerna komma att införa orimligt höga dröjsmålsräntor i sina kreditavtal, med följden att beloppet som gäldenären ska betala, såvitt det finns medel att hämta, blir mycket högt. I den mån ingen preskription förekommer kan det dessutom bli så högt att det blir svårt för gäldenärerna att bli skuldfria. 
 Redan i dag förekommer många kreditavtal med höga dröjsmåls- räntesatser, vilket innebär att skulden växer kraftigt om gäldenären inte klarar av att betala enligt avtalet. Om dröjsmålsräntan och avgifter överstiger vad gäldenären kan betala under verkställighets- tiden stiger hela tiden skulden. 
 Ett förslag som har dryftats förut för att underlätta för gäldenä- rer att kunna betala av sina skulder är att den nuvarande ordningen om avräkning av kapital och ränta skulle kunna ändras. I dag är reglerna att avräkning av medel som tillkommer borgenärer först ska göras mot räntor och avgifter och först därefter på det ursprung- liga kapitalbeloppet om inte borgenären har yrkat på en annan fördelning. Om ordningen skulle ändras, så att gäldenärerna först fick betala av kapitalbeloppet och först när det har betalats av påbörja betalning av ränta och kostnaderna i målet, skulle skulden kunna betalas av fortare. 
 Tankar av dessa slag har bland annat diskuterats av Skatteverket 
 39  
 och i SOU 2008:82. I den senare utredningen gjordes bedömningen att avräkningsreglerna borde prövas i samband med den då avi- serade översynen av utsökningsbalken. I utredningen diskuterades också tanken att en avräkningsregel ska börja gälla först en viss tid efter att ärendet nått Kronofogdemyndigheten. På så sätt skulle man normalt kunna räkna med att gäldenären under tiden betalat betydande belopp till borgenären varför borgenärens anspråk på betalning skulle ha blivit relativt väl tillgodosedda. 
 Vi menar att förslaget om avräkning på kapital före räntor och andra avgifter bör prövas på nytt, då det skulle ge gäldenärer en större möjlighet att återbetala sina skulder. 
  
 39  
 Skatteverkets (2004). 
 256 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 I debatten har hävdats att en förändring av turordningen av vilken del av skulden som betalas först skulle kunna sägas innebära ett brott mot det civilrättsliga avtalet mellan borgenär och gäldenär. 
 Vi finner emellertid att det faktum att betalning verkställs med hjälp av statliga tvångsmedel gör det rimligt att ursprungsskulden är den del som betalas först. Därmed säkerställs att den samlade skulden så småningom minskas, vilket framstår som en rimlig för- delning av ansvaret för ett kreditbeslut som byggt på en felvärde- ring av risken även från kreditgivaren, Att skulden minskar fram- står som en önskvärd effekt av ett statligt tvångsingripande. 
 Om man ytterligare vill påskynda nedtrappningen av skulden är införande av ett räntetak vid verkställighet hos Kronofogdemyndig- heten en möjlighet. Räntetaket skulle exempelvis kunna vara den dröjsmålsränta som gäller enligt räntelagen om inte annat har avtalats, nämligen referensräntan plus åtta procentenheter. 
 En enhetlig ränta vid verkställighet kan även innebära vissa för- delar för borgenärer som inte har avtalat om höga räntesatser, eftersom ingen borgenär då kan tillskansa sig en större del av de utmätta tillgångarna enbart av det skälet att hans skuld- eller dröjs- målsränta under verkställigheten varit extremt hög. 
 Kallelse på okända borgenärer 
 Ett regelverk om slutlig preskription innebär att betalningsskyldig- heten för gamla skulder upphör 15 eller 20 år efter att de har fast- ställts. Skuldbördan för långvarigt skuldsatta blir därigenom suc- cessivt lättare. I dag är det borgenären som begär fastställelse av en fordran hos Kronofogdemyndigheten eller i domstol. Om borgenä- ren väljer att inte ansöka om betalningsfastställelse finns en risk att betalningsskyldigheten för fordringen aldrig upphör eftersom den slutliga preskriptionstiden för indrivning via inkassobolag och verk- ställighet via Kronofogdemyndigheten inte påbörjas. Åtminstone två skäl talar för att så kan bli fallet. Dels kan borgenärerna redan i dag av ekonomiska skäl ha valt att inte ansöka om betalningsfast- ställelse. Om gäldenären saknar medel måste nämligen borgenären stå för de lagstadgade inkasso- och myndighetsavgifterna (se avsnitt om inkassobolagen i kapitel 3). Dels kan borgenären vilja undvika att slutlig preskriptionstid börjar löpa 
 .  
 Om borgenären tror att det inte finns medel att hämta hos gäldenären i närtid kan han istället avvakta med att begära att fordringen fastställs. 
 257 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 Utredningen menar därför att gäldenären också ska få rätt att via Kronofogdemyndigheten aktualisera sina samlade skulder i syfte att slutlig preskriptionstid ska börja löpa. 
 Många gäldenärer har emellertid dåliga kunskaper om vilka skulder de har och vem som är ägare till fordringen (det sistnämnda inte minst på grund av handeln med förfallna fordringar). 
 För att göra det möjligt för gäldenären att aktualisera skulder i syfte att tiden för slutlig preskription ska börja löpa föreslår utred- ningen därför att  
 gäldenären ska kunna ansöka om att 
  
 Kronofogdemyndigheten utfärdar en kallelse på okända borgenärer 
 , i likhet med vad som i dag gäller vid exempelvis avveckling av ett bolag eller i samband med äktenskapsskillnad. En kallelse på okända borgenärer är en uppmaning till dessa att skrift- ligen anmäla sina fordringar till Kronofogdemyndigheten. Myndig- heten kallar gäldenärens okända borgenärer genom en kungörelse i Post- och inrikes tidningar där borgenärerna föreläggs att skrift- ligen anmäla sina fordringar till Kronofogdemyndigheten. När fordringarna anmälts till myndigheten bör gäldenären få möjlighet att invända mot deras giltighet. Om gäldenären invänder mot en fordran bör Kronofogdemyndigheten underrätta borgenären om invändningen och borgenären kan då välja att, i likhet med för- farandet i den summariska processen, begära att fordringen hänskjuts till domstol för avgörande. Om borgenären väljer att inte hänskjuta sin fordran till domstol bör ändå möjligheten att fortsätta kräva betalning via inkassoföretag gå förlorad. Det kan inte vara i enlig- het med god inkassosed att kräva betalning för en fordran efter det att gäldenären har framfört invändning mot dess giltighet. I dessa fall behöver borgenären skaffa sig en exekutionstitel för att fort- sätta att driva sitt krav. För de otvistiga fordringar som anmäls i bevakningsförfarandet och fastställs av Kronofogdemyndigheten kan bevakningsbeslutet användas som exekutionstitel. I anslutning till att myndigheten fattat ett beslut om vilka otvistiga fordringar som har bevakats under förfarandet startar den slutliga preskriptions- tiden. I syfte att åstadkomma så lika regler som möjligt anser utred- ningen att det är lämpligt att ge samma tidsfrist för preskriptions- tidens inledande som utredningen har föreslagit avseende fastställande av fordringar, det vill säga tre månader efter beslutet. 
  
 För fordringar som inte har bevakats i förfarandet finns ingen exekutionstitel men den slutliga preskriptionstiden löper även för dessa fordringar. En borgenär kan alltså inte hindra att slutlig preskriptionstid börjar löpa genom att inte bevaka sin fordran. 
 258 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 Önskar borgenären att en obevakad fordran ska verkställas via Kronofogdemyndigheten behöver borgenären skaffa sig en exe- kutionstitel via myndigheten eller domstol. 
 Frivilliga överenskommelser och separat ackord 
 Gäldenärer och borgenärer kan, istället för att lösa en skuldsitua- tion genom skuldsanering, försöka komma tillrätta med situationen genom frivilliga överenskommelser. Kommunernas budget- och skuldrådgivare hjälper gäldenärer att söka sådana uppgörelser. 
 Utredningen har tidigare presenterat åtgärder för att få till stånd en mer effektiv budget- och skuldsaneringsrådgivning. Dessa för- ändringar bör kunna användas för att stärka kompetensen att nå uppgörelser mellan gäldenärer och borgenärer. 
 Förutom att förlita sig till helt frivilliga överenskommelser finns skäl att överväga om möjligheten att tvinga fram en överenskom- melse mellan borgenärer och gäldenärer bör öka. 
 I 2007 års Insolvensutredning 
 40  
 påpekades att möjligheten för en gäldenär att få till stånd ett offentligt ackord med sina borgenärer i dag endast finns inom ramen för en konkurs eller en företagsre- konstruktion, vid sidan av möjlighet till skuldsanering för fysiska personer. Kraven på en fysisk gäldenär för att få en skuldsanering är dock strängare än vad som gäller för ett ackord i en konkurs eller en företagsrekonstruktion. 
 För juridiska personer gäller till exempel att om ett förslag till ackord inte accepteras av en eller flera fordringsägare kan ackord fastställas av domstol efter sammanträde och omröstning. I så fall gäller regler om kvalificerad majoritet vid borgenärssammanträdet. I 4 § lag om företagsrekonstruktion står det: 
 Ett ackordsförslag som ger minst femtio procent av fordringsbeloppen skall anses antaget av borgenärerna, om tre femtedelar av de röstande har godtagit förslaget och deras fordringar uppgår till tre femtedelar av de röstberättigande fordringarnas sammanlagda belopp. Är ackords- procenten lägre, skall ackordsförslaget anses antaget om tre fjärdedelar av de röstande har enats om förslaget och deras fordringar uppgår till tre fjärdedelar av de röstberättigande fordringarnas sammanlagda belopp. 
  
 40  
 SOU 2010:2. 
 259 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 För fysiska personer som inte driver företag finns inte samma möj- ligheter. Istället kan en enskild borgenär avvisa en frivillig överens- kommelse med konsekvensen att förslaget faller. 
 2007 års Insolvensutredning föreslog att en lösning på detta problem vore att införa ett nytt regelverk kring ackord i svensk lagstiftning, i utredningen benämnt som  
 separat ackord 
 . Detta för- slag inbegrep att det även för fysiska gäldenärer skulle vara möjligt att pröva ett ackordsförslag inför tingsrätten, där det skulle räcka med kvalificerad majoritet från borgenärskollektivet för att fatta beslut om förslaget. 
 Insolvensutredningens bedömning var att ett sådant förslag skulle leda till fler överenskommelser om skuldnedskrivning. Vi menar att detta förslag bör övervägas på nytt. 
 Förutom dessa förändringar menar utredningen att förslaget att införa slutlig preskription bör gynna förekomsten av frivilliga upp- görelser. Att en fordran försvinner 15 år efter en betalningsfast- ställelse ökar trycket på borgenärerna att försöka nå överenskom- melser med gäldenärerna. Utredningen menar att denna förändring kan vara minst lika viktig som förstärkningar av budget- och skuld- rådgivningen och förslaget om separat ackord. 
 Avslutande kommentarer om slutlig preskription 
 Att fordringar preskriberas är inte nytt. Preskriptionslagstiftningen har en lång historia. 
 Regler om slutlig preskription innebär inga större ingrepp i de civilrättsliga reglerna om den fria avtalsrätten. Den slutliga pre- skriptionen föreslås endast omfatta fordringar för vilka borgenären har skaffat sig en dom eller ett utslag som ska ligga till grund för verkställighet när avtalet inte följs. Hamnar borgenären i en situa- tion att fordringen behöver drivas in med tvång (i enlighet med Utsökningsbalken) via Kronofogdemyndigheten, innebär utred- ningens förslag att det ändå kan ske under 15 respektive 20 år. Under denna tid förverkligas alltså avtalsvillkoren så långt det är möjligt. Har fordringen inte betalats inom denna tidsrymd från fast- ställelsen är det osannolikt att den någonsin kommer att betalas. 
 När skuldsaneringsinstitutet infördes i mitten av  
 1990-talet 
  fanns det kritiska röster som menade att skuldsanering skulle ha en negativ inverkan på betalningsmoralen i samhället. Liknande invändningar har också uppkommit om skärpningar av preskrip- 
 260 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 tionsreglerna. Utredningen finner det dock svårt att tro att det skulle bli en utbredd ordning att gäldenärer skulle välja att leva på existensminimum i minst 15 år i syfte att undkomma skulder de har dragit på sig. 
  
 5.5 
  
 Barn och ungdomar 
  
 I kapitel 4 beskrevs situationen för skuldsatta barn och unga som själva är skuldsatta, eller som lever i skuldsatta familjer. Bland annat beskrivs de lagändringar som tillkommit för att försvåra skuldsätt- ning av omyndiga. Det går till exempel inte längre att kräva att barn som står som ägare av ett fordon ska betala fordonsrelaterade skulder, utan det är fordonets användare som registreras för skul- den. Förändringar har också skett i föräldrabalken för att förhindra föräldrar att skuldsätta sina barn till olika företag. Också hälso- och sjukvårdslagen och tandvårdslagen har ändrats så att avgifter inom dessa områden tas ut av förmyndaren och inte av barnet. 
 Trots lagändringar förekommer fortfarande skuldsättning av omyndiga. Utredningen kommer i detta avsnitt presentera förslag för hur detta kan försvåras ytterligare. 
 Utredningen har även tagit fram siffror som visar hur många barn som lever i familjer med skulder hos Kronofogdemyndigheten. Det är dock viktigt att påpeka att statistiken inte visar antalet barn som lever i familjer med skuldproblem. Någon kunskap om hur många som till exempel klarar av sina löpande betalningsåtaganden med hjälp av lån från anhöriga, kreditkortslån och snabblån finns inte. 
 I kapitel 4 beskrivs att barn i familjer med löneutmätning och skuldsanering lever under mycket svåra förhållanden. Barnombuds- mannen och budget- och skuldrådgivare har uppmärksammat att föräldrar med löneutmätning har mindre att leva på än föräldrar med försörjningsstöd. Utredningen har därför tagit fram ett förslag för att förbättra situationen för barn i skuldsatta familjer. 
 I detta avsnitt följer ett antal förslag som rör barn- och ung- domar. Utredningen har särskilt fokuserat på att motverka skuld- sättning av barn- och ungdomar, att förbättra situationen för barn och unga som lever i skuldsatta familjer samt att öka barn- och ungdomars privatekonomiska kunskap och förståelse. 
 261 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 5.5.1 
  
 Försvåra möjligheten att skuldsätta barn och ungdomar 
  
 Cobb har på regeringens uppdrag utrett konsumenternas rättsliga ställning när varor och tjänster betalas via telefonräkning med mera. 
 41  
 I samband med detta har han också beskrivit under vilka villkor som barn och ungdomar får ingå rättsliga avtal och skuldsätta sig: Enligt svensk rätt har alla rättsförmåga eller rätts- kapacitet och kan därmed äga tillgångar och ha skulder. För att en person själv ska få förfoga över sin egendom eller ingå avtal krävs dock att personen har rättslig handlingsförmåga. Full rättslig hand- lingsförmåga inträder först vid 18 års ålder. Den som är underårig får enligt 9 kap. 1 § föräldrabalken inte själv ingå avtal. Syftet med denna bestämmelse är att skydda underåriga mot att ingå ekono- miskt ofördelaktiga rättshandlingar. En del undantag finns, till exempel vad gäller rätten att förfoga över egna arbetsinkomster eller rätten att råda över det som förvärvats genom gåva eller tes- tamente. När en underårig saknar rättslig handlingsförmåga före- träds han eller hon av förmyndaren. Denne är den omyndigas ställföreträdare. Om den underåriga handlar själv krävs förmynda- rens samtycke. Ett avtal som den underåriga ingår med förmynda- rens samtycke blir direkt gällande. Undantag gäller dock för skuld- sättning. Barn får inte skuldsätta sig ens med förmyndarens sam- tycke. För att ett sådant avtal ska bli gällande krävs överförmynda- rens samtycke. Regeln innebär bland annat att barn inte ens med förmyndares samtycke kan ingå avtal om abonnemang eller digitala tjänster där användningen av tjänsten betalas i efterhand. 
 Floyd tolkning styrks också av Svea hovrätts dom den 8 oktober 2012 i mål T  
 2755-12. 
  Målet, ursprungligen från Stockholms tingsrätt, rörde en tvist angående avtal om kreditköp som en förälder ingått  
 1997–2002 
  för sitt omyndiga barns räkning. Avtalen avsåg köp av skolfoton som levererades mot faktura. Fakturorna betalades varken av föräldern eller av barnet. Inkassoföretaget, som övertagit fakturorna, menade att det nu myndiga barnet skulle betala fakturorna samt den ränta som uppkommit. Tingsrätten menade att den nuvarande lagstiftningen tydligt reglerade frågan så att det inte ska gå att skuldsätta barn utan överförmyndares sam- tycke. Den äldre lagstiftningen ansågs inte lika tydlig men efter tolkning av förarbetena gjordes tolkningen att även den gamla lag- stiftningen innebar ett krav på överförmyndares samtycke för att en förälder skulle kunna ingå avtal om kreditköp för sitt barns räk- 
  
 41  
 DS 2012:31. 
 262 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 ning. Det nu myndiga barnet behövde därför varken betala faktu- rorna eller den uppkomna räntan. Tingsrättens dom överklagades till Hovrätten som fastslog domslutet. Hovrättens dom överklaga- des i sin tur till Högsta domstolen som beslutade att inte meddela prövningstillstånd den 17 juni 2013. 
 Möjligheten att skuldsätta barn är alltså mycket begränsad. Som har beskrivits ovan har också antalet barn under 18 år med skulder hos Kronofogdemyndighetens minskat de senaste åren, bland annat till följd av regelförändringar inom olika offentliga system. Samti- digt finns indikationer på att en del borgenärer väljer att ansöka om betalningsföreläggande för sina fordringar till Kronofogdemyndig- heten först efter att gäldenären har fyllt 18 år även om skulden uppkom innan dess. 
 Utredningen menar att den rådande lagstiftningen om betal- ningsföreläggande och handräckning är i strid med lagstiftningen att barn inte ska kunna skuldsättas utan överförmyndarens till- stånd. 
 För att komma till rätta med problemet att barn skuldsätts och att borgenärerna ansöker om betalningsföreläggande först när sva- randen fyllt 18 år finner utredningen därför att det vore önskvärt att  
 borgenären blir tvungen att ange datumet för fordrans upp- komst i sin ansökan till Kronofogdemyndigheten, åtminstone om gäldenären är under 25 år gammal och att borgenären också ska kunna styrka datumet (exempelvis genom att ha en kopia på det ursprungliga avtalet) vid en förfrågan från gäldenären eller Kronofogdemyndigheten. 
  
 Problemet i sammanhanget är att Kronofogdemyndigheten i den summariska processen är förhindrad att utreda eller bedöma en ansökan. Det vore i och för sig möjligt för Kronofogdemyndig- heten att med modern teknik bara vidarebefordra information till gäldenären. Med tanke på att det här handlar om att stävja ett förbjudet handlande gentemot barn, som även efter  
 18-årsdagen 
  kan förutsättas vara måttligt insatta i sina rättigheter, kan det ändå framstå som önskvärt att Kronofogdemyndigheten får möjligheter att undersöka åtminstone tveksamma fall. 
 Regeringen bör låta utreda om det är lämpligt att vidta rätts- liga förändringar för att få till stånd en sådan förändring. 
 42 
  
 42  
 Kronofogdemyndighetens roll i den summariska processen diskuteras på ett mer generellt plan i avsnitt  
 Ökat stöd för gäldenärer att kontrollera fordringars giltighet. 
  
 263 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 5.5.2 
  
 Ändrade förbehållsbelopp vid löneutmätning 
  
 En oro som bland annat framförts av Barnombudsmannen och budget- och skuldrådgivare är att föräldrar med löneutmätning inte sällan har mindre att leva på än föräldrar med försörjningsstöd. I flera kommuner har Socialnämnden beslutat att bevilja extra bistånd för internetuppkoppling och fritidsaktiviteter för barn i familjer med försörjningsstöd, vilket kan vara svårare för barn i familjer med löneutmätning. Reglerna för anstånd vid löneutmätning är strikta, vilket innebär att barn till dessa föräldrar kan ha det sämre än barn som lever i familjer med försörjningsstöd. 
 Löneutmätningsförfarandet fick sin nuvarande utformning genom en reform av utsökningsbalken 1996. När förbehållsbelop- pet lades fast var en utgångspunkt att det skulle ligga på en högre nivå än normen för socialbidrag. 
 43  
 Under våren 2008 gjorde Krono- fogdemyndigheten en jämförelse mellan normalbeloppet vid löne- utmätning och riksnormen för socialbidrag. Jämförelsen visar att skillnaderna är små, men att normalbeloppet ibland är någon pro- cent lägre istället för högre. Detta är särskilt anmärkningsvärt efter- som riksnormen är avpassad för ett kortvarigt biståndsbehov medan löneutmätning ofta pågår under relativt lång tid. Kronofog- demyndighetens egna slutsatser av jämförelsen var att systemet borde reformeras för att gäldenärerna skulle få en mindre betung- ande situation. Ett förlag till reform presenterades också. 
 44 
  
 Utredningen delar Kronofogdemyndighetens bedömning att villkoren vid löneutmätning inte bör vara sämre än vid försörj- ningsstöd, snarare något bättre. Detta gäller i synnerhet för barn- familjer.  
 Förslaget att förbättra villkoren för löneutmätning för barnfamiljer bör övervägas på nytt. 
  
 5.5.3 
  
 Avskaffa det solidariska skadeståndsansvaret 
  
 45  
 för barn och ungdomar 
 I slutet av 2012 hade totalt 884 personer under 18 år ett eller flera obetalda allmänna mål. Beloppsmässigt utgör skadestånd den största skuldposten för omyndiga. År 2010 avsåg 75 procent av omyndigas 
  
 43 
  
 Kronofogdemyndigheten (2009). 
  
 44 
  
 Kronofogdemyndigheten (2009). 
  
 45 
  
 Solidariskt betalningsansvar är en förpliktelse för envar av flera att tillsammans med annan gemensamt ansvara för betalningen av en skuld. Vid krav från en borgenär är envar skyldig att betala hela skulden. Den eller de som betalar får regressrätt mot övriga medgäldenärer. 
  
 264 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 samlade skulder obetalda skadestånd. 25 procent av de skyldiga personerna bar ett solidariskt skadeståndsansvar. 
 46  
 Det solidariska skadeståndsansvaret innebär att samtliga dömda gärningsmän blir gemensamt återbetalningsskyldiga. Betalningskravet kan riktas mot en av de dömda, som sedan får kräva de övriga på deras del av skulden. Motivet bakom det solidariska ansvaret är att den skade- lidande ska få sina pengar så snart som möjligt, oavsett vem som betalar. Problemet är dock att det ofta är svårt för den som ensam betalat att få tillbaka pengarna från de övriga skadeståndsskyldiga. Detta kan vara särskilt svårt när det gäller omyndiga gärningsmän, varför enskilda ungdomar riskerar att hamna i långvariga skuld- problem om de anstränger sig för att bli skuldfria. 
 Den nuvarande rättsordningen motiveras ofta med rättvisear- gument. Den skadelidande har en utsatt position och bör ha möj- lighet att vända sig till vem som helst av dem som åsamkat honom eller henne skada. 
 47 
  
 Men det är rimligen också svårt för unga som vill bli fria från sina skulder och sona sitt brott att förstå rättslogiken i att de också måste betala sina medbrottslingars skulder. Detta kan motverka ambitionen att hindra unga lagöverträdare att återfalla i brott. Och det slår orättvist mot de unga gärningsmän som faktiskt vill göra rätt för sig. 
 Utredningen menar sammantaget att det finns skäl att avskaffa det solidariska skadeståndsansvaret för barn under 18 år. 
  
 5.5.4 
  
 Debetkort för barn 
  
 EU-kommissionen 
  har lagt fram ett förslag till Europaparlamentet och Rådet om ett nytt betalkontodirektiv. 
 48 
  
 I svensk rätt har en konsument rätt till ett konto som omfattas av den statliga insättningsgarantin om inte särskilda skäl talar emot det. Däremot finns för närvarande ingen lagstiftning som medger konsumenter en absolut rätt till så kallade tilläggstjänster som till exempel debetkort eller tillgång till onlinebetalning med giro, även om tilläggstjänster som gör det möjligt att konsumenten ska kunna 
  
 46 
  
 Barnombudsmannen. 
  
 47 
  
 Barnombudsmannen och Kronofogdemyndigheten (2010). OBS! Barnombudsmannen och Kronofogdemyndigheten skriver att detta är ett vanligt argument. Myndigheternas egen åsikt är dock att det solidariska skadeståndsansvaret är problematiskt och bör ses över. 
  
 48 
  
 Europeiska kommissionen (2013). 
  
 265 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 SOU 2013:78 
  
 sköta uttag, överföringar och betalningar bör erbjudas konsumen- ten, enligt ett Allmänt råd från Finansinspektionen. 
 Men direktivet innebär bland annat att medlemsstaterna ska utse minst en betaltjänstleverantör som ska erbjuda ett så kallat betal- konto med grundläggande funktioner till alla  
 EU-medborgare. 
  Förutom att det innefattar själva kontot så finns det i direktivet även krav på vilka tilläggstjänster som ska tillhandahållas med detta konto, till exempel betalkort och tillgång till  
 online-betalningar. 
  Direktivförslaget innehåller även ett förbud mot att koppla kontot till en kontokredit. 
 49  
 Kontokortet som ska erbjudas  
 EU-medbor- 
  garna i samband med det grundläggande betalkontot är enligt direktivförslaget alltså ett debetkort. 
 I regeringskansliet har konstaterats att det finns individer som nekas tillgång till motsvarigheten till vad man i direktivet kallar ett grundläggande betalkonto till följd av att de har två eller flera betal- ningsanmärkningar. De får dyrare levnadsomkostnader eftersom de bland annat måste betala räkningar över disk. Utvecklingen mot ett alltmer kontantlöst samhälle gör det också viktigt att människor har rätt till betalkonto med grundläggande funktioner. 
 50 
  
 Om förslaget blir verklighet innebär det alltså att alla EU- medborgare ska ha rätt till ett sådant konto. Det är positivt för många grupper, till exempel personer med betalningsanmärkningar eller personer med neuropsykiatriska sjukdomar som har svårt att hantera kreditkortens möjlighet till skuldsättning. 
 Det finns dock inga skarpa förslag om att barn under 18 år ska få tillgång till denna typ av konto. I en alltmer kontantlös ekonomi är det viktigt att även barn får möjlighet att handla utan att skuld- sätta sig.  
 Utredningen menar därför att även barn bör få rätten att skaffa ett betalkonto enligt direktivets bestämmelser med till- hörande debetkort. Särskilt stor effekt som fostrande insats och stöd till föräldrar skulle en överenskommelse mellan banker, finansinstitut och handel ha om en gemensam standard för kort till barn under 18 år kunde etableras. Förbudet att skuldsätta barn bör ta sig uttryck i att den enda betalning som i normal- fallet godtas från den som är under 18 är kontanta medel eller ett debetkort där det krävs att medel finns på kontot.  
 Svenska banker med sin tradition av samarbete i tekniska frågor borde ha förutsättningar att komma överens om att i sina banksystem lägga till en obligatorisk uppgift som går att använda som ålderskontroll 
  
 49 
  
 Regeringskansliet (2013). 
  
 50 
  
 Regeringskansliet (2013). 
  
 266 
  
 SOU 2013:78 
  
 Strategi mot överskuldsättning 
  
 och som förhindrar faktura- och kreditbetalning. Detta skulle inte bara omöjliggöra kreditköp, utan också vara ett avgörande bidrag till att lära barn det grundläggande om pengar och pengars värde i kreditsamhällets tid. 
  
 5.5.5 
  
 Stärk ungdomars kunskaper 
  
 Flera studier visar att allt för många ungdomar har svaga kunskaper i privatekonomi och räknefärdighet. 
  
 I en mindre studie av Konsumentverket och Kronofogdemyndig- heten var det endast en fjärdedel som förstod skillnaden mellan ränta och amortering och endast fyra av tio kunde beräkna räntekostnaden för ett lån med given ränta. Hälften visste vad en betalningsanmärkning var.  
  
 51 
  
 Även utländska studier bekräftar bristen på privatekonomiska kunskaper hos ungdomar. En amerikansk studie visar att ung- domar har liten förståelse för begrepp som ränta, inflation och riskspridning. Endast drygt en fjärdedel av deltagarna förstod och kunde förklara samtliga begrepp. De såg också att ungdomar med högre utbildning i större utsträckning förstod de privateko- nomiska begreppen. Familjebakgrund hade också ett stort för- klaringsvärde, där särskilt föräldrarnas utbildning hade en stor betydelse för ungdomarnas finansiella förmåga. 
  
 Resultatet i ovan nämnde studie stämmer överens med resulta- ten från Finansinspektionens studie som undersökte kunskap- erna hos konsumenter i olika åldrar. 
  
 52 
  
 I avsnittet om  
 Kunskap och stöd  
 ovan presenterade utredningen ett antal förslag för att förbättra kunskapsnivån hos allmänheten, ge- nom olika insatser för finansiell folkbildning och stärkt undervis- ning i skolan. Dessa insatser, i synnerhet insatserna i skolan, kom- mer att komma ungdomar till del. 
  
 51 
  
 Kronofogdemyndigheten (2008b) 
  
 52 
  
 Smith och Finocchiaro (2011). 
  
 267 
  
 6 
  
 Finansiering och konsekvensanalys 
  
 I föregående kapitel redovisade vi inom fyra områden de förslag vi menar bör ingå i en strategi mot överskuldsättning. De fyra områ- dena var  
 Konsumentstöd genom lagstiftning och tillsyn 
 ,  
 Kunskap och stöd 
 ,  
 Svårt skuldsatta under lång tid  
 och  
 Barn och ungdomar 
 . I detta kapitel sorterar vi istället förslagen efter de förberedelser som ytterligare krävs för att förslagen ska kunna bli verklighet. Därefter analyserar vi vilka enskilda förslag som enligt vår uppfattning kan göra störst skillnad inför framtiden. Därtill överväger vi vilka finan- siella och andra konsekvenser som kan följa av förslagen utöver dem vi redan nämnt. 
 Eftersom vårt uppdrag inte varit att formulera färdiga förslag, utan underlag till en strategi, blir vårt konsekvens- och finansie- ringsavsnitt mindre preciserat än vad som är brukligt. Mycket arbete återstår innan det blir meningsfullt med t.ex. preciserade kostnadsberäkningar. 
  
 6.1 
  
 Förslagen indelade efter krav på förberedelser 
  
 6.1.1 
  
 Förslag som kräver författningsstöd 
  
 Många av våra förslag är av den karaktären att de kräver författ- ningsändringar som först måste beredas i vanlig ordning. Själva beredningen kräver givetvis resurser, liksom eventuella kostnader som beredningen leder fram till och som måste utredas närmare när varje förslag vidareutreds för sig. I många fall kommer förslagen dessutom att också leda till betydande vinster för såväl individer som samhället i stort. Förslag som kräver författningsstöd gäller: 
 269 
  
 Finansiering och konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:78 
  
 Föreskriftsrätt för Konsumentverket och Finansinspektionen utifrån konsumentkreditlagen för att till exempel ge god kredit- givningssed ett tydligare och mera obligatoriskt innehåll 
  
 Utvärdering av det önskvärda och möjliga i att kreditupplys- ningsföretag får ökade uppgifter om fakturaskulder, fordringar hos inkassoföretag, snabblån och studielån, något som skulle kunna förbättra kreditupplysningen. Det är i dag ingen skillnad i kreditupplysningen mellan en person som haft en obetald räk- ning hos Kronofogdemyndigheten för verkställighet under en period, men som nyligen är betald, och en person som har ett flertal inkassoärenden sedan länge. Båda har så kallade betal- ningsanmärkningar, men deras ekonomiska förutsättningar skiljer sig kraftigt åt. 
  
 Förändring och modernisering av ockerlagstiftningen i syfte att skapa realistiska möjligheter att tillämpa lagarna i praktiken och därmed påverka orimliga ränte- och betalningsvillkor. 
  
 Stöd för gäldenärer att kontrollera fordringars giltighet. Svårt skuldsatta gäldenärer som blir föremål för många ansökningar om fastställelse har ofta tappat överblicken över sin skuld- situation. Den omfattande handeln med förfallna fordringar kan också verka förvirrande och göra det svårt att minnas genom att gäldenären inte har kvar någon personlig och egenupplevd relation till borgenären. I den summariska processen är det gäldenären som själv måste invända mot giltigheten hos en fordran om han eller hon menar till exempel att en fordran är preskriberad därför att något preskriptionsavbrott inte gjorts inom föreskriven tid. Det skulle för många vara till stor hjälp om det var rutin att borgenärer när de ansöker om betalnings- föreläggande ska ange när och hur preskriptionsavbrott skett för fordringar som är äldre än preskriptionstiden för respektive fordringsslag. Det har hävdats att den administrativa bördan för inkassobolagen skulle bli orimligt stor. Inkassobolagen måste emellertid redan i dag för att få driva in en fordran enligt god inkassosed veta att preskriptionsavbrott gjorts i tid. Den omfattande handeln med förfallna fordringar och bevakningen av dem bygger rimligen redan i hög grad på automatiserad data- behandling, liksom mottagande hos Kronofogdemyndigheten och vidarebefordran av uppgifterna till gäldenären skulle ske automatiskt. Av administrativa skäl förordar vi också att vid 
  
 270 
  
 SOU 2013:78 
  
 Finansiering och konsekvensanalys 
  
 ikraftträdande bara senaste preskriptionsavbrott ska behöva rapporteras för fordringar som är äldre än preskriptionstiden för respektive fordringsslag. 
  
 Slutlig preskription av fordringar som inte betalats av fullt ut 15 år 
  
 1  
 efter betalningsfastställelse och verkställighet. Insatsen syftar till lättnader för de evighetsgäldenärer som inte kommer ifråga för eller inte klarar av skuldsanering. Slutlig preskription har konsekvensen att borgenärerna förlorar rätten att driva in fordran, vilket också bör innebära att fordringarna måste skrivas av i borgenärens räkenskaper när de blir slutligt preskriberade. Detta kommer framför allt att påverka inkassobolag och eventu- ellt andra som handlar med osäkra fordringar. Efter 15 års indrivning eller verkställighet utan att full betalning har erlagts torde fordringarna dock i allmänhet vara mycket osäkra och det är därför tveksamt hur stort värde de egentligen representerar. För de överskuldsatta utan hopp om att någonsin komma ur en skuldspiral, som innebär att varje extra intjänad krona ska mätas ut skulle insatsen innebära desto mera för möjligheten till reha- bilitering och omstart. För en svårt överskuldsatt person är skuldsanering en mera verkningsfull, men också mera svåråt- komlig och svårgenomförbar process. Slutlig preskription är alltså inte ett fullgott alternativ, utan en komplettering som syftar till att säkerställa att den som under många år levt med statliga tvångsåtgärder mot sig åtminstone ska garanteras att situationen så småningom inte hela tiden förvärras, utan faktiskt kan gå åt rätt håll, även för den som saknar egna resurser och förmåga att reda ut sin situation. De båda insatserna står inte heller i vägen för varandra. Preskriptionstider löper som en effekt av att borgenär utnyttjar den statliga tvångsåtgärden verk- ställighet. Skulle en skuldsaneringssituation uppstå gäller dess regler och om en fordran skulle slutligt preskriberas innan skuldsaneringstiden gått ut ökar utrymmet för betalning av andra fordringar. 
 2 
  
 1 
  
 Huvudregeln 15 år men 20 år vid fordringar mellan privatpersoner och om brottslighet ligger bakom fordran. 
  
 2 
  
 Det kan noteras att livstidsstraff i princip är en mycket sparsamt förekommande företeelse i Sverige. Enligt Kriminalvården fanns den 10 oktober 2013 147 livstidsdömda fångar i svenska fängelser, varav några så småningom sannolikt kommer att benådas http://www.Kriminalvarden.se/Fangelse/Livstidsstraff. Samtidigt fanns över 95 000 personer i Kronofogdemyndighetens register sedan mer än tjugo år. Själva begreppet evighets- gäldenär tycks implicera att detta kan ses som naturligt. 
  
 271 
  
 Finansiering och konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:78 
  
 Möjlighet för gäldenär att själv ta initiativ till kallelse på okända borgenärer och separat ackord. Slutlig preskription kan skapa ett intresse hos en hårt skuldsatt person att själv initiera betal- ningsfastställelse för att preskriptionstiden ska börja löpa. Van- ligt torde det också vara att en svårt skuldsatt person har tappat den totala översikten och kunskapen om sin skuldsituation. Bland annat innebär den allt vanligare handeln med fordringar att borgenärerna ofta är okända för gäldenären. En gäldenär som vill få grepp om sin situation kan behöva stödet att hitta samt- liga sina borgenärer och borgenärerna kan, inför utsikten av pre- skription få ett ökat intresse av frivilliga uppgörelser och/eller ackord. Förslaget om separat ackord 
  
 3  
 gör att enskilda individer i likhet med företag inför domstol kan erhålla ackord med viss majoritet bland borgenärerna, det vill säga att en enskild borge- när inte längre kan stoppa ackordsuppgörelsen. 
  
 Kontroll av tidpunkt för fordrans uppkomst när ansökan om betalningsföreläggande gäller ungdomar. Om man vill säker- ställa att borgenärer inte avvaktar  
  
 18-årsdagen 
  för att ansöka om betalningsföreläggande för skuld som uppstått före  
 18-årsdagen 
  måste Kronofogdemyndigheten kunna undersöka om så skett. Eftersom sådan undersökande aktivitet i princip inte är tillåten i den summariska processen måste de lagliga förutsättningarna utredas. 
  
 Ändrade förbehållsbelopp vid löneutmätning, så att den ursprung- liga något generösare bedömningen jämfört med familjer som har försörjningsstöd återställs, något som är motiverat eftersom löneutmätning ofta pågår under längre tid än och saknar den flexibilitet som finns för kommunernas försörjningsstöd 
  
 Avskaffat solidariskt skadeståndsansvar för barn. För att barn ska ha en mera realistisk möjlighet att göra rätt för sig bör deras skadeståndsansvar vara personligt. En konsekvens skulle kunna vara att den skadelidande får vänta längre, alternativt får ut mindre i skadestånd. Motsatsen är emellertid minst lika sanno- lik. De nuvarande reglerna medför svårigheter för en av flera att klara betalningen och det är osannolikt att alla har möjligheter att betala samtidigt. 
  
 3  
 SOU 2010:2. 
 272 
  
 SOU 2013:78 
  
 Finansiering och konsekvensanalys 
  
 6.1.2. 
  
 Insatser som kan beredas av regeringen 
  
 Andra insatser kan regeringen välja att genomföra mera direkt genom regleringsbrev eller särskilda beslut med eller utan medföl- jande medel i proposition till riksdagen. Det gäller till exempel: 
  
 Uppdrag till berörda myndigheter att samverka med Kronofog- demyndigheten för att minimera skulderna till det allmänna. 
  
 Uppdrag till berörda myndigheter att redogöra för skulder som uppkommer i deras verksamhet och föreslå eventuella åtgärder för att undvika onödig skuldsättning. 
  
 Överväga om en mera enhetlig och sammanhållen statlig inkas- soverksamhet skulle vara effektiv. 
  
 Överväga vilka insatser som kan genomföras för att förenkla för företagen att lämna månadsinkomstuppgifter. 
  
 Hittills redovisade insatser syftar i allmänhet till att skapa större balans i styrkeförhållandena mellan borgenärer och gäldenärer, antingen genom lagstiftning om förebyggande ramar för kredit- verksamheten, eller genom insatser för att den som hamnat i svåra skuldförhållanden ska få en större möjlighet att ta sig ur en till synes evig problemsituation. 
  
 6.1.3. 
  
 Förslag som gäller kunskap och stöd och som kräver finansiering 
  
 Återstår de förslag som syftar till de ökade kunskaper och det stöd som framstår som så väsentligt för de individer som ska navigera i ett samhälle med allt mera omfattande kreditgivning i allt flera former, liksom för de samhällsföreträdare som löpande måste förstå vilka institutionella förhållanden som krävs för en väl funge- rande kreditverksamhet. På detta område innebär verkningsfulla insatser också behov av finansiering. 
  
 En förstärkt och över landet mera likformig budget- och skuld- rådgivning. Verksamheten behöver på många håll förstärkas per- sonellt och kunskapsmässigt. En metod vi föreslår för att tvinga fram en högre minimistandard är att staten tar över grundfinan- sieringen av verksamheten genom att skatteväxla genomsnitts- kostnaden för dagens verksamhet. Det kommer att kosta de 
  
 273 
  
 Finansiering och konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:78 
  
 kommuner som satsat mindre än andra skattekraft motsvarande skillnaden mellan genomsnittet och deras utdebitering för verk- samheten. Samtidigt får dessa kommuner tillbaka sina pengar i form av bidrag till den egna verksamheten. Staten bör därtill satsa ytterligare medel för i första hand kompetensutveckling och systemstöd. Att vara överskuldsatt innebär ofta ångest över att inte fullt ut förstå vad som kan förväntas hända och skam över att inte klara sig. För att reda ut situationen behövs per- sonligt professionellt bemötande och budget- och skuldrådgiv- ningen är den enda resurs som finns (där den finns). Det är svårt att tänka sig att även en rejäl ökning av resurserna, däri inbegri- pet en genomtänkt satsning på kompetensinsatser för att för- djupa budget- och skuldrådgivarnas kunskaper om kreditmark- nadens utveckling, regelverk och bemötandefrågor, inte skulle vara en lönsam affär för samhället. Framför allt skulle varje för- hindrad framtida svår skuldsättning innebära ett framtida mins- kat utanförskap, sannolikt också från arbetsmarknaden. 
  
 En ekonomiakut knuten till den av regeringen aviserade centrala upplysningstjänsten för konsumenter. Ett välkänt telefonnum- mer och en webtjänst som är lättillgängligt kan, enligt norska erfarenheter, ha stor betydelse för att hjälpa konsumenter att förstå vad som gäller i olika situationer. Det kan också såväl avlasta budget- och skuldrådgivningen enklare ärenden och frågor av mera allmän karaktär, som innebära en sluss till den personliga rådgivningen när detta är önskvärt. 
  
 Statistik och forskning om skuld- och överskuldsättning är full- ständigt otillräcklig, med risk för att de förslag och insatser som görs mera vilar på föreställningar och myter än på faktiska kun- skaper. För att få den totala bilden av hushållens finansiella situ- ation behövs egentligen både skuld- och tillgångsdata på indi- vidnivå. Att tillgångsdata är svåråtkomliga är emellertid inget argument för att inte ta fram den offentliga statistik om skulder som är betydligt enklare att åstadkomma genom att Statistiska Centralbyrån får uppdraget, författningsstödet och resurserna för att publicera offentlig statistik på området. Därmed kan vik- tiga data också tillhandahållas forskningen, som i sin tur behö- ver fastare former och mera kontinuitet inom ramen för ett sär- skilt institut eller program. 
  
 274 
  
 SOU 2013:78 
  
 Finansiering och konsekvensanalys 
  
 Kunskap måste inte bara finnas, utan också förmedlas även till medborgare och låntagare. Motsvarande finansiella folkbildnings- uppdrag som givits Finansinspektionen utifrån deras insikter om olika företeelser på kreditmarknaden bör därför ges också till Konsumentverket och Kronofogdemyndigheten. Genom sam- verkan mellan varandra och budget- och skuldrådgivningen och med skolor, folkrörelser och civilsamhället i övrigt kan kunska- per som fås genom myndigheternas verksamhet spridas brett i samhället. 
  
 6.2 
  
 Finansiering 
  
 Överskuldsättning är ett komplext fenomen som kan uppstå på många olika sätt och beroende på agerandet från många olika aktö- rer. Utlösande faktorer kan vara felaktig kreditgivning, komplice- rade offentliga bidragsregler, dålig kunskap och/eller otillräcklig kontroll över den personliga ekonomin, otur, oförutsedda händel- ser på internationell, nationell eller individuell nivå. 
 De åtgärder vi föreslår påverkar kreditmarknadens aktörer, sta- ten och hushållen. Det framstår också som rimligt att alla parter får delta i finansieringen av de kostnader som uppstår för att följa, förstå och hantera kreditmarknadens utveckling och effekter. 
 Det framstår som naturligt att samhället i sin helhet, via staten, står för en del av finansieringen. Ett särskilt ansvar faller dock på kreditmarknadens aktörer, inte för att de är ensamma om ansvaret för överskuldsättning, men för att själva fenomenet överskuldsätt- ning, liksom nya risker, faktiskt uppstår i hanteringen och på grund av den snabba utveckling av verksamheten som följer i liberali- seringens spår. Att kunskapen i samhället utvecklas i takt med verksamheten är också ett egenintresse för verksamheten själv, liksom att de individer som behöver stöd för att agera klokt på marknaden också får det. Att den finansiella sektorn också gör stora vinster, som ytterst betalas av kredittagarna, är också ett rim- ligt skäl för att den står för en större del av finansieringen. 
 Vårt förslag är att den avgiftsbas som används för att finansiera Finansinspektionens tillsynsverksamhet används som bas också för en avgift eller skatt för att delfinansiera i första hand offentlig sta- tistik, forskning, Ekonomiakut, ökade resurser till Konsumentver- kets tillsynsverksamhet och budget- och skuldrådgivning. Finans- inspektionens avgiftsbas är framräknad för att representera olika 
 275 
  
 Finansiering och konsekvensanalys 
  
 SOU 2013:78 
  
 företagskategoriers omslutning och tillsynsbehovet hos Finans- inspektionen. Därigenom representerar den rätt väl olika kredit- företags betydelse och tyngd. Genom årlig utdebitering tas för närvarande cirka 330 miljoner kronor ut per år. 
 En årlig ökning med till exempel en procentenhet av avgiften skulle motsvara cirka 3,3 miljoner kronor i höjning per år eller cirka 17 miljoner kronor efter fem år. Om staten lägger till lika mycket skulle de ökade resurserna till åtgärder för att motverka överskuld- sättning uppgå till ungefär 35 miljoner kronor i nivåhöjning efter denna tid. För utveckling av kunskap och stöd är det inte obetyd- liga belopp och inte ens det dubbla skulle representera en särskilt stor kostnad för branschen. 
 Det borde också kunna övervägas om motsvarande konstruk- tion skulle kunna införas för att förstärka Datainspektionens till- synsverksamhet över inkassobranschen och därtill också deltagande från inkassoverksamheten i finansieringen av framför allt kunskap och stöd. Inkassoverksamheten lever i praktiken i hög grad på hotet om och utnyttjande av statens tvångsmedel genom insatser av Kronofogdemyndigheten. Branschens vinster är inte obetydliga. Göteborgsposten hävdar till exempel att var tredje krona av de tio största inkassobolagens inkomster är vinst och att den samlade vinsten för dessa bolag 2012 uppgick till cirka en miljard kronor. 
 4 
  
 6.3 
  
 Prioriterade insatser 
  
 Slutligen vill vi också ge uttryck för vilka av våra förlag som vi efter vårt utredningsarbete finner är mest strategiska för att uppnå målen om att förhindra överskuldsättning och bevara en folkligt förank- rad hög betalningsmoral byggd på en rimlig balans mellan kredit- marknadens parter. 
 Det som inte syns finns inte. Att statistiken om hushållens skulder blivit sämre och mindre tillgänglig för allmän diskussion och bevakning, liksom för fördjupande forskning finner vi därför djupt bekymmersamt. Samhällsinsatser av olika slag kommer att krävas i anslutning till kreditmarknadens utveckling och det är en god svensk tradition att samhällsingripanden om möjligt ska bygga på kunskap och bred insiktsfull debatt. Att bygga kunskap tar också tid. Satsningar på statistik och forskning framstår alltså som högprioriterat både i sak och tidsmässigt. 
  
 4  
 Göteborgsposten 7 nov 2013. 
 276 
  
 SOU 2013:78 
  
 Finansiering och konsekvensanalys 
  
 Socialt mest motiverat är utan tvekan förslaget om slutlig pre- skription. Skulder ska betalas och det finns goda skäl att staten bistår med det kraftfulla och effektiva hjälpmedel att driva in skul- der som betalningsfastställelse och verkställighet i statlig regi inne- bär i ett välordnat land som Sverige. Det är också rimligt att detta hjälpmedel får brukas under åtskilliga år. Men det är inte rimligt att individer som under åtskilliga år fått uppge den egna friheten att besluta om sin ekonomi efter 15 år med statliga tvångsåtgärder sannolikt befinner sig i ett sämre läge och kan se fram emot en sämre och inte en bättre situation i framtiden. En hög betalnings- moral har också en baksida som heter skam för den som inte kan leva upp till samhällets krav. Det framstår helt enkelt inte som socialt anständigt att den faktiska skuldspiral många av de riktigt långvarigt överskuldsatta som saknar kraft att klara en skuldsane- ring befinner sig i, inte har något slut. 
 I nästa prioriteringsled vill vi placera en mera likvärdig och för- stärkt Budget- och skuldrådgivning över hela landet, förändring av lagarna mot ocker och resursförstärkning av Konsumentverket för förstärkt tillsyn och rätt för dem utfärda föreskrifter. Det som för- enar dessa insatser är att de förenar ett förebyggande moment med möjligheter att reagera relativt omedelbart när något nytt orimligt inträffar på kreditmarknaden. I dag torde t.ex. ingen avstå från att ta ut höga räntor på grund av rädsla att bli åtalad för ocker. Om lagstiftningen förändras så att den blir tillämpbar borde det dels ha en allmänt återhållande effekt, dels kunna vara en hjälp direkt för den som faktiskt utsatts för orimliga villkor som kan prövas rättsligt. 
 Ett mera samlat grepp om den skuldsättning som staten själv ger upphov till framstår också som välmotiverat. Mycket av arbetet med att utreda vad som kan göras för att minimera onödig skuld- sättning kan med fördel ske inom respektive myndighet som känner sin verksamhet väl. Men det kan också vara värt att mera centralt överväga om en mera samlad statlig inkassoverksamhet inte skulle kunna innebära både en rationellare och för medborgarna mera begriplig hantering och mera individualiserade betalningspla- ner för de överskuldsatta. 
 Övriga förslag är viktiga för dem de berör, men har kanske inte lika stor strategisk betydelse. 
 277 
 Särskilda yttranden 
 Särskilt yttrande av experten Benton 
 Utredningen har gjort ett gediget arbete med att klarlägga en mycket komplex problematik och jag stödjer de strategier och för- slag som läggs fram i kapitel 5. Dock anser jag att förslagen är otill- räckliga vad gäller de så kallade snabblånen. Jag förordar ett ränte- tak av den modell som införts i Finland, dock måste nivån för taket analyseras ytterligare. 
 Snabblånen kom till Sverige omkring 2006. I dag utgör de en liten del av den totala utlåningen men det handlar om många människor och är inte sällan inkörsporten till överskuldsättning. Enligt Kronofogdens statistik ligger antalet obetalda snabblån kvar på en hög nivå, 23 817 ärenden första halvåret 2013. 22 procent av dessa är unga i åldrarna  
 18–25 
  år. Trots politiska åtgärder i olika steg de senaste åren händer relativt lite. Utsatta konsumenter fort- sätter att hamna i skuldfällan i oacceptabelt stora tal. Att storleks- ordningen 50 000 nya ärenden inkommer till Kronofogden per år visar enligt min mening att samhället måste agera kraftfullt och snabbt och på allvar måste ifrågasätta om inte snabblånen ställer till betydligt mer skada än nytta. 
 Problemen med snabblånen är flera: 
  
 Marknadsföringen  
 inriktas ofta mycket aktivt mot grupper med svag ekonomi och bidrar generellt till ett kortsiktigt ekono- miskt tänkande i samhället. 
  
 Snabbheten  
 att få pengarna kan leda till ogenomtänkt kon- sumtion, till exempel spelande och krogbesök kvälls- eller nattetid. Nästan hälften av de tillfrågade att de inte skulle ha tagit ett sms- lån om de fått vänta ett dygn eller längre i Kronofogdens och Kon- sumentverkets rapport  
 SMS-lån 
  – en kartläggning av unga vuxnas erfarenheter (2007:17). 
 279 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2013:78 
  
 Kostnaderna  
 är skyhöga, jämfört med andra krediter. Effektiva räntan kan vara  
 1000-tals 
  procent. Ockerbestämmelserna som finns i dagens lagstiftning har ingen verkan. 
 Enligt en utredning om räntereglering som  
 EU-kommissionen 
  låtit utföra (Study on interest rate restrictions in the EU, Final Report, September 2010) finns det i 14  
 EU-länder 
  åtminstone vissa bestämmelser om maximibeloppet för räntan under avtalsperioden. I tre länder (Irland, Grekland, Malta) finns bestämmelser om ett absolut tak, dvs. en fast årlig ränta, medan det i elva länder (Belgien, Spanien, Nederländerna, Italien, Portugal, Polen, Frankrike, Tyskland, Slovakien, Slovenien och Estland) används, antingen med stöd av lagstiftning eller fast rättspraxis, ett relativt räntetak, det vill säga ett tak bundet t.ex. till den genomsnittliga mark- nadsräntan eller grundräntan. Såvitt känt har inget av dessa länder avskaffat sina begränsningar, tvärtom har ytterligare ett land tillkommit, Finland, sedan i juni. I den finska propositionen konstateras att Överskuldsättningen av de konsumenter som är mest oerfarna, och som därmed är i en speciellt sårbar ställning, och de negativa konsekvenserna av denna överskuldsättning talar för strängare lagstiftningsåtgärder än tidigare. I proportionstexten finns intressanta fakta och överväganden som är värda att studera. 
 De viktigaste argumenten för ett införa ett räntetak även i Sverige: 
  
 Samhället har markerat genom ockerbestämmelserna att oskäligt höga räntor inte är acceptabla. Det är ovärdigt ett modernt, civi- liserat samhälle att år efter år acceptera effektiva räntor på 1000- tals procent. 
  
 Någon form av räntetak finns i dag i mer än hälften av EU:s medlemsländer och har bevisat, snabb effekt. 
  
 Snabblånen kom till Sverige 2006. Åtgärder för att stoppa dess negativa följder har haft alldeles för liten effekt och Krono- fogdens statistik (ovan) visar fortsatt alarmerande siffror. Med tanke på de förödande följderna av överskuldsättning, inte minst tidigt i livet, är det nu hög tid för effektiva krafftag. 
  
 Argumenten mot ett räntetak skulle driva räntorna uppåt saknar grund genom studier över längre tid. I en fungerande konkur- rens hålls räntorna nere. Saknas konkurrens behövs andra typer av åtgärder. 
  
 280 
  
 SOU 2013:78 
  
 Särskilda yttranden 
  
 Den modell som föreslås av utredningen om ändring av den civilrättsliga regeln om ocker i 31§ avtalslagen är en intressant väg att utreda. Men osäkerheten kring om det kommer att inne- bära en faktisk skillnad på ränteläget är för stora. Dessutom kommer en avgörande praxisbildning att ta lång tid. 
  
 Jag konstaterar att utredningen inte tar avstånd från räntetak, men beskriver den som att det är en mer principiell fråga och att det är viktigt att följa utvecklingen i framför allt Finland. De invänd- ningar som utredningen ändå anför mot räntetak är mer frågeställ- ningar och i sig inga oöverstigliga hinder. Att det är svårt att veta vilken nivå taket ska ligga på får inte bli något argument i sig, här har andra länder lyckats och här finns säkerligen mycket att lära. Frågan om det bara är fördelar med ett mindre utbud av snabblån framstår som märklig mot bakgrund av de skador snabblånen bevisligen orsakar. 
 Att följa den finska utvecklingen är i och för sig viktig, men många år har gått förlorade. Det är dags för handling snarast. Det är dags för handling snarast. Det är min övertygelse att ett räntetak för snabblån, tillsammans med de utmärkta och genomtänkta åtgärder som utredningen föreslår, kommer att ha en reell effekt på överskuldsättningen och bidra till att minska antalet konsumenter som hamnar i skuldfällan. 
 Stockholm dag som ovan 
 Benton 
 Generalsekretetare Sveriges Konsumenter 
 281 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2013:78 
  
 Särskilt yttrande av Wagner, Garcia och 
  
 Rogers 
  Smedberg 
 Ändrade regler om preskription, processregler i den summariska processen, avräkningsregler i utsökningsbalken och kallelse på okänd borgenär 
 Utredaren föreslår 
  
 nya regler om slutlig preskription av privaträttsliga fordringar 
  
 att frågor om preskription, m.m. ska hanteras enligt nya processuella regler i den summariska processen vid Kfm 
  
 nya avräkningsregler vid betalningar som inflyter till Kfm 
  
 nya regler om kallelse av okända borgenärer 
  
 Utredarens förslag om lagändringar i dessa delar grundas till över- vägande del på förslag som framlagts tidigare, främst av Skatte- verket och av Konsumentverket. I samtliga fall har förslagen inte i tillräcklig grad beaktat den nu gällande rättsordningen och det rättsliga systemets uppbyggnad. 
 Utredaren har till utgångspunkt att de föreslagna regeländring- arna ska förbättra situationen för överskuldsatta samt tecknar en bild av att ändringarna endast avser att hjälpa långvarigt skuldsatta med aktuella mål vid Kronofogdemyndigheten, Kfm. Emellertid har förslagen inte den inriktningen och det är inte endast gälde- närer med långvarig skuldsättning vid Kfm som träffas av förslagen. Förslagen har räckvidd mot hela befolkningen Utredaren har inte analyserat hur de föreslagna reglerna kan påverka samhället och förändra beteenden. Mot denna bakgrund avstyrker vi utredarens förslag i dessa delar. 
 Bakgrund 
 Civil- eller privaträttsliga förhållanden regleras inom civilrätten, som i sin tur är starkt sammanbunden med processrätten, som klargör spelreglerna om det uppkommer tvist om vad de civilrätts- liga reglerna egentligen bör ge för utfall när två parter har olika uppfattning. De exekutionsrättsliga reglerna innehåller både mate- riella och processuella regler. Här anges t ex både om utsökning får ske för vissa fordringar och hur utsökning ska ske om två parter är 
 282 
  
 SOU 2013:78 
  
 Särskilda yttranden 
  
 oense, dvs både hur den exekutiva processen ska tillgå och vilka regler som ska gälla i sak. Det finns ytterligare insolvensrättsliga regler – konkurs, företagsrekonstruktion och skuldsanering – som klarlägger hur skulder ska avvecklas för både företag och privatper- soner. 
 Reglerna gäller för alla i samhället. Regelsystemen är mycket gamla och flera regler har ytterst sin grund i den romerska rätten. Utgångspunkten är att sådana regler kan och bör ändras endast om de inte längre fungerar tillfredsställande för sina ändamål eller nya behov uppkommit. Ett exempel lämnas i utredningen på en civil- rättslig ändring som kan vara lämplig att överväga, nämligen gäl- lande civilrättsligt ocker. Lagstiftarens utgångspunkt är att ocker- avtal ska vara ogiltiga. Bestämmelsen tillämpas knappast i praktiken och det kan finnas skäl att överväga om kriterierna för ocker är för stränga. 
 Vidare finns näringsrättsliga regler i vilka lagstiftaren fastlagt hur vissa näringar ska regleras i samhället, vilka krav som ska ställas på den som får utöva näring och hur näringsidkarna ska sköta den verksamhet de anförtrotts laglig rätt att utföra. Exempelvis finns regler om vem som får lämna kredit och hur kreditgivning ska gå till. De marknadsrättsliga reglerna klargör hur en näringsidkare får bete sig när t ex en kredit marknadsförs. 
 Med det beskrivna regelsystemet som bakgrund finns anledning att överväga hur en strategi mot överskuldsättning bäst ska utfor- mas. Av utredningen framgår att överskuldsättning är ett bety- dande problem för såväl de individer som drabbas som för sam- hället. Det finns goda skäl att motverka överskuldsättning. Det framkommer vidare att trots att problemen är stora, så drabbas en mycket liten del av befolkningen. Det går inte enkelt att klarlägga exakt hur stor gruppen är, men den allmänna meningen tycks vara att det rör sig om mellan 25000 och 90 000 personer som drabbats av överskuldsättning. 
 Det kan vara frestande att föreslå ändringar som faktiskt medför att fordringar inte alls ska vara gällande efter viss tid, att de ska kunna avfärdas på visst sätt, att betalningar ska avräknas på för gäl- denären fördelaktigt sätt och att fordringar på gäldenärens begäran ska övergå till att bli tidsbestämda. Sådana förändringar skulle ge vissa lättnader för överskuldssatta. 
 Den hittillsvarande linjen har varit att åtgärda överskuldsättning främst inom insolvensrätten, men också inom näringsrätten och marknadsrätten. Det betyder att skulder ska avvecklas hos den som 
 283 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2013:78 
  
 drabbas av överskuldsättning och att regler som gäller alla ford- ringar i samhället inte ska ändras. Vidare innebär denna linje att näringsidkare som missköter sig och t ex inte följer bestämmelser om hur kreditgivning ska gå till – och därmed driver överskuldsätt- ning – ska tillrättaföras och ytterst mista sina rättigheter att driva näring. Den som genom felaktig marknadsföring framkallar överskuldsättning ska förbjudas använda otillåtna metoder och ytterst också mista sin rätt att driva näring. Om samhället ställt för låga krav på näringsidkare vad gäller näringens utförande eller marknadsföring av produkter och tjänster – vare sig genom svag lagstiftning eller  
 -tillämpning 
  – och dessa förhållanden lett till att medborgare blivit överskuldsatta så ska de närings- och marknads- rättsliga reglerna ändras. Tillstånd ska återkallas, verksamheter och marknadsföringsmetoder ska förbjudas. Brister på dessa håll kan inte motivera ändringar i  
 civil-, 
  process- eller exekutionsrätt. 
 Inget har framkommit i utredningen som ändrar den utgångs- punkten. Ändå föreslår utredaren flera ändringar på det civilrätts- liga, processuella och exekutionsrättsliga fälten utan att överväga eller beskriva följderna av sådana ändringar. Om utredarens ändringsförslag skulle införas innebär det att väl fungerande regel- verk ändras för folkflertalet och inte endast för de som drabbats av överskuldsättning, (eller de företag som missköter sig). I samman- hanget måste således beaktas att de föreslagna regeländringarna får inverkan för de drygt nio miljoner människor som inte har över- skuldsättningsproblem och de företagare som utan problem leve- rerar varor och tjänster. För denna del av samhället (som utgör nästan alla medborgare) har gällande rätt mycket stor betydelse för hur de väljer att leva sina liv och hur de presenterar och fullgör sina åtaganden. Ytterst avgörs deras handlingsmönster av utformningen av gällande bestämmelser på  
 civil-, 
  process- och exekutionsrättens områden. 
 Slutig preskription 
 Med andra ord gäller att om nya regler införs inom civilrätten, i detta fall en helt ny rättsfigur om slutlig preskription när en ford- ring uppnår en viss ålder, så uppstår skäl till ändrat beteende hos alla medborgare inte bara för överskuldsatta – en fordrings giltighet får en yttersta tidsgräns, därefter blir den ogiltig. Nu gällande pre- skriptionsregler har motiverats och utformats på så sätt att endast 
 284 
  
 SOU 2013:78 
  
 Särskilda yttranden 
  
 fordring som fallit i glömska preskriberas efter viss tid och det är helt egalt hur gammal den är, – det har heller ingen betydelse under vilka förutsättningar den tillkommit eller om den är av viss kvalitet 
 – detta slags frågor prövas i annan ordning. 
 Utredarens motiv till ändringförslaget är att det endast är överskuldsattas fordringar som fastställts i det rättsliga systemet och som inte betalts under lång tid som faktiskt finns kvar och att övriga inte påverkas. En sådan utgångspunkt kan inte accepteras. Ett grundläggande skäl till att det är en begränsad krets på mellan 25 000 och 90 000 som är överskuldsatta är att just dessa personer med stor sannolikhet saknar resurser att betala sina skulder. Alla övriga medborgare väljer att betala eftersom de dels kan betala dels vet att det inte finns någon annan utgång; betalning är den enda vägen ut för den som inte är överskuldsatt. Den som är överskuld- satt har ytterligare en utväg, nämligen att efter prövning i varje enskilt fall erhålla beslut om skuldsanering med befrielse från skulderna enligt vissa villkor. 
 Om regler om slutlig preskription införs ändras förutsättningar för betalningsviljan; det finns ytterligare en utväg ur skuldförhål- landen. Det saknar betydelse om denna utväg – att vänta in slutlig preskription – är enkel eller svårtillgänglig. Självfallet är riskerna stora för beteendeändringar på gäldenärssidan. Kreditgivarna och handeln, som inte känner till kraften av de kommande beteendeför- ändringarna, men som vet att nya regler föreskriver att deras ford- ringar blir ogiltiga efter viss tid, måste också ändra beteende, såväl avseende riskbedömning som prissättning för sina tjänster och produkter. Hela samhället står inför förändringar till följd av en regeländring som endast motiverades av att 25  
 000–90 
  000 gälde- närer är i behov av skuldavskrivning. 
 Därtill kommer att en hel del fordringar i samhället inte blir prövade för fastställelse i det rättsliga systemet och här skulle såle- des de nu gällande preskriptionsbestämmelserna vara fortsatt gil- tiga. En rättsordning med två regelverk för preskription, med två helt skilda rättspolitiska grunder – med så smalt underlag för för- ändring – är inte önskvärd eller ens rimlig. 
 Svensk rätt innehåller sedan snart 20 år särskild lagreglering för samlad skuldavveckling genom skuldsaneringsinstitutet. Skuldsane- ring leder till att den skuldsatte kommer ur sin överskuldsättning helt och hållet under ordnade former och efter prövning i varje enskilt fall. En statlig utredning har precis framlagt förslag till ändringar i avsikt att förbättra institutet, se SOU 2013:72. Den av 
 285 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2013:78 
  
 utredaren nu föreslagna modellen med slutig preskription av fast- ställda fordringar kommer med nödvändighet att konkurrera med skuldsaneringsinstitutet. Det saknas analys av de effekter som kan uppkomma. Vilka och hur många gäldenärer kommer att avstå från skuldsanering för att i stället vänta in en kommande skuldpre- skription? Är detta en rimlig lösning på samhällsproblemet överskuldsättning? I sammanhanget måste beaktas att preskription av enstaka fordringar vartefter de når en viss ålder inte kommer att leda till problemets lösning vare sig för den enskilde eller för sam- hället. Överskuldsatta personer kommer att befinna sig i sin orim- liga position under mycket lång tid. Det finns sannolikt inte många, om ens något, fall där en överskuldsatt gäldenär endast har en eller ett par skulder. Detta ligger i själva begreppet överskuld- sättning. Att en enstaka fordring av många preskriberas långt fram i tiden utgör ingen lösning på överskuldsättning och leder inte till någon beaktansvärd lättnad för den enskilde ens när fordringen blir ogiltig, – alla övriga skulder fortsätter att tynga. 
 Därtill finns det en rad fordringar som inte rimligen till följd av sin karaktär kan bli föremål för tidsbestämd preskription (i vart fall inte utan specialreglering). Dit hör inledningsvis alla fordringar med pantsäkerhet och/eller borgen, – under alla förhållanden innan panten eller borgensåtagandet tagits i anspråk. Utredningsbetän- kandet berör frågan helt kort, men innehåller ingen analys. 
 Utredarens förslag ska ha retroaktiv verkan och samtliga befint- liga rättsförhållanden ska träffas av de föreslagna bestämmelserna. Ett sådant förslag strider inte endast mot en grundläggande princip i svensk lagstiftning, nämligen att lagar inte ska ha retroaktiv verkan, utan leder dessutom till ingrepp i enskildas egendomsför- hållanden vilket i sig kräver överväganden av grundlagsbestämmelser. Något som inte gjorts av utredningen. Under alla förhållanden torde det röra sig om avskrivningar i enskildas balansräkningar på åtskilliga tiotals miljarder kr, vilket inte berörs i utredningsbetänkandet. 
 Sammanfattningsvis är det vår uppfattning att förslaget om slut- lig preskription inte har analyserats tillräckligt och att hänsyn inte tagits till konsekvenserna för gäldenärs- och borgenärskollektivet. 
 Nya processuella regler i den summariska processen 
 En borgenär ska enligt utredarens förslag vid ansökan om fast- ställelse (betalningsföreläggande) av en fordring, till Spencer anmäla när preskriptionsavbrott gjorts om fordringen är av en viss ålder. 
 Frågan är sedan lång tid aktuell i den rättspolitiska debatten och är avvisad av lagrådet, regeringen och riksdagen. Reglerna om pre- 
 286 
  
 SOU 2013:78 
  
 Särskilda yttranden 
  
 skription i rättegång beaktas endast om svaranden gör preskrip- tionsinvändning. Svaranden/gäldenären har alltså den processuella åberopsbördan för att preskriptionsfrågan ska kunna beaktas. Om preskriptionsinvändning görs har käranden/borgenären bevisbör- dan för att preskriptionsavbrott har gjorts om fordringen är av sådan ålder att den eljest vore preskriberad. Det har allmänt ansetts och anses alltjämt att det är olämpligt med olika processuella regler i domstol och vid Kfm avseende samma rättsförhållande. Utreda- rens nu framlagda förslag bör inte införas då inget nytt framkom- mit. 
 Därtill gäller att den av utredaren framlagda ordningen kommer att försvåra och belasta den summariska processen med uppgifts- lämnande av ett ganska omfattande slag, särskilt om preskriptions- avbrotten är många. Huvuddelen av alla mål i den summariska pro- cessen anhängiggörs via särskilda  
 IT-lösningar 
  på maskinell väg med begränsade tekniska möjligheter att bifoga tillkommande information. Effektivitets- och kostnadsaspekterna berörs inte i betänkandetexten. 
 Utredaren föreslår även processuella regler i den summariska processen avseende fordringar som eventuellt uppkommit när gäl- denären inte uppnått 18 års ålder. Förslaget är att borgenären i ansökan ska ange datum för fordringens uppkomst och även åläg- gas att inkomma med bevisning gällande detta förhållande, samt även gällande eventuellt samtycke från överförmyndaren. Förslaget går inte att införa. Det saknas utrymmer för bevisprövning i den summariska processen och det får bedömas som helt osannolikt att sådan skulle införas då hela processordningen mister sin legitimitet och kan sättas ifråga. 
 Nya avräkningsregler i utsökningsbalken 
 Utredaren föreslår att avräkningsreglerna i utsökningsbalken ska ändras på så sätt att medel som inflyter i exekutionsmål först ska avräknas mot kapitalbeloppet och först därefter mot kostnader och räntor. 
 Om ett sådant förslag ska presenteras, krävs åtminstone någon utredning om vad ett förslag kan innebära. Reglerna i utsöknings- balken om avräkning av influtna belopp är en direkt följd av sedan lång tid gällande civilrättsliga regler, nu främst kvar i skriftlig form i lagtext i handelsbalken 9 kap 5 § där det stadgas att ej må något 
 287 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2013:78 
  
 av huvudstolen avräknas förr än räntan är gulden. Den civilrätts- liga principen är således att den som underlåter att betala en över- enskommen fordring ska erlägga ränta till den berättigade som ersättning främst för de kapitalkostnader denne åsamkas till följd av den bristande betalningen. Sådan ränta utgår efter avtal eller (vanligast) enligt bestämmelser i räntelagen. 
 De rättspolitiska grunderna för avräkningsordningen i exeku- tionsmål är desamma; den som orsakat betalningsdröjsmålet ska svara för dels kostnader för förfarandet, dels de kapitalkostnader som hela tiden löper för den berättigade under tid som en i sig kor- rekt fordring är utestående. 
 Om nu ändring av dessa regler ska införas så bör de rimligen motiveras och följderna beskrivas. Det framstår som orimligt att ändra regler som sedan lång tid är etablerade och fungerar för folk- flertalet. Detta gäller även för huvuddelen av de gäldenärer som har mål vid Kfm. Även om utredarens beräkningar av antalet över- skuldsatta som har exekutionsmål öppna vid Kfm(cirka 90 000) används som utgångspunkt innebär också detta att flertalet (minst 75 procent) av gäldenärerna vid Kfm (som uppgår till över 400 000) inte är överskuldsatta eller enligt statistiska analyser tenderar att bli det. På vilken grund ska avräkningsordningen ändras för dem? Vad skulle en förändring innebära för beteendeförändringar för dessa gäldenärer, som enligt nuvarande regler både har möjlighet och faktiskt erlägger kostnader och räntor? För de borgenärer som ingår förbindelser under förutsättning att de kan få betalt inte bara för huvudstolen utan också för dröjsmål och kostnader? För de avtalsparter i samhället som över huvud taget ännu inte är aktuella i exekutionsmål, men som med förslaget erhåller helt nya spelregler för reglering av skulder? – den exekutiva avräkningsordningen blir annorlunda än den civilrättsliga och mer fördelaktig för gälde- närssidan och räntelagstiftningen riskerar att sättas ur spel. 
 Kallelse på okända borgenärer 
 Utredaren föreslår kort att gäldenären också ska få rätt att via Kfm aktualisera sina samlade skulder i syfte att slutlig preskrip- tionstid ska börja löpa. 
 Utredaren gör en jämförelse med nu gällande lagstiftning om kallelse på okända borgenärer. De nuvarande rättspolitiska grun- derna för lagen om kallelse på okända borgenärer är att öppna möj- 
 288 
  
 SOU 2013:78 
  
 Särskilda yttranden 
  
 lighet att klargöra rättsläget i speciella situationer inom familjerät- ten och associationsrätten. Avsikten är att slutligt kunna stänga oklara rättsförhållanden i samband med upplösning av äktenskap eller bolagsförhållanden och vid dödsfall. En kallelse på okända borgenärer har tydliga rättsföljder, nämligen att vad som anmäls efter kallelse kan prövas rättsligt. Om anmälan försummas inträder proklamaeffekt och eventuella fordringar blir ogiltiga under vissa förhållanden. 
 Det presenterade förslaget ska innebära att en anmälan ska tvinga in en borgenär i den summariska processen och att en anmälan ska leda till fastställelse av anmälda fordringar, alterna- tivt till konstaterande av att en anmäld fordring är tvistig. Försla- get, som är mycket kortfattat, avser införandet av en helt ny rätts- figur i svensk rätt, med en helt ny rättspolitisk grund. Rättsfölj- derna för berörda parter och för samhället är långtgående. En ford- ring som inte anmäls blir föremål för de nya preskriptionsbe- stämmelser som föreslås och fordringen mister således sitt värde efter 15 år. Anmälda fordringar antingen fastställs eller förklaras tvistiga, i båda fallen med slutligt fastställd preskriptionstid som rättsföljd. Hanteringen av anmälningar och samverkan med den summariska processen är vagt tecknade, liksom de tämligen omfattande arbetsuppgifter som tillkommer för Kfm. 
 Kreditupplysningsföretagens utökade tillgång till uppgifter om enskilda 
 Utredaren föreslår att det bör utredas om kreditupplysningsföretag ska få rätt att få tillgång till uppgifter om kreditengagemang i högre utsträckning. 
 I dag är det är endast en begränsad krets av kreditgivare som lämnar uppgifter till UC (som är det enda kreditupplysningsföre- taget som för ett kreditengagemangsregister) och som också har rätt att få del av sådana uppgifter. Endast kreditgivare som lämnar information till UC om kreditengagemang har avtalsenlig rätt att få ta del av uppgifter om engagemang. De kreditgivare som medverkar är alla underkastade banksekretess. All kreditgivning som sker utanför denna krets (noga taget all kreditgivning utanför banksfä- ren) får aldrig tillgång till detta slags uppgifter i samband med att krediter lämnas. 
 289 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2013:78 
  
 Det finns ingen skyldighet för någon att till kreditupplysnings- företag lämna ut detta slags uppgifter. Allt uppgiftslämnande sker på frivillig väg enligt ingångna avtal. 
 De kreditgivare som inte har tillgång till engagemangsuppgifter grundar sina kreditbeslut på sedvanliga kreditupplysningar som innehåller uppgifter om inkomster, bristande betalningar m.m. Det finns ingen utredning som ger stöd för att detta slags kreditupplys- ningar skulle ge otillräckligt underlag för kreditbeslut. 
 Det förhållandet att det i UCs engagemangsregister (tillgängliga för endast vissa kreditgivare) saknas information om fakturakredi- ter eller fordringar som i företagens/bankernas reskontror bokförts som förfallna/default och därefter överlåtits på annan – ofta inkas- soföretag eller kreditgivare utanför banksektorn – betyder knap- past att gäldenärer i dessa fordringsförhållanden har lätt att erhålla nya krediter. Praktiskt taget undantagslöst har dessa fordringar innan överlåtelse varit föremål för inkasso och fastställelse (annars finns knappast skäl att hantera dem som avskrivna i bokföringen) och gäldenärerna har regelmässigt betalningsanmärkning i kredit- upplysningsföretagens sedvanliga register. 
 *** 
 290 
  
 SOU 2013:78 
  
 Särskilda yttranden 
  
 Särskilt yttrande av Farmer 
 Utredningen har att redovisa ekonomiska konsekvenser av de förslag som läggs fram, bland annat de kostnader som belastar statskassan. När det gäller finansieringen förespråkar utredningen att en ny modell införs, antingen en skatt eller en särskild avgift. 
 I första hand föreslås att den avgiftsbas som finansierar mer- parten av Finansinspektionens verksamhet ska användas. De kre- ditgivande företagen i den finansiella sektorn ska enligt förslaget betala för mer offentlig statistik, forskning och för ökade insatser via budget- och skuldrådgivning. Då de befintliga tillsynsavgifterna till Finansinspektionen uteslutande avser myndighetens egna verk- samheter och ansvarsområden, innebär utredningens förslag en principiellt viktig omläggning och utökning av dagens avgiftssystem. 
 Som expert i utredningen ställer jag mig inte bakom detta förslag. Motiven hänvisar i allmänna ordalag bland annat till finans- sektorns stora vinster och de kreditgivande företagens egen- intresse av att bidra till finanseringen av insatser mot överskuld- sättning. Vidare framhålls att de företag och organisationer som kan sägas orsaka hushållen problem med höga skulder själva bör få bära större delar av de ekonomiska konsekvenserna. Detta räcker enligt min bedömning inte som underlag och motiv i samman- hanget. Det krävs tydliga och korrekta underlag för de lagar och förordningar som ett beslut om ett nytt avgiftsuttag ska utgå från. Såväl grunderna för en ny reglering som övriga förutsättningar behöver diskuteras ingående, inklusive vilka motprestationer som berörda, avgiftsbetalande företag kan förvänta. Annars riskerar man tappa i trovärdighet och acceptans, också för de avgifter som i dag tas ut för att finansiera regelgivning och tillsyn på finans- marknaderna. 
 För de kostnadsökningar som utredningen redovisar framstår en finansiering genom statliga anslag och skatt som ett mer näralig- gande och lämpligt alternativ. 
 291 
 Ordförklaringar 
 För begrepp som huvudsakligen används i statistikavsnittet anges (statistik) efter begreppet. 
  
 Ackord.  
 En uppgörelse om betalning mellan den person som ska betala och de han ska betala till. Uppgörelsen innebär oftast att skulden sätts ned (minskas). 
  
 Allmänt mål  
  
 (a-mål) 
 . 
  Mål om verkställighet avseende en fordran av offentligrättslig karaktär, till exempel uttagande av böter och skatt. 
  
 Anstånd.  
 Ett beslut från Kronofogden som innebär att man får ytterligare tid på sig för att betala. 
  
 Bestrida.  
 Att protestera mot ett betalningskrav som svaranden anser vara oriktigt genom att skriva ner sina invändningar och skicka dem till Kronofogdemyndigheten eller domstolen. 
  
 Betalningsanmärkning 
 . Kreditupplysningsföretagens benämning för att en person, eller företag, inte har betalat sina skulder i tid. I bilaga 4 finns en sammanställning över vad som betraktas som en betalningsanmärkning i UC:s kreditupplysningsregister. 
  
 Blancolån 
 . Lån utan säkerhet eller borgen. 
  
 Borgenär 
 . Den som har en fordran på någon annan. 
  
 Wilson vid skuldsanering 
 . Det belopp som gäldenären vid en skuldsanering får förbehålla sig för oförutsedda utgifter. 
 293 
  
 Ordförklaringar 
  
 SOU 2013:78 
  
 Decilgrupp (statistik).  
 Befolkningen har delats in i tio jämnstora grupper utifrån deras inkomstnivåer. För att göra jämförelser av disponibel inkomst mellan olika typer av hushåll används ett viktsystem där konsumtionen är relaterad till hushållets samman- sättning, se konsumtionsenhet i ordförklaringar. 
  
 Delgivning.  
 En bekräftelse på att svaranden tagit emot ett före- läggande eller ett beslut. Det sker vanligen genom att svaranden undertecknar ett kvitto på att han eller hon tagit emot handlingen. 
  
 Exekutionstitel.  
 En domstols dom, utslag, beslut eller handling som får läggas till grund för verkställighet. Exekutionstiteln berättigar borgenären att begära verkställighet hos Kronofogdemyndigheten. 
  
 Enskilt mål  
  
 (e-mål). 
  
 Mål om verkställighet avseende en fordran av privaträttslig karaktär. 
  
 Förbehållsbelopp.  
 För att klara sin försörjning vid löneutmätning är gäldenären alltid garanterad att behålla ett visst belopp – förbehållsbeloppet. Förbehållsbeloppet består av ett normalbelopp som ska täcka allmänna kostnader och bostadskostnad. 
  
 Föreläggande (i den summariska processen).  
 En information att någon har begärt att en fordran ska fastställas i ett utslag. 
  
 Gäldenär 
 . Den som har en skuld till någon. 
  
 Handräckning 
 . En form av verkställighet som inte gäller betalning. Det kan exempelvis handla om  
 avhysning 
 / 
 vräkning  
 eller att flytta en bil som någon har ställt upp på annans mark. För att få handräckning måste man först ha ett  
 utslag  
 eller en dom. 
  
 Hemmaboende barn (statistik).  
 Personer 18 år eller äldre som är folkbokförda hos sina föräldrar. 
  
 Indrivning.  
 Åtgärder för att en skuld ska bli betald, till exempel utmätning. 
 294 
  
 SOU 2013:78 
  
 Ordförklaringar 
  
 Konsumtionsenhet, ke (statistik).  
 För att göra jämförelser av till exempel disponibel inkomst mellan olika typer av hushåll används ett viktsystem där konsumtionen är relaterad till hushållets samman- sättning. Den disponibla inkomsten divideras med den konsumtions- vikt som gäller för hushållet. Skalan fastställs av SCB och bygger bland annat på budgetberäkningar utförda av Konsumentverket. 
  
 För ensamboende är enheten 1,00, för sammanboende par 1,51, för ytterligare vuxna i hushållet 0,60, för första barnet  
 0–19 
  år 0,52 och för påföljande barn  
 0–19 
  år 0,42. 
 Exempel: Ett sammanboende par med två barn har en disponibel inkomst på 490 000 kronor. Hushållet har en total konsumtions- vikt på 1,51 + 0,52 + 0,42 = 2,45. Hushållets disponibla inkomst per konsumtionsenhet blir då 490 000 kronor/2,03 konsumtions- enheter = 200 000 kronor per konsumtionsenhet. Det innebär att hushållet har samma ekonomiska standard som en ensamboende person med en disponibel inkomst på 200 000 kronor. 
  
 Kreditocker.  
 Att vid utlåning av pengar till någon begagna sig av dennes underläge till att få orimligt hög ränta. 
  
 Kreditmarknadsinstitut 
 . Banker och andra institutioner vars primära uppgift är att låna ut pengar. 
  
 Kreditupplysning.  
 Information om en persons eller ett företags ekonomiska ställning och utveckling. Tjänar ofta som underlag vid bedömning av kreditvärdighet. För att driva kreditupplysnings- verksamhet i Sverige krävs tillstånd av Datainspektionen, som också är tillsynsmyndighet. 
 Kvar att leva på – kalkyl 
 . Den beräkning som banken vanligtvis gör i samband med att en kund ansöker om lån. Kalkylen mäter hur mycket hushållet får kvar av sin disponibla inkomst när boende- kostnader och levnadsomkostnader är betalda. 
  
 Preskription.  
 När rätten att kräva in en fordran upphör (konsument- fordran 3 år, skatter 5 år, andra fordringar 10 år). 
 295 
  
 Ordförklaringar 
  
 SOU 2013:78 
  
 Sammanräknad förvärvsinkomst (statistik).  
 Består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. I inkomst av tjänst ingår förutom löneinkomst även inkomst från pension, sjukpenning och andra skattepliktiga ersättningar från försäkringskassan. 
  
 Solidariskt betalningsansvar 
 . En förpliktelse för envar av flera att tillsammans med annan gemensamt ansvara för betalningen av en skuld. Vid krav från borgenär är envar skyldig att betala hela skulden. Den eller de som betalar får regressrätt mot övriga med- gäldenärer. 
  
 Svaranden.  
 Den part som en ansökan om betalningsföreläggande eller verkställighet riktar sig mot. 
  
 Utmätning.  
 Kronofogdemyndighetens beslut om att någonting du äger ska användas till att betala din skuld. Det vanligaste beslutet är utmätning av lön, det vill säga att pengar dras direkt från din inkomst. 
 296 
 Litteratur- och referenslista 
 Bradley, Lopez och Long, Levine (2011).  
 Avtalsrätt 1.  
 Lund: Studentlitteratur. 
 Agarwal, Sumit, Chomsisengphet, Marquez, Lee, Liu och Schwartz, Brooks (2007) 
 .  
  
 Do Consumers Choose the Right Credit Contracts?  
 Working Paper, Federal Reserve Bank of Chicago. 
 Agarwal, Sumit, Driscoll, Clark, Moore, Perry och Mcdonald, Costa (2009).  
 The Age of Reason: Financial Decisions over the Life cycle and Implications for Regulation 
 . Brookings Papers on Economic Activity 40(2):  
 51-117. 
  
 Mitchell, Evans (1998).  
 Overindebtedness affects health – what are the costs to society?  
 Hunt 3:  
  
 18-22. 
  
 Mitchell, Evans och Smith, Martin (2010).  
 Dödsfall under och efter skuldsanering.  
 Rapport/Konsumentverket: 2010:18. Karlstad: Konsumentverket. 
 Ahrén, Brock (2013).  
 Barn till överskuldsatta.  
 Stockholm: Socialstyrelsen. 
  
 Smith, Martin (2011).  
 Räknefärdighet och finansiell förmåga. 
 Ekonomisk Debatt Nr 5. Stockholm: Nationalekonomiska föreningen. 
 Smith, Martin och Finocchiaro, Long (2011).  
 Räknefärdighet, finansi- ell förmåga och hushållens ekonomi.  
 Ekonomiska kommentarer 3. Rapport. Stockholm: Sveriges riksbank. 
 Smith, Martin och Young, Martinez (2011).  
 Räknefärdighet och finansiell förmåga. Preliminära resultat från Finansinspektionens konsumentundersökning.  
 Rapport. Stockholm: Finansinspektionen. 
 Frank, Reed och Haley, Short (2012).  
 Bättre reglering av konsumentinformation på området för finansiella tjänster.  
 Finans- marknadskommitténs rapport 10. 
 297 
  
 Litteratur- och referenslista 
  
 SOU 2013:78 
  
 Barnombudsmannen och Kronofogdemyndigheten (2010).  
 Solidariskt skadeståndsansvar – en skuldfälla för unga?  
 Skrivelse. Stockholm: Kronofogdemyndigheten och Barnombudsmannen. 
 Barnombudsmannen och Kronofogdemyndigheten (2011).  
 Hur kommuner kan vända utvecklingen med att allt fler barn berörs av vräkning.  
 Skrivelse. Stockholm: Kronofogdemyndigheten och Barnombudsmannen. 
 Barnombudsmannen (2012).  
 Ung Idag 2012 
 . Stockholm: Barnombudsmannen. 
  
 Hogan, Zygmunt (2005).  
 Work, Consumerism and the New Poor 
 (2nd edn). Open University Press. 
  
 Hogan, Zygmunt. (2007).  
 Konsumtionsliv [Consuming Life]. 
 Göteborg: Daidalos. 
 Berggren,  
 Matthews, 
  Castillo, White, Reed, Horn, Lambert, Williams, Leijonhufvud, Massey, Blackburn, Martin, Riley, Reeves, Prince, Carney, Wersäll, Carr, Robinson, Dag (2012).  
 Brottsbalken: en kommentar.  
 Stockholm: Nordstedts Juridik. 
 Gutierrez, Wood och Petersen, Gonzalez (2011).  
 Information Disclosure, Cognitive Biases and Payday Borrowing.  
 The Journal of Finance 66(6):  
 1865-1893. 
  
 Bostadskreditnämnden (2010).  
 En bostadsbubbla kostar.  
 Stockholm: Bostadskreditnämnden. 
 Brewer, Nelson, Jackson (red.). (2006).  
 Consuming Cultures, Global Perspectives: Historical Trajectories, Transnational Exchanges.  
 New York: Mcneil. 
 Thompson, Kennedy och Trevino, Evans (2010).  
 Debt and depression.  
 University of Nottingham, Centre for finance and credit markets working paper 06/02. 
 Jones, Carter (1969).  
 Den rastlösa välfärdsmänniskan. Tids- brist i överflöd – en ekonomisk studie (2:a upplagan).  
 Stockholm: Ratio Förlag. 
  
 Page, Hartman (1998).  
 Origins of social exklusion: risk factors affecting young children.  
 London: City University. 
  
 Page, Hartman (2002).  
 Risks and outcomes of social exklusion: insights of longitudinal data.  
 London: Institute of Education. 
  
 Hayes, Martinez och Fuentes, Reed (2011 
 ). Social exkludering i ett livsförloppsperspektiv i utanförskap,  
 Gonzalez, Rubio, Hayes, Martinez, Ramirez, Alexander och Fuentes, Reed (red.). Stockholm: Dialogos. 
 298 
  
 SOU 2013:78 
  
 Litteratur- och referenslista 
  
 Chao, Wilkinson och Newman, Grimes (1998).  
 Sellers tests of status consumption: Evidence from women's cosmetics.  
 Journal of Economic Psychology 19 (1): 107 – 131. 
 Centrala studiestödsnämnden och Kronofogdemyndigheten (2013): 
 Slutrapport Samverkansprojektet CSN/KFM. 
  
 Citizen Advice Bureau (2012).  
 3 in 4 of those in debt say Smith are harming their health.  
 17 december.  
  
 http://www.citizensadvice.org.uk/press_20121217  
  
 (hämtad 2013-  
  
 05-07). 
  
 Daniel, Barnett, Brock, Lopez och Walker, Ochoa (2008). 
 Relative Income, Happiness and Utility: An Explanation for the Easterlin Paradox and Other Puzzles.  
 Journal of Economic Literature 46(1):  
  
 96-144. 
  
 Datainspektionen (2011 
 ). Tillämpning av inkassolagen. 
 Datainspektionens allmänna råd. Stockholm: Datainspektionen. 
 Davydoff, Kelley, Naacke, Stout, Morton, Robinson, Hooper, Raymond, Figuera, Filipa, Campbell, Johnson, Fernandez, Mccormick, Reed, Strickland, Riley, Rojas och Russo, Arnold (2008). 
 Towards a common operational European definition of over- indebtedness.  
 Bryssel: European Commission. 
  
 Delegationen mot felaktiga utbetalningar (2007).  
 Varför blir det fel? Orsaker till felaktiga utbetalningar från trygghetssystemen – resultat från expertseminarier.  
 Rapport nr 5 Stockholm: Anderson. 
  
 Delic, Edina (2012).  
 Underhållsstöd – eftergift av återbetalnings- skyldigheten 
 .  
  
 Magisteruppsats, Uppsala Universitet. 
  
 Dew, Rosales (2007).  
 Two sides of the same coin? The differing roles of assets and consumer debt in marriage 
 . Journal of Family and Economic Issues 26:  
  
 89-104. 
  
 Dew, Rosales (2008).  
 Debt change and marital satisfaction change in recently Miller 
 . Family Relations 57 (1):  
  
 60-71. 
  
 Dew, Rosales (2011).  
 The association between consumer debt and the likelihood of divorce.  
 Journal of Family and Economic Issues 32 (4):  
  
 554-565. 
  
 Austin, Olsen och Weber, Lopez (2000).  
 Over the limit: the association among health, race and debt.  
 Social Science & gods påträffat / ej påträffat 
  
 a 
  
 a 
  
 Utmätning 
  
 a 
  
 a 
  
 Betalningsföreläggande utslag 
  
 a 
  
 a 
  
 Näringsförbud 
  
 a 
  
 a 
  
 Företagsrekonstruktion, inledd/avslutad 
  
 a 
  
 a 
  
 Restförda skatter och avgifter 
  
 a 
  
 a 
  
 Skuldsanering, utreds 
  
 a 
  
 a 
  
 Skuldsanering, ej aktuell 
  
 a 
  
 a 
  
 Skuldsanering, beviljad 
  
 a 
  
 a 
  
 Skuldsanering, upphävd 
  
 a 
  
 a 
  
 Missbrukat bankkonto  
 1) 
  
 a 
  
 a 
  
 Misskött kredit  
 1) 
  
 a 
  
 a 
  
 Missbrukad kontokredit  
 1) 
  
 a 
  
 a 
  
 OBS-texter 
  som berör avsnittet 
  
 a 
  
 1) Endast för bank/kreditmarknadsbolag som själva rapporterar 
  
 9 
  
 Aktuellt skuldsaldo hos kronofogden 
  
 Belopp och antal månader 
  
 a 
  
 a 
  
 Datum 
  
 a 
  
 a 
  
 A-mål, 
  belopp 
  
 a 
  
 a 
  
 E-mål, 
  belopp 
  
 a 
  
 a 
  
 Totalt antal 
  
 a 
  
 a 
  
 10 
  
 Historiskt skuldsaldo hos kronofogden 2 år bakåt 
  
 Belopp och antal månader 
  
 a 
  
 a 
  
 Datum 
  
 a 
  
 A-mål, 
  belopp 
  
 a 
  
 E-mål, 
  belopp 
  
 a 
  
 Totalt antal 
  
 a 
  
 OBS-texter 
  som berör avsnittet 
  
 a 
  
 11 
  
 Senaste frågor för 12 månader 
  
 Datum för förfrågan 
  
 a 
  
 Belopp på sökt kredit (om angivet) 
  
 a 
  
 Namn på frågeställare (om angivet) 
  
 a 
  
 UC AB 
  
 Tel Växel:  
 08-670 
  90 00 
  
 E-post: 
  sales@uc.se 
  
 Distriktskontor: Göteborg, Malmö 
  
 117 88 Stockholm 
  
 Fax:  
 08-670 
  90 20 
  
 Web: uc.se 
  
 Firma: UC AB, org.nr.  
 556137-5113 
  
 V. 2012.05.11 
 328 
 Statens offentliga utredningar 2013 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Förändrad hantering av importmoms. Fi. 
  
 2. 
  
 Patientlag. S. 
  
 3. 
  
 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. Fi. 
  
 4. 
  
 Tillstånd och medling. Ju. 
  
 5. 
  
 Djurhållning och miljön 
  
 – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. L. 
  
 6. 
  
 Att förebygga och hantera finansiella kriser. Fi. 
  
 7. 
  
 Skärpningar i vapenlagstiftningen. Ju. 
  
 8. 
  
 Den svenska veteranpolitiken 
  
 Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. Fö. 
  
 9. 
  
 Riksbankens 
  
 finansiella oberoende och balansräkning. Fi. 
  
 10. 
  
 Rätta byggfelen snabbt! 
  
 – 
  
 med effektivare förelägganden och försäkringar. S. 
  
 11. 
  
 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav 
  
 och framtidsalternativ. M. 
  
 12. 
  
 Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. Fi. 
  
 13. 
  
 Ungdomar utanför gymnasieskolan 
  
 – 
  
 ett förtydligat ansvar för stat och kommun. U. 
  
 14. 
  
 En översyn inom Sevesoområdet 
  
 – 
  
 förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Fö. 
  
 15. 
  
 För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. U. 
  
 16. 
  
 Effektivare konkurrenstillsyn. N. 
  
 17. 
  
 Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. Ju. 
  
 18. 
  
 Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. Fö. 
  
 19. 
  
 Mera glädje för pengarna. Ku. 
  
 20. 
  
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. U. 
  
 21. 
  
 Internationell straffverkställighet. Ju. 
  
 22. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – 
  
 samordning och digital samverkan. N. 
  
 23. 
  
 Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. S. 
  
 24. 
  
 E-röstning 
  
  och andra valfrågor. Ju. 
  
 25. 
  
 Åtgärder för ett längre arbetsliv. +Lättläst + Daisy. S. 
  
 26. 
  
 Fri att leka och lära 
  
 – 
  
 ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. U. 
  
 27. 
  
 Vissa frågor om gode män och förvaltare. Ju. 
  
 28. 
  
 Försäkring på transportområdet i krig och kris. Fi. 
  
 29. 
  
 Det svenska medborgarskapet. A. 
  
 30. 
  
 Det tar tid 
  
 – 
  
 om effekter av skolpolitiska reformer. U. 
  
 31. 
  
 En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. N. 
  
 32. 
  
 Budgetramverket 
  
 – 
  
 uppfyller det EU:s direktiv? Fi. 
  
 33. 
  
 En myndighet för alarmering. Fö. 
  
 34. 
  
 En effektivare plan- och bygglovsprocess. S. 
  
 35. 
  
 En ny lag om personnamn. Ju. 
  
 36. 
  
 Disciplinansvar i ett reformerat försvar. Fö. 
  
 37. 
  
 Begripliga beslut på migrationsområdet. Ju. 
  
 38. 
  
 Vad bör straffas? Del 1 och 2. Ju. 
  
 39. 
  
 Europarådets konvention om  
  
 it-relaterad 
  brottslighet. Ju. 
  
 40. 
  
 Att tänka nytt för att göra nytta 
  
 – 
  
 om perspektivskiften i offentlig verksamhet. S. 
  
 41. 
  
 Förskolegaranti. U. 
  
 42. 
  
 Tillsyn över polisen. Ju. 
  
 43. 
  
 Långsiktigt hållbar markanvändning 
  
 – 
  
 del 1. M. 
  
 44. 
  
 Ansvarsfull hälso- och sjukvård. S. 
  
 45. 
  
 Rätt information 
  
 – 
  
 Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. S. 
  
 46. 
  
 Beskattning av mikroproducerad el m.m. Fi. 
  
 47. 
  
 Effektivare bredbandsstöd. N. 
  
 48. 
  
 Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. Ju. 
  
 49. 
  
 Nämndemannauppdraget 
  
 – 
  
 breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. Ju. 
  
 50. 
  
 En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och  
  
 e-handel 
  med alkohol och tobak. S. 
  
 51. 
  
 Skydd för geografisk information. Fö. 
  
 52. 
  
 Moderniserad studiehjälp. U. 
  
 53. 
  
 Privata utförare – kontroll och insyn. Fi. 
  
 54. 
  
 Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. S. 
  
 55. 
  
 Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. S. 
  
 56. 
  
 Friskolorna i samhället. U. 
  
 57. 
  
 Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. S. 
  
 58. 
  
 Lättläst. + Lättläst version + Mcgee. Ku. 
  
 59. 
  
 Ersättning vid rådighetsinskränkningar 
  
 – 
  
 vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? M. 
  
 60. 
  
 Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. M. 
  
 61. 
  
 Försvarsfastigheter i framtiden. S. 
  
 62. 
  
 Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor 
  
 i skatteförfarandet. Fi. 
  
 63. 
  
 Verkställighet av utländska domar och beslut – en ny Bryssel  
  
 I-förordning 
  m.m. Ju. 
  
 64. 
  
 Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. S. 
  
 65. 
  
 Förstärkta kapitaltäckningsregler. Fi. 
  
 66. 
  
 Översyn av det statliga stödet till dagspressen. Ku. 
  
 67. 
  
 Flygbuller och bostadsbyggande. S 
  
 68. 
  
 Synliggöra värdet av ekosystemtjänster 
  
 – 
  
 Åtgärder för välfärd 
  
 genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster. M. 
  
 69. 
  
 Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. M. 
  
 70. 
  
 Säker utveckling! 
  
 – 
  
 Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. M. 
  
 71. 
  
 Viltmyndigheten 
  
 – 
  
 jakt och viltförvaltning i en ny tid. L. 
  
 72. 
  
 Ut ur skuldfällan. Ju. 
  
 73. 
  
 En utvecklad budgetprocess 
  
 – 
  
 ökad tydlighet och struktur. Fi. 
  
 74. 
  
 Unga som varken arbetar eller studerar 
  
 – 
  
 statistik, stöd och samverkan. U. 
  
 75. 
  
 Organisering av framtidens  
  
 e-förvaltning. 
  N. 
  
 76. 
  
 Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. U. 
  
 77. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt –  
  
 IT-standardisering 
  inom socialtjänsten. N. 
  
 78. 
  
 Överskuldsättning i kreditsamhället? Ju. 
  
 Statens offentliga utredningar 2013 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Tillstånd och medling. [4] Skärpningar i vapenlagstiftningen. [7] Brottmålsprocessen. Del 1 och 2. [17] Internationell straffverkställighet. [21]  
 E-röstning 
  och andra valfrågor. [24] 
 Vissa frågor om gode män och förvaltare. [27] En ny lag om personnamn. [35] 
 Begripliga beslut på migrationsområdet. [37] Vad bör straffas? Del 1 och 2. [38] 
 Europarådets konvention om  
 it-relaterad 
  brottslighet. [39] 
 Tillsyn över polisen. [42] 
 Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet. [48] 
 Nämndemannauppdraget 
 – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan. [49] 
 Verkställighet av utländska domar och beslut 
 – en ny Bryssel  
 I-förordning 
  m.m. [63] Ut ur skuldfällan. [72] Överskuldsättning i kreditsamhället? [78] 
 Försvarsdepartementet 
 Den svenska veteranpolitiken 
 Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga. [8] 
 En översyn inom Sevesoområdet 
 – förslag till en förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. [14] 
 Regeringsbeslut av ett statsråd – SRÄ. [18] En myndighet för alarmering. [33] Disciplinansvar i ett reformerat försvar. [36] Skydd för geografisk information. [51] 
 Socialdepartementet 
 Patientlag. [2] 
 Rätta byggfelen snabbt! 
 – med effektivare förelägganden och försäkringar. [10] 
 Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. [23] 
 Åtgärder för ett längre arbetsliv. + Lättläst + Daisy. [25] 
 En effektivare plan- och bygglovsprocess. [34] 
 Att tänka nytt för att göra nytta 
 – om perspektivskiften i offentlig verksamhet. [40] 
 Ansvarsfull hälso- och sjukvård. [44] 
 Rätt information 
 – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. [45] 
 En väg till ökad tillsyn: marknadsföring av och  
 e-handel 
  med alkohol och tobak. [50] 
 Tillgång till läkemedel och sjukvårdsmateriel vid allvarliga händelser och kriser. [54] 
 Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden. [55] 
 Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet. [57] 
 Försvarsfastigheter i framtiden. [61] 
 Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen. [64] 
 Flygbuller och bostadsbyggande. [67] 
 Finansdepartementet 
 Förändrad hantering av importmoms. [1] 
 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon. [3] 
 Att förebygga och hantera finansiella kriser. [6] 
 Riksbankens finansiella oberoende och balansräkning. [9] 
 Goda affärer – en strategi för hållbar, offentlig upphandling. [12] 
 Försäkring på transportområdet i krig och kris. [28] 
 Budgetramverket 
 – uppfyller det EU:s direktiv? [32] Beskattning av mikroproducerad el m.m. [46] Privata utförare – kontroll och insyn. [53] 
 Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet. [62] 
 Förstärkta kapitaltäckningsregler. [65] 
 En utvecklad budgetprocess 
 – ökad tydlighet och struktur. [73] 
 Utbildningsdepartementet 
 Ungdomar utanför gymnasieskolan 
 – ett förtydligat ansvar för stat och kommun. [13] 
 För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning. [15] 
 Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. [20] 
 Fri att leka och lära 
 – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan. [26] 
 Det tar tid 
 – om effekter av skolpolitiska reformer. [30] 
 Förskolegaranti. [41] Moderniserad studiehjälp. [52] Friskolorna i samhället. [56] 
 Unga som varken arbetar eller studerar 
 – statistik, stöd och samverkan. [74] 
 Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. [76] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Djurhållning och miljön 
 – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel. [5] 
 Viltmyndigheten 
 – jakt och viltförvaltning i en ny tid. [71] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ. [11] 
 Långsiktigt hållbar markanvändning 
 – del 1. [43] 
 Ersättning vid rådighetsinskränkningar 
 – vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? [59] 
 Åtgärder för samexistens mellan människa och varg. [60] 
 Synliggöra värdet av ekosystemtjänster 
 – Åtgärder för välfärd genom 
 biologisk mångfald och ekosystemtjänster. [68] 
 Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. [69] 
 Säker utveckling! 
 – Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial. [70] 
 Näringsdepartementet 
 Effektivare konkurrenstillsyn. [16] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – 
  
 samordning och digital samverkan. [22] En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 Sveriges digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter. [31] 
  
 Effektivare bredbandsstöd. [47] Organisering av framtidens  
 e-förvaltning. 
  [75] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 –  
 IT-standardisering 
  inom socialtjänsten. [77] 
 Kulturdepartementet 
 Mera glädje för pengarna. [19] 
 Lättläst. + Lättläst version + Mcgee. [58] 
 Översyn av det statliga stödet till dagspressen. [66] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Det svenska medborgarskapet. [29]