6 Kunskapsplattformen 
  
 6.1 
  
 Bakgrund 
  
 Av direktivet till Samordningsrådet för smarta elnät (2012:48) framgår att rådet ska etablera en kunskapsplattform för att öka kunskaperna om framtida krav på elnäten och om nyttan och möj- ligheterna med ny teknik. Målgruppen ska vara bred men fokus ska ligga på elmarknadens aktörer, sakägare och intresseorganisationer samt närmast berörda branscher. Kunskapsplattformen ska även vara en väg in för den som söker information om smarta elnät och som vill veta vilken myndighet eller organisation man ska vända sig till. Kunskapsplattformen ska vara en webbplats, som också kan vara rådets kanal för verksamheten. 
 Rådet ska ta fram en övergripande strategi och årliga kommuni- kationsplaner för webbplatsen. Därutöver specificerar direktivet inte bara en mängd innehåll och funktioner för webbplatsen, utan också vilka övriga kommunikationsaktiviteter rådet ska genomföra och hur de ska integreras med webbplatsen. 
 Arbetsprocesser och resursanvändning i arbetet med webb- platsen redovisas i avsnitt 1.4. 
  
 6.2 
  
 Kommunikationsplanering 
  
 6.2.1 
  
 Övergripande kommunikationsstrategi och prioriterade målgrupper 
  
 Under vintern 2012/2013 initierade rådet ett arbete för att ta fram en övergripande kommunikationsstrategi och genomförde en förstudie till webbplatsen. I arbetet ingick dessutom att utforma en grafisk profil för digitalt och tryckt material. Syftet var att detta tillsammans skulle resultera i ett styrdokument som kunde 
 289 
  
 Kunskapsplattformen 
  
 SOU 2014:84 
  
 användas i kravställningen mot webbyrån och internt stöd vid framtagande av innehåll och andra val. 
 Det styrdokument 
 283F 
  
 1  
 som rådet antog i februari 2013 grundar sig på följande underlag: 
  
 Kommittédirektivet: detaljerade skrivningar om syfte, mål- grupper, innehåll och funktioner. 
  
 Behovsanalys: elva telefonintervjuer som ger en bild av mål- gruppernas behov kring innehåll och funktioner. 
  
 Riktmärke: fyra webbplatser användes som modeller för att visa hur andra som haft liknande utmaningar löst dem på ett bra sätt. 
  
 Användarprofiler: Utifrån behovsanalysen togs användarprofiler fram för att illustrera och prioritera bland målgruppernas behov. 
  
 Seminarium med referensgruppen kommunikation och kun- skapsspridning. 
  
 En viktig aspekt i arbetet var att anpassa ambitionsnivån på webbplatsen till den tid och de resurser rådet hade till sitt för- fogande. Arbetet är därför baserat på att det kunskapshöjande syftet och den breda målgruppen måste ses i ett långsiktigt per- spektiv. Kunskapsplattformen ska fortsätta att utvecklas även efter det att rådet har avslutat sitt uppdrag. Figuren nedan visar den övergripande  
 kommunikations-strategins 
  målgruppsindelning och tidsperspektiv. 
  
 1  
 Davenport, 2013, Samordningsrådet för smarta elnät: Styrdokument för webbplats. 
 290 
  
 SOU 2014:84 
  
 Kunskapsplattformen 
  
 Specificeringarna av innehåll och funktioner ska enligt styr- dokumentet följa den prioriterade målgruppsindelningen och tids- perspektivet. För att lyckas med detta rekommenderades en decentraliserad produktion dvs. att t.ex. rådsmedlemmarna och referensgruppsmedlemmarna ska bidra med fakta och skapa dialog. Därefter utvecklas innehåll och funktioner som respondenterna i förstudien uttryckte behov om. 
  
 6.2.2 
  
 Årliga kommunikationsplaner 
  
 Webbplatsen är en integrerad del av rådets övriga verksamhet och kommunikationen kring den. Kommunikationsplanerna och genomförandet av dem finns beskrivna i rådets årsredovisning och delårsrapport för 2012 samt i årsredovisningen för 2013. Här beskriver vi vilken effekt planerna har fått för just utvecklingen av webbplatsen fram till december 2014. 
 Revidering av den övergripande strategin 2014 
 I årsskiftet 2013/2014 beslutade rådet att revidera den övergripande strategin, så att branschen och närmast berörda aktörer skulle vara primär målgrupp även under 2014. Detta för att kunna informera och föra dialog om förslaget till nationell handlingsplan. Tanken var att förbereda målgruppen på planens rekommendationer och åtgärdsförslag, och att det skulle underlätta genomförandet av planen. 
 291 
  
 Kunskapsplattformen 
  
 SOU 2014:84 
  
 Marknadsföring av webbplatsen 2014 
 En första version av webbplatsen lanserades i slutet av april 2013 och direktivets åtgärder för att bl.a. skapa trafik till och dialog på webbplatsen är genomförda. Men, att med begränsade resurser och på mycket kort tid göra webbplatsen välbesökt, tyckte rådet krävde ytterligare insatser. I samband med kommunikationsplaneringen för 2014 beslöt rådet därför att starta ett nyhetsbrev för att dra besökare till webbplatsen. 
 Under 2014 har rådet skickat ut 4 nyhetsbrev med i snitt 6 notiser och länkar till material på webbplatsen via  
 e-post 
  till drygt 800 mottagare. Av dessa har omkring 30 procent öppnat brevet. I princip alla som har öppnat brevet har också klickat på länkarna i det och därmed hamnat på webbplatsen. I snitt har besökarna hittills stannat i 4 minuter och tittat på  
 5–15 
  sidor. Figuren nedan visar effekten av det första nyhetsbrevet. Över tid har nyhetsbrevet även bidragit till att öka trafiken i snitt till webbplatsen. 
 På webbplatsen finns ett nyhetsrum, där man kan anmäla sitt intresse för att prenumerera på nyheter från rådet. Att löpande 
 292 
  
 SOU 2014:84 
  
 Kunskapsplattformen 
  
 publicera nyheter har alltså varit ett annat viktigt sätt att mark- nadsföra webbplatsen. I samband med kommunikationsplaneringen inför 2014 beslöt därför rådet att komplettera detta med ett konto på Mynewsdesk. Det är en etablerad webbplats som underlättar för journalister att hitta information inom olika områden. Publiceringen av rådets nyheter där med länkar till den egna webbplatsen har både gett nyheterna större spridning och lockat in besökare på webb- platsen. 
  
 6.3 
  
 Webbplatsens status 
  
 6.3.1 
  
 Övergripande om webbplatsens innehåll och struktur 
  
 Webbplatsen lanserades i ett grundutförande i slutet av april 2013 efter en nästan tre månader lång förstudie- och upphandlings- process samt en kort produktionsprocess. Därefter har webb- platsen utvecklats i ett par mer övergripande steg. 
 Rådets verksamhet ska grundas på bl.a. erfarenheter från genom- förda, pågående och planerade aktiviteter och studier inom smarta elnät i Sverige. Lärdomar från internationella projekt ska också användas i verksamheten. 
 I november 2013 gav rådet ut sin delårsrapport för 2013 med en sammanställning av dittills inhämtat kunskapsmaterial utifrån specificeringarna i direktivet. Webbplatsen fick då sin nuvarande struktur för att pedagogiskt kunna tillgängliggöra både innehållet i rapporten och kommande material på webbplatsen för en bred mål- grupp. 
 Webbplatsen struktur och innehåll bygger alltså på direktivets specificeringar av innehåll och funktioner, samt på att den är rådets kommunikationskanal. Av nedanstående figur framgår vilka delar av webbplatsen som utgör kunskapsplattformen respektive kanal för rådets verksamhet. 
 293 
  
 Kunskapsplattformen 
  
 SOU 2014:84 
  
 En  
 väg in för näringsliv och andra intressenter 
 Enligt direktivet ska webbplatsen vara en väg in för den som söker olika sorts information om smarta elnät och vill veta vilken myndighet eller organisation man ska vända sig till. På webbplatsen finns både generell och mycket specifik information om smarta elnät. Under menyingångarna Smarta elnät i Sverige respektive Smarta elnät internationellt finns information om och länkar till myndigheter, organisationer etc. 
 Dessutom finns under menyingången Smarta elnät i Sverige en databas över företag verksamma smarta elnät i Sverige. Det här visar hur plattformen stöttar rådets främjandeuppdrag. 
 Int 
 e 
 raktiv dialog 
 Webbplatsen ska ha ett interaktivt forum där man kan få syn- punkter eller diskutera specifika frågor. Besökare på webbplatsen kan nu kommentera och diskutera smarta elnät och rådets verk- samhet genom dialogrutor och en blogg. På webbplatsen finns även ingångar till Facebook och Garza. Rådet har dessutom en egen  
 Facebook-sida 
  och ett eget  
 Twitter-konto, 
  som kan användas för att stimulera dialog. 
 294 
  
 SOU 2014:84 
  
 Kunskapsplattformen 
  
 Internationella  
 intressenter 
  
 Direktivet specificerar att webbplatsen på ett samlat sätt ska informera om verksamheter inom smarta elnät i Sverige för en internationell publik. Webbplatsen har en ingång till en engelsk- språkig sida med övergripande och kortfattad information, inkl. länkar, om allt från svenska myndigheter till forskningsinstitutioner. Där finns också en engelsk version av databasen över företag inom smarta elnät i Sverige. 
 Seminarier och konferenser som utnyttjar teknik för effektiv kommunikation och informationsutbyte 
 Enligt direktivet ska seminarier och konferenser knytas till webb- platsen, och rådet ska använda ny teknik för effektiv kommuni- kation och informationsutbyte. På webbplatsen finns meny- ingången Dialog och samverkan som rådet har använt för att på- annonsera dialogforum och seminarier och rapportera från dessa. Totalt finns där information om elva evenemang med både gene- rella och specifika teman. Två av evenemangen har genomförts som en form av webbinar, där webbplatsen har fungerat som en kanal för direktsändning och dialog. Ytterligare två evenemang har spelats in så att besökare kan ta del av dem i efterhand. I anslutning till rapporteringen från respektive evenemang finns möjlighet att kommentera innehållet genom dialogrutor. 
  
 Informationsmaterial  
 riktat till olika aktörer 
 Rådet ska ta fram informationsmaterial riktat till olika aktörer och publicera det på webbplatsen. I samband med förstudien kom det fram att respondenterna i behovsanalysen gärna ville att innehåll skulle ha dessa egenskaper: 
  
 Transparensskapande: redovisar rådets arbete, dess syn på olika frågor och dokumentation från olika typer av möten. 
  
 295 
  
 Kunskapsplattformen 
  
 SOU 2014:84 
  
 Kunskapshöjande, inspirerande, nyhetsrelaterat: förklaring av vad smarta elnät är och nyttan med smarta elnät. Omvärlds- bevakning internationellt och inom EU. Pedagogiskt pre- senterat och med konkreta fall. På sikt visa upp Sveriges ledande position. 
  
 Eftersom rådets arbete utgår från specificeringarna i direktivet använder vi en bred definition av vad smarta elnät är. Inom ramen för denna återfinns aktörer längs hela värdekedjan, från produktion till kund. Till detta kommer ett flertal aktörer, t.ex. leverantörer av produkter eller tjänster inom smarta elnät. Målgruppen som vill ha anpassad information inom hela rådets verksamhetsområde är alltså mycket bred. Men utifrån rådets övergripande kommunikations- strategi har fokus för kommunikationen framför allt varit branschen och närmast berörda aktörer. 
 På webbplatsen finns mycket transparensskapande innehåll, t.ex. om rådets arbete och rapportering från dialogform samt seminarier. Detta material presenteras i en form som är tillgänglig för en bred målgrupp. Det gäller även de konkreta fallen, bl.a. olika pilot- projekt. 
 Det kunskapshöjande materialet är i huvudsak rapporter för branschinsatta, men en del av rapporterna har tillgängliggjorts för en bredare allmänhet. Det handlar t.ex. om vad smarta elnät är och nyttan av dem för olika aktörer. 
  
 Arbetet  
 med en nationell handlingsplan för smarta elnät 
 Rådets kommunikationsplan inkluderar uppdraget att ta fram ett förslag till nationell handlingsplan för smarta elnät. (Läs mer under rubriken Kommunikationsplanering ovan.) I detta har webbplatsen bl.a. utnyttjats för att påannonsera och återrapportera från rådets evenemang i Almedalen, då en första skiss av handlingsplanen pre- senterades. Därefter publicerades skissen och de 34 rekommendat- ionerna på webbplatsen. Där hade alla som ville möjlighet att kommentera rekommendationerna och komma med förslag genom att skriva i dialogrutorna. 
 296 
  
 SOU 2014:84 
  
 Kunskapsplattformen 
  
 6.3.2 
  
 Innehåll och funktioner som inte specificeras av direktivet 
  
 Nyheter  
 och kalendarium 
 Förstudien visade att webbplatsen av resursskäl inte kunde vara nyhetsdriven, men att många av respondenterna gärna ville ha löp- ande nyheter om smarta elnät. Därför kompletterades webbplatsen ganska omgående med en nyhetsfunktion och ett kalendarium. Detta är också funktioner som drar besökare till webbplatsen. 
 Dokumenthanteringssystem 
 Webbplatsen har en inloggningsfunktion för att underlätta intern kommunikation. På denna del av webbplatsen finns ett dokument- hanteringssystem där alla dokument till råds- och expertgrupps- mötena publiceras. Den här delen av webbplatsen kan utvecklas med andra funktioner och skulle därför kunna fungera som ett intranät för en framtida samordningsorganisation inom smarta elnät. 
  
 Övriga  
 funktioner 
 På webbplatsen (i publiceringsverktyget) finns ett verktyg för att producera nyhetsbrevet och en mejlserver som skickar ut det. Här ingår också en statistikfunktion som återrapporterar hur många som tagit emot, öppnat och klickat på någon av länkarna i brevet. 
 För att kunna förbättra webbplatsens innehåll och struktur har hela webbplatsen dessutom försetts med statistikrapportering. I den kan man t.ex. avläsa vilka och hur många sidor samt hur lång tid besökaren har varit inne på webbplatsen. 
 Webbplatsen har också ett digitalt arkiveringssystem för att uppfylla Riksarkivets krav på att myndigheters webbplatser kon- tinuerligt måste dokumenteras. 
 297 
  
 Kunskapsplattformen 
  
 SOU 2014:84 
  
 6.4 
  
 Webbplatsens utvecklingsmöjligheter och fortsatta förvaltning 
  
 Webbplatsen innehåller mycket information riktad till många olika aktörer men det mesta av informationen ligger nu som rapporter. Vi skulle kunna göra rapporterna mer tillgängliga genom att bearbeta dem redaktionellt och illustrera dem med pedagogiska bilder för både branschinsatta och en bredare målgrupp. I för- studien finns också önskemål från respondenterna om både inne- håll och funktioner som förhållandevis enkelt skulle kunna införas på webbplatsen. Det kan vara att med typfall illustrera nyttan med smarta elnät för olika aktörer, eller att för branschen öka kun- skapen om konsumenterna och deras drivkrafter, som uttryckligen anges i direktivet. 
 I kapitel 3 ger rådet förslag på en samordningsfunktion som bl.a. skulle kunna ansvara för förvaltningen och den fortsatta utvecklingen av webbplatsen. 
 298 
 7 Konsekvensanalys 
  
 7.1 
  
 Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens förslag 
  
 En utredning som lämnar förslag om nya eller ändrade regler ska enligt 15 a § kommittéförordningen (1998:1474) redovisa för- slagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser. Rådet lämnar endast ett förslag som innebär en regelförändring. Konsekvenserna av förslaget presenteras i avsnitt 7.1.1. 
 Konsekvenser för övriga förslag i betänkandet redovisas över- siktligt i avsnitt 7.1.2. 
  
 7.1.1 
  
 Konsekvenser av utredningens förslag om mätdata 
  
 Rådet föreslår en komplettering av dagens regelverk som innebär att kunderna får tillgång till information, som minst motsvarar timmätvärden, vid förfrågan utan det krav på elavtal som gäller i dag och utan särskild kostnad för kunden. Med denna ändring specificeras inte på vilket sätt informationen ska lämnas. 
 Rådet bedömer att elanvändarna behöver mätdata med högre upplösning (historiska timmätvärden) som beslutsunderlag för sin elanvändning. Det är en förutsättning för att stimulera efterfråge- flexibilitet baserad på elpris eller elnätstariffer, tillämpning av mer kapacitetseffektiva elnätstariffer (t.ex. effekttariffer) samt energi- effektivisering. Förslaget redovisas mer utförligt i avsnitt 4.3.4. 
 299 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2014:84 
  
 Aktörer som berörs av förslaget 
 Syftet med den föreslagna regelförändringen är att förenkla för kunderna att få tillgång till beslutsunderlag i form av timdata så att intresset för efterfrågeflexibilitet och energieffektivisering ökar. Ett sådant ökat intresse bör i förlängningen kunna leda till förändrat efterfrågemönster vilket påverkar elmarknadens samtliga aktörer i mer eller mindre grad. En förändring som innebär ökad energi- effektivisering och en jämnare efterfrågan är i linje med de nation- ella mål som ställts upp för både energieffektivisering och förnybar elproduktion. En övergripande utgångspunkt är också strävan att uppnå det kvantitativa mål avseende minskad energianvändning som ställts upp på  
 EU-nivå 
  för varje medlemsland. 
 Flera av aktörerna på elmarknaden, inklusive leverantörer av teknik (utrustning), berörs således i någon mån av vårt förslag. El- nätsföretagen och kunder med en säkringsstorlek upp till och med 63A blir dock direkt berörda av förslaget och för dessa aktörer har en mer fördjupad konsekvensanalys gjorts som redovisas nedan. Effekter för övriga aktörer sammanfattas i korthet här. 
 Elhandelsföretagen  
 och balansansvariga 
  
 Förslaget involverar inte elhandelsföretagen och balansansvariga direkt. Energimarknadsinspektionens utvärderingar 
 284F 
  
 1  
 av timmät- ningsreformen (från 2012 
 285F 
  
 2 
 ) visar att intresset för timavtal har varit lågt. Tillgång till den information som vårt förslag innebär bör i förlängningen kunna öka kundernas intresse för att teckna tim- avtal. Timavtal kräver mer av elhandelsföretagen (administration m.m.) än avtal som bygger på schablonmätning, men kan också bidra till att minska riskerna i elhandelsföretagens och/eller balans- ansvarigas verksamhet. 
 286 
  
 3 
  
 F  
 I den konsekvensanalys som presenterades i regeringens proposition 2011/12:98 framhålls dessutom att den stora förändringen för elhandelsföretagen blir den utökade möjlig- heten att ingå nya former av avtal med elkunderna. Vårt förslag bör 
  
 1 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2014, R2014:05 Uppföljning av timmätningsreformen och Energimarknadsinspektionen, 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 
  
 2 
  
 Prop 2011/12:98 Timmätning för aktiva elkonsumenter. 
  
 3 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2010, EIR2010:22 Ökat inflytande för kunderna på elmark- naden. Timmätning för elkunder med abonnemang om högst 63 ampere. 
  
 300 
  
 SOU 2014:84 
  
 Konsekvensanalys 
  
 i förlängningen kunna bidra till att den hittills svaga efterfrågan på sådana avtal ökar. 
 Elproducenter 
 I det fall förslaget för med sig ett mer omfattande intresse för tim- mätning kan effekter uppstå även för elproducenterna. Fler kunder kommer att ha möjlighet att följa sin elanvändning på timbasis, vilket kan resultera i ökat intresse för minskad elanvändning eller att justera användningen efter aktuellt timpris. På aggregerad nivå innebär ett genomslag för efterfrågeflexibilitet i normala fall en sänkning av både prisvolatilitet och medelpriset (se avsnitt 5.4.3). Därutöver medverkar en minskad elanvändning till att förskjuta efterfrågekurvan vilket också har en prissänkande effekt. Dessa effekter utgör i första hand en omfördelning från producentledet till användningsledet som på övergripande nivå bedöms få positiva samhällsekonomiska effekter genom att bidra till uppfyllelse av målen om energieffektivisering och förnybar elproduktion. 
  
 Leverantörer  
 av produkter och tjänster 
 För leverantörer av produkter och tjänster inom energieffektiviser- ingsområdet kan förslaget förväntas leda till en viss ökad efterfrågan genom att det blir enklare för kunden att få tillgång till mätvärden. Hur stor denna effekt kan tänkas bli är mycket svårt att kvantifiera. Ur samhällsekonomisk synvinkel kan dock effekten förväntas vara positiv med hänsyn till de tydliga mål som finns för energi- effektivisering där energitjänstemarknaden ses som ett viktigt verk- tyg. 
 Svenska  
 kraftnät 
  
 Bedömningen är att den systemansvariga myndigheten, Svenska kraftnät inte påverkas av förslaget. 
 301 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2014:84 
  
 Kunder och elnätsföretag 
 Förslaget att möjliggöra tillgång till information om timmätvärden utan krav på elavtal har en direkt påverkan på elnätsföretag och kunder. För elnätsföretagen kan det komma att innebära ökade kostnader. För kunderna kan det komma att innebära lägre kost- nader genom energieffektivisering och genom att kunskapen om den egna elanvändningen bidrar till beslut om byte till förmånligare elavtal och/eller elnätstariffer. 
 Samordningsrådet har uppdragit åt SWECO Energuide AB att göra kostnads- och nyttoanalyser beträffande förslaget för kunder och elnätsföretag. Resultatet av analysen visar ett positivt eko- nomiskt resultat för kunderna och elnätsföretagen sammantaget. Det finns dock osäkerhetsfaktorer. Därför har en känslighetsanalys genomförts för utvalda poster i analysen. 
 I SWECO:s rapport 
 287 
  
 4 
  
 F  
 presenteras tre olika beräkningsalternativ (scenarier) med olika utrullningstakt, vilka resulterar i en stor skill- nad i ekonomiskt utfall. Sammantaget visar flertalet beräknings- alternativ som studerats ett positivt netto och även känslighets- analysen uppvisar till övervägande del ett positivt resultat. 
  
 Förutsättningar  
 för beräkningsalternativen 
 De tre utrullningsscenarierna (10 000, 100 000 eller 1 000 000 kunder) är valda utifrån olika förutsättningar. Alternativet med 10 000 kunder är valt utifrån att intresset hittills varit svalt för timmätning 
 288F 
  
 5  
 och att bedömningen har varit att många kunder som är intresserade och inte vill riskera högre elkostnader redan i dag har skaffat s.k diodmätning, dvs. optisk mätning och insamling av data lokalt 
 289F 
  
 6 
 . Ett scenario avser 100 000 kunder där timmätning uppmärksammas och blir mycket populärare än det hittills har varit men ändå ingen succé. Det tredje alternativet 1 000 000 kunder är 
  
 4 
  
 Rapport till samordningsrådet, Sweco Energuide AB, 2014, Thomas, M. et al, Martin för nätägare. 
  
 5 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2014, R2014:05 Uppföljning av timmätningsreformen och Energimarknadsinspektionen, 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen 
  
 6 
  
 Rapport till samordningsrådet, Sweco Energuide AB, 2014, Bergerham, T. et al, Smarta mät- system och smarta mätfunktioner. 
  
 302 
  
 SOU 2014:84 
  
 Konsekvensanalys 
  
 ett  
 kioskvältare-alternativ, 
  det vill säga att möjligheten till tim- mätning blir mycket populärt. 
 För 10 000 och 100 000 är diodmätaralternativet valt utifrån att det är billigare. I dag går det att köpa en diodmätare för cirka 1 000 kronor vilket är billigare än installation och kommunikationslös- ning för vanlig mätning. 
 Utgångspunkten vid skapandet av scenarierna har varit dels att skapa en stor bredd avseende popularitet (antalet kunder som väljer timvärden utan elhandelsavtal), dels att fånga upp minst en avgörande skillnad i de ekonomiska förutsättningarna. 
 Två olika mättekniker har utgjort basen för kostnadsbedöm- ningen. Vanlig mätning respektive det som här kallas diodmätning. Med vanlig mätning avses den typ av mätning som elnätsföretagen har i dag, dvs. en elmätare som uppfyller de krav som gällande före- skrifter ställer och som kommunicerar med ett centralt insam- lingssystem. Med diodmätning 
 290F 
  
 7  
 avses den typ av mätare som fästs på en vanlig elmätare och räknar pulser från denna. Den stora skill- naden är att diodmätningen installeras och underhålls av kunden och att den inte uppfyller kraven för debitering. Ytterligare en stor skillnad mellan de olika sätten att mäta är att diodmätarna ger möj- lighet till realtidsinformation (nuvärde) och kontinuerlig statistik till skillnad från vanlig mätning som levererar information i efterskott (minst ett dygn). 
 Anledningen till valet av de två olika mätteknikerna är att grundtanken bakom rådets förslag är att skapa medvetenhet om energianvändning och att denna medvetenhet skall kunna skapas utan omvägen via ett elhandelsavtal och därmed förekommer inget krav på debiteringsunderlag. 
  
 7  
 Exempel på diodmätning är Eliq, EnergyWatch, 100Koll och Energidisplay. 
 303 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2014:84 
  
 Beräkningsalternativen 
  
 10 000 
  
 100 000 
  
 1 000 000 
  
 Beräkningsalternativ 1 
  
 Diodmätning 
  
 Diodmätning 
  
 Diodmätning år  
 1-5, 
  
 därefter vanlig mätning 
  
 Beräkningsalternativ 2 
  
 Diodmätning 
  
 Diodmätning 
  
 Diodmätning 
  
 Beräkningsalternativ 3 
  
 Vanlig mätning 
  
 Vanlig mätning 
  
 Vanlig mätning 
  
 Källa 
 : Sweco. 
 Med beräkningsalternativ 1 antas att elnätsföretaget eller tredjepart på uppdrag av elnätsföretaget kommer att skicka ut en diodmätare som installeras av kunden själv för scenariot avseende 10 000 och 100 000 kunder. Vidare antas att ordinarie mätning sker i de fall kunden redan har timmätning via sitt elnätsföretag med befintligt system. Här antas det att befintlig mätteknik, dvs. samma teknik som redan används inom ett elnätsföretag, kompletteras kund för kund vid begäran om timmätning om behov finns. Detta sker främst vid utrullning till 1 000 000 kunder. 
 Med beräkningsalternativ 2, diodmätning eller så kallad tredje- partsmätning via diodmätare, krävs en mindre avancerad mätarlös- ning än för alternativ 1 för utrullningsalternativet 1000 000 kunder. Istället för att mäta och samla in timvärden via befintlig mätinfra- struktur, skickar elnätsföretaget ut diodmätare till kunderna som själva får installera den trådlösa elmätaren på sin befintliga elmätare. Här sker således mätningen lokalt, vilket innebär att detta alter- nativ blir billigare än vanlig mätning med tanke på att det inte krävs något platsbesök av installatör, kundens Wifi används för kom- munikation och att en diodmätare har lägre anskaffningskostnad. För alternativet med 10 000 och 100 000 kunder är beräknings- alternativ 1 och 2 samma. 
 I beräkningsalternativ 3, är antagandet att timmätning för samt- liga mätpunkter kommer att införas för alla kunder i Sverige av andra orsaker, t.ex. förändringar i regelverk. De mätpunkter som inte hanterar timvärden i dag ses över men kostnaderna för denna översyn belastar inte kalkylen i detta alternativ. 
 304 
  
 SOU 2014:84 
  
 Konsekvensanalys 
  
 Skälet till att rådet valt att inte ta med kostnaderna för mätarna i detta alternativ är att det är troligt att den kostnad som uppkom- mer för elnätsföretagen, tas in i företagens intäktsram och slutligen förs över till kunderna. Rådet menar även att antalet timmätta kunder i Sverige har varit stigande 
 291F 
  
 8  
 och bedömningen är att tim- mätning kommer att fortsätta öka oaktat rådets förslag. 
 Kostnaderna för de cirka 2 miljoner kunder 
 292F 
  
 9  
 som i dag är tim- mätta har beslutats och tagits av de elnätsföretag som infört tim- mätningen av helt andra anledningar. De 2 miljoner kunderna utgör cirka 42 procent av Sveriges samtliga elkunder. Med en fortsatt utveckling med utökad timmätning (utifrån samma grunder som de 2 miljoner kunderna) ökar årligen antalet redan timmätta kunder märkbart för varje år. En anledning till ökad hastighet för utrull- ning av timmätning skulle kunna vara förändringar i regelverket 
 293 
  
 10 
  
 F  
 . Utgående från dessa förutsättningar sammantaget har beslutet varit att inte ta med kostnaderna för mätarna i detta alternativ. 
 En viktig förutsättning för beräkningsalternativ 3 är att inför- andet av det aktuella förslaget (timmätning för elnätsföretag) sker i ett längre tidsperspektiv. Vid införande exempelvis vid halvårs- skiftet 2015 anses alternativet inte vara relevant. Detta på grund av en långsammare utvecklingstakt för timmätning av anledningar oberoende av vårt förslag. 
 Diodmätning kräver kommunikation via WiFi. Detta kan vara ett problem exempelvis för kunder i flerbostadshus där elmätarna kan vara placerade i källaren och kunden kan ha svårt både med till- gång till mätaren och WiFi. Av denna anledning har 10 procent av kunderna i diodmätarfallen istället kostnadsberäknats utifrån vanlig mätning. 
 I scenariot med 1 000 000 kunder är antagandet att utrullningen påbörjas med diodmätare (utifrån att kostnaden är lägre) men att allt eftersom takten ökar så övergår mätningen till vanlig mätning och kostnaden för diodmätning blir då så kallad gammal kostnad (sunk cost). 
  
 8 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 
  
 9 
  
 Energimarknadsinspektionen, 2013, R2013:05 Uppföljning av timmätningsreformen. 
  
 10 
  
 Exempel på detta är t.ex. aktuella förändringar i 4 kap. 1 § och 5 kap. 7 a § ellagen (1997:857). Förändringarna handlar bl.a. om att elnätsföretagens nättariffer ska utformas på ett sätt som är förenligt med ett effektivt utnyttjande av elnätet. 
  
 305 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2014:84 
  
 Utöver val av scenarier i en kostnads- och nyttoanalys måste ett antal antaganden göras. Antaganden som i olika omfattning påverkar resultatet. För att fånga upp svårigheten i att göra antaganden över framtida kostnader/nyttor har en känslighetsanalys genomförts där kostnaden för diodmätning har höjts med 20 procent och nyttan har sänkts med 20 procent. 
  
 Kostnad  
 och nytta 
 De tre beräkningsalternativens kostnads- och nyttoposter utreds och beräknas med de tre kundutrullningsnivåerna, 10 000, 100 000 och 1 000 000 kunder under en tolvårsperiod. Resultatet visar följ- ande: 
  
 MSEK 
  
 10 000 
  
 100 000 
  
 1 000 000 
  
 Alternativ 1 
  
 Kostnad 
  
 15 
  
 146 
  
 2 350 
  
 Besparingspotential 
  
 18 
  
 183 
  
 1 406 
  
 Resultat 
  
 3 
  
 37 
  
 – 945 
  
 Alternativ 2 
  
 Kostnad 
  
 15 
  
 146 
  
 1 167 
  
 Besparingspotential 
  
 18 
  
 183 
  
 1 361 
  
 Resultat 
  
 3 
  
 37 
  
 194 
  
 Alternativ 3 
  
 Kostnad 
  
 6 
  
 57 
  
 428 
  
 Besparingspotential 
  
 18 
  
 182 
  
 1 353 
  
 Resultat 
  
 12 
  
 125 
  
 926 
  
 Källa 
 : Sweco. Gul nyans avser diodmätning. Gul nyans i del av cell avser diodmätning under del av tid. 
 Ett enda beräkningsfall visar en förlust. Det är alternativ 1 avseende en utrullningsnivå på 1 000 000 kunder, här uppgår förlusten till närmare 950 MSEK under tolvårsperioden. Den främsta anled- ningen till detta är de tillkommande kostnaderna för utbyte av 
 306 
  
 SOU 2014:84 
  
 Konsekvensanalys 
  
 mätare som inte klarar timmätning, koncentratorer och system- anpassningar. 
 I beräkningsalternativ 2 visar beräkningarna, att om ytterligare 1 000 000 kunder är aktiva och timmäts från dagens nivåer, så kan besparingspotentialen uppgå till nästan 200 MSEK under en tolv- årsperiod. 
 Resultatet för beräkningsalternativ 3 visar låga kostnader för samtliga utrullningsnivåer under tolvårsperioden. Detta förklaras av att kostnaderna endast ligger i systemanpassningar och inte i kapitalintensiva tekniska komponenter. Kostnaderna för dessa komponenter faller istället på elnätsföretagen av andra anledningar. Med 1 000 000 kunder som timmäts i beräkningsalternativ 3, blir kostnaden 428 MSEK, vilket gör detta alternativ till det klart billigaste. Nyttan i form av besparingspotential är hela 900 MSEK större än kostnaden för detta alternativ. Tidsperspektivet för inför- ande är en osäkerhet. Det finns redan i dag förändringar i regel- verket 
 294 
  
 11 
  
 F  
 som till sin karaktär kan driva fram mer timmätning. Reglerna stipulerar dock ingen teknisk lösning. Rådets bedömning är att förändringstakten kommer att vara relativt hög och att redan inom några år kan en betydande ökning av timmätning ske. 
 Känslighetsanalys 
 För att nyansera och se hur vissa av de antagna kostnads- och besparingsposterna slår på kalkylerna redovisas också en känslig- hetsanalys. Eftersom många av posterna försöker förutspå kost- nader/besparingar i framtiden, finns det alltid en osäkerhetfaktor. Det är generellt lätt att underskatta kostnader och överskatta besparingar. För att nyansera detta har två särskilda poster valts ut och justerats. Den första är kostnaden för diodmätare: 1 000 kronor per styck 
 Det kan diskuteras huruvida kostnaden för diodmätare är något underskattad med tanke på eventuella installationskostnader. Även om det är kunden som tar ansvar för installationen kommer det sannolikt att krävas support från elnätsföretaget eller av elnäts- företaget utsedd entreprenör (energitjänsteföretag) för att kunden 
  
 11  
 4 kap. 1 § och 5 kap. 7 a § ellagen (1997:857). 
 307 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2014:84 
  
 ska kunna få igång utrustningen och kommunikationen. Detta san- nolikt både per telefon (för de flesta) och via besök. Därför antas istället kostnaden per diodmätare stiga med 20 procent. Kostnaden blir således 1 200 kronor per mätare. Detta gäller även beräknings- alternativ 2, där kostnaden ökar med 20 procent från 800 kronor till 960 kronor för fallet med 1 000 000 nya kunder. 
 Den andra posten är besparingspotentialen för elnätsföretagen: 15 kronor per kund och år. 
 Det kan argumenteras om den beräknade nyttan för elnätsföre- tagen och för kunder som har timmätning är för optimistiskt antagen. Gemensamt för många av posterna som presenteras i denna rapport är att en viss osäkerhet alltid kommer att finnas. Därför har även här valts att justera ner denna post med 20 procent per kund och år. Besparingspotentialen blir således 12 kronor per kund och år. 
  
 MSEK 
  
 10 000 
  
 100 000 
  
 1 000 000 
  
 Alternativ 1 
  
 Kostnad 
  
 16 
  
 159 
  
 2 372 
  
 Besparingspotential 
  
 18 
  
 183 
  
 1 395 
  
 Resultat 
  
 2 
  
 24 
  
 -977 
  
 Alternativ 2 
  
 Kostnad 
  
 16 
  
 159 
  
 1 274 
  
 Besparingspotential 
  
 18 
  
 183 
  
 1 360 
  
 Resultat 
  
 2 
  
 24 
  
 86 
  
 Alternativ 3 
  
 Kostnad 
  
 6 
  
 57 
  
 428 
  
 Besparingspotential 
  
 18 
  
 182 
  
 1 353 
  
 Resultat 
  
 12 
  
 125 
  
 926 
  
 Källa 
 : Sweco, Gul nyans avser diodmätning. Gul nyans i del av cell avser diodmätning under del av tid. 
 Justeringarna för de utvalda posterna visar förändringar för alla utrullningsnivåer, men med varierande storlek. Den utförda 
 308 
 SOU 2014:84 Konsekvensanalys 
 känslighetsanalysen visar att skillnaderna i besparing dock är begränsad. 
 För beräkningsalternativ 1 var besparingspotentialen i princip oförändrad för 10 000 och 100 000 kunder, medan det förekom en minskning av besparing på 11 MSEK för 1 000 000 kunder. På kostnadssidan för beräkningsalternativ 1 ökade kostnaderna för 10 000 kunder med 1 MSEK och för 100 000 kunder med 13 MSEK. För utrullningsalternativet med 1 000000 nya kunder ökade kost- naderna med 22 MSEK. Tittar man på nettoresultatet av kostnad- erna och besparingarna istället, visar det sig för 10 000 och 100 000 kunder, att den positiva siffran minskar med cirka en tredjedel. Samtidigt framgår att för 1 000 000 kunder försvagas det redan negativa resultatet med ytterligare 32 MSEK till  
 -977 
  MSEK  
 (-945 
  MSEK). 
 För beräkningsalternativ 2 var besparingspotentialen i princip oförändrad för 10 000 och 100 000 kunder, medan potentialen minskade för 1 000 000 kunder med cirka 1 MSEK. På kostnads- sidan såg vi en marginellt ökande kostnad för 10 000 kunder, medan ökningen var 13 MSEK för 100 000 kunder. För fallet med 1 000 000 nya kunder ökade kostnaderna efter känslighetsanalysen med 107 MSEK. Resultatet mellan kostnaderna och besparingarna för 10 000 kunder minskade något. För 100 000 kunder reduceras det positiva resultatet från 37 MSEK till 24 MSEK. För utrullnings- alternativet 1 000 000 kunder ändras resultatet från 194 MSEK till 
  
 86 
  
 MSEK. 
  
 Beräkningsalternativ 3 är oförändrat eftersom de nya para- 
 metrarna i känslighetsanalysen inte påverkar detta alternativ. 
 Information  
 om förslaget 
  
 För att medvetandegöra kunderna om de möjligheter som förslaget innebär behövs information. Rådet gör bedömningen att ett visst ansvar för detta åvilar elnätsföretagen, men också Energimarknads- inspektionen. Myndigheten arbetar inom området kundinforma- tion för att bidra till mer medvetna och aktiva kunder och öka kunskapen genom att sprida information om regelverken bl.a. på elmarknaden. 
 309 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2014:84 
  
 Ikraftträdande 
 Rådet föreslår att inriktningen för ikraftträdandet bör vara den 1 juli 2016. Någon särskild övergångsbestämmelse bedöms inte behövas. Vissa frågor behöver dock regleras på föreskriftsnivå. 
 Med referens till den långsamma utvecklingen av timpriskopp- lade elavtal har rådet gjort bedömningen att ett förslag som ger alla som så önskar rätt till information om timvärden inte kommer att innebära en omedelbar och stor ökning av efterfrågan om detta. Elnätsföretagen bör dock ges en rimlig tid för att planera inför- andet av förändringen så att kostnaderna för införandet kan begränsas. 
  
 EU- 
 lagstiftningen 
  
 Avslutningsvis gör rådet bedömningen att regleringen överens- stämmer med och inte går utöver de skyldigheter som följer av Sveriges anslutning till Europeiska unionen. Förslaget är i linje med  
 EU-lagstiftningen 
  exempelvis elmarknadsdirektivet 
 295F 
  
 12  
 och energi- tjänstedirektivet 
 296 
  
 13 
  
 F  
 . Det senare främjar särskilt utvecklingen av energitjänster, laststyrning och dynamisk prissättning. 
 Slutsatser 
 Resultatet av den ekonomiska konskevensanalysen visar ett positivt ekonomiskt resultat för kunderna och elnätsföretagen samman- taget och även känslighetsanaslysen uppvisar ett positivt resultat. 
 Med hänsyn till den långsamma utvecklingen av timpriskopp- lade elavtal gör rådet bedömningen att ett förslag som ger alla som så önskar rätt till timvärden inte kommer att innebära en omedelbar och stor ökning av efterfrågan på information om timmätvärden, men att det kan bidra till en positiv utveckling över tiden. 
  
 12 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (elmark- nadsdirektivet). 
  
 13 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energi- effektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG. 
  
 310 
  
 SOU 2014:84 
  
 Konsekvensanalys 
  
 Införande av obligatorisk timmätning för samtliga elkunder hade kunnat vara ett alternativ till rådets förslag, men det hade inneburit helt andra kostnadsnivåer bl.a. för kommunikationen för insamling av mätvärden. 
 Syftet med förslaget är att skapa medvetenhet om energi- användningen, utan krav på timavtal, vilket förväntas kunna leda till en mer effektiv användning. Avsikten är inte att informationen ska ligga till grund för avräkning och debitering och det specificeras inte heller på vilket sätt informationen tas fram. 
 Trots positivt netto för förslaget innebär det en kostnad för el- nätsföretagen. Den är beroende av hur stor efterfrågan om informationen blir från kunderna. Detta är dock något som elnäts- företagen måste hantera redan i dag till följd av timmätnings- reformen som infördes i oktober 2012. 
 Det sätt som elnätsföretaget väljer att uppfylla informations- kravet kommer också att påverka kostnadsbilden och den arbets- insats som kommer att krävas för att uppfylla kravet på informa- tion. Här ger den ekonomiska analysen vägledning om vilka kost- nader som kan bli aktuella beroende på hur elnätsföretaget väljer att gå till väga. 
 Rådet bedömer att det i den pågående utvecklingen finns flera olika skäl och drivkrafter som leder till att elnätsföretagen kommer att arbeta för utökad timmätning och att timmätning kommer att bli allt vanligare. 
 Rådet gör också bedömningen att förslaget är av intresse även från samhällets perspektiv då införandet av denna informations- möjlighet till kunderna förväntas leda till en mer effektiv och med- veten elanvändning. Det kan även uppfylla politiska målsättningar om att stärka kundinflytandet samt bidra till samhällsvinster genom ökad efterfrågeflexibilitet. 
 Kostnaderna för elnätsföretagen bör också vägas mot de för- väntade positiva effekterna för kunderna och marknadens funktion. Ett av huvudsyftena med en övergång till timmätning är att begränsa effektuttaget. Analyser 
 297F 
  
 14  
 i samordningsrådets arbete visar att elnätstarifferna kan vara en starkare styrsignal för efterfråge- 
  
 14  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Analysera effekten av olika förändringar i regelverk, rollfördelning och marknadsmodeller som kan bidra till att utnyttja möjligheterna till efterfrågeflexibilitet bättre. 
 311 
  
 Konsekvensanalys 
  
 SOU 2014:84 
  
 flexibilitet än elpriserna vilket är ytterligare ett skäl att kunna ta del av timmätvärden utan kravet på elavtal. 
 Om tillräckligt många uttagskunder bidrar till minskade effekt- toppar kommer detta på sikt att i viss mån minska elnätsföretagens behov av investeringar i näten. 
  
 7.1.2 
  
 Konsekvenser av samordningsrådets övriga förslag 
  
 Kommittéförordningens krav på konsekvensbeskrivningar är följ- ande: Enligt 14 § kommittéförordningen skall utredningen redovisa om förslagen påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda samt en beräk- ning av dessa konsekvenser. Om förslagen innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt, ska även dessa redovisas. Om förslagen innebär kostnadsökningar eller intäktsminskningar för det allmänna (stat, kommun, landsting) ska förslag till finansiering lämnas. 
 Enligt 15 § samma förordning ska förslagens konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, sysselsättning och den offentliga servicen, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, jämställdheten mellan kvin- nor och män samt de integrationspolitiska målen bedömas. 
 Övergripande  
 konsekvenser 
  
 I avsnitt 5.3.4 har kostnader och nyttor för smarta elnät redovisats. Av redovisningen framgår att den nytta som generereras av olika smarta elnätslösningar sannolikt är betydligt större än de kostnader som uppstår. Vårt förslag till handlingsplan syftar till att ta tillvara de möjligheter som smarta elnät kan ge så att elnätet lättare kan anpassas till de krav som omställningen av energisystemet medför. Om elmarknaden istället utvecklas på ett mer traditionellt sätt kommer detta sannolikt innebära högre kostnader eller att mål- uppfyllelsen för energieffektivisering och förnybar elproduktion sker i en långsammare takt. 
 Den övergripande utgångspunkten för utredningens arbete har varit att Sverige skall eftersträva ett ökat utnyttjande av smarta 
 312 
  
 SOU 2014:84 
  
 Konsekvensanalys 
  
 elnät bl.a. med syfte att nå kvantitativa mål avseende minskad energianvändning och förnybar elproduktion samt ökat kund- inflytande. I handlingsplanen lämnas en rad rekommendationer och förslag som sammantagna ska bidra till att dessa mål nås. 
 Konsekvenser  
 för staten 
  
 Vårt förslag till handlingsplan innebär att flera myndigheter engagerar sig i handlingsplanens genomförande. Uppgifterna omfat- tar vidareutveckling av förslagen i handlingsplanen, analysarbete, ökad samverkan m.m. De förslag vi lämnar innebär ökad fokusering på frågor som bedömts som särskilt betydelsefulla, ompriorit- eringar och i viss mån utvidgade uppgifter. De föreslagna aktivitet- erna bedöms dock rymmas inom ramen för myndigheternas uppdrag även om de behöver formaliseras. De direkta kostnaderna för dessa arbetsinsatser ska också ställas i relation till den nytta och måluppfyllelse som förväntas. 
 Förslaget om inrättande av ett forum för smarta elnät innebär vissa kostnader för staten. Verksamheten bedöms kräva  
 1–2 
  hel- tidstjänster och i övrigt stödja sig på underlag från de myndigheter som kommer att medverka i forumet. Därutöver krävs också resurser för att förvalta kunskapsplattformen. De direkta kostnad- erna för forumets verksamhet bedöms uppgå till cirka 1.5 miljoner kronor per år. 
 Övriga konsekvenser 
 Förslaget till handlingsplan och om ett nationellt forum för smarta elnät innebär inga konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, jämställdheten mellan kvinnor och män samt de integrationspolitiska målen. 
 Den fortsatta hanteringen av handlingsplanens rekommenda- tioner och vidareutveckling av åtgärdsförslagen kan dock i ett senare skede komma att kräva bedömningar av konsekvenser för sysselsättning och den offentliga servicen, små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhål- lande till större företag. 
 313 
 8 Författningskommentar 
  
 8.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) 
  
 3 kap. Nätverksamhet m.m. 
  
 Efterfrågeflexibilitet  
 och information till elanvändare 
 16 b § Om en elanvändare begär det ska en nätkoncessionshavare utan särskild kostnad tillhandahålla information som minst visar elanvändarens förbrukning per timme. 
 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om tillhandahållandet av informationen enligt första stycket. 
 Ikraftträdandebestämmelse 
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2016. 
 Av paragrafen som är ny följer att elanvändare vid begäran har rätt att få information om sin elanvändning som minst visar förbruk- ningen per timme och att nätkoncessionshavaren har en skyldighet att tillhandahålla denna information. Den merkostnad som uppstår för att tillhandahålla informationen får inte debiteras kunden. 
 Syftet med paragrafen är att förenkla för kunderna att få tillgång till information i form av minst timdata för att skapa medvetenhet och kunskap om den egna elanvändningen. I ett nästa steg kan det leda till en mer effektiv användning genom att stimulera till efter- frågeflexibilitet baserat på elpris och kapacitetseffektiva elnäts- tariffer. 
 Avsikten är inte att informationen ska ligga till grund för avräk- ning och debitering och i paragrafen anges inte på vilket sätt informationen ska lämnas till kunderna. Kravet på information kan 
 315 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2014:84 
  
 exempelvis uppfyllas genom att elanvändaren erhåller timserier. För att uppfylla syftet behöver informationen dock vara enkel och utformad på ett användarvänligt sätt. 
 I andra stycket finns ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om informationsskyldigheten. Det kan exempelvis handla om hur informationen ska utformas och vilken period den ska omfatta. 
 Överväganden och bakgrund finns i avsnitt 4.3.4. Tidpunkten för ikraftträdandet behandlas i kapitel 7. 
 316 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 2012:48 
 Samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät 
 Beslut vid regeringssammanträde den 24 maj 2012 
 Sammanfattning 
 Ett samordningsråd ska etablera en nationell kunskapsplattform för att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper om elnätets utveckling och om smarta elnät bland berörda aktörer och i sam- hället i stort. Sverige bör dra nytta av de möjligheter som skapas i och med utvecklingen av smarta elnät, dvs. elnät med högre nyttj- ande av bl.a. informationsteknik vilket möjliggör nya funktioner för elkunderna och ett mer effektivt resursutnyttjande inom kraft- systemet som helhet. 
 Utvecklingen av smarta elnät bidrar till att nå klimat- och energimål och bidrar till en effektivare elmarknad med elkundernas behov i centrum. Samtidigt kan relaterade produkter, tjänster och systemlösningar utvecklas till en svensk tillväxtbransch och bidra till sysselsättning och exportintäkter. Samordningsrådet ska även utarbeta ett förslag till handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät i Sverige. Samordningsrådet ska biträdas av ett kansli. Rådet med tillhörande dialogforum ska ha en bred representation från olika intressenter i samhället. 
 Samordningsrådet och kunskapsplattformen ska verka till och med den 31 december 2014. Samordningsrådet ska senast den 1 februari varje år rapportera om sin verksamhet för föregående år. Det samlade förslaget till handlingsplan för smarta elnät ska slut- rapporteras senast den 1 december 2014. Efter överenskommelse med företrädare för Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och 
 317 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:84 
  
 utifrån de specifika behov som identifieras ska dock delar av hand- lingsplanen redovisas tidigare. 
 Smarta elnät (smart grid) – ett samlingsbegrepp för framtidens elnät 
 Intelligenta elnät eller smarta elnät (på engelska smart grid) är ett brett begrepp som beskriver framtidens moderna elnät med större utnyttjande av ny teknik som informationsteknik för kontinuerlig information om energiflöden i elnätet. Därigenom blir det lättare för elproducenter och elkonsumenter att anpassa sin elproduktion och elkonsumtion till prissignaler från marknaden. Hela kraft- systemet kan på det sättet bli mer flexibelt och nätet kan utnyttjas mer effektivt. Detta är inte minst viktigt i en situation då vi ser en allt högre andel  
 icke-reglerbar 
  vindkraft i kraftsystemet. Organisa- tionen för EU:s tillsynsmyndigheter för elmarknaderna (ERGEG) har definierat smarta elnät som "ett elnät som kostnadseffektivt kan integrera beteenden och beslut hos alla användare som är anslutna till det - elproducenter, elkonsumenter och de som är både och - för att garantera ett hållbart kraftsystem med låga förluster och hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet". 
 Olika studier visar att smarta elnät både möjliggör och kan minska kostnaderna för en ökad andel förnybar elproduktion och en effektivare elanvändning. Samtidigt kan elkonsumenternas ställ- ning stärkas genom att förutsättningar skapas för dem att bli mer aktiva och på det sättet påverka sina elkostnader. En förutsättning är dock att de nya tjänsterna är användarvänliga och tilltalar kon- sumenterna, vilket är något av en nyckelfråga för att hela utveck- lingen av smarta elnät ska bli framgångsrik. En förutsättning är också att konsumenter och samhället i stort kan ha förtroende för säkerheten i det smarta elnätet. Den nya tekniken ställer nya krav på it- och informationssäkerhet som måste beaktas redan från början. Smarta elnät kan också spela en viktig roll för att under- stödja introduktionen av elfordon i transportsektorn. Slutligen kan modern elnätsteknik även öka förmågan att motstå och hantera störningar och därmed stärka driftssäkerheten generellt och minska risken för elavbrott. 
 318 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bilaga 1 
  
 Sverige har en bra utgångspunkt för att kunna dra nytta av utvecklingen 
 I en internationell jämförelse ligger Sverige bra till för att tidigt kunna utveckla nästa generations elnät. Statens energimyndighet (Energimyndigheten) och Verket för innovationssystem (Vinnova) har delfinansierat ett flertal studier och projekt som bidragit till utvecklingen av framtidens tjänster och produkter, bl.a. förstudier för de storskaliga demonstrationsprojekten i Norra Djurgårdsstaden och på Gotland. Sverige ligger i täten inom EU och även i världen vad gäller andelen s.k. smarta elmätare i hushållen. Smarta elmätare är ett begrepp som beskriver elmätare som klarar av mer avancerade funktioner, bl.a. automatisk och högfrekvent distansavläsning av elförbrukning och styrning. I EU som helhet har 10 procent av hushållen smarta elmätare. I stort sett samtliga svenska hushåll har vad som skulle kunna definieras som smarta elmätare, dock är potentialen för nya tjänster ännu outnyttjad. Sverige har också en avreglerad elmarknad med jämförelsevis aktiva och miljömedvetna elkunder som därmed skulle kunna dra nytta av nya tjänster under förutsättning att de utformas på ett för kunderna praktiskt och relevant sätt. Den svenska elkraftsbranschen är redan framträdande i ett internationellt perspektiv. Branschens exportvärde kan jäm- föras med exportvärdet för massa- och pappersindustrin eller järn- och stålindustrin. Sverige har vidare fått ett erkännande från EU för sin position inom smarta elnät genom att Kungl. Tekniska högskolan och Uppsala universitet getts i uppdrag att leda EU:s forsknings- och innovationssamarbete "InnoEnergy" inom smarta elnät och lagring av el. Syftet med samarbetet är bl.a. att skapa nya patent och företag inom området. Sverige är även delaktigt i det internationella arbetet kring smarta elnät inom Clean Energy Ministerial, en högnivåprocess som initierats av USA:s energi- minister inom ramen för G20 och med deltagande av endast vissa särskilt inbjudna länder. 
  
 Regeringens  
 uppdrag till Energimarknadsinspektionen 
 Mot bakgrund av den nytta som smarta elnät kan ge för att bidra till utvecklingen av ett uthålligt energisystem och för att skapa förut- sättningar för aktivare elkunder gav regeringen 2010 Energi- 
 319 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:84 
  
 marknadsinspektionen i uppdrag att identifiera hinder för och före- slå möjliga åtgärder för att snabba på utvecklingen av smarta elnät. Energimarknadsinspektionen identifierade i sin rapport  
 Anpassning av elnäten till ett uthålligt energisystem – Smarta mätare och intelligenta nät (EI R2010:18)  
 ett antal hinder för utvecklingen. Dessa in- kluderade bl.a. låg prioritering och dålig samordning av forskning, utveckling och demonstration, svaga drivkrafter för investeringar i den nya tekniken, nättariffer som inte ger rätt incitament för kunder att minska effekten vid effekttoppar, avsaknad av en över- gripande nationell plan för den framtida utvecklingen av elnäten och brist på kunskaper om ny teknik och nyttan med den. 
 I mars 2011 genomförde Regeringskansliet (Näringsdeparte- mentet) ett dialogmöte om smarta elnät. Totalt deltog ett drygt trettiotal representanter för berörda myndigheter, branschorganisa- tioner, miljöorganisationer och konsumentorganisationer. Vid mötet diskuterades förutom förslagen i Energimarknadsinspek- tionens rapport mer övergripande frågor om utvecklingen av smarta elnät i Sverige, bl.a. hur en vision för Sverige skulle kunna se ut, hur Sverige kan ta en ledande roll i utvecklingen och vad regeringen och olika aktörer kan göra för att bidra till detta. Det fanns vid dialogmötet en bred samsyn om potentialen för smarta elnät att kunna bidra till utvecklingen av det svenska kraftsystemet och till att kunna stärka konsumenternas ställning på elmarknaden. Det rådde även enighet om att Sverige är väl positionerat för att ta en ledarposition i utvecklingen. Några framgångsfaktorer för att lyckas med detta uppgavs vara god samverkan mellan olika aktörer och ett starkt fokus på kundperspektivet så att de nya funktionerna och tjänsterna blir användarvänliga och ger reell nytta för elkund- erna. 
  
 Regeringens  
 proposition om stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och hållbart energisystem 
 Regeringen överlämnade i juni 2011 propositionen Stärkt kon- sumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153) till riksdagen. I propositionen redovisar regeringen ett stort antal åtgärder som syftar till att underlätta för elkonsumenter att anpassa sin elförbrukning till aktuella elpriser, att effektivisera sin elförbrukning, att producera sin egen förnybara 
 320 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bilaga 1 
  
 elproduktion och att enklare kunna ladda sitt elfordon. I pro- positionen redovisas bl.a. förslag på inriktning för att fler elkon- sumenter ska få sin elkonsumtion timmätt, vilket i sin tur möjlig- gör elavtal med timpriser som gör att elkonsumenter kan anpassa sin elkonsumtion när priserna är som högst. Propositionen innehåller även en redovisning av kompletterande åtgärder i syfte att underlätta för nya aktörer att utveckla innovativa nya tjänster när fler elkonsumenter får timmätning. Bl.a. uttalas att elkon- sumenterna bör ges möjlighet att bestämma att tredje part ska kunna ta del av kundens mätvärden och att regeringen avser att ge Energimarknadsinspektionen i uppdrag att utreda förutsättning- arna för en konkurrensutsättning av marknaden för mätning av el. I propositionen anger regeringen även att ett införande av ett system med s.k. nettodebitering i syfte att underlätta för småskalig för- nybar elproduktion i anslutning till det egna hemmet bör utredas vidare. I propositionen anges dessutom att det bör bli enklare att bygga laddstolpar för elfordon och att marknaden för energi- tjänster bör utvecklas. 
 Sammantaget redovisas i propositionen ett antal åtgärder som i förlängningen kommer att ställa högre krav på ett smartare elnät för att kunna dra nytta av att elkonsumenterna blir mer aktiva. I propositionen gjorde regeringen därför också bedömningen att Sverige bör dra nytta av de möjligheter som skapas av utvecklingen av smarta elnät eftersom en sådan utveckling bidrar till uppfyllelse av klimat- och energimål och samtidigt ger förutsättningar för ökat konsumentinflytande på elmarknaden. I propositionen gjordes även bedömningen att kunskapen om smarta elnät behöver öka bland berörda aktörer och i samhället i stort samt att det kan finnas ett behov av att skapa en kunskapsplattform för att hålla samman och sprida kunskaper från framför allt forskning, utveckling och demonstration. I propositionen angavs vidare att samverkan bör stärkas mellan olika aktörer när det gäller utvecklingen av smarta elnät och att det oberoende samordningsråd som Energimarknads- inspektionen föreslagit kan spela en roll i sammanhanget. I pro- positionen angavs slutligen att en handlingsplan för smarta elnät bör tas fram. 
 321 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:84 
  
 Behovet av samordningsråd, kunskapsplattform och en nationell handlingsplan för smarta elnät 
 Som regeringen redan konstaterat i propositionen Stärkt kon- sumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem är utvecklingen av smarta elnät viktigt för att bidra till att regeringens politik inom olika områden uppnås, inte minst för att bidra till utvecklingen av ett uthålligt energisystem i enlighet med allians- partiernas överenskommelse om en långsiktig och hållbar energi- och klimatpolitik som presenterades i propositionen En samman- hållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163). Smarta elnät kan även bidra till att utveckla elmarknaden när fler aktiva elkonsumenter anpassar sin elkonsumtion till aktuella el- priser. En sådan ökning av den s.k. förbrukarflexibiliteten gynnar inte bara de mest aktiva elkonsumenterna, utan även kund- kollektivet som helhet genom lägre elpriser. Smarta elnät har även förutsättningar att generera tillväxt, sysselsättning och export- intäkter. 
 Regeringen konstaterade samtidigt att utvecklingen av smarta elnät i första hand måste vara marknadsdriven, men att utveck- lingen av smarta elnät går relativt långsamt, inte minst mot bakgrund av den potentiella samhällsnytta som utvecklingen kan medföra. 
 För framgång behöver olika aktörer i samhället, såväl statliga myndigheter som näringsliv, bidra inom sina respektive ansvars- och verksamhetsområden. Om utvecklingen inom olika områden går i takt kan en större total samhällsnytta uppnås. Även kom- munerna har här en viktig roll att spela genom ansvaret för den fysiska planeringen. Genom att integrera smarta elnät i planering och byggande av hållbara städer, t.ex. som i fallet Norra Djurgårds- staden, finns potential både för bättre genomslag för nätets möjlig- heter och intressanta synergieffekter med annan infrastruktur. Statens kompetens och resurser är nödvändiga för att det ska kunna etableras smarta elnät med tillräckligt skydd, något som även bidrar till att skapa förtroende hos användarna. 
 Det är regeringens bedömning att det i dag finns såväl stora som små utmaningar om Sverige ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät: 
  
 Det saknas i dag ett forum för en verkligt bred samverkan mellan myndigheter, näringsliv och intresseorganisationer. 
  
 322 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bilaga 1 
  
 En otydlig ansvarsfördelning mellan myndigheter kan försvåra utvecklingen av statliga insatser samt en effektiv dialog med näringslivet och andra intressenter. 
  
 Avsaknaden av en nationell samsyn om den framtida utveck- lingen av elnäten medför en viss grad av osäkerhet för närings- livet, inklusive elnätsföretagen. 
  
 Avsaknaden av en handlingsplan ökar risken för en utveckling baserad enbart på lokala initiativ, vilket kan innebära sub- optimeringar ur ett nationellt perspektiv. 
  
 En låg prioritering och/eller dålig samordning av forskning, utveckling och demonstration inom området smarta elnät för- svårar för Sverige att utveckla konkurrenskraftig och kon- sumentvänlig teknik samt systemlösningar. Resultaten från forskning, utveckling och demonstration i andra länder kan inte heller alltid appliceras för de svenska elnäten eftersom utgångs- punkten måste vara nationella förhållanden, vilka i Sverige karaktäriseras av hög elförbrukning, hög andel kärnkraft och vattenkraft samt i huvudsak storskalig förnybarproduktion. 
  
 Elkonsumenterna har generellt lågt förtroende för elmarknaden, för elleverantörer och elnätsföretag. Detta påverkar inställ- ningen till och förväntningar på det smarta elnätet. I dag saknar konsumenterna relevant, lättillgänglig och begriplig information om sin elförbrukning och elpriser som de kan agera på. 
  
 Svaga drivkrafter inbyggda i regelverket (nättariffer, m.m.) kan göra investeringar i den nya tekniken mer riskabla jämfört med investeringar i traditionell teknik. 
  
 Brist på kunskap hos elmarknadens aktörer, framför allt elnäts- företagen, om framtidens krav på elnäten och om ny teknik och nyttan med den är ett hinder för utvecklingen. Ett närliggande problem är utmaningar vad gäller kompetensförsörjning för berörda aktörer, inklusive för elkraftteknikföretagen. 
  
 De ekonomiska incitamentsstrukturerna med dagens regelverk försvårar utvecklingen genom att kostnaderna för de invester- ingar som krävs kan behöva finansieras av en aktör medan intäkterna tillfaller en annan. 
  
 323 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:84 
  
 Den nya tekniken kräver att it- och informationssäkerhet samt frågan om personlig integritet omhändertas i ett tidigt skede. 
  
 Med tanke på områdets systemkaraktär är standardisering av central betydelse och svenska intressenter bör i större utsträck- ning beakta och delta i aktuella internationella och europeiska standardiseringsprojekt som berör smarta elnät, för att påverka och för att tidigt hämta hem relevant kunskap. 
  
 Det saknas en samlad bild av vad som görs i Sverige inom området smarta elnät vilket gör att Sverige i internationella sam- manhang inte syns i den utsträckning som motsvarar vad som faktiskt görs. De saknas även ett tydligt och samlat svenskt syn- sätt på smarta elnät. En bättre sammanställning och tydligare nationellt synsätt skulle underlätta främjandet av svenskt kunnande och teknik för en internationell publik. 
  
 Uppdraget 
 Ett nationellt samordningsråd för smarta elnät tillsätts med upp- drag att etablera en nationell kunskapsplattform för att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper om elnätets utveckling och om smarta elnät bland berörda aktörer och i samhället i stort. Sverige bör dra nytta av de möjligheter som skapas i och med utvecklingen av smarta elnät. Utvecklingen bidrar till att nå klimat- och energi- mål samt kan ge förutsättningar för ökat konsumentinflytande på elmarknaden. Samtidigt kan produkter, tjänster och systemlös- ningar inom smarta elnät utvecklas till en svensk tillväxtbransch och därmed bidra till sysselsättning och exportintäkter. Samord- ningsrådet ska ansvara för att en nationell kunskapsplattform etableras för att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper från bl.a. forskning, utveckling och demonstration om elnätets utveck- ling. Samordningsrådet ska ta fram ett förslag på nationell hand- lingsplan för smarta elnät. 
 324 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bilaga 1 
  
 Samordningsråd  
 för  
 smarta elnät 
 Uppgifter 
 Samordningsrådet ska etablera en nationell kunskapsplattform och ta fram ett förslag på handlingsplan för smarta elnät. För detta arbete ska samordningsrådet involvera en bred representation av olika berörda aktörer och intresseorganisationer i samhället. Sam- ordningsrådet ska stimulera till informationsutbyte och ökad samverkan mellan dessa aktörer, framför allt mellan myndigheter och företag och mellan företag i olika branscher. Samordningsrådet ska även stimulera till diskussion om vissa strategiska frågor, exempelvis behov av justeringar i regelverk, behov av och deltag- ande i standardiseringsarbete samt användning av standarder, hantering av it- och informationssäkerhet och integritet, krav på it- och kommunikationsinfrastruktur, behov av forskning, utveckling och demonstration inom området smarta elnät, kompetensförsörj- ning, kunskapsuppbyggnad,  
 konsument-förutsättningar 
  och beteenden, internationella frågor samt innovation, entreprenörskap och näringslivsutveckling och export- och investeringsfrämjande. 
 Samordningsrådet ska så långt som möjligt se till att alla former av eventuell horisontell samverkan och informationsutbyte mellan företag, som sker med anledning av rådets verksamhet, noga prövas utifrån konkurrensreglerna och allmän lämplighet i syfte att främja en fungerande konkurrens. 
 En viktig övergripande uppgift för rådet är att klargöra de eko- nomiska drivkrafterna, incitamentsstrukturerna och nyttofördel- ningsmekanismerna som har betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Smarta elnät är inte ett mål i sig utan utvecklingen måste motiveras av bidrag till målsättningar inom klimat- och energi- politiken och av den nytta som uppnås för elkonsumenterna, för näringslivet och för samhället i stort. Då elförsörjningen är en grundläggande förutsättning för ett fungerande samhälle är det även av vikt att leveranssäkerheten i ett samhällsperspektiv beaktas. Samordningsrådet ska vidare utgöra ett komplement och stöd till pågående insatser, inte ersätta dessa. 
 325 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:84 
  
 Organisation 
 Samordningsrådet ska ha en ordförande som ska leda rådets arbete och en vice ordförande. Samordningsrådet ska ha en samman- sättning som speglar viktiga perspektiv för utvecklingen, inklusive konsumentperspektivet. Näringslivets perspektiv ska inkludera flera berörda branscher som kraftteknik, it och energi samt både små och stora företag eftersom det är svårt att i dag bedöma vilka företag och aktörer som i framtiden kommer att kunna bli involverade i utvecklingen. 
 Till samordningsrådet ska knytas ett kansli för hantering av löp- ande verksamhet. Till samordningsrådet knyts även en expertgrupp med representanter från Regeringskansliet. Samordningsrådet ska tillsätta dialogforum för olika frågekomplex som behöver behandlas för handlingsplanen. Representationen i varje dialogforum ska anpassas för den specifika frågeställningen men utgångspunkten ska vara så bred representation som möjligt. Det är viktigt att det finns en balanserad och proportionerlig sammansättning av de olika grupperna, så att till exempel både små och stora företag, företag i olika branscher och företag, konsumentintressen och myndigheter finns representerade. Vilka personer som finns representerade i olika konstellationer i arbetet ska offentliggöras, liksom vilken organisation eller vilket företag de företräder. Alla dagordningar, beslut och protokoll ska offentliggöras. Kansliet ska tillsammans med närmast berörd myndighet vara sammankallande för respektive dialogforum och kansliet ska tillsammans med varje dialogforum utarbeta det underlag som behövs till handlingsplanen. 
 Samordningsrådet ska löpande hålla kontakten och vid behov koordinera sitt arbete med andra pågående statliga utredningar och processer inklusive regeringens aviserade digitaliseringskommis- sion, delegationen för hållbara städer, regeringens vindkraftssam- ordnare och plattform hos Energimyndigheten för Sveriges del- tagande i ISGAN (International Smart Grid Action Network). Samordningsrådet ska hålla sig uppdaterat om vilka åtgärder som vidtas inom ramen för regeringens miljöteknikstrategi. Beträffande arbetet med it- och informationssäkerhet ska samordningsrådet samverka med de myndigheter som ingår i Samverkansgruppen för informationssäkerhet dvs. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Post- och telestyrelsen, Försvarets radioanstalt, Säker- 
 326 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bilaga 1 
  
 hetspolisen, Rikskriminalpolisen. Försvarets materielverk/Sveriges Certifieringsorgan för  
 IT-säkerhet 
  och Försvarsmakten/Militära underrättelse- och  
 säker-hetstjänsten. 
  Beträffande kommunernas roll i utvecklingen ska samordningsrådet samråda med Sveriges Kommuner och Landsting. 
 Rapportering 
 Samordningsrådet ska ta fram ett förslag till nationell handlings- plan för smarta elnät. Därutöver ska minst en årlig avrapportering ske av uppnått resultat och eventuella rekommendationer. 
  
 Kunskapsplattform  
 för att öka kunskaperna om smarta elnät 
 Samordningsrådet för smarta elnät ska ansvara för att en kunskaps- plattform etableras i syfte att öka kunskaperna om framtida krav på elnäten och om nyttan och möjligheterna med ny teknik. Mål- gruppen ska vara bred men fokus ska ligga på elmarknadens olika aktörer, sakägare och intresseorganisationer samt närmast berörda branscher. Kunskapsplattformen ska även utgöra en väg in för näringsliv och andra intressenter som söker olika sorts information om smarta elnät och som vill veta vilken myndighet eller organisa- tion som man ska vända sig till. Rent konkret ska kunskapsplatt- formen utgöras av en webbportal till vilken relevant information länkas. Webbportalen kan även utgöra samordningsrådets webb- plats. Webbportalen ska även tillhandahålla ett interaktivt forum som kan nyttjas för att inhämta synpunkter eller diskutera specifika frågeställningar. Webbportalen ska vidare utgöra en kanal för att på ett samlat sätt informera om svenska verksamheter inom smarta elnät i Sverige för en internationell publik. 
 Till webbportalen ska knytas informationsverksamhet i form av seminarier och konferenser, framtagande av informationsmaterial riktat till olika aktörer, m.m. Särskild vikt ska läggas vid ny teknik för effektiv kommunikation och informationsutbyte. Samordnings- rådet ska ta fram en verksamhetsplan för de aktiviteter som ska utföras inom kunskapsplattformen. Verksamhetsplanen ska inne- hålla en kommunikationsstrategi, inklusive en sammanställning av prioriterade målgrupper och budget. För att undvika  
 dubbel-arbete 
  
 327 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:84 
  
 ska verksamhetsplanen ta hänsyn till den informationsverksamhet om smarta elnät som redan bedrivs av olika intressenter. Verksam- hetsplanen ska även svara upp mot samordningsrådets uppdrag att ta fram ett förslag till nationell handlingsplan för smarta elnät. Samordningsrådets kansli ska ansvara för samordning av det praktiska genomförandet. 
 Den kunskapsbas som verksamheten ska grundas på är bl.a. erfarenheter från genomförda, pågående och planerade aktiviteter och studier inom smarta elnät i Sverige. Även lärdomar från inter- nationella projekt ska inhämtas och på lämpligt sätt nyttjas i verk- samheten. Ett särskilt fokus ska även läggas vid att öka kunskapen om konsumentperspektivet i syfte att säkerställa att utvecklingen av smarta elnät utgår från konsumenters förutsättningar så att de potentiella vinsterna kan uppnås och så att de kommer elkonsument- erna till nytta. 
 Nationell  
 handlingsplan  
 för utvecklingen av smarta elnät i Sverige 
 Samordningsrådet ska ta fram ett förslag till handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät i Sverige. Handlingsplanen ska beskriva hur Sverige på bästa sätt ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät. Handlingsplanen ska lägga grunden för ett samlat svenskt synsätt på smarta elnät. Handlingsplanen ska varken begränsa konkurrensen på den avreglerade elmarknaden eller mark- naden för ny teknologi och ska omfatta alla delar och spännings- nivåer i elnätet. Handlingsplanen ska gälla från 2015 till minst 2030 och vara flexibel så att uppdateringar är möjliga i takt med omvärlds- förändringar som innebär att planen behöver uppdateras. 
 Samordningsrådet ska i förslaget till handlingsplan göra bl.a. följande: 
  
 Redovisa ett eller flera framtidsscenarier för utvecklingen av Sveriges elnät, inklusive smarta elnät, med tidsperspektivet fram till minst 2030. 
  
 Kartlägga ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter för utvecklingen av smarta elnät samt kartlägga roller och driv- krafter för andra aktörer (inklusive kommuner och näringsliv). Vid behov kan handlingsplanen innehålla förslag till förtyd- liganden justeringar eller nya samarbetsformer. 
  
 328 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bilaga 1 
  
 Redovisa eventuellt behov av förändringar i det nationella regel- verket, framför allt i elmarknadslagstiftningen, för att Sverige ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät. 
  
 Analysera vilka nya affärsmodeller och typer av användarvänliga tjänster, produkter och elavtal som behöver utvecklas. 
  
 Analysera och bedöma behov av forskning, utveckling och demonstration, inklusive tvärvetenskaplig sådan, inom området smarta elnät. 
  
 Klarlägga vilka it- och kommunikationsinfrastrukturer som behövs inklusive behov av deltagande i standardisering och användning av standardisering samt beskriva lämplig ägar- och ansvarsfördelning och finansiering av den infrastruktur som ska kunna betjäna ett stort antal aktörer och inte minst kunna nyttjas för att ge elkonsumenterna lättillgänglig och begriplig information att agera utifrån. 
  
 Utreda behov av ytterligare åtgärder för att säkerställa en god kunskapsnivå och en tillfredsställande  
  
 kompetens-försörjning 
  för de nya arbetstillfällena som kan förväntas skapas. 
  
 Föreslå hur frågor kring it- och informationssäkerhet och integritet tidigt ska kunna omhändertas och vid behov föreslå justering av befintligt regelverk. 
  
 Föreslå hur handlingsplanen ska kunna uppdateras i takt med omvärldsförändringar. 
  
 Samordningsrådet ska i handlingsplanen även göra följande: 
  
 Bedöma det bidrag som smarta elnät kan ge för att uppfylla enskilda energi- och klimatmål till 2020 och 2030. Det gäller exempelvis att belysa möjligheterna för smarta elnät att bidra till mål om förnybar energi till 2020, till energieffektiviseringsmål till 2020 genom att stimulera åtgärder i bl.a. industri- och fastig- hetssektorerna och till målet om en fossilbränsleoberoende fordonsflotta till 2030. 
  
 Bedöma olika samhällsekonomiska kostnader och nyttor som utvecklingen av smarta elnät för med sig på kort och lång sikt. 
  
 329 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:84 
  
 Översiktligt bedöma teknikutveckling och tillämpning inom nyckelområden som ställer nya krav på att elnäten utvecklas – exempelvis energilagring, solceller, vindkraft och elfordon. 
  
 Beskriva de konkreta utmaningar som det svenska elnätet står inför med anledning av den pågående omställningen av energi- systemet samt beskriva hur ny teknologi som smarta elnät på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till denna omställning. 
  
 Utreda hur utvecklingen av kraftsystemet utanför Sveriges gränser, bl.a. avseende efterfrågan på reglerkraft kopplat till vind- kraftsutbyggnaden, påverkar behovet av smarta elnät i Sverige. 
  
 Analysera den potential som smarta elnät har att bli en svensk tillväxtbransch och generera arbetstillfällen, tillväxt, export och utländska investeringar i Sverige. Analysen ska bl.a. ske utifrån kartläggning av näringslivsbasen i Sverige, specifika svenska styrkeområden och utvecklingen av den globala marknaden för smarta nät. 
  
 Kartlägga förutsättningar och drivkrafter för olika typer av före- tag inom olika branscher att delta i och dra fördel av utveck- lingen samt kartlägga förutsättningar i olika delar av landet. 
  
 Analysera förutsättningar och drivkrafter för olika typer av elkunder att justera förbrukningsmönster och minska sin elför- brukning i dag och i framtiden. 
  
 Kartlägga och inhämta lärdomar från andra länders nationella politik för att främja utvecklingen av smarta elnät. 
  
 Översiktligt kartlägga aktuella statliga, kommunala och privata insatser inom smarta elnät i Sverige. 
  
 Utreda och sammanställa väsentliga hinder som finns för utvecklingen av smarta elnät i Sverige. 
  
 Analysera hot och risker för elförsörjningen vid övergång till smarta elnät samt beskriva hur utvecklingen av smarta elnät kan stärka samhällets förmåga att motstå och hantera störningar. 
  
 De förslag och bedömningar som lämnas i handlingsplanen ska ta särskild hänsyn till nyttan och förutsättningar för elkonsumenterna samt till förutsättningarna för små och medelstora företag att 
 330 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bilaga 1 
  
 hantera och dra nytta av utvecklingen av smarta elnät. Till hand- lingsplanen ska även utarbetas informationsmaterial med riktad information till olika kategorier av aktörer. 
 Konsekvensbeskrivningar 
 De ekonomiska konsekvenserna för elkonsumenterna, för berörda myndigheter, berörda företag och för samhället i stort av de förslag som lämnas ska redovisas, inklusive förslag till finansiering. Även effekterna för konkurrensen mellan företag i olika branscher ska belysas, liksom effekterna för både stora och små företag. 
 Samråd och redovisning av uppdraget 
 Förslaget till handlingsplan ska tas fram genom ett brett samråd mellan myndigheter, kommuner, näringsliv, konsumentorganisa- tioner och andra intresseorganisationer och med hänsyn till syn- punkter som inkommit genom kunskapsplattformen för smarta elnät. 
 Det samlade förslaget till handlingsplan ska slutredovisas senast den 15 december 2014. Efter överenskommelse med företrädare för Regeringskansliet (Näringsdepartementet) ska dock delar av för- slaget redovisas tidigare utifrån de specifika behov som uppmärk- sammas. Senast den första februari 2013 och 2014 ska även en redogörelse lämnas för genomförda aktiviteter under föregående år. 
 (Näringsdepartementet) 
 331 
 Bilaga 2 
 Rådets referensgruppsmedlemmar, dialogforum och seminarier 
 Rådets referensgruppsmedlemmar 
 Smarta elnäts roll i energisystemet och ur ett samhällsperspektiv (grupp 1) 
 Ordförande Sullivan 
  
 Organisation 
 0B 
  
 Representant 
 1B 
  
 Rådsledamot 
  
 Ramirez 
  
 Chalmers 
  
 Hodge 
  
 Energimarknadsinspektionen 
  
 Werner Kolessar 
  
 Energimyndigheten 
  
 Newman 
  
 E.ON Sverige 
  
 Moore 
  
 (t.o.m. mars 2014) 
  
 Lee 
  
 (fr.o.m. mars 2014) 
  
 Salas 
  
 Hale 
  
 Göteborg Energi 
  
 Carlson 
  
 KTH/SWECO 
  
 Moody 
  
 SP Sveriges Tekniska Forsk- 
  
 Gonzalez 
  
 ningsinstitut 
  
 Svenska kraftnät 
  
 Rodriguez 
  
 Svenskt Näringsliv 
  
 Walker 
  
 333 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2014:84 
  
 Incitamentsstruktur och kundinflytande på elmarknaden (grupp 2) 
 Ordförande Evans (t.o.m. januari 2013) och Cunningham (fr.o.m. februari 2013) 
  
 Organisation 
 2B 
  
 Representant 
 3B 
  
 Rådsledamot 
  
 Bennett 
  
 ABB 
  
 Torres 
  
 Energimarknadsinspektionen 
  
 Roberts 
  
 E.ON Sverige 
  
 Burke 
  
 (t.o.m. december 2013) 
  
 Ross 
  
 (fr.o.m. januari 2014) 
  
 Göteborg Energi Nät 
  
 Gross 
  Juarez 
  
 Interactive Institute 
  
 Kennedy 
  
 Swedish ICT/KTH 
  
 Sustainable Innovation 
  
 Liu 
  
 (t.o.m. mars 2013) 
  
 Williams 
  
 (fr.o.m. mars 2013) 
  
 Sveriges Allmännyttiga 
  
 James 
  
 Bostadsföretag, SABO 
  
 Svensk Energi 
  
 Gonzalez 
  
 Svenska kraftnät 
  
 Elliott 
  
 Castro 
  
 (fr.o.m. juli 2013) 
  
 334 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bilaga 2 
  
 Forskning, teknikutveckling och kunskapsförsörjning (grupp 3) 
 Ordförande Evans 
  
 Organisation 
 4B 
  
 Representant 
 5B 
  
 Rådsledamot 
  
 Hernandez 
  
 ABB 
  
 Hunter 
  
 Elforsk 
  
 Huang 
  
 Energimyndigheten 
  
 Stark 
  
 (t.o.m. februari 2014) 
  
 Robinson 
  
 (fr.o.m. februari 2014) 
  
 Salas 
  
 Craig Donovan 
  
 (t.o.m. juli 2013) 
  
 Moreno 
  
 (fr.o.m. juli 2014) 
  
 Interactive Institute Swedish 
  
 Russell 
  
 ICT 
  
 KTH 
  
 Luna 
  
 SEK Svensk Elstandard 
  
 Andersen 
  
 SP Sveriges Tekniska Forsk- 
  
 Kirk 
  
 ningsinstitut 
  
 Svenska kraftnät 
  
 Jackson 
  
 Vinnova 
  
 Wyatt 
  
 335 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2014:84 
  
 Informationssäkerhet och integritet (grupp 4) 
  
 O 
 rdförande  
 Jones 
  
 Organisation 
 6B 
  
 Representant 
 7B 
  
 Datainspektionen 
  
 Allen 
  
 (t.o.m. december 2013) 
  
 Johnson 
  
 (fr.o.m. januari 2014) 
  
 Salas 
  
 Miller 
  
 Försvarets materielverk 
  
 Dag Ströman 
  
 Försvarets radioanstalt 
  
 Flowers 
  
 Microsoft 
  
 Morris 
  
 Myndigheten för samhällsskydd 
  
 Dean 
  
 och beredskap 
  
 (t.o.m. februari 2013) 
  
 Holmes 
  
 (fr.o.m. februari 2013) 
  
 Post- och telestyrelsen 
  
 Sanchez 
  Graham 
  
 SICS Swedish ICT 
  
 Griffin 
  
 Svenska kraftnät 
  
 Charles 
  
 (fr.o.m. januari 2014) 
  
 Totalförsvarets forsknings- 
  
 Donovan 
  
 institut 
  
 Vattenfall 
  
 Simmons 
  
 (t.o.m. maj 2013) 
  
 French 
  
 (fr.o.m. januari 2014) 
  
 336 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bilaga 2 
  
 Främjande och internationella kontakter (grupp 5) 
 Ordförande Hernandez 
  
 Organisation 
 8B 
  
 Representant 
 9B 
  
 Rådsledamot 
  
 Evans 
  
 ABB 
  
 Claudio Marchetti 
  
 Business Sweden 
  
 Montgomery 
  
 Energimyndigheten 
  
 Robinson 
  
 (t.o.m. december 2013) 
  
 E.ON Sverige 
  
 Roberts 
  
 Hicks 
  
 Hernandez 
  
 (fr.o.m januari 2014) 
  
 Fortum 
  
 Powell Fossum 
  
 KIC InnoEnergy 
  
 Payne 
  
 Näringsdepartementet 
  
 Bo Diczfalusy 
  
 (fr.o.m. december 2013) 
  
 SP Sveriges Tekniska Forsk- 
  
 Hernandez 
  
 ningsinstitut 
  
 (t.o.m. december 2013) 
  
 Weaver 
  
 (fr.o.m. januari 2014) 
  
 Vattenfall 
  
 Weaver 
  
 (t.o.m december 2013) 
  
 Vinnova 
  
 Jones 
  
 (fr.o.m. januari 2014) 
  
 337 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2014:84 
  
 Kommunikation och kunskapsspridning (grupp 6) 
 Ordförande Marshall 
  
 Organisation 
 10B 
  
 Representant 
 11B 
  
 Rådsledamot 
  
 Evans 
  
 Energimarknadsinspektionen 
  
 Smith 
  Gregory 
  
 (t.o.m. maj 2013) 
  
 Energimyndigheten 
  
 Robinson 
  
 IT& 83 § Abs. 1 
 358 
 Statens offentliga utredningar 2014 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Vissa bostadsbeskattningsfrågor. Fi. 
  
 2. 
  
 Framtidens valfrihetssystem 
  
 – 
  
 inom socialtjänsten. S. 
  
 3. 
  
 Boende utanför det egna hemmet 
  
 – 
  
 placeringsformer för barn och unga. S. 
  
 4. 
  
 Det måste gå att lita på konsument- skyddet. Ju. 
  
 5. 
  
 Staten får inte abdikera 
  
 – 
  
 om kommunaliseringen av den svenska skolan. U. 
  
 6. 
  
 Män och jämställdhet. U. 
  
 7. 
  
 Skärpta straff för vapenbrott. Ju. 
  
 8. 
  
 Översyn av statsskuldspolitiken. Fi. 
  
 9. 
  
 Förändrad assistansersättning 
  
 – 
  
 en översyn av ersättningssystemet. S. 
  
 10. 
  
 Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. S. 
  
 11. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. M. 
  
 12. 
  
 Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. U. 
  
 13. 
  
 En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 en ljusnande framtid kan bli vår. N. 
  
 14. 
  
 Effektiv och rättssäker  
  
 PBL-över­ 
  prövning. S. 
  
 15. 
  
 Investeringsplanering för försvars­ materiel 
  
 En ny  
 planerings-, 
  besluts- och uppföljningsprocess. Fö. 
  
 16. 
  
 Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. A. 
  
 17. 
  
 Genomförande av Seveso III- direktivet. Fö. 
  
 18. 
  
 Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Ju. 
  
 19. 
  
 Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. U. 
  
 20. 
  
 Läkemedel för särskilda behov. S. 
  
 21. Bredband för Sverige in i framtiden. N. 
 22. Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. Ju. 
  
 23. 
  
 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. S. 
  
 24. 
  
 Olycksregister och djupstudier på transportområdet. N. 
  
 25. 
  
 Internationella rättsförhållanden rörande arv. Ju. 
  
 26. 
  
 Tillträde till COTIF 1999. Ju. 
  
 27. 
  
 Svensk veteranpolitik. Ett ansvar för hela samhället. + Bilagor. Fö. 
  
 28. 
  
 Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. A. 
  
 29. 
  
 Assisterad befruktning för ensam­ stående kvinnor. Ju. 
  
 30. 
  
 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. A. 
  
 31. 
  
 Visselblåsare 
  
 Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. A. 
  
 32. 
  
 Jordbruks- och bostadsarrende 
  
 – 
  
 några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Ju. 
  
 33. 
  
 Från hyresrätt till äganderätt. Ju. 
  
 34. 
  
 Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. A. 
  
 35. 
  
 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. M. 
  
 36. 
  
 Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Ju. 
  
 37. 
  
 De svenska energimarknaderna 
  
 – 
  
 en samhällsekonomisk analys. Fi. 
  
 38. 
  
 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. L. 
  
 39. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. N. 
  
 40. 
  
 Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. Fi. 
  
 41. 
  
 Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. A. 
  
 42. 
  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
  
 Fud-program 
  2013. M. 
  
 43. 
  
 Synnerligen grova narkotikabrott. Ju. 
  
 44. 
  
 F-skuldsanering 
  
  – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. Ju. 
  
 45. 
  
 Unik kunskap genom registerforskning. U. 
  
 46. Marknadsmissbruk II. Fi. 
  
 47. 
  
 Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny  
  
 EU-lagstiftning 
  och en översyn av det svenska systemet. Ju. 
  
 48. 
  
 Registerutdrag i arbetslivet. A. 
  
 49. 
  
 Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. + Bilaga. Ju. 
  
 50. 
  
 Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. M. 
  
 51. 
  
 Nya regler om upphandling. S. 
  
 52. 
  
 Resolution. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. Fi. 
  
 53. 
  
 Material i kontakt med dricksvatten 
  
 – 
  
 myndighetsroller och ansvarsfrågor. L. 
  
 54. 
  
 Vildsvin och viltskador 
  
 – 
  
 om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. L. 
  
 55. 
  
 Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. A. 
  
 56. 
  
 Genomförande av Omnibus II- direktivet. Fi. 
  
 57. 
  
 En ny reglering för tjänstepensions- företag. Del 1 + 2. Fi. 
  
 58. 
  
 Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. S. 
  
 59. 
  
 Bostadsförsörjning och riksintressen. M. 
  
 60. 
  
 Tillförlitligare kreditupplysningar 
  
 – 
  
 ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. Ju. 
  
 61. 
  
 Svensk kontanthantering. Fi. 
  
 62. 
  
 Förbättrat förhandsbeskedsinstitut. Fi. 
  
 63. 
  
 Organiserad brottslighet 
  
 – 
  
 förfälts- och underlåtenhetsansvar, kvalifikationsgrunder m.m. Ju. 
  
 64. 
  
 En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga. Ku. 
  
 65. 
  
 Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst 
  
 Civil och militär samverkan. N. 
  
 66. 
  
 Myndigheter och organisationer under Miljödepartementet – en kartläggning. M. 
  
 67. 
  
 Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. S. 
  
 68. 
  
 Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Fi. 
  
 69. 
  
 En lag om upphandling av koncessioner. S. 
  
 70. 
  
 Ändrade informationskrav 
  
 på värdepappersmarknaden. Fi. 
  
 71. 
  
 Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar  
  
 2010–2014. 
  U. 
  
 72. 
  
 Handel med begagnade varor 
  
 och med skrot – vissa kontrollfrågor. N. 
  
 73. 
  
 Försvarsmakten i samhället 
  
 – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. Fö. 
  
 74. 
  
 Jämställdhet i socialförsäkringen? A. 
  
 75. 
  
 Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering. N. 
  
 76. 
  
 Fortsatt utveckling av förvaltnings- processen 
  
 och specialisering för skattemål. Ju. 
  
 77. 
  
 Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. Ku. 
  
 78. 
  
 Ersättning för s.k. dold mervärdes- skatt vid upphandling av luftburen ambulanssjukvård. Fi. 
  
 79. 
  
 Internationella säkerheter i flygplan m.m. – Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet.Ju. 
  
 80. Ökad medvetenhet men långsam förändring – om kvinnor och män på ledande positioner i svenskt näringsliv. A. 
  
 81. 
  
 Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbetsmarknaden. A. 
  
 82. 
  
 Nya bestämmelser om säkerhetsutredning av olyckor. N. 
  
 83. 
  
 Sanktionsväxling – effektivare sanktioner på exportkontrollområdet. UD. 
  
 84. 
  
 Planera för effekt! N. 
  
 Statens offentliga utredningar 2014 
 Systematisk förteckning 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Det ska vara lätt att göra rätt 
 Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. [16] 
 Lönsamt arbete 
 – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. [28] 
 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. [30] 
 Visselblåsare 
 Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. [31] 
 Inte bara jämställdhet 
 Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. [34] 
 Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. [41] 
 Registerutdrag i arbetslivet. [48] 
 Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. [55] 
 Jämställdhet i socialförsäkringen? [74] 
 Ökad medvetenhet men långsam för- ändring – om kvinnor och män på ledande positioner i svenskt näringsliv. [80] 
 Yrke, karriär och lön – kvinnors och mäns olika villkor på den svenska arbets- marknaden.[81] 
 Finansdepartementet 
 Vissa bostadsbeskattningsfrågor. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. [8] 
 De svenska energimarknaderna 
 – en samhällsekonomisk analys. [37] 
 Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. [40] 
 Marknadsmissbruk II. [46] 
 Resolution. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. [52] 
 Genomförande av Omnibus II- direktivet. [56] 
 En ny reglering för tjänstepensionsföretag. Del 1 + 2. [57] 
 Svensk kontanthantering. [61] Förbättrat förhandsbeskedsinstitut. [62] 
 Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. [68] 
 Ändrade informationskrav 
 på värdepappersmarknaden. [70] 
 Ersättning för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av luftburen ambulans- sjukvård. [78] 
 Försvarsdepartementet 
 Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny  
 planerings-, 
  besluts- och uppföljningsprocess. [15] 
 Genomförande av Seveso  
 III-direktivet. 
  [17] 
 Svensk veteranpolitik. Ett ansvar för hela samhället. + Bilagor. [27] 
 Försvarsmakten i samhället 
 – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. [73] 
 Justitiedepartementet 
 Det måste gå att lita på konsumentskyddet­. [4] 
 Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. [18] 
 Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. [22] 
 Internationella rättsförhållanden rörande arv. [25] 
 Tillträde till COTIF 1999. [26] 
 Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. [29] 
 Jordbruks- och bostadsarrende 
 – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. [32] 
 Från hyresrätt till äganderätt. [33] 
 Frågor om följerätt och om museernas kopiering. [36] 
 Synnerligen grova narkotikabrott. [43] 
  
 F-skuldsanering 
  – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. [44] 
 Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny  
 EU-lagstiftning 
  och en översyn av det svenska systemet. [47] 
 Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. 
 + Bilaga. [49] 
 Tillförlitligare kreditupplysningar 
 – ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. [60] 
 Organiserad brottslighet 
 – förfälts- och underlåtenhetsansvar, kvalifikationsgrunder m.m. [63] 
 Fortsatt utveckling av förvaltnings- processen 
 och specialisering för skattemål. [76] 
 Internationella säkerheter i flygplan m.m. – Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet. [79] 
 Kulturdepartementet 
 En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga. [64] 
 Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. [77] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. [38] 
 Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarfrågor. [53] 
 Vildsvin och viltskador 
 – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. [54] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. [11] 
 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. [35] 
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2013. [42] 
 Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. [50] 
 Bostadsförsörjning och riksintressen. [59] 
 Myndigheter och organisationer under Miljödepartementet – en kartläggning. [66] 
 Näringsdepartementet 
 En digital agenda i människans tjänst 
 – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för Sverige in i framtiden. [21] 
 Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. [24] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. [39] 
 Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst Civil och militär samverkan. [65] 
 Handel med begagnade varor 
 och med skrot – vissa kontrollfrågor. [72] 
 Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering. [75] 
 Nya bestämmelser om säkerhetsutredning av olyckor. [82] 
 Planera för effekt! [84] 
 Socialdepartementet 
 Framtidens valfrihetssystem 
 – inom socialtjänsten. [2] 
 Boende utanför det egna hemmet 
 – placeringsformer för barn och unga. [3] 
 Förändrad assistansersättning 
 – en översyn av ersättningssystemet. [9] 
 Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. [10] 
 Effektiv och rättssäker  
 PBL-överprövning. 
  [14] 
 Läkemedel för särskilda behov. [20] 
 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. [23] 
 Nya regler om upphandling. [51] 
 Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. [58] 
 Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. [67] 
 En lag om upphandling av koncessioner. [69] 
 Utbildningsdepartementet 
 Staten får inte abdikera 
 – om kommunaliseringen av den svenska skolan. [5] 
 Män och jämställdhet. [6] 
 Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. [12] 
 Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. [19] 
 Unik kunskap genom registerforskning. [45] 
 Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar  
 2010–2014. 
  [71] 
 Utrikesdepartementet 
 Sanktionsväxling – effektivare sanktioner på exportkontrollområdet. [83] 
 Rekommendationer: Politiska ramverk och marknadsvillkor 
 Spelregler på elmarknaden 
  
 4.2.1 
  
 Utveckla marknadsmässiga spelregler med syfte att hantera systembalansering, effektvariationer samt för att lösa nätkapacitetsproblem genom bättre incitament för elanvändarna och elproducenterna att långsiktigt bidra till ökad flexibilitet i elsystemet. 
  
 4.2.2 
  
 Utveckla en marknads- och teknikneutral spelplan där energilagring kan bidra till ökad effektivitet i energisys temet. 
  
 Nya förutsättningar för elnäten 
  
 4.2.3 
  
 Stimulera investeringar och ett effektivt utnyttjande av elnäten. 
  
 4.2.4 
  
 Höj medvetenheten om säkerhets- och integritetsfrågor och klargör ansvarsgränser vid utvecklingen av smarta elnät. 
  
 Samverkan med övriga delar av energimarknaden 
  
 4.2.5 
  
 Stimulera till ökad integration mellan elssystemet och andra energibärare. 
  
 4.2.6 
  
 Förstärk samordningen mellan trafik- och kraftsektorn inför en framtida elektrifiering av vägtransporter. 
  
 4.2.7 
  
 Säkerställ att de incitament som skapas för energieffektivisering tar hänsyn till energisystemets förändrade förutsättningar. 
  
 Långsiktig utveckling av politiska ramverk och marknadsvillkor 
  
 4.2.8 
  
 Bevaka vilka nya krav som en ökad intermittent elproduktion ställer på de systemansvariga och på elnätsföretagen. 
  
 4.2.9 
  
 Öka förståelsen för effekterna på systemnivå vid ökad decentraliserad eller storskalig intermittent elproduktion och mikronät. 
  
 Rekommendationer: Kunddeltagande och samhällsaspekter 
 Smarta elnät ur ett kundperspektiv 
  
 4.3.1 
  
 Värna kundernas intressen på elmarknaden vid införandet av smarta elnätsfunktioner. 
  
 4.3.2 
  
 Värna kundernas integritet vid hantering av data och information. 
  
 4.3.3 
  
 Säkerställ ett tydligt kundperspektiv genom kunskapsöverföring från marknads- och beteendevetenskaplig forskning samt kunskaps- och attitydundersökningar vid utvecklingen av smarta elnät. 
  
 Kundernas tillgång till mätdata och information. 
  
 4.3.4 
  
 Stimulera utvecklingen mot ökat inflytande för kunder och andra elanvändare genom att förstärka rättigheter och tillgång till mätdata. 
  
 4.3.5 
  
 Säkerställ tillgång till pris- och kostnadsrelaterad information som möjliggör ett aktivt kunddeltagande på elmarknaden. 
  
 4.3.6 
  
 Inför funktionskrav för informationshantering för nästa generation smarta mätare.  
  
 Synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling. 
  
 4.3.7 
  
 Tydliggör samhällsplaneringens inflytande och möjligheter vid en långsiktig utveckling av smarta elnät inom olika sektorer. 
  
 4.3.8 
  
 Säkerställ ökad kunskap om möjligheterna med smarta tjänster och synergieffekter mellan produkter inom energisektorn och angränsande områden. 
  
 Rekommendationer: FoU, innovation och tillväxt 
 Kunskap och kompetensutveckling 
 4.4.1a Säkerställ att de nya kompetensbehov som utvecklingen av smarta elnät innebär beaktas vid översyn av teknisk och annan relevant utbildning. 
 4.4.1b Öka attraktionskraften för energiteknisk utbildning genom att lyfta fram smarta elnät som en framtidsbransch och utnyttja nya sätt att överföra kunskap för kompetensutveckling. 
 Program för forskning och innovation 
  
 4.4.2 
  
 Främja forskning och utveckling inom smarta elnät genom en tematisk forskningsplan som även stärker befintliga forskningsmiljöer, tvärsektoriellt samarbete och nätverksbyggande. 
  
 4.4.3 
  
 Stimulera utveckling och innovation inom smarta elnät genom en samlad innovationsstrategi som bättre utnyttjar befintliga strukturer och miljöer samt öppnar upp för alternativa finansieringslösningar. 
  
 Villkor för pilot- och demonstrationsprojekt 
 4.4.4a Utveckla effektivare finansieringsmodeller för test- och demonstrationsprojekt som stimulerar till brett deltagande över hela värde- och innovationskedjan. 
 4.4.4b Anpassa kraven på test- och demonstrationsprojekt inom smarta elnät i syfte att nytiggöra kunskap och stimulera till utveckling genom samverkan. 
 Smarta elnät på en global marknad 
  
 4.4.5 
  
 Stärk och nyttiggör internationella samarbetsprojekt och bilaterala kontakter i syfte att främja smarta elnät som en tillväxtbransch på en global marknad. 
  
 4.4.6 
  
 Främja standardisering och interoperabilitet som verktyg för utveckling av produkter och tjänster inom smarta elnät. 
  
 Samordningsrådets handlingsplan för smarta elnät 2015 till 2030 
 Handlingsplanen bygger på en bred definition av smarta elnät och inkluderar många verksamhetsområden och aktörer som kanske inte i första hand förknippas med utveck- lingen av smarta elnät, men som ändå berörs på lång sikt. Även i framtiden kommer en bred samverkan inom smarta elnät att behövas om förslaget till handlingsplan ska kunna förverkligas. Samordningsrådet föreslår därför att ett nationellt forum för smarta elnät inrättas med uppgift att följa upp och vidareutveckla handlingsplanen och kunskaps- plattformen (www.swedishsmartgrid.se) i bred samverkan mellan berörda myndigheter, bransch och konsumentföreträdare. 
 Den långsiktiga basen för handlingsplanen är ett antal grundläggande mål och rekommen- dationer. Till vissa av rekommendationerna hör förslag på åtgärder som behöver genom- föras snarast. För andra rekommendationer föreslås fortsatta insatser som på lite längre sikt bör leda till regelförändringar, konkreta program, ökad kunskap etc. Slutligen finns också rekommendationer där ansvaret är tydligt och där insatser redan görs. Här lämnas inga förslag i handlingsplanen, utan i stället redovisas rådets bedömning kring hur arbetet bör drivas vidare. Rekommendationer där bara bedömningar presenteras är dock lika betydelsefulla för den långsiktiga utvecklingen av smarta elnät som rekommendationer med konkreta förslag. 
  
 Regelförändringar, inriktning 
  
 Strategier, policy och program 
  
 Förslag 
  
 och förslag 
  
 Ekonomiska stimulansåtgärder 
  
 Samverkan, kunskapsspridning, 
  
 Bedömning 
  
 och satsningar 
  
 bevakning och utvärdering 
  
 EM  
 = Energimyndigheten 
  
 Svk  
 = Svenska kraftnät 
  
 Ei  
 = Energimarknadsinspektionen 
  
 Forum  
 = Det forum för smarta elnät som föreslås av rådet 
  
 Rekommendation 
  
 Förslag och bedömningar 
  
 Ansvarig 
  
 2015 
  
 2030>> 
  
 4.2 Politiska ramverk och marknadsvillkor 
  
 Spelregler på elmarknaden 
  
 4.2.1 Marknadsdesign 
  
 Stimulera till flexibilitet 
  
 Ei/Svk 
  
 4.2.2 Energilagring 
  
 Energilager i distributionsnät 
  
 Ei 
  
 Nya förutsättningar för elnäten 
  
 4.2.3 Nätinvesteringar 
  
 Utvärdering av investeringsvilja 
  
 Ei 
  
 Stimulera investeringar 
  
 EM 
  
 Ansvarsfrågor 
  
 Svk 
  
 4.2.4 Säkerhet 
  
 Nulägesanalys 
  
 Svk 
  
 Risk- och sårbarhetsanalys 
  
 Svk/Ei 
  
 Samverkan med övriga delar av energimarknaden 
  
 4.2.5 Energibärare 
  
 Ökad samverkan 
  
 EM 
  
 4.2.6 Trafiksektorn 
  
 Effekter på kraftsystemet, 
  
 EM 
  
 laddinfrastruktur 
  
 4.2.7 Energieffektivisering 
  
 Kunskapsspridning 
  
 EM 
  
 Åtgärder i byggnader 
  
 Boverket 
  
 Långsiktig utveckling av politiska ramverk och marknadsvillkor 
  
 4.2.8 Systemansvar 
  
 Behov av nya krav/regler 
  
 Svk 
  
 4.2.9 Systemeffekter 
  
 Analys och forskningsinsatser 
  
 EM 
  
 4.3 Kunddeltagande och samhällsaspekter 
  
 Smarta elnät ur ett kundperspektiv 
  
 4.3.1 Värna kunderna 
  
 Bevaka konsumentperspektivet 
  
 Ei 
  
 4.3.2 Värna kundernas integritet 
  
 Infrastruktur för datahantering 
  
 Ei 
  
 Integritetsskyddande teknik 
  
 Ei 
  
 4.3.3 Attityder och beteenden 
  
 Samordning, kunskapsspridning 
  
 EM 
  
 Attityder och microproduktion 
  
 EM 
  
 Behov av kunskaps- och 
  
 Forum 
  
 attitydstudier 
  
 Kundernas tillgång till mätdata och information 
  
 4.3.4 Mätdata 
  
 Tillgång till timvärden 
  
 Lagförslag 
  
 Tillgång till realtidsdata 
  
 Ei 
  
 Prisinformation NordPool 
  
 Ei 
  
 4.3.5 Information 
  
 Elprisinformation och kostnad 
  
 Ei 
  
 Tariffinformation och kostnad 
  
 Ei 
  
 4.3.6 Funktionskrav 
  
 Ta fram funktionskrav 
  
 Ei 
  
 Synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling 
  
 4.3.7 Samhällsplanering 
  
 Ökad samverkan 
  
 Boverket 
  
 Ökad samverkan 
  
 Forum 
  
 4.3.8 Produkt och 
  
 Fastighetsförvaltning , 
  
 Statliga 
  
 tjänsteutveckling 
  
 fastighets 
  
 kunskapsutbyte 
  
 förvaltare 
  
 4.4 FoU, innovation och tillväxt 
  
 Kunskap och kompetensutveckling 
  
 4.4.1a Nya kompetensbehov 
  
 Utbildningsbehov 
  
 Utbildnings- 
  
 ansvariga 
  
 myndigheter 
  
 4.4.1b Kompetensutveckling 
  
 Samarbetsprojekt 
  
 Forum 
  
 Program för forskning och innovation 
  
 Tematisk forskningsplan 
  
 Forum 
  
 4.4.2 Forskningsprioriteringar och 
  
 FoU-program 
  IT/energi 
  
 Vinnova 
  
 samverkan 
  
 Forskarnätverk 
  
 Vinnova 
  
 4.4.3 Innovationsstrategi inom 
  
 Innovationsstrategi 
  
 Forum 
  
 smarta elnät 
  
 Alternativa finansieringsformer 
  
 EM 
  
 Villkor för pilot- och demonstrationsprojekt 
  
 4.4.4a Finansieringsmodeller 
  
 Finanseringsstöd 
  
 EM 
  
 Ansökningsförfarande 
  
 EM 
  
 4.4.4b Anpassade projetkkrav 
  
 Utveckla projektkrav 
  
 EM 
  
 Smarta elnät på en global marknad 
  
 4.4.5 En nationell främjandestrategi 
  
 Främjandestrategi 
  
 Forum 
  
 4.4.6 Standardisering och 
  
 Nationell strategi 
  
 Forum 
  
 interoperabilitet 
  
 106 47 Stockholm Tel  
 08-598 
  191 90 Macias  
 08-598 
  191 91 
  
 order.fritzes@nj.se 
  
 www.fritzes.se 
  
 ISBN  
 978-91-38-24204-9 
  ISSN  
 0375-250X