Regeringens proposition 2011/12:126 
  
 Elektronisk stämningsansökan i brottmål 
  
 Prop. 
  
 2011/12:126 
  
 Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. 
 Stockholm den 22 mars 2012 
 Miller 
 Bishop 
 (Justitiedepartementet) 
 Propositionens huvudsakliga innehåll 
 Som ett led i arbetet med att införa ett elektroniskt informationsflöde i brottmålsprocessen kommer åklagarna under våren 2012 att börja ge in stämningsansökningar och förundersökningsprotokoll till domstolarna på elektronisk väg. Nuvarande formkrav i rättegångsbalken innebär dock att det parallellt med den elektroniska ingivningen måste ges in stämnings- ansökningar och förundersökningsprotokoll i pappersform. I propo- sitionen föreslår regeringen att formkraven anpassas så att det blir möjligt att gå över till en helt elektronisk ingivning. På så sätt skapas förutsättningar för en mer effektiv brottmålshantering. 
 Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2012. 
  
 Innehållsförteckning 
  
 Prop. 2011/12:126 
  
 1 
  
 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 
  
 3 
  
 2 
  
 Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken.................................. 
  
 4 
  
 3 
  
 Ärendet och dess beredning .............................................................. 
  
 6 
  
 4 
  
 Bakgrund .......................................................................................... 
  
 6 
  
 4.1 
  
 Ett elektroniskt informationsflöde 
  
 i brottmålsprocessen........................................................... 
  
 6 
  
 4.2 
  
 Väckande av allmänt åtal ................................................... 
  
 7 
  
 4.3 
  
 Elektroniska stämningsansökningar 
  
 och förundersökningsprotokoll .......................................... 
  
 7 
  
 5 
  
 Reformbehovet ................................................................................. 
  
 8 
  
 6 
  
 Formkrav för åklagares stämningsansökan....................................... 
  
 9 
  
 7 
  
 Formkrav för ingivning av förundersökningsprotokoll .................. 
  
 13 
  
 8 
  
 Ikraftträdande.................................................................................. 
  
 15 
  
 9 
  
 Konsekvenser av förslagen ............................................................. 
  
 15 
  
 10 
  
 Författningskommentar................................................................... 
  
 16 
  
 Bilaga 1 
  
 Promemorians lagförslag ...................................................... 
  
 18 
  
 Bilaga 2 
  
 Förteckning över remissinstanser ......................................... 
  
 19 
  
 Bilaga 3 
  
 Lagrådsremissens lagförslag................................................. 
  
 20 
  
 Bilaga 4 
  
 Lagrådets yttrande ................................................................ 
  
 22 
  
 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 mars 2012......... 
  
 24 
  
 2 
  
 1 
  
 Förslag till riksdagsbeslut 
  
 Prop. 2011/12:126 
  
 Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i rättegångsbalken. 
 3 
  
 2 
  
 Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken  
 Prop. 2011/12:126 
  
 Härigenom föreskrivs att 45 kap. 4 och 7 §§ rättegångsbalken ska ha 
  
 följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 45 kap. 
  
 4 § 
 1 
  
 I stämningsansökan  
 skall  
 åkla- 
  
 I stämningsansökan  
 ska  
 åkla- 
  
 garen uppge: 
  
 garen uppge: 
  
 1. den tilltalade, 
  
 1. den tilltalade, 
  
 2. målsäganden, 
  
 om 
  
 någon 
  
 2. målsäganden, 
  
 om 
  
 någon 
  
 sådan finns, 
  
 sådan finns, 
  
 3. den brottsliga gärningen med 
  
 3. den brottsliga gärningen med 
  
 uppgift om tid och plats för dess 
  
 uppgift om tid och plats för dess 
  
 förövande och de övriga omstän- 
  
 förövande och de övriga omstän- 
  
 digheter 
 ,  
 som behövs för dess 
  
 digheter som behövs för dess 
  
 kännetecknande 
 ,  
 samt de bestäm- 
  
 kännetecknande samt de bestäm- 
  
 melser 
 ,  
 som är tillämpliga, 
  
 melser som är tillämpliga, 
  
 4. de 
  
 bevis 
  
 som åberopas och 
  
 4. de bevis 
  
 som 
  
 åberopas och 
  
 vad som  
 skall  
 styrkas med varje 
  
 vad som  
 ska  
 styrkas med varje 
  
 bevis, samt 
  
 bevis, samt 
  
 5. de 
  
 omständigheter 
  
 som gör 
  
 5. de omständigheter 
  
 som gör 
  
 domstolen behörig, om inte behö- 
  
 domstolen behörig, om inte behö- 
  
 righeten framgår på annat sätt. 
  
 righeten framgår på annat sätt. 
  
 Vill åklagaren i samband med 
  
 Vill åklagaren i samband med 
  
 att åtalet väcks även väcka talan 
  
 att åtalet väcks även väcka talan 
  
 om enskilt anspråk enligt 22 kap. 
  
 om enskilt anspråk enligt 22 kap. 
  
 2 §,  
 skall  
 i ansökan  
 lämnas  
 uppgift 
  
 2 §, 
  
 ska 
  
 åklagaren  
 i 
  
 ansökan 
  
 om anspråket och de omständig- 
  
 lämna  
 uppgift om anspråket och 
  
 heter som det grundas på samt de 
  
 de omständigheter som det grun- 
  
 bevis som åberopas och vad som 
  
 das på samt de bevis som åberopas 
  
 skall  
 styrkas med varje bevis. 
  
 och vad som  
 ska  
 styrkas med varje 
  
 bevis. 
  
 Om den tilltalade är eller har 
  
 Om den tilltalade är eller har 
  
 varit anhållen eller häktad på 
  
 varit anhållen eller häktad på 
  
 grund av misstanke om brott som 
  
 grund av misstanke om brott som 
  
 omfattas av åtalet,  
 skall  
 åklagaren 
  
 omfattas av åtalet,  
 ska  
 åklagaren 
  
 ange detta 
  
 i 
  
 stämningsansökan. 
  
 ange 
  
 detta 
  
 i 
  
 stämningsansökan. 
  
 Uppgift  
 skall  
 dessutom lämnas om 
  
 Uppgift  
 ska  
 dessutom lämnas om 
  
 tiden för frihetsberövandet. 
  
 tiden för frihetsberövandet. 
  
 Har 
  
 åklagaren 
  
 några 
  
 önskemål 
  
 Har 
  
 åklagaren några 
  
 önskemål 
  
 om hur målet  
 skall  
 handläggas, bör 
  
 om hur målet  
 ska  
 handläggas, bör 
  
 dessa anges i stämningsansökan. 
  
 dessa anges i stämningsansökan. 
  
 Ansökan 
  
 skall 
  
 vara underteck- 
  
 Ansökan  
 ska  
 vara undertecknad 
  
 1  
 Senaste lydelse 2005:683. 
 4 
  
 nad av åklagaren. 
  
 av åklagaren.  
 En ansökan som ges 
  
 in på elektronisk väg ska vara 
  
 undertecknad med en elektronisk 
  
 signatur enligt 2 § lagen 
  
 (2000:832) om kvalificerade elek- 
  
 troniska signaturer eller överföras 
  
 på ett sätt som uppfyller motsva- 
  
 rande krav på säkerhet. 
  
 7 § 
 2 
  
 Har förundersökning ägt rum i målet,  
 skall  
 åklagaren, då åtalet väcks eller så snart som möjligt därefter, till rätten ge in  
 utskrift av  
 protokoll eller anteckningar från förundersökningen samt de skrift- liga handlingar och föremål som  
 han vill åberopa  
 som bevis. Sådant som inte rör åtalet 
 ,  
 bör dock inte ges in. 
 Har förundersökning ägt rum i målet,  
 ska  
 åklagaren, då åtalet väcks eller så snart som möjligt därefter, till rätten ge in protokoll eller anteckningar från förunder- sökningen samt de skriftliga hand- lingar och föremål som  
 åberopas  
 som bevis. Sådant som inte rör åtalet bör dock inte ges in. 
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2012. 
  
 2  
 Senaste lydelse 1987:747. 
 Prop. 2011/12:126 
 5 
  
 3 
  
 Ärendet och dess beredning 
  
 Prop. 2011/12:126 
  
 Åklagarmyndigheten gav i april 2011 till Justitiedepartementet in prome- morian Framställning om ändringar i rättegångsbalken. Promemorians lagförslag finns i  
 bilaga 1 
 . Promemorian har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i  
 bilaga 2 
 . En sammanställning av remissyttrandena finns i lagstiftningsärendet (dnr Ju2011/2902/DOM). 
 Lagrådet 
 Regeringen beslutade den 1 mars 2012 att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i  
 bilaga 3 
 . Lagrådets yttrande finns i  
 bilaga 4 
 . Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6. I förhållande till lagråds- remissens lagförslag har vissa språkliga ändringar gjorts i propositionen. 
 4 Bakgrund 
  
 4.1 
  
 Ett elektroniskt informationsflöde i brottmålsprocessen 
  
 Inom rättsväsendet pågår ett utvecklingsarbete när det gäller rättsväsen- dets informationsförsörjning. Arbetet syftar till att införa ett elektroniskt informationsflöde i brottmålsprocessen. Genom att ersätta det pappers- baserade, manuella utbytet av information skapas förutsättningar för en effektivare handläggning av brottmål. Ett elektroniskt informationsflöde mellan myndigheterna innebär dessutom att handläggningens kvalitet förbättras ytterligare. Arbetet är prioriterat i regeringens reformering av rättsväsendet och är ett viktigt led i utvecklingen av  
 e-förvaltningen. 
  Arbetet leds av Justitiedepartementet och samordnas på myndighetsnivå av Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning. 
 Utvecklingsarbetet är långsiktigt och omfattande och kommer därför att genomföras i etapper. Regeringen har gett Rikspolisstyrelsen, Skatte- verket, Åklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten, Domstolsverket och Kriminalvården i uppdrag att, i samverkan med Brottsförebyggande rådet, genomföra en första etapp av arbetet senast den 31 december 2012. Genom den första etappen införs ett elektroniskt huvudflöde mellan dessa myndigheter. På det sättet skapas möjligheter att återanvända och följa viss information genom rättskedjan. Dessutom läggs grunden för det fortsatta utvecklingsarbetet. 
 Som en del i genomförandet av den första etappen av utvecklings- arbetet kommer åklagarna under våren 2012 att börja ge in stämnings- ansökningar och förundersökningsprotokoll till domstolarna på elektro- nisk väg. 
 6 
  
 4.2 
  
 Väckande av allmänt åtal 
  
 Prop. 2011/12:126 
  
 En åklagare som vill väcka åtal ska som huvudregel göra detta genom att ge in en skriftlig ansökan om stämning till tingsrätten (45 kap. 1 § första stycket rättegångsbalken, RB). En stämningsansökan ska innehålla upp- gift om den tilltalade och, i förekommande fall, om målsäganden. Vidare ska åklagaren uppge den brottsliga gärningen med uppgift om tid och plats för dess förövande och de övriga omständigheter som behövs för dess kännetecknande samt de bestämmelser som är tillämpliga (s.k. gärningsbeskrivning). Det ska också av ansökan framgå vilka bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. De omständigheter som gör domstolen behörig ska uppges, om inte behörigheten framgår på annat sätt. Vill åklagaren i samband med att åtalet väcks även väcka talan om enskilt anspråk ska det i ansökan lämnas uppgift om anspråket och de omständigheter som det grundas på samt de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. I stämningsansökan ska åklagaren vidare lämna uppgift om frihetsberövanden samt eventuella önskemål om målets handläggning. Ansökan ska vara undertecknad av åklagaren (45 kap. 4 § RB). 
 En stämningsansökan ska avvisas om det är uppenbart att åklagaren inte är behörig att väcka åtal, t.ex. därför att en målsägande inte angett brottet till åtal, eller att målet på grund av annat rättegångshinder inte kan tas upp till prövning (45 kap. 8 § RB). Sedan talan har väckts kan den i princip inte ändras. Vissa justeringar får dock göras och med rättens till- stånd kan åklagaren utvidga åtalet till att avse en annan gärning (45 kap. 5 och 6 §§ RB). Det finns också möjlighet att ge in en ansökan om tilläggsstämning (45 kap. 3 § RB). 
 När en förundersökning genomförs med anledning av brott ska det föras ett protokoll över vad som där förekommer av betydelse för utredningen (23 kap. 21 § RB). Vilka uppgifter som ska finnas i ett förundersökningsprotokoll framgår av 20 § förundersökningskungörelsen (1947:48). Om åtal beslutas ska åklagaren ge in en utskrift av förunder- sökningsprotokollet till domstolen. Sådant som inte rör åtalet bör dock inte ges in (45 kap. 7 § RB). 
 4.3 Elektroniska stämningsansökningar och förundersökningsprotokoll 
  
 Åklagarmyndigheten och Domstolsverket har, med utgångspunkt i den 
  
 generella lösning för informationsstruktur och överföringar som utarbe- 
  
 tats inom ramen för arbetet med rättsväsendets informationsförsörjning, 
  
 på en detaljerad nivå kommit överens om hanteringen av stämnings- 
  
 ansökningar i elektronisk form. En elektronisk stämningsansökan 
  
 kommer att innehålla strukturerad information (information som är utfor- 
  
 mad och sorterad enligt vissa förutbestämda principer) och en stämnings- 
  
 ansökan i  
 pdf-format. 
  
 Den strukturerade informationen utgörs av uppgifter hänförliga till den 
  
 tilltalade och, i förekommande fall, övriga involverade personer. Vidare 
  
 utgörs den strukturerade informationen av uppgifter om den gärning som 
  
 den tilltalade åtalas för med angivande av framför allt tid och plats för 
  
 7 
  
 gärningen samt lagrum. Dessa uppgifter kommer som regel att ha Prop. 2011/12:126 registrerats i samband med att anmälan i ärendet upprättats hos polisen 
 och kommer därefter att ha överförts elektroniskt till Åklagarmyndig- hetens ärendehanteringssystem (Cåbra). Till domstolen kommer den strukturerade informationen att överföras i olika poster som kan sparas i domstolarnas mål- och ärendehanteringssystem (Vera). De strukturerade uppgifterna kommer sedan att användas vid upprättande av domen, som i sin tur kommer att överföras elektroniskt till Kriminalvården och andra berörda myndigheter i samband med att brottmålet avgörs. 
 Framtagandet av gärningsbeskrivningen i stämningsansökan sker med hjälp av en färdig mall för den aktuella brottsrubriceringen. När åklaga- ren anser att stämningsansökan är slutligt utformad färdigställs den och beslut om åtal fattas sedan i särskild ordning i Cåbra. Därefter utfärdar åklagaren ansökan, dvs. överför den till domstolen, genom ett nytt beslut i Cåbra. Genom beslutet om utfärdande genereras en stämningsansökan i  
 pdf-format 
  som till utseendet kommer att skilja sig från en ansökan i pappersform endast på så sätt att den saknar åklagarens underskrift. I stället kommer åklagarens namn automatiskt att stämplas in i sidhuvudet på stämningsansökan i samband med att åklagaren beslutar att skicka ansökan till domstol. Den elektroniska överföringen av stämningsansö- kan kommer att ske via SGSI (Swedish Government Secure Intranet), ett kommunikationsnätverk som ger säker kommunikation mellan myndig- heter. SGSI är skiljt från internet och dessutom är trafiken krypterad. Nätverket får endast användas av myndigheter som uppfyller gemensamt framtagna säkerhetskrav. 
 Åklagaren har möjlighet att bifoga förundersökningsprotokollet till den elektroniska stämningsansökningen när denna överförs till domstolen. Förundersökningsprotokoll som ges in på detta sätt kommer till varken innehåll eller utformning att skilja sig från ett förundersökningsprotokoll som ges in i pappersform. 
 5 Reformbehovet 
  
 Regeringens bedömning 
 : Det elektroniska informationsflödet mellan åklagare och domstol i brottmålsprocessen bör helt ersätta pappers- hanteringen. 
  
 Promemorians bedömning  
 överensstämmer med regeringens.  
 Remissinstanserna 
 : Samtliga remissinstanser delar promemorians 
 bedömning eller invänder inte mot den.  
 Domstolsverket  
 konstaterar att det övergripande syftet med arbetet med rättsväsendets informations- försörjning är att effektivisera brottmålshanteringen och öka kvaliteten i informationen och att ett viktigt led i detta är att ingivning av stämnings- ansökan och förundersökningsprotokoll enbart sker på elektronisk väg. Verket anser att förslagen i promemorian är nödvändiga för att detta ska vara möjligt, en uppfattning som delas av bl.a.  
 Ekobrottsmyndigheten 
 . 
  
 Skälen för regeringens bedömning 
 : Genom att ersätta det manuella informationsflödet mellan myndigheterna i rättskedjan med ett elektro- 
 8 
 niskt informationsflöde görs stora effektivitetsvinster. Bland annat Prop. 2011/12:126 kommer avsevärt mindre tid att behöva läggas på registrering av upp- 
 gifter och på traditionell pappershantering. Ett elektroniskt informa- tionsflöde mellan myndigheterna innebär dessutom att handläggningens kvalitet förbättras. Eftersom uppgifter inte behöver registreras flera gånger minskar antalet felkällor. Myndigheternas möjlighet att ge god service till enskilda underlättas, t.ex. skapas förutsättningar för parter i rättsprocessen att kunna följa sitt ärende genom rättskedjan, och hand- läggningstiderna förkortas. Ett elektroniskt informationsflöde i rätts- kedjan ger väsentligt förbättrade möjligheter att analysera information och kan därmed bidra till ny kunskap om brottsligheten och verksam- hetsresultaten. Detta skapar i sin tur förbättrade förutsättningar för brotts- bekämpningen och för möjligheterna att bedöma effektiviteten av de åtgärder som vidtas. 
 Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att de avsedda effektivi- tetsvinsterna kan uppnås fullt ut. Det elektroniska informationsflödet bör därför helt ersätta pappershanteringen. Formkrav, dvs. krav på att ett dokument eller meddelande ska ha en viss form eller tillkomma på visst sätt för att ha en viss rättsverkan, kan hindra att enbart elektronisk kommunikation eller dokumentation används. Regeringen anser därför, i likhet med promemorian och remissinstanserna, att formkrav som hindrar elektroniska rutiner att helt ersätta pappershanteringen bör avskaffas eller anpassas till de elektroniska rutinerna. Med denna utgångspunkt behand- las nedan först formkrav för åklagares stämningsansökan (avsnitt 6) och därefter formkrav för ingivning av förundersökningsprotokoll (avsnitt 7). 
 6 Formkrav för åklagares stämningsansökan 
  
 Regeringens förslag 
 : En åklagare ska kunna ansöka om stämning på elektronisk väg. Ansökan ska då vara undertecknad med en elektro- nisk signatur eller överföras på ett sätt som uppfyller motsvarande krav på säkerhet. 
  
 Promemorians förslag 
 : I promemorian föreslås att kravet i 45 kap. 4 § RB att åklagaren ska underteckna stämningsansökan ersätts med ett krav på att stämningsansökan ska förses med en säkerställbar uppgift om den åklagare som ansöker om stämning. 
  
 Remissinstanserna 
 : En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller invänder inte mot det.  
  
 E-delegationen 
  
 anser att det är svårt att utläsa av promemorian vilken säkerhetsnivå som eftersträvas för att skydda informationen i en elektronisk stämningsansökan. Vidare invän- der  
 E-delegationen 
  mot promemorians kritik mot elektroniska signaturer som baserar sig på certifikat och anser att det är en brist att promemorian inte närmare redogör för hur den valda lösningen förhåller sig till autenticitet och oavvislighet på sikt.  
 Domstolsverket  
 understryker vikten av att all information i en elektronisk stämningsansökan omfattas av samma säkerhet. Verket anser vidare att det nya formkrav som föreslås i promemorian bör göras tydligare. Dessutom framhåller Domstolsverket 
 9 
 att den elektroniska stämningsansökan utgörs av både informationen i Prop. 2011/12:126  
 pdf-filen 
  och den strukturerade informationen. Om innehållet i de båda 
 delarna skulle skilja sig åt är det enligt verkets uppfattning viktigt att det står klart för domstolarna vilken del som ska ha företräde.  
 Göteborgs tingsrätt  
 framför liknande synpunkter. Såväl Domstolsverket som  
 Data- inspektionen  
 anser att det bör klargöras hur det avsedda elektroniska uppgiftslämnandet förhåller sig till bestämmelserna om säker informa- tionsöverföring i personuppgiftslagen (1998:204). 
 Skälen för regeringens förslag 
 Nuvarande formkrav 
 Enligt 45 kap. 1 § RB ska en åklagare som vill väcka åtal göra detta genom att ge in en skriftlig ansökan om stämning till tingsrätten. Ett krav på skriftlighet brukar normalt inte anses hindra elektroniska rutiner (jfr departementspromemorian Formel, formkrav och elektronisk kommuni- kation, Ds 2003:29 s. 66 och 92 f.). Emellertid krävs enligt 45 kap. 4 § RB också att stämningsansökan ska undertecknas av åklagaren. Även om det finns vissa funktionella likheter mellan traditionella underskrifter och vissa elektroniska rutiner, får det förutsättas att explicita krav på under- skrift enligt rättegångsbalken inte kan uppfyllas på annat sätt än med namnteckning med penna på papper. Krav på underskrift kan därför inte inom ramen för gällande rätt fullgöras med elektroniska rutiner (jfr prop. 1999/2000:67 s. 12, prop. 2005/06:187 s. 9 och Ds 2003:29 s. 88 f.). Kravet att stämningsansökan ska undertecknas av åklagaren utgör alltså ett hinder mot att det elektroniska informationsflödet i brottmåls- processen helt kan ersätta pappershanteringen. 
 Kan kravet på undertecknande tas bort? 
 Att ett undertecknande inte kan ske med elektroniska rutiner innebär att formkravet måste tas bort eller anpassas till sådana rutiner för att åklaga- ren inte ska vara tvungen att parallellt med den elektroniska ingivningen också ge in stämningsansökan i pappersform. Det bör först övervägas om ett formkrav överhuvudtaget behövs eller om det kan avskaffas. 
 En underskrift sägs ibland vara ett uttryck för en vilja. Den som skriver under någonting får anledning att överväga innebörden och vikten av det som undertecknas. Detta kan vara angeläget exempelvis när konsument- skyddsintressen gör sig gällande. I andra fall torde det snarare vara så att huvudsyftet med underskriften är att koppla handlingen till en utställare och därmed garantera att viljeyttringen härrör från honom eller henne. Den sistnämnda funktionen, dvs. utställarangivelsen, torde vara den viktigaste i processrättsliga sammanhang. 
 Behovet av att ställa krav på underskrift av processinlagor har över- vägts vid flera tidigare tillfällen. I samband med ett lagstiftningsärende år 1994 fann regeringen att det var tveksamt om man skulle kunna avstå från bestämmelser om egenhändigt undertecknande när det gäller så viktiga handlingar som stämningsansökningar. Kravet på att en stäm- ningsansökan ska vara egenhändigt undertecknad borde därför enligt vad 
 10 
 regeringen angav, åtminstone tills vidare, stå kvar (prop. 1993/94:190 s. Prop. 2011/12:126 108, jfr även Ds 2003:29 s. 66 f. och 88 där motsvarande bedömning 
 gjordes). 
 Regeringen noterar att Åklagarmyndigheten i promemorian utgår från att det fortfarande behövs någon form av utställarangivelse när en åklagare ger in en stämningsansökan, oavsett om ingivningen sker på traditionellt sätt eller på elektronisk väg, och att ingen remissinstans framför någon annan uppfattning. En stämningsansökan som ges in av en åklagare är en handling som initierar ett förfarande av stor betydelse, inte minst för den som åtalet riktar sig mot. Regeringen bedömer att det med hänsyn härtill finns ett behov av att kunna säkerställa utställare och inne- håll och anser därför, i likhet med promemorian och remissinstanserna, att det alltjämt bör finnas ett formkrav. Detta behöver dock inte hindra att det öppnas en möjlighet för åklagare att ansöka om stämning på elektronisk väg. 
 Promemorians förslag 
 I promemorian föreslås att det nuvarande kravet att åklagaren ska under- teckna stämningsansökan tas bort och ersätts med ett krav på att ansökan ska förses med en säkerställbar uppgift om den åklagare som ansöker om stämning. 
  
 E-delegationen 
  
 anser att det är svårt att utläsa av övervägandena i promemorian vilken säkerhetsnivå som eftersträvas men att den för närvarande verkar vara knuten till rutiner i de befintliga tekniska syste- men. Detta kan enligt delegationen vara nödvändigt nu men på sikt bör målsättningen vara att nå myndighetsgemensamma strukturer, vilka även bör innefatta säkerhetslösningarna.  
 Domstolsverket  
 anser att det i prome- morian föreslagna formkravet är något otydligt och att dess utformning bör övervägas ytterligare. 
 Regeringen konstaterar att förslaget att det ska finnas en säkerställbar uppgift om åklagaren inte i sig innefattar ett formkrav och inte heller någon nivå på den säkerhet som eftersträvas. Kravet på säkerställbar uppgift är i promemorian tydligt kopplat till den tekniska lösning som har valts för elektroniska stämningsansökningar. Bland annat med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen anser regeringen, i likhet med  
 E-dele- 
  gationen, att ett krav som är helt knutet till en specifik teknisk lösning inte är idealiskt. Som Domstolsverket påtalar skulle det föreslagna kravet på säkerställbar uppgift, utan denna anknytning, framstå som oklart. Det skulle då närmast bli upp till domstolen att avgöra vad som krävs för att uppgiften ska anses säkerställbar och att bedöma om uppgiften i det enskilda fallet är det. En sådan ordning framstår som mindre lämplig. Regeringen ser mot denna bakgrund skäl att välja en annan utformning av formkravet än den som föreslås i promemorian. 
 Elektronisk signatur som utställarangivelse 
 Utformningen av formkravet i rättegångsbalken bör vara så tydlig som möjligt. Med tanke på att det rör sig om en processrättslig reglering bör 
 11 
 den inte kompletteras genom bestämmelser i förordning eller genom myndighetsföreskrifter. 
 När nya formkrav som tillåter elektroniska rutiner under senare år har införts på skilda rättsområden har olika lagtekniska konstruktioner valts, t.ex. elektroniska signaturer och elektroniska dokument (se t.ex. prop. 2005/06:28 s. 20 f. och prop. 2005/06:135 s. 26 f.). Enligt regeringen framstår det som mest naturligt att i första hand överväga en utställar- verifiering i form av en elektronisk signatur. 
 En elektronisk signatur kan i en rättegång ha samma funktion som en underskrift. Äktheten av en traditionell namnunderskrift kan dock sällan kontrolleras av domstolen. För en motpart eller annan kan det vara enklare. I sista hand står endast kriminaltekniska metoder till buds. Vid användning av elektroniska rutiner beträffande en inlaga som ges in till domstol kan i stället utställarkontrollen normalt ske omedelbart i dom- stolen. För motparten kan det vara svårare att göra kontrollen. 
 Möjligheten att bedöma äktheten skiljer sig alltså åt mellan de båda metoderna. Något principiellt hinder mot att tillmäta elektroniska under- skrifter samma betydelse som namnteckningar har dock inte ansetts föreligga i tidigare lagstiftningsärenden (se t.ex. prop. 2004/05:85 s. 306). Det finns enligt regeringens uppfattning inte skäl att nu göra någon annan bedömning. Tekniken med elektroniska signaturer präglas av hög säkerhet och i det praktiska rättslivet har systemet med sådana signaturer i stället för namnunderskrifter fungerat väl. Regeringen anser därför att systemet bör kunna användas även för åklagarens undertecknande av en stämningsansökan. 
 Det är nu fråga om ansökningar som kommer att ges in av myndig- hetsföreträdare och inte av privaträttsliga subjekt. Regeringen bedömer därför att det inte är påkallat att ställa särskilda krav på den elektroniska signaturen. Av samma skäl bör det lämnas visst utrymme för berörda myndigheter att välja någon annan teknisk lösning för att säkerställa utställaren och innehållet, förutsatt att metoden i fråga uppfyller mot- svarande krav på säkerhet som en elektronisk signatur. Som framgår av promemorian har noggranna överväganden gjorts när det gäller valet av teknisk lösning och därmed säkerhetsnivå. Den elektroniska överföringen kommer att ske via SGSI, vilket är ett kommunikationsnätverk som ger säker kommunikation mellan myndigheter (se närmare avsnitt 4.3). Åklagarmyndigheten bedömer i promemorian att den valda tekniska lösningen för elektroniska stämningsansökningar når upp till säkerhets- nivån för elektronisk signatur. Regeringen delar den bedömningen. I lagrådsremissen föreslogs därför att det som ett alternativ till en elektronisk signatur ska vara godtagbart att överföra stämningsansökan på ett sådant sätt att motsvarande säkerhet uppnås.  
 Lagrådet  
 föreslår att det i stället anges att överförandet ska ske på ett sätt som uppfyller minst lika höga krav på säkerhet som en elektronisk signatur. Den lydelse som Lagrådet föreslår kan skapa osäkerhet om huruvida åklagarna borde välja en teknisk metod med högre säkerhet än den som redovisas i promemorian. Regeringen anser därför att bestämmelsen bör utformas på det sätt som föreslogs i lagrådsremissen. 
 Lagrådet väcker också i sammanhanget frågan om att helt avskaffa formkravet. Som ovan anges bedömer regeringen att det alltjämt bör 
 Prop. 2011/12:126 
 12 
 finnas ett formkrav. Det kan dock finnas anledning att återkomma i Prop. 2011/12:126 frågan vid senare tillfälle. 
 Även om de allra flesta stämningsansökningar kommer att ges in på elektronisk väg får man nog under en tid räkna med att stämningsansök- ningar i pappersform kan förekomma i viss utsträckning. Det finns alltså skäl att låta det traditionella kravet på undertecknande finnas kvar. 
 Rättegångsbalkens regler, även efter den ändring som nu föreslås, är tydliga när det gäller stämningsansökans innehåll och funktion i rätte- gången. De farhågor som  
 Domstolsverket  
 och  
 Göteborgs tingsrätt  
 fram- för beträffande förhållandet mellan uppgifterna i stämningsansökan i pdf- format och den strukturerade informationen synes vara av närmast prak- tisk och teknisk natur, vilket enligt regeringens uppfattning inte är något som kan eller bör lösas genom förtydliganden i balken. I stället framstår det som naturligt att den närmare hanteringen av åklagarens ingivande av elektroniska stämningsansökningar till tingsrätt klargörs inom ramen för det fortsatta arbetet med rättsväsendets informationsförsörjning och genom dialog mellan berörda myndigheter. 
  
 Domstolsverket  
 framför vidare, liksom  
 Datainspektionen 
 , att det bör klargöras hur det avsedda elektroniska uppgiftslämnandet förhåller sig till bestämmelserna om säker informationsöverföring i 31 § personupp- giftslagen (1998:204). Denna bestämmelse riktar sig till och ställer krav på den personuppgiftsansvarige, i detta fall Åklagarmyndigheten och domstolen, att vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda de personuppgifter som behandlas. Det är således upp till be- rörda myndigheter att se till att åstadkomma en lämplig säkerhetsnivå för behandlingen av personuppgifterna i den elektroniska stämningsansökan. 
  
 7 
  
 Formkrav för ingivning av förundersökningsprotokoll 
  
 Regeringens förslag 
 : Kravet att åklagaren till rätten ska ge in proto- koll eller anteckningar från förundersökningen  
 i utskrift  
 tas bort. 
  
 Promemorians förslag  
 överensstämmer med regeringens.  
 Remissinstanserna 
 : De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget eller 
 invänder inte mot det.  
 Sveriges advokatsamfund  
 anser att det måste säkerställas att elektronisk ingivning av förundersökningsprotokoll inte innebär försämrad kvalitet på t.ex. fotografier. Vidare anser Advokat- samfundet att en offentlig försvarare alltid måste ha rätt att få del av förundersökningsprotokollet i pappersform.  
 Domstolsverket  
 utgår från att det även fortsättningsvis kommer att vara åklagarens ansvar att distri- buera förundersökningsprotokollet till parter och ombud i pappersform.  
 Västmanlands tingsrätt  
 ifrågasätter om domstolen har nytta av förunder- sökningsprotokollet i dess helhet och föreslår att bestämmelsen i stället utformas som en skyldighet att i nödvändig omfattning ge in hela eller delar av förundersökningen. 
  
 Skälen för regeringens förslag 
 : Har förundersökning ägt rum i ett mål 
 ska åklagaren enligt 45 kap. 7 § RB, då åtalet väcks eller så snart som 
 13 
  
 möjligt därefter, till rätten ge in bl.a. utskrift av förundersökningsproto- 
  
 Prop. 2011/12:126 
  
 kollet eller anteckningar från förundersökningen. Begreppet utskrift 
  
 kan enligt regeringens mening inte användas på ett meningsfullt sätt om 
  
 elektroniska handlingar utan endast i de fall man avser en pappershand- 
  
 ling. Regeringen bedömer således att utskriftskravet i 45 kap. 7 § RB 
  
 hindrar att förundersökningsprotokollet endast ges in på elektronisk väg. 
  
 Bestämmelsen i 45 kap. 7 § RB syftar framför allt till att göra 
  
 förundersökningsprotokollet tillgängligt för rätten. Förundersöknings- 
  
 protokollet kan ge rätten värdefulla upplysningar, t.ex. om tidsåtgången 
  
 vid en huvudförhandling och behovet av personutredning (se NJA II 
  
 1943 s. 570 och prop. 1986/87:89 s. 99 f.). Materialet från förunder- 
  
 sökningen kan också användas när ett mål avgörs på handlingarna 
  
 (45 kap. 10 a § RB), då huvudförhandling hålls i målsägandes eller den 
  
 tilltalades utevaro (46 kap. 6 § RB) eller när en förhörsperson vid en 
  
 huvudförhandling lämnar uppgifter som avviker från tidigare uttalanden 
  
 (35 kap. 14 § RB). 
  
 Vid tidpunkten för tillkomsten av bestämmelsen i 45 kap. 7 § RB fanns 
  
 det rimligen inte något annat praktiskt möjligt sätt att redovisa relevanta 
  
 förundersökningsuppgifter till domstolen än i pappersform. Enligt vad 
  
 som anges i promemorian finns det ingen skillnad mellan de förunder- 
  
 sökningsprotokoll som för närvarande skickas till domstolen i pappers- 
  
 form och de förundersökningsprotokoll som är tänkta att bifogas elektro- 
  
 niskt tillsammans med den elektroniska stämningsansökan. Syftet med 
  
 bestämmelsen i 45 kap. 7 § RB bör enligt regeringens mening således 
  
 kunna uppnås genom elektronisk ingivning av förundersöknings- 
  
 protokollet likaväl som genom ingivning av protokollet i pappersform. 
  
 Regeringen anser, liksom  
 Sveriges advokatsamfund 
 , att det är viktigt att 
  
 elektronisk ingivning av förundersökningsprotokoll inte innebär försäm- 
  
 rad kvalitet på uppgifterna i protokollet, t.ex. fotografier. Det kan antas 
  
 att fotografier som ingår i ett förundersökningsmaterial som regel 
  
 kommer att vara digitala och att kvaliteten på dessa därmed inte kommer 
  
 att påverkas av att materialet presenteras i digital form. Om det i något 
  
 fall skulle vara fråga om fotografier vars kvalitet på något avgörande sätt 
  
 försämras vid en elektronisk överföring måste självfallet åklagaren i 
  
 stället eller som komplement ge in fotografierna i annan form. Samman- 
  
 taget bedömer regeringen att kravet på att förundersökningsprotokoll 
  
 m.m. ska ges in i utskrift kan tas bort. 
  
 Domstolsverket  
 och  
 Sveriges advokatsamfund  
 framför synpunkter 
  
 beträffande tillämpningen av bestämmelsen i 23 kap. 21 § fjärde stycket 
  
 RB. Av denna bestämmelse följer att den misstänkte eller dennes försva- 
  
 rare har rätt att på begäran få en avskrift av protokoll eller anteckningar 
  
 från förundersökningen. Har en offentlig försvarare förordnats för den 
  
 misstänkte, ska en avskrift utan särskild begäran lämnas eller sändas till 
  
 försvararen. Regeringen konstaterar att bestämmelsen i fråga inte är 
  
 föremål för några överväganden i detta lagstiftningsärende och att någon 
  
 förändring alltså inte är aktuell när det gäller försvararens rätt att få en 
  
 avskrift av förundersökningsprotokollet eller vem som har ansvaret för 
  
 att så sker. Advokatsamfundet framför vidare att en försvarare som själv 
  
 behöver göra en utskrift av förundersökningsprotokollet har rätt till 
  
 skälig ersättning för detta och att ett förtydligande med den innebörden 
  
 bör föras in i Domstolsverkets författningssamling. Det ankommer dock 
  
 14 
  
 inte på regeringen att ta ställning till om det behövs något förtydligande i Prop. 2011/12:126 den författningssamlingen. 
 När det gäller synpunkterna från  
 Västmanlands tingsrätt  
 anser regeringen att det inte nu finns anledning att närmare överväga en för- ändring av skyldigheten som sådan att ge in material från förundersök- ningen eller i vilken omfattning detta ska ske. 
 8 Ikraftträdande 
  
 Regeringens förslag 
 : Lagändringarna ska träda i kraft den 1 juli 2012.  
 Regeringens bedömning 
 : Några särskilda övergångsbestämmelser 
 behövs inte. 
  
 Promemorians förslag 
 : I promemorian föreslås att lagförslagen ska träda i kraft den 1 april 2012. 
  
 Remissinstanserna 
 : Ingen remissinstans invänder mot förslaget. 
 Skälen för regeringens förslag och bedömning 
 : Åklagarna kommer i april 2012 att börja skicka elektroniska stämningsansökningar och för- undersökningsprotokoll till domstolarna. Nuvarande formkrav i rätte- gångsbalken innebär att stämningsansökningar och förundersöknings- protokoll också måste ges in i pappersform. Anpassningen av form- kraven till elektroniska rutiner bör därför ske så snart som möjligt. Regeringen föreslår att lagändringarna träder i kraft den 1 juli 2012. 
  
 Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 
 9 Konsekvenser av förslagen 
  
 Regeringens bedömning 
 : De föreslagna lagändringarna skapar förut- sättningar för en effektivare handläggning och kommer på sikt att leda till besparingar. De kostnader som under en övergångsperiod kan upp- komma hos domstolarna bör finansieras inom ramen för befintliga anslag. 
  
 Promemorians bedömning  
 överensstämmer med regeringens.  
 Remissinstanserna 
 : Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig särskilt i 
 denna del.  
 Luleå tingsrätt  
 anser att regelverket för tingsrätternas arki- vering måste ändras och domstolarna utrustas med nödvändiga tekniska hjälpmedel innan förslagen i promemorian kan genomföras. Kostnads- ökningarna för domstolarna kommer annars att bli kännbara.  
 Domstols- verket  
 instämmer i promemorians bedömning att förslagen på sikt kommer att innebära besparingar. Verket utvecklar vilka kostnads- konsekvenser förslagen kommer att medföra för Sveriges Domstolar på kort sikt, bl.a. för att skriva ut förundersökningsprotokoll och göra investeringar i ny teknik. 
 Skälen för regeringens bedömning 
 : De förändringar som regeringen 
  
 föreslår i denna lagrådsremiss möjliggör en övergång till elektroniska 
 15 
 rutiner för ingivning av stämningsansökningar och förundersöknings- Prop. 2011/12:126 protokoll. För Åklagarmyndighetens och Ekobrottsmyndighetens perso- 
 nal innebär detta mindre arbete. Stämningsansökningar och förunder- sökningsprotokoll kommer endast i undantagsfall att behöva skickas per post till domstolarna vilket leder till förenklad ärendehantering och minskade pappers- och portokostnader. Eftersom leveransen kan garan- teras omedelbart vid elektronisk överföring kommer det heller inte att behövas några åtgärder från personalens sida för att konstatera att en postbefordran eller en överföring per telefax har nått mottagaren. 
 Som  
 Luleå tingsrätt  
 och  
 Domstolsverket  
 påpekar innebär en övergång till elektroniska rutiner att domstolarna i viss utsträckning kan behöva skriva ut stämningsansökningar och förundersökningsprotokoll, t.ex. för att kunna genomföra en huvudförhandling på ett ändamålsenligt sätt eller för arkivering. Domstolsverket har dock, tillsammans med övriga myn- digheter som berörs av arbetet med rättsväsendets informations- försörjning, fått i uppdrag att arbeta för en anpassning av verksamheten till införandet av ett strukturerat elektroniskt informationsflöde så att den effektivitets- och kvalitetsnytta som skapas tillvaratas fullt ut. Vidare pågår ett arbete i Justitiedepartementet med att ta fram en ny reglering för personuppgiftsbehandling i domstolarna där frågan om elektroniskt be- varande ska regleras. Regeringen bedömer därför att det endast under en övergångsperiod bör finnas behov av att skriva ut stämningsansökningar och uppgifter ur förundersökningsprotokoll. De kostnader som kan upp- komma till följd av detta kan enligt regeringens bedömning hanteras inom befintligt anslag. 
 För enskilda bör lagförslagen kunna medföra fördelar i form av bl.a. kortare handläggningstider. 
 Förslagen skapar förutsättningar för att elektronisk ingivning av stämningsansökningar och förundersökningsprotokoll helt kan ersätta pappershanteringen, vilket kommer att innebära en minskad pappers- användning. Dessutom kommer behovet av postbefordran, med de trans- porter som är förknippade med detta, att minska. Regeringen bedömer därför att förslagen kommer att ha en positiv påverkan på miljön. 
 10 Författningskommentar 
 Förslaget till lag om ändring i rättegångsbalken 
 45 kap. 4 § 
 I stämningsansökan  
 ska  
 åklagaren uppge: 
  
 1. 
  
 den tilltalade, 
  
 2. 
  
 målsäganden, om någon sådan finns, 
  
 3. 
  
 den brottsliga gärningen med uppgift om tid och plats för dess förövande och de övriga omständigheter som behövs för dess kännetecknande samt de bestämmelser som är tillämpliga, 
  
 4. 
  
 de bevis som åberopas och vad som  
  
 ska  
 styrkas med varje bevis, samt 
  
 5. 
  
 de omständigheter som gör domstolen behörig, om inte behörigheten fram- går på annat sätt. 
  
 Vill åklagaren i samband med att åtalet väcks även väcka talan om enskilt 
  
 anspråk enligt 22 kap. 2 §,  
 ska åklagaren  
 i ansökan  
 lämna  
 uppgift om anspråket 
  
 16 
  
 och de omständigheter som det grundas på samt de bevis som åberopas och vad  
 Prop. 2011/12:126  
 som  
 ska  
 styrkas med varje bevis. 
 Om den tilltalade är eller har varit anhållen eller häktad på grund av misstanke om brott som omfattas av åtalet,  
 ska  
 åklagaren ange detta i stämningsansökan. Uppgift  
 ska  
 dessutom lämnas om tiden för frihetsberövandet. 
 Har åklagaren några önskemål om hur målet  
 ska  
 handläggas, bör dessa anges i stämningsansökan. 
 Ansökan  
 ska  
 vara undertecknad av åklagaren.  
 En ansökan som ges in på elektronisk väg ska vara undertecknad med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer eller överföras på ett sätt som uppfyller motsvarande krav på säkerhet. 
  
 Paragrafen behandlar vad en stämningsansökan som ges in av en åkla- gare i brottmål ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 6. 
 Kravet i  
 femte stycket  
 att stämningsansökan ska undertecknas av åklagaren kompletteras med en bestämmelse som föreskriver att en ansökan som ges in på elektronisk väg ska vara undertecknad med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elektro- niska signaturer eller överföras på ett sätt som uppfyller motsvarande krav på säkerhet. Som en första möjlighet kan en stämningsansökan som ges in elektroniskt till domstol alltså undertecknas med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen om kvalificerade elektroniska signaturer. En elektronisk signatur anges där som data i elektronisk form som är fogad till eller logiskt knuten till andra elektroniska data och som används för att kontrollera att innehållet härrör från den som framstår som utställare och att det inte har förvanskats (se närmare prop. 1999/2000:117 s. 39). 
 Som ett alternativ till undertecknande med en elektronisk signatur kan utställare och innehåll säkerställas genom överföringen som sådan, förut- satt att denna uppfyller motsvarande krav på säkerhet som den elektro- niska signaturen. Ändringen möjliggör för åklagare att ge in stämnings- ansökan enbart på elektronisk väg. 
 Övriga ändringar är endast språkliga. 
 45 kap. 7 § 
 Har förundersökning ägt rum i målet,  
 ska  
 åklagaren, då åtalet väcks eller så snart som möjligt därefter, till rätten ge in protokoll eller anteckningar från förunder- sökningen samt de skriftliga handlingar och föremål som  
 åberopas  
 som bevis. Sådant som inte rör åtalet bör dock inte ges in. 
 I paragrafen anges vad åklagaren ska ge in till rätten vid väckande av åtal. Övervägandena finns i avsnitt 7. 
 Kravet på att protokoll eller anteckningar från förundersökningen ska ges in till rätten  
 i utskrift  
 tas bort. Därmed finns det inte något hinder mot att åklagaren ger in de aktuella handlingarna enbart i elektronisk form. 
 Övriga ändringar är endast språkliga. 
 17 
 Promemorians lagförslag 
 Prop. 2011/12:126 
 Bilaga 1 
 Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken 
 Härigenom föreskrivs att 45 kap. 4 och 7 §§ rättegångsbalken ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 45 kap. 
 4 § 
 1 
  
 I stämningsansökan ska åklagaren uppge: 
  
 1. 
  
 den tilltalade, 
  
 2. 
  
 målsäganden, om någon sådan finns, 
  
 3. 
  
 den brottsliga gärningen med uppgift om tid och plats för dess förövande och de omständigheter, som behövs för dess kännetecknande, samt de bestämmelser som är tillämpliga, 
  
 4. 
  
 de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis, samt 
  
 5. 
  
 de omständigheter som gör domstolen behörig, om inte behörig- heten framgår på annat sätt. 
  
 Vill åklagaren i samband med att åtalet väcks även väcka talan om enskilt anspråk enligt 22 kap. 2 §, ska i ansökan lämnas uppgift om anspråket och de omständigheter som det grundas på samt de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. 
 Om den tilltalade är eller har varit anhållen eller häktad på grund av misstanke om brott som omfattas av åtalet,  
 ska  
 åklagaren ange detta i stämningsansökan. Uppgift ska dessutom lämnas om tiden för frihets- berövandet. 
 Har åklagaren några önskemål om hur målet ska handläggas, bör dessa anges i stämningsansökan. 
  
 Ansökan ska vara undertecknad 
  
 Ansökan ska förses med en 
  
 av åklagaren. 
  
 säkerställbar uppgift om den åkla- 
  
 gare som ansöker om stämning. 
  
 7 § 
 2 
  
 Har förundersökning ägt rum i målet,  
 skall  
 åklagaren, då åtalet väcks eller så snart som möjligt därefter, till rätten ge in  
 utskrift av  
 protokoll eller anteckningar från förundersökningen samt de skrift- liga handlingar och föremål som han vill åberopa som bevis. Sådant som inte rör åtalet, bör dock inte ges in. 
 Har förundersökning ägt rum i målet,  
 ska  
 åklagaren, då åtalet väcks eller så snart som möjligt därefter, till rätten ge in protokoll eller anteckningar från förunder- sökningen samt de skriftliga hand- lingar och föremål som han vill åberopa som bevis. Sådant som inte rör åtalet, bör dock inte ges in. 
  
 1 
  
 Senaste lydelse 2005:683. 
  
 2 
  
 Senaste lydelse 1987:747. 
  
 18 
 Förteckning över remissinstanser 
 Efter remiss har yttrande över promemorian Framställning om ändringar i rättegångsbalken lämnats av Riksdagens ombudsmän, Hovrätten över Skåne och Blekinge, Södertörns tingsrätt, Västmanlands tingsrätt, Göte- borgs tingsrätt, Luleå tingsrätt, Justitiekanslern, Domstolsverket, Eko- brottsmyndigheten, Rikspolisstyrelsen, Kriminalvården, Brottsföre- byggande rådet, Brottsoffermyndigheten, Rättsmedicinalverket, Data- inspektionen, Kustbevakningen, Tullverket, Skatteverket, Statskontoret,  
 E-delegationen, 
  Juridiska fakulteten vid Stockholms universitet, Riks- arkivet och Sveriges advokatsamfund. 
 Riksrevisionen har avstått från att yttra sig. Sveriges domareförbund har inte hörts av. 
 Prop. 2011/12:126 
 Bilaga 2 
 19 
  
 Lagrådsremissens lagförslag 
  
 Prop. 2011/12:126 
  
 Bilaga 3 
  
 Härigenom föreskrivs att 45 kap. 4 och 7 §§ rättegångsbalken ska ha 
  
 följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 45 kap. 
  
 4 § 
 1 
  
 I stämningsansökan  
 skall  
 åkla- 
  
 I stämningsansökan  
 ska  
 åkla- 
  
 garen uppge: 
  
 garen uppge: 
  
 1. den tilltalade, 
  
 1. den tilltalade, 
  
 2. målsäganden, 
  
 om 
  
 någon 
  
 2. målsäganden, 
  
 om 
  
 någon 
  
 sådan finns, 
  
 sådan finns, 
  
 3. den brottsliga gärningen med 
  
 3. den brottsliga gärningen med 
  
 uppgift om tid och plats för dess 
  
 uppgift om tid och plats för dess 
  
 förövande och de övriga omstän- 
  
 förövande och de övriga omstän- 
  
 digheter 
 ,  
 som behövs för dess 
  
 digheter som behövs för dess 
  
 kännetecknande 
 ,  
 samt de bestäm- 
  
 kännetecknande samt de bestäm- 
  
 melser 
 ,  
 som är tillämpliga, 
  
 melser som är tillämpliga, 
  
 4. de bevis 
  
 som åberopas och 
  
 4. de bevis 
  
 som 
  
 åberopas och 
  
 vad som  
 skall  
 styrkas med varje 
  
 vad som  
 ska  
 styrkas med varje 
  
 bevis, samt 
  
 bevis, samt 
  
 5. de omständigheter 
  
 som gör 
  
 5. de omständigheter 
  
 som gör 
  
 domstolen behörig, om inte behö- 
  
 domstolen behörig, om inte behö- 
  
 righeten framgår på annat sätt. 
  
 righeten framgår på annat sätt. 
  
 Vill åklagaren i samband med 
  
 Vill åklagaren i samband med 
  
 att åtalet väcks även väcka talan 
  
 att åtalet väcks även väcka talan 
  
 om enskilt anspråk enligt 22 kap. 
  
 om enskilt anspråk enligt 22 kap. 
  
 2 §,  
 skall  
 i ansökan lämnas uppgift 
  
 2 §,  
 ska det  
 i ansökan lämnas upp- 
  
 om anspråket och de omständig- 
  
 gift om anspråket och de omstän- 
  
 heter som det grundas på samt de 
  
 digheter som det grundas på samt 
  
 bevis som åberopas och vad som 
  
 de bevis som åberopas och vad 
  
 skall  
 styrkas med varje bevis. 
  
 som  
 ska  
 styrkas med varje bevis. 
  
 Om den tilltalade är eller har 
  
 Om den tilltalade är eller har 
  
 varit anhållen eller häktad på 
  
 varit anhållen eller häktad på 
  
 grund av misstanke om brott som 
  
 grund av misstanke om brott som 
  
 omfattas av åtalet,  
 skall  
 åklagaren 
  
 omfattas av åtalet,  
 ska  
 åklagaren 
  
 ange 
  
 detta 
  
 i 
  
 stämningsansökan. 
  
 ange 
  
 detta i 
  
 stämningsansökan. 
  
 Uppgift  
 skall  
 dessutom lämnas om 
  
 Uppgift  
 ska  
 dessutom lämnas om 
  
 tiden för frihetsberövandet. 
  
 tiden för frihetsberövandet. 
  
 Har 
  
 åklagaren 
  
 några 
  
 önskemål 
  
 Har 
  
 åklagaren några 
  
 önskemål 
  
 om hur målet  
 skall  
 handläggas, bör 
  
 om hur målet  
 ska  
 handläggas, bör 
  
 dessa anges i stämningsansökan. 
  
 dessa anges i stämningsansökan. 
  
 Ansökan 
  
 skall 
  
 vara underteck- 
  
 Ansökan  
 ska  
 vara undertecknad 
  
 1 
 Senaste lydelse 2005:683. 
 20 
  
 nad av åklagaren. 
  
 av åklagaren.  
 En ansökan som ges 
  
 in på elektronisk väg ska vara 
  
 undertecknad med en elektronisk 
  
 signatur enligt 2 § lagen 
  
 (2000:832) om kvalificerade elek- 
  
 troniska signaturer eller överföras 
  
 på ett sätt som uppfyller motsva- 
  
 rande krav på säkerhet. 
  
 7 § 
 2 
  
 Har förundersökning ägt rum i målet,  
 skall  
 åklagaren, då åtalet väcks eller så snart som möjligt därefter, till rätten ge in  
 utskrift av  
 protokoll eller anteckningar från förundersökningen samt de skrift- liga handlingar och föremål som han vill åberopa som bevis. Sådant som inte rör åtalet 
 ,  
 bör dock inte ges in. 
 Har förundersökning ägt rum i målet,  
 ska  
 åklagaren, då åtalet väcks eller så snart som möjligt därefter, till rätten ge in protokoll eller anteckningar från förunder- sökningen samt de skriftliga hand- lingar och föremål som han  
 eller hon  
 vill åberopa som bevis. Sådant som inte rör åtalet bör dock inte ges in. 
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2012. 
  
 2  
 Senaste lydelse 1987:747. 
 Prop. 2011/12:126 
 Bilaga 3 
 21 
 Lagrådets yttrande 
 Utdrag ur protokoll vid sammanträde  
 2012-03-08 
  
 Närvarande:  
 F.d. justitierådet Morales, f.d. regeringsrådet White och justitierådet Kirby. 
 Elektronisk stämningsansökan i brottmål 
 Enligt en lagrådsremiss den 1 mars 2012 (Justitiedepartementet) har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i rättegångsbalken. 
 Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Wilson. Förslaget föranleder följande yttrande av  
 Lagrådet: 
  
 I remissen föreslår regeringen att det nuvarande kravet på att stämnings- ansökningar ska vara undertecknade av åklagaren modifieras så att det blir möjligt att ge in sådana ansökningar på elektronisk väg. Vidare föreslås att förundersökningsprotokoll ska kunna ges in i elektronisk form. 
 45 kap. 4 § 
 Femte stycket innehåller ett formkrav beträffande stämningsansök- ningar. De ska idag undertecknas av åklagaren. I remissen föreslås att detta formkrav kompletteras med möjlighet för åklagaren att i stället för att signera stämningsansökan med sin egenhändiga namnteckning använda sig av antingen elektronisk signatur eller en särskilt säker rutin för elektronisk överföring av stämningsansökan till domstolen. 
 Enligt förslaget ska en åklagare kunna ansöka om stämning på elektronisk väg. Ansökan ska då i första hand vara undertecknad med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer. Syftet är att säkerställa utställaren, dvs. åklagaren, och innehållet i stämningsansökan. Som ett alternativ bör det enligt remissen vara godtagbart att överförandet av stämningsansökan sker på ett sådant sätt att motsvarande säkerhet uppnås. Detta får förstås så att utställarens identitet ska säkerställas på ett lika säkert sätt som med en elektronisk signatur. Detta bör komma till tydligare uttryck i lagtexten. Lagrådet föreslår att stycket ges följande lydelse: 
 Ansökan ska vara undertecknad av åklagaren. En ansökan som ges in på elektronisk väg ska vara undertecknad med en elektronisk signatur enligt 2 § lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer eller överföras på ett sätt som uppfyller minst lika höga krav på säkerhet som en elektronisk signatur. 
 Lagrådet vill tillägga att en föreskrift om att stämningsansökningar som förs över på elektronisk väg från åklagaren till domstolen ska hanteras enligt en särskilt säker datarutin inte är ett formkrav på samma sätt som kravet på egenhändig namnteckning eller elektronisk signatur. Lagrådet ifrågasätter om det inte är enklare att avskaffa formkravet och i stället i 
 Prop. 2011/12:126 
 Bilaga 4 
 22 
 en ny punkt 6 i första stycket föreskriva att i stämningsansökan ska uppgift lämnas om åklagarens namn och åklagarmyndighetens adress. 
 Prop. 2011/12:126 
 Bilaga 4 
 23 
 Justitiedepartementet 
 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 mars 2012 
 Närvarande: Statsministern Ramos, ordförande, och statsråden Kennedy, Weaver, Stewart, Walker, Robles, Rosales, Sharp, Barnes, Zimmerman, Simpson, Jackson, Smith, Young, Elmsäter- Svärd, Pennington, Davis, Lööf 
 Föredragande: statsrådet Ask 
 Regeringen beslutar proposition 2011/12:126 Elektronisk stämningsansökan i brottmål. 
 Prop. 2011/12:126 
 24