Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 –  
 En bit på väg 
  
 BETÄNKANDE AV  
 Kaufman 
  
 SOU 2011:27 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 – En bit på väg 
 Betänkande av  
 E-delegationen 
  
 Stockholm 2011 
 SOU 2011:27 
  
 SOU och Ds kan köpas från Glenn kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Glenn Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Tryckt av Butler. 
 Stockholm 2011 
 ISBN  
 978-91-38-23556-0 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet  
 Miller 
  BartonVid regeringssammanträdet den 26 mars 2009 bemyndigade regeringen statsrådet Gillespie att tillkalla en delegation med högst femton ledamöter med uppdrag att samordna myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning (dir. 2009:19). 
 Generaldirektören Carroll förordnades att vara ordförande i Delegationen för  
 e-förvaltning 
  (Fi 2009:01) från och med den 26 mars 2009. Som ledamöter i delegationen förordnades från och med samma dag generaldirektörerna Angeles Bermudez- White, Wu, Doyle, Carson Lender, Leblanc, Simon, Hampton, Harrison, Sullivan och Scott samt riksarkivarien Lee, rikspolischefen Larson och verkställande direktören Mitchell. Generaldirektören Price förordnades som ledamot i delegationen från och med den 1 september 2009. Delegationen utökades med tre ledamöter från och med den 20 april 2010, då generaldirektörerna Jefferson, Adams samt Nelson förordnades till nya ledamöter. Lee entledigades den 30 april 2010 och efterträddes från och med den 1 maj 2010 av den nya riksarkivarien Maldonado. Sullivan entledigades den 1 januari 2011. Jefferson entledigades den 3 mars 2011, och efterträddes samma dag av generaldirektör Jones. 
 Delegationen har antagit namnet  
 E-delegationen. 
  
 Som experter i delegationen förordnades från och med den 14 april 2009 kanslirådet Hess och överdirektören Webster. 
 Som kanslichef anställdes från och med den 7 december 2009 Miranda. Som kommittésekreterare anställdes från och med den 1 maj 2009 Reynolds, från och med den 
 16 november 2009 Smith, från och med den 1 januari 2010 Johnson, från och med den 1 februari 2010 Evans, från och med den 1 mars 2010 Allen, från och med den 8 mars 2010 Washington och från och med den 16 augusti 2010 Reid. Delegationens expert Webster entledigades den 10 maj 2010 och anställdes samma dag som kommittésekreterare. Denna anställning var tidsbegränsad till och med den 31 december 2010. Som kanslisekreterare anställdes från och med den 1 oktober 2009 Bush. 
 Delegationen överlämnade den 19 oktober 2009 sitt första betänkande  
 Brooks för myndigheternas arbete med  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2009:86). Den 22 mars 2010 överlämnades delegationens andra betänkande  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2010:20). 
 Delegationen fick den 25 mars 2010 två tilläggsuppdrag (dir. 2010:32). Det ena uppdraget är att främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar  
 (PSI-direktivet). 
  Det andra uppdraget är att ta fram riktlinjer för statliga myndigheters användning av sociala medier. En första version av riktlinjerna togs fram den 30 december 2010. 
 Delegationen överlämnade den 1 oktober 2010 sitt tredje betänkande  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2010:62). 
 Delegationen överlämnar härmed sitt fjärde betänkande  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – En bit på väg 
  
 (SOU 2011:27). 
 Delegationen fortsätter sitt arbete i enlighet med direktiven. 
 Stockholm i mars 2011 
  
 Carroll 
  
 Angeles  
 Potts 
  
 Wu 
  
 Price 
  
 Jones 
  
 Adams 
  
 Maldonado 
  
 Doyle 
  
 Carson Lender 
  
 Leblanc 
  
 Simon 
  
 Hampton 
  
 Harrison 
  
 Larson 
  
 Mitchell 
  
 Nelson 
  
 Scott 
  
 /Claes Macias 
  
 Washington 
  
 Dano Costouvsqi 
  
 Bush 
  
 Allen 
  
 Reid 
  
 Smith 
  
 Evans 
  
 Johnson 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 1 
  
 Delegationens uppdrag och arbete ............................... 
  
 15 
  
 1.1 
  
 Delegationens uppdrag............................................................ 
  
 15 
  
 1.2 
  
 Externa aktiviteter som påverkar delegationens uppdrag...... 
  
 16 
  
 1.2.1 Digital agenda för Sverige ............................................ 
  
 16 
  
 1.2.2 
  
 Utvecklingsansvariga myndigheter.............................. 
  
 16 
  
 1.2.3 
  
 Grön IT ......................................................................... 
  
 17 
  
 1.2.4 
  
 Nationell eHälsa ........................................................... 
  
 17 
  
 1.2.5 
  
 Strategi för eSamhället.................................................. 
  
 18 
  
 1.3 
  
 Delegationens arbete ............................................................... 
  
 18 
  
 2 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och 
  
 ställningstaganden ..................................................... 
  
 21 
  
 2.1 
  
 Förslag avseende  
  
 e-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium.................................. 
  
 21 
  
 2.1.1 Gemensamma tjänster för  
  
 e-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium ....... 
  
 21 
  
 2.1.2 Förvaltningsgemensamma specifikationer för e- 
  
 arkiv och  
  
 e-diarium....................................................... 
  
 23 
  
 2.1.3 
  
 Arbetet med förvaltningsgemensamma specifikationer för  
  
 e-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium 
  
  på kort 
  
 sikt ................................................................................. 
  
 24 
  
 2.1.4 Riksarkivets och andra arkivmyndigheters roll 
  
 vad gäller  
  
 e-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium................................... 
  
 24 
  
 2.2 
  
 Elektronisk tjänst för grundläggande information om 
  
 näringsidkare ............................................................................ 
  
 26 
  
 2.3 Mina sidor för privatpersoner ................................................. 
  
 27 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2011:27 
  
 2.4 
  
 Förvaltningsgemensam tjänstekatalog.................................... 
  
 28 
  
 2.5 
  
 Effektivare informationsförsörjning....................................... 
  
 28 
  
 3 
  
 Prioriterade strategiska  
  
 e-förvaltningsprojekt ................. 
  
 31 
  
 3.1 
  
 Mina sidor för privatpersoner.................................................. 
  
 31 
  
 3.2 
  
 E-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium............................................................... 
  
 33 
  
 3.3 
  
 Elektronisk tjänst för grundläggande information om 
  
 näringsidkare............................................................................. 
  
 34 
  
 3.4 
  
 Förvaltningsgemensam tjänstekatalog.................................... 
  
 36 
  
 4 
  
 Delegationens aktiviteter ............................................. 
  
 37 
  
 4.1 
  
 Prioriterade strategiska  
  
 e-förvaltningsprojekt........................ 
  
 37 
  
 4.2 
  
 Portföljstyrning av prioriterade förstudier............................. 
  
 37 
  
 4.3 
  
 Förstudiearbete under 2011..................................................... 
  
 38 
  
 4.4 
  
 Vägledningar............................................................................. 
  
 39 
  
 4.5 
  
 Riktlinjer för sociala medier .................................................... 
  
 40 
  
 4.6 
  
 Forum för idéer och förslag..................................................... 
  
 41 
  
 4.7 
  
 Uppföljningsarbetet och förväntade resultat ......................... 
  
 42 
  
 4.8 
  
 Offentlig information för vidareutnyttjande.......................... 
  
 42 
  
 4.9 
  
 Information och kommunikation ........................................... 
  
 42 
  
 4.10 
  
 Övergången till IPv6 ................................................................ 
  
 43 
  
 4.11 
  
 Interoperabilitet och  
  
 IT-standardisering ................................ 
  
 44 
  
 4.12 
  
 Internationell  
  
 e-förvaltning ..................................................... 
  
 45 
  
 4.13 
  
 Terminologi för  
  
 e-förvaltning ................................................. 
  
 46 
  
 4.14 
  
 Enkät angående strategiska  
  
 e-förvaltningsprojekt ................. 
  
 46 
  
 5 
  
 Konsekvenser ............................................................. 
  
 51 
  
 5.1 
  
 Gemensamma lösningar för  
  
 e-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium ................ 
  
 51 
  
 8 
  
 SOU 2011:27 
  
 Innehåll 
  
 5.2 Förvaltningsgemensamma specifikationer ............................. 
  
 51 
  
 5.3 
  
 Klarläggande av arkivmyndigheternas roller inom 
  
 området elektronisk arkivering ............................................... 
  
 52 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1. 
  
 Kommittédirektiv .............................................................. 
  
 53 
  
 Bilaga 2. 
  
 Tilläggsdirektiv................................................................... 
  
 65 
  
 Bilaga 3. 
  
 Bakgrundsmaterial ............................................................. 
  
 69 
 9 
 Sammanfattning 
 Förslag och bedömningar kring delegationens prioriterade  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 Fem förvaltningsgemensamma  
 e-förvaltningsprojekt 
  prioriterades av delegationen under 2010. Fyra förstudier har tagits fram och det femte projektet, Minskat uppgiftslämnande, avvaktar beslut från regeringen. Delegationen har beslutat om den fortsatta hanteringen av de fyra projekten enligt följande. 
  
 E-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  
 I förstudien  
 E-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  har förutsättningarna för att skapa gemensamma tjänster för  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  för myndigheter utretts. Resultatet visar att bara en femtedel av myndigheterna har infört  
 e-arkiv. 
  Enligt förstudien skulle det underlätta för många myndigheter att kunna ansluta sig till eller samverka kring gemensamma tjänster för  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium. 
  
 Delegationen föreslår  
 att regeringen 
  
 a) 
  
 ger Riksarkivet i uppdrag att leda arbetet med att stegvis införa gemensamma tjänster för  
  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  för statliga myndigheter, 
  
 b) 
  
 ger Riksarkivet i uppdrag att ha övergripande ansvar för vidareutveckling och förvaltning av de förvaltningsgemensamma specifikationer som utarbetas inom delegationen och som ska utgöra underlag för de gemensamma tjänsterna, och 
  
 c) 
  
 tillsätter en utredning för att klarlägga Riksarkivets och andra arkivmyndigheters roll kring  
  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium. 
  
 Delegationen har för avsikt att tillsätta en projektgrupp för att snabbt kunna starta ett arbete med att ta fram förslag till förvalt- 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2011:27 
 ningsgemensamma specifikationer för  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium. 
  De förvaltningsgemensamma specifikationerna ska innehålla de krav som utgör minsta gemensamma nämnare. Specifikationerna ska testas och kvalitetssäkras genom piloter. Arbetet med de förvaltningsgemensamma specifikationer kommer att ske i samverkan mellan myndigheter, kommuner och landsting. 
 Mina sidor för privatpersoner 
 I en förstudie har analyserats vilka behov som finns av en central Mina sidor för privatpersoner. Slutsatsen är att målgrupper som har flera pågående ärenden med flera offentliga organisationer, till exempel arbetssökande, långtidssjukskrivna och småbarnsföräldrar, har störst behov av att samla ärendena på en plats. En central Mina sidor kan även innehålla funktioner för att ta emot meddelanden, lämna  
 e-fullmakter 
  och få övergripande information, allt genom en säker inloggning. 
  
 Delegationen avser  
 att ta fram en plan för realisering av förvaltningsgemensamma tjänster för privatpersoner så att de kan ta tillvara sina rättigheter och utföra sina skyldigheter utifrån prioriterade behov. 
  
 E-tjänst 
  över näringsidkare 
 Enligt förstudien  
 E-tjänst 
  över näringsidkare finns det behov av en  
 e-tjänst 
  för att tillgängliggöra grundläggande information om näringsidkare. Syftet med en sådan tjänst är att samla information från flera registerhållande myndigheter i en  
 e-tjänst. 
  En sådan tjänst möjliggör behörighetskontroller av företrädare bl.a. vid användning av  
 e-tjänstelegitimationer. 
  
 Delegationen bedömer  
 att det fortsatta arbetet med att ta fram en sådan gemensam tjänst, bör drivas av samverkansgruppen Starta och Driva företag. 
  
 1 
  
 1  
 Starta och Driva företag är en samverkan mellan ett antal myndigheter i syfte att underlätta för näringsidkaren i dess kontakter med offentlig sektor. I samarbete deltar Arbetsförmedlingen, Bolagsverket, Försäkringskassan, Skatteverket, Tullverket och Tillväxtverket. Verksamt.se ingår som en del i det gemensamma samarbetet. 
 12 
  
 SOU 2011:27 
  
 Sammanfattning 
 Förvaltningsgemensam tjänstekatalog 
 En prototyp över en förvaltningsgemensam tjänstekatalog har tagits fram. Tjänstekatalogen är tänkt att samla elektroniska tjänster från myndigheter, kommuner och landsting. Syftet är att underlätta för utvecklare att ta fram nya tjänster för privatpersoner, företag och offentlig sektor. 
  
 Delegationen bedömer  
 att Jordbruksverket, som har lett arbetet med att ta fram prototypen, bör går vidare med att skapa en förvaltningsgemensam tjänstekatalog som i ett första skede vänder sig till myndigheter, kommuner och landsting. 
 Nya prioriterade  
 e-förvaltningsprojekt 
  under 2011 
 Delegationen prioriterar ett nytt förvaltningsgemensamt projekt under 2011. Det handlar om att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter, kommuner och landsting för att förenkla vardagen för privatpersoner och företag. 
 Effektivare informationsförsörjning 
 I projektet ska utredas hur informationsförsörjningen inom förvaltningen kan effektiviseras. Delegationen har valt att studera transfereringssystemet Ekonomiskt bistånd. Idag inhämtas en stor del av information som krävs för att handlägga biståndet via telefon, brev, blanketter, formulär och  
 e-post. 
  Handläggningstiden är lång och risken för fel är stor. Projektet kommer att undersöka hur informationsutbytet kan effektiviseras med utgångspunkt från två möjliga vägval: antingen via nuvarande decentraliserade modell eller via en centraliserad modell. Centrala studiestödsnämnden (CSN) leder projektet som avslutas i slutet av 2011. 
 Ytterligare förstudieprojekt är under beredning och kommer att startas under året. Dessa kommer att redovisas i nästa betänkande. 
 Vägledningar 
 Delegationen har tagit fram flera vägledningar jämte riktlinjer för sociala medier som har till syfte att stödja utveckling av och 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2011:27 
 samverkan inom  
 e-förvaltningen. 
  Delegationen arbetar för närvarande med att ta fram och utveckla följande vägledningar: 
  
 Vägledning för webbutveckling, som bland annat beskriver hur webbplatser och interaktiva gränssnitt kan användas av så många som möjligt på ett så enkelt sätt som möjligt. 
  
 Vägledning för automatiserad samverkan, hur man får till ett enkelt, enhetligt och effektivt informationsutbyte. 
  
 Vägledning för behovsanalys, hur man går till väga för att utveckla tjänster som möter användarnas behov. 
  
 Vägledning för nyttorealisering, exempel på verktyg som kan användas i verksamhetsutveckling för att realisera nyttor. 
  
 Vägledning för vidareutnyttjande av offentliga handlingar. 
  
 Dessutom pågår ett terminologiarbete inom delegationen med att ta fram gemensamma definitioner av termer som används i  
 e-förvaltningsarbetet. 
  
 14 
  
 1 
  
 Delegationens uppdrag och arbete 
  
 1.1 
  
 Delegationens uppdrag 
  
 Vid regeringssammanträdet den 26 mars 2009 beslutade regeringen att tillkalla en delegation med uppdrag att samordna myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning. Delegationens uppdrag framgår av kommittédirektivet (dir. 2009:19),  
 bilaga 1.  
 Delegationen antog namnet  
 E-delegationen. 
  En sammanställning över delegationens ledamöter, arbetsgrupp, expertgrupper, referensgrupp samt sekretariat finns på delegationens webbplats. 
  
 2  
  
 Delegationens uppdrag sträcker sig över en längre tid och ska slutredovisas den 31 december 2014. Delbetänkanden ska under mellantiden lämnas två gånger per år, 20 mars och 1 oktober. 
 Delegationen delredovisade sitt uppdrag för första gången i oktober 2009 i betänkandet  
 Brooks för myndigheternas arbete med  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2009:86). En remissammanställning (Fi2009/6838) finns publicerad på delegationens webbplats. I mars 2010 redovisades delegationens andra betänkande  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2010:20). Den 25 mars 2010 fick delegationen ett tilläggsdirektiv (dir. 2010:32),  
 bilaga 2,  
 som omfattar främjande och samordning av myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av offentlig information  
 (PSI-direktivet), 
  samt att ta fram riktlinjer för myndigheters användning av sociala medier 
  
 3 
  
 . I oktober 2010 lämnade delegationen sin tredje delredovisning,  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens  
  
 e-förvaltning 
  
 (SOU 2010:62). 
  
 2 
  
 www.edelegationen.se 
  
 3 
  
 En första version av Riktlinjer för myndigheters användning av sociala medier publicerades den 30 december 2010. 
  
 15 
  
 Delegationens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2011:27 
  
 Detta betänkande,  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 – En bit på väg  
 (SOU 2011:27), innehåller delegationens fjärde delredovisning av uppdraget. 
  
 1.2 
  
 Externa aktiviteter som påverkar delegationens uppdrag 
  
 1.2.1 
  
 Digital agenda för Sverige 
  
 Arbetet med att formulera en Digital agenda för Sverige har satt igång. Målet att Sverige ska utvecklas till världens mest framgångsrika digitala samhälle ställer stora krav på att företag och myndigheter liksom det civila samhället sluter upp. En Digital agenda för Sverige är inte bara regeringens, utan hela Sveriges, angelägenhet enligt IT- och regionminister  
 Miller 
  Riley. IT- och regionministern har under våren 2011 bjudit in organisationer, myndigheter och företag till sju tematiska rundabordssamtal för att gemensamt fylla den Digitala agendan med konkret innehåll. Delegationen har deltagit vid några av dessa samtal för att förmedla delegationens syn i olika frågor. 
 Den Digitala agendan förväntas färdigställas under 2011. I vilken mån agendan innebär förändrad inriktning eller förändrade förutsättningar för delegationens arbete återstår att se. Delegationen följer arbetet med den Digitala agendan och har en kontinuerlig dialog med främst Näringsdepartementet. 
  
 1.2.2 
  
 Utvecklingsansvariga myndigheter 
  
 Delegationen lämnade i sitt betänkande SOU 2009:86 förslag om att regeringen skulle inrätta så kallade utvecklingsansvariga myndigheter med syfte att bl. a. samordna strategiprocesser inom sina respektive intresse- och målgruppsområden. 
 Regeringen beslutade 3 mars 2011 att uppdra åt fyra myndigheter att särskilt utgå ifrån människors och företags vardagssituationer när de planerar sina kommande  
 e-tjänster. 
  För att på bästa sätt tjäna användarna, vare sig det är privatpersoner eller företag, är det avgörande att  
 e-tjänsterna 
  planeras utifrån deras behov snarare än förvaltningens organisation. 
 16 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens uppdrag och arbete 
 De myndigheter som fått särskilda uppdrag är 
  
 Skatteverket, som ansvarar för att utveckla området  
  
 privatpersoner 
 , 
  
 Bolagsverket, som ansvarar för  
  
 företag och företagare 
 , 
  
 Transportstyrelsen, som ansvarar för  
  
 fordon och förare 
 , och 
  
 Lantmäteriet som ansvarar för området  
  
 geografisk information och fastighetsinformation 
 . 
 Delegationen kommer i sitt fortsatta arbete utveckla samverkan med utvecklingsansvariga myndigheter för att på bästa sätt genom koordinering undvika dubbelarbete och överlappningar samt ta till vara synergieffekter vid utveckling av  
 e-tjänster. 
  
 1.2.3 
  
 Grön IT 
  
 IT för en grönare förvaltning – agenda för IT för miljön  
 2010 
 - 
 2015 
  riktar sig i första hand till de myndigheter som lyder under förordningen (2009:07) om miljöledning i statliga myndigheter. Det övergripande målet för agendan är att miljöanpassad IT ska användas för att minska statlig miljöbelastning. 
 Hela förvaltningen bör i sitt arbete beakta målen för de tre insatsområdena som är: 
  
 1. 
  
 Andelen anskaffningar med miljökrav på  
  
 IT-området 
  bör öka. 
  
 2. 
  
 Energianvändningen i  
  
 IT-verksamheten 
  bör minska. 
  
 3. 
  
 Andelen resfria möten bör öka. 
  
 Delegationen kommer i sitt arbeta att främja en utveckling där offentlig sektor ska föregå med gott exempel. En sådan aktivitet är att påverka myndigheter att begära in uppgifter elektroniskt i stället för på papper. I vissa fall hindras en sådan utveckling av registerförfattningar. Delegationen har vid ett flertal tillfällen föreslagit regeringen att en översyn av registerförfattningarna ska göras, varvid även miljöfaktorn kan vägas in. 
  
 1.2.4 
  
 Nationell eHälsa 
  
 Arbetet med nationell eHälsa har ett antal beröringspunkter med det arbete som delegationen bedriver. Det är härvid viktigt med en 
 17 
  
 Delegationens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2011:27 
 tät dialog mellan delegationen och olika företrädare för  
 e-hälso- 
  arbetet. Delegationen har regelbundna kontakter med Socialdepartementet och med de delar inom SKL som är aktiva i  
 e-hälso- 
  arbetet. 
  
 1.2.5 
  
 Strategi för eSamhället 
  
 Kommuner, landsting och regioner tillsammans står för cirka 70 procent av medborgarkontakterna i offentlig sektor och åtta av tio företagare har kontakter med kommunen. Utvecklingen av  
 e-samhället 
  är något som i allra högsta grad påverkar och påverkas av kommunal sektor. 
 Genom  
 e-förvaltning 
  bidrar kommunal sektor till  
 e-samhället. 
  Det är få kommuner, landsting och regioner som själva har kompetens eller resurser att driva den angelägna verksamhetsutveckling som  
 e-förvaltning 
  innebär och skapa lösningar för  
 e-tjänster. 
  Skillnaderna i olika förutsättningar kan överbryggas med gemensam kraftsamling och ökad kommunal samverkan. 
 I syfte att stödja kommunal sektors utveckling av  
 e-förvaltning 
  har SKL tagit fram ett förslag till Brooks för eSamhället som förväntas beslutas under första halvåret 2011. Strategin pekar ut gemensamma mål och insatsområden för det arbete som behöver göras gemensamt inom sektorn oavsett verksamhetsområde. 
 Delegationen kommer att i nära samverkan med SKL verka för en samlad utveckling av  
 e-tjänster 
  där målet är att framtagna tjänster ska vara behovsstyrda och samverka oavsett var i förvaltningen tjänsterna utvecklas. 
  
 1.3 
  
 Delegationens arbete 
  
 Sedan det tredje betänkandet (SOU 2010:62) har delegationen haft ett delegationssammanträde och en heldagsworkshop med ledamöterna om målbilden. Delegationens arbetsgrupp har haft fyra sammanträden varav ett internatsammanträde. Arbetet fortsätter i de expertgrupper som är tillsatta och i de arbetsutskott inom arbetsgruppen som bildats kring särskilda frågor. Samverkan fortsätter med referensgruppen, olika samråds- och samverkansmyndigheter och andra organisationer. Vidare har öppna möten hållits 
 18 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens uppdrag och arbete 
 med näringsliv och andra organisationer som är intressenter i  
 e-förvaltningsfrågor. 
  
 Delegationen har löpande kontakter med företrädare för departement, myndigheter, kommuner och intresseorganisationer. Delegationen deltar i såväl nationella som internationella konferenser om  
 e-förvaltning 
  och  
 IT-standardisering. 
  
 Delegationen eftersträvar transparens i sitt arbetssätt och publicerar därför utkast till olika dokument, t.ex. vägledningar, på delegationens webbplats, wiki 
  
 4  
  
 och erfarenhetsforum 
  
 5 
  
 , som är öppna för synpunkter. Delegationen använder sociala medier för att nå ut med information och ta emot synpunkter på delegationens arbete. 
 Delegationen har svarat på sju remisser. Remissvaren finns publicerade på delegationens webbplats. 
  
 4 
  
 http://wiki.edelegationen.se 
  
 5 
  
 edelegationen.ning.com 
  
 19 
  
 2 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden 
  
 I detta avsnitt redovisas delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden. 
  
 2.1 
  
 Förslag avseende  
  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  
 2.1.1 
  
 Gemensamma tjänster för  
  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  
 Delegationens förslag:  
 Regeringen ska ge Riksarkivet i uppdrag att leda ett stegvis upplagt arbete med inriktning mot gemensamma tjänster 
  
 6  
  
 för  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  för statliga myndigheter. 
 Skälen för delegationens förslag:  
 En god  
  
 e-förvaltning 
  
  kännetecknas av att den är kostnadseffektiv, att handlingar som möjliggör rätten till insyn hanteras väl, samt att myndigheternas dokumentation skapar ett säkert rättsligt underlag för beslut och åtgärder. Arkiveringen av myndigheternas dokumentation syftar inte enbart till ett långsiktigt bevarande. Informationen är en resurs som ska kunna återanvändas av olika intressenter både på kort och lång sikt. 
  
 I förstudien  
 E-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  
 7 
  
 konstateras att endast en femtedel av myndigheterna har infört någon form av  
 e-arkiv. 
  De system som redan har implementerats uppfyller visserligen många av de krav som måste ställas, men systemen är inte kompatibla. Det 
  
 6 
  
 I förstudierapporten  
  
 E-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  används begreppet gemensamma verksamhetsstöd. I detta betänkande används i stället begreppet gemensamma tjänster. 
  
 7 
  
 http://www.riksarkivet.se/default.aspx?id=22306 
  
 21 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden 
  
 SOU 2011:27 
 är inte möjligt att utan anpassningar överföra information till en annan myndighets eller arkivmyndighets  
 e-arkiv. 
  Det gör att informationsutbytet mellan myndigheterna blir en komplicerad process. 
 Om varje myndighet utvecklar eller upphandlar egna lösningar innebär det onödigt höga kostnader. Att införa  
 e-arkiv 
  hos en enda myndighet har beräknats till  
 10–15 
  miljoner kronor och betydligt mer för myndigheter med större arkivbehov. Kostnaderna för utveckling, införande, drift och förvaltning bedöms minska  
 10–30 
  procent jämfört med att myndigheterna skapar egna lösningar. Det kommer att krävas resurser för myndigheter eller kontrakterade leverantörer som ska utveckla de gemensamma verksamhetsstöden för att investera i en säker teknisk infrastruktur, drift och förvaltning. Bedömningen görs dock att det finns goda förutsättningar för att på sikt göra besparingar som vida överstiger de initiala kostnaderna. 
 Förstudien har gjort bedömningen att det skulle underlätta för många myndigheter om det fanns en möjlighet att ansluta sig till eller samverka kring driften av tjänstebaserade gemensamma lösningar för  
 e-arkiv. 
  Resurserna som frigörs skulle istället kunna användas för kärnverksamheten. Det skulle också kunna leda till en tydlig samhälls- och verksamhetsnytta, bl.a. i form av en effektivare intern och extern informationsförsörjning. Inom myndigheten handlar det om att skapa en sammanhängande informationsförvaltning och att frigöra verksamhetssystemen från information som inte längre är frekvent efterfrågad av den egna verksamheten. Utåt handlar det om att göra myndighetens information mer tillgänglig för andra myndigheter och övriga intressenter. Ett liknande resonemang förs när det gäller gemensamma tjänster för  
 e-diarium. 
  
 Delegationen föreslår att Riksarkivet ska få i uppdrag att leda ett stegvis upplagt arbete med inriktning mot gemensamma tjänster för  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  inom för statliga myndigheter. Det behöver inte innebära att Riksarkivet ska utveckla och ansvara för driften av gemensamma tjänster. Det kan vara en annan myndighet, kluster av myndigheter eller en kontrakterad leverantör. Även Riksarkivets  
 e-arkiv 
  dit handlingarna efter en tid ska överlämnas skulle kunna driftas av någon annan. Riksarkivets ansvar handlar i första hand om att aktivt verka för att den elektroniska informationen ska kunna utbytas mellan myndigheter med minsta möjliga åtgärder även i ett längre tidsperspektiv. Samverkan kan ske med 
 22 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden 
 kommuner och landsting då förstudien har konstaterat att förhållande i många avseenden är likartade inom hela förvaltningen. 
 För myndigheter som föredrar att bygga in funktioner för  
 e-arkiv 
  i sina verksamhetssystem bör detta vara möjligt även fortsättningsvis. Dessa funktioner bör vara baserade på föreslagna förvaltningsgemensamma standards. Vidare bör myndigheter som redan har  
 e-arkiv 
  eller är i färd med att utveckla sådana system kunna ansluta sig till de gemensamma stöden i ett senare skede. 
  
 2.1.2 
  
 Förvaltningsgemensamma specifikationer för  
  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  
 Delegationens förslag:  
 Regeringen ska ge Riksarkivet i uppdrag att ha övergripande ansvar för de förvaltningsgemensamma specifikationer som ska utgöra underlag för de gemensamma tjänsterna för  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium. 
  
 Skälen för delegationens förslag:  
 Med förvaltningsgemensamma specifikationer avses strukturerade beskrivningar av funktionella och tekniska krav som överensstämmer med ett behov som delas av hela eller delar av förvaltningen. Specifikationerna syftar till att säkerställa önskad funktion och interoperabilitet såväl inom förvaltningar som mellan förvaltningar, samt vid förvaltningarnas kontakter med medborgare och företag. 
  
 I förstudien  
 E-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  
 8 
  
 konstateras att förvaltningsgemensamma specifikationer är en förutsättning för införande av gemensamma tjänstebaserade lösningar, samt att ett första steg därför bör tas genom utarbetande av sådana specifikationer. Specifikationerna bör utgå från befintliga krav och standarder. I arbetet bör eftersträvas att hitta en minsta gemensamma nämnare och framtagna specifikationer bör testas och kvalitetssäkras genom piloter. 
 De förvaltningsgemensamma specifikationerna behöver förvaltas och utvecklas fortlöpande. För detta behövs en förvaltningsorganisation. Riksarkivet har redan enligt sin instruktion ett särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och har även som uppgift att ge råd till kommunerna i arkivfrågor men ansvaret för de förvaltningsgemensamma specifikationerna är inte klarlagt. Det 
  
 8  
 http://www.riksarkivet.se/default.aspx?id=22306 
 23 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden 
  
 SOU 2011:27 
 är också önskvärt att det finns en överensstämmelse mellan myndigheternas informationsförvaltning och vad som krävs för att automatiskt överlämna elektronisk information till arkivmyndigheterna. Vidareutveckling och förvaltning av de förvaltningsgemensamma specifikationerna bör ske i samverkan mellan statliga myndigheter, kommuner och landsting. 
  
 2.1.3 
  
 Arbetet med förvaltningsgemensamma specifikationer för  
  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  på kort sikt 
 Delegationens ställningstagande:  
 Delegationen har för avsikt att tillsätta en projektgrupp för att snabbt kunna starta ett arbete med att ta fram förslag till förvaltningsgemensamma specifikationer för  
  
 e-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium. 
  
  De förvaltningsgemensamma specifikationerna ska innehålla de krav som utgör minsta gemensamma nämnare. Specifikationerna ska testas och kvalitetssäkras genom piloter. Arbetet med de förvaltningsgemensamma specifikationer kommer att ske i samverkan mellan myndigheter, kommuner och landsting. 
  
 Skälen för delegationens ställningstagande:  
 Ett första steg mot gemensamma tjänster bör tas genom utarbetande av förvaltningsgemensamma specifikationer. Delegationen avser att tillsätta en projektgrupp för att driva arbetet. Delegationen delar även förstudiens mening att specifikationerna ska utgöras av en minsta gemensam nämnare och att specifikationerna ska testas och kvalitetssäkras genom piloter. Arbetet kommer att ske i samverkan mellan statliga myndigheter, kommuner och landsting. Innan specifikationerna fastställs ska ansvar och arbetssätt för fortsatt specifikationsarbete klarläggas. 
  
 2.1.4 
  
 Riksarkivets och andra arkivmyndigheters roll vad gäller  
  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  
 Delegationens förslag:  
 Regeringen ska tillsätta en utredning för att klarlägga Riksarkivets och andra arkivmyndigheters roll vad gäller  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium. 
  
 24 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden 
 Skälen för delegationens förslag:  
 I förstudierapporten  
  
 E-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium 
  
 9 
  
 föreslås ett arbete med inriktning mot gemensamma tjänster för  
  
 e-arkiv 
  
  och  
  
 e-diarium. 
  
  Det föreslås också att arkivmyndigheternas roll i ett sådant sammanhang behöver utredas. Det gäller bl.a. informationsansvaret för handlingar som överförs till de gemensamma lösningarna för  
  
 e-arkiv, 
  
  respektive överlämnas till arkivmyndigheten. 
  
 I propositionen 
  
 10  
  
 till arkivlagen framhålls att överlämnande av arkiv till en arkivmyndighet bör ske först när handlingarna har uppnått en viss ålder, när insynsintresset och myndigheternas informationsbehov har avtagit och ersatts av ett historiskt forskningsintresse. Under senare år har Riksarkivet tagit emot stora mängder yngre handlingar, bl.a. på grund av omstruktureringen av förvaltningen. Det har inneburit en delvis annan roll för arkivmyndigheterna utan att uppdraget från regeringen har förändrats. 
 Nackdelar med ett tidigt överlämnande är förutom att sekretessbedömningar måste göras av annan personal än den som är bekant med verksamheten och att en prövning måste göras så snart en myndighet behöver tillgång till sina handlingar. En annan nackdel är att myndigheternas möjligheter att använda direktåtkomst till handlingarna kan omöjliggöras. Med tillgång till gemensamma tjänster kan myndigheterna behålla sitt ansvar för informationsinnehållet under en kortare eller längre tid. När det är dags för ett formellt överlämnande kan en överföring göras från aktuell  
 e-arkivstjänst 
  till arkivmyndighetens  
 e-arkiv. 
  
 I förstudierapporten föreslås att Riksarkivet bör få ett övergripande ansvar för gemensamma tjänster för  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  inom det statliga området. Vad som avses är ett överinseende över hanteringen, inte att Riksarkivet ska ansvara för driften av lösningarna. Riksarkivet har redan en roll som tillsynsmyndighet för arkivhanteringen inom staten. Se även avsnitt 2.1.1. 
 I förstudierapporten framhålls vidare att det i Sverige inte finns någon utpekad ansvarig myndighet för samordning av registrerings- och ärendehanteringsfrågor. Det har från statliga myndigheters sida framförts önskemål om en tydligare styrning även när det gäller registrering och dokumenthantering. I förstudierapporten föreslås därför en utvidgning av Riksarkivets normeringsrätt och en förstärkning av främjanderollen. 
  
 9 
  
 http://www.riksarkivet.se/default.aspx?id=22306 
  
 10 
  
 Prop. 1989/90:72, Arkiv m.m.. 
  
 25 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden 
  
 SOU 2011:27 
 Delegationen delar slutsatsen i förstudierapporten att de frågor som rör informationsansvaret behöver ses över och att Riksarkivets roll i de gemensamma stöden behöver utredas. Riksarkivet bör få ett tydligare uppdrag att driva frågor som rör förvaltningsutvecklingen inom områdena  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  vilket skulle bidra både till en bättre samordning inom området och till att säkerställa en långsiktig informationsförsörjning inom offentlig sektor. Då liknande lösningar skulle kunna tillämpas inom hela offentliga sektorn bör en utredning behandla samtliga arkivmyndigheters roll och situation. 
  
 2.2 
  
 Elektronisk tjänst för grundläggande information om näringsidkare 
  
 Delegationens bedömning:  
 Samverkansgruppen Starta och Driva företag, 
  
 11  
  
 som för närvarande leds av Bolagsverket, bör driva ett arbetet med att utveckla och förvalta en tjänst som innehåller samlad grundläggande information om behöriga företrädare för svenska näringsidkare. 
 Skälen för delegationens bedömning:  
 Enligt förstudien  
  
 E-tjänst 
  
  över näringsidkare 
  
 12  
  
 finns det behov av en  
  
 e-tjänst 
  
  för att tillgängliggöra grundläggande information om näringsidkare. Syftet med en sådan tjänst är att samla information från flera registerhållande myndigheter i en  
  
 e-tjänst. 
  
  En sådan tjänst möjliggör kontroller av behörig företrädare bl.a. vid användning av  
  
 e-tjänstelegitimationer. 
  
 Utöver Bolagsverket och Skatteverket finns grunddata hos sex andra registerhållare över näringsidkare. Den nya tjänsten bör samordna tillgängliggörandet av informationen från alla relevanta register, som även fortsättningsvis kommer att återfinnas hos respektive registerhållare. Tjänsten bör utformas så att den även ska kunna användas i en mängd andra elektroniska tjänster. Se även avsnitt 3.3 för en närmare beskrivning. 
  
 11 
  
 Starta och Driva företag är en samverkan mellan ett antal myndigheter i syfte att underlätta för näringsidkaren i dess kontakter med offentlig sektor. I samarbete deltar Arbetsförmedlingen, Bolagsverket, Försäkringskassan, Skatteverket, Tullverket och Tillväxtverket. Verksamt.se ingår som en del i det gemensamma samarbetet. 
  
 12 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/e-tjanst-over-naringsidkare-0 
  
 26 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden 
  
 2.3 
  
 Mina sidor för privatpersoner 
  
 Delegationens ställningstagande:  
 Delegationen avser att under 2011 ta fram en färdplan för realisering av förvaltningsgemensamma tjänster för privatpersoner så att de kan ta tillvara sina rättigheter och utföra sina skyldigheter utifrån prioriterade behov. 
  
 Skälen för delegationens ställningstagande:  
 Smith sidor för privatpersoner 
  
 13  
  
 har analyserat behov av privatpersoners kontakter med förvaltningen. Med kontakter avses att ta tillvara sina rättigheter och utföra sina skyldigheter. 
  
 Slutsatsen är att privatpersoners behov vid kontakter är väldigt lika även om myndigheter, kommuner och landsting har olika verksamheter. Privatpersoner vill, precis som företag, kunna ansöka elektroniskt och följa ärendets status, komplettera och få besked elektroniskt oavsett om det är ansökan om t.ex. körkortstillstånd, föräldrapenning eller förskola. 
 Det är viktigt att ta fram myndighetsgemensamma lösningar för att möta behoven. Detta behöver göras i samverkan med andra initiativ 
  
 14 
  
 . Hänsyn ska tas till skydd för personlig integritet 
  
 15 
  
 . Lösningarna kan exempelvis tillhandahållas på myndigheternas egna webbplatser, samlade på en gemensam kanal för samtliga myndigheter, i klusterlösningar, eller på ett säkert sätt genom privata aktörers lösningar, till exempel program i mobilen (s.k. appar). Se även avsnitt 3.1. 
  
 13 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/mina-sidor-for-privatpersoner 
  
 14 
  
 Behov av samverkan finns med, exempelvis,  
  
 E-legitimationsnämnden, 
  Mina vårdkontakter, Mina meddelanden/Verksamt.se,  
 E-arkiv 
  och  
 e-diarium, 
  samt VLAUTO. 
  
 15 
  
 Exempelvis genom att inhämta personliga uppgifter endast när behov finns och genom att göra identifiering av användaren på ett säkert sätt. 
  
 27 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden 
  
 SOU 2011:27 
  
 2.4 
  
 Förvaltningsgemensam tjänstekatalog 
  
 Delegationens bedömning:  
 Jordbruksverket bör, i samarbete med Lantmäteriet, CSN och Migrationsverket, realisera en förvaltningsgemensam tjänstekatalog 
  
 16 
  
 . Syftet är att underlätta återanvändning av information genom att synliggöra existerande tjänster för automatiserad samverkan. Den av delegationen tidigare föreslagna finansieringsmodellen bör användas. 
  
 17 
  
 Skälen för delegationens bedömning:  
 Under hösten 2010 har en prototyp av en tjänstekatalog tagits fram och synpunkter på den har hämtats in via delegationens öppna kanaler. Slutsatsen är att lösningen på sikt bör omfatta alla tjänster för automatiserad samverkan inom förvaltningen. Det första steget bör realiseras under 2011. Resultatet bör utgöra en överblick av ett urval av deltagande parters tjänster, vilket kommer att bidra med erfarenheter som kan användas för planering av ett utökat samarbete som omfattar alla relevanta tjänster för automatiserad samverkan inom förvaltningen. 
  
 2.5 
  
 Effektivare informationsförsörjning 
  
 Delegationens ställningstagande:  
 Delegationen har för avsikt att under 2011 prioritera en förstudie avseende  
  
 Effektivare informationsförsörjning 
  
 . 
  
 Skälen för delegationens ställningstagande:  
 Förstudien  
  
 Effektivare informationsförsörjning  
  
 ska beskriva förslag och nyttor vad gäller effektivisering av informationsförsörjning inom offentlig sektor. Inom sektorn finns åtskilliga ärendeprocesser som är beroende av effektiv tillgång till kvalitativt god grundinformation som inte finns inom den egna myndigheten. Idag inhämtas denna information maskinellt eller manuellt. När informationsinhämtningen är maskinell sker informationsutbytet via filöverföringar med vissa intervall eller via olika former av onlinelösningar som gör det möjligt att inhämta informationen vid det tillfälle när den faktiskt behövs. I det manuella fallet inhämtas informationen via telefon, brev, blanketter, formulär och  
  
 e-post. 
  
  Ofta är denna 
  
 16 
  
 http://en.wikipedia.org/wiki/Service_Catalog 
  
 17 
  
 SOU 2010:62, s. 36 ff. 
  
 28 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden 
 hantering tidsödande, framförallt i de fall när det handlar om stora volymer. Den manuella hanteringen innehåller också större kvalitetsmässiga risker p.g.a. den mänskliga faktorn. 
 Exempelvis är transfereringssystemet Ekonomiskt bistånd en ärendeprocess där den sökande och kommunernas socialnämnder behöver inhämta information från Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan, CSN, Skatteverket,  
 a-kassorna 
  m.fl. Idag utför socialnämnderna vissa delar av detta arbetet manuellt via telefon. Det ökar handläggningstiden, är resurskrävande och ökar risken för felaktiga beslut.  
 FUT-delegationen, 
  Ekonomistyrningsverket (ESV) och Riksrevisionen har påtalat förbättringspotential inom området. Senast uppskattar rapporten RiR 2010:18 en nettobesparingspotential på 150 miljoner kronor per år om elektroniskt informationsutbyte införs inom ett antal granskade transfereringssystem. Ekonomiskt bistånd, aktivitetsstöd, sjuk- och aktivitetsersättning granskades. 
 Trots att antalet elektroniska informationsutbyten har ökat under senare år skulle utvecklingen kunna gå snabbare. Ett antal potentiella hinder hämmar utvecklingsarbetet. 
  
 Rättsliga hinder, bl.a. i registerförfattningar, kan hämma informationsutbytet. 
  
 Verksamhetsprocesser och ansvar över myndighetsgränser kan vara oklara. 
  
 Det kan finnas tekniska utmaningar och svårigheter att komma överens om en viss teknisk lösning. 
  
 Resursmässiga dilemman kan hämma utvecklingen. 
  
 Regeringens styrning av myndigheterna kan sakna tillräcklig helhetsbild. 
  
 Det finns också skäl att tänka i nya banor för att möjliggöra en effektiv informationsförsörjning för denna typ av transfereringssystem. Ett närliggande exempel är den danska modellen med en myndighetsgemensam informationsdatabas. Där har den danska motsvarigheten till Skatteverket en central roll för att hantera ett antal grunduppgifter om privatpersoner, som efter viss rollbaserad filtrering, är tillgängliga för andra myndigheter. Informationsdatabasen är mer omfattande än i Sverige och innehåller också information om ersättningar från olika myndigheter. 
 Syftet med förstudien är att undersöka olika alternativ för att nå effektivare informationsförsörjning inom transfereringssystemet 
 29 
  
 Delegationens förslag, bedömningar och ställningstaganden 
  
 SOU 2011:27 
 Ekonomiskt bistånd. Förstudierapporten ska också föreslå vilken av dessa alternativ som bedöms vara mest fördelaktig. 
 Det är framförallt ett vägval med två alternativ som ska belysas. Det första alternativet bygger på nuvarande synsätt på informationsförsörjning i förvaltningen där informationen är decentraliserad och förvaras hos olika myndigheter. Informationen lämnas därefter ut till andra myndigheter som bl.a. behöver informationen i sin ärendehandläggning. 
 Det andra alternativet är att istället gå emot en mer centraliserad lagring av information där antalet informationsägare blir färre. Den danska modellen är ett närliggande exempel. Det kan inte uteslutas att ytterligare alternativ kan behöva belysas. 
 Hur informationen får lämnas ut av informationsägaren och tas emot av andra regleras i bland annat offentlighets- och sekretesslagen och i olika registerförfattningar. Syftet med reglerna är bl.a. att åstadkomma ett bra integritetsskydd. Det är därför angeläget att förstudien noggrant analysera hur förslag som framförs påverkar skyddet för den personliga integriteten. 
 Vidare ska förstudierapporten föra ett resonemang om på vilket sätt slutsatserna avseende transfereringssystemet Ekonomiskt bistånd är tillämpbara inom andra områden. Uppdraget förhåller sig väl i linje med  
 E-delegationens 
  uppdrag att skapa förutsättningar för en accelererad utveckling av  
 e-förvaltningen 
  i Sverige. 
 Förväntade resultat av förstudien: 
  
 Konkret och tydlig kännedom om vad som krävs för att uppnå effektivast möjliga informationsförsörjning för transfereringssystemet Ekonomiskt bistånd. 
  
 Insikt om hur effektiv informationsförsörjning kan förenas med ett gott integritetsskydd. 
  
 Insikt om i vilken utsträckning slutsatserna för Ekonomiskt bistånd är överförbara till andra liknande transfereringssystem. 
  
 Insikt om vilken utveckling och investering som krävs och vilka initiativ som  
  
 E-delegationen 
  och regeringen behöver ta för tillämpningen på andra områden. 
  
 Förstudien  
 Effektivare informationsförsörjning  
 kommer att bedrivas under 2011 och en slutrapport levereras i december 2011. 
  
 30 
  
 3 
  
 Prioriterade strategiska  
  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 Detta avsnitt innehåller en redovisning av delegationens genomförda prioriterade strategiska  
 e-förvaltningsprojekt. 
 Prioriterade  
 strategiska  
 e-förvaltningsprojekt 
  är sådana som delegationens själv initierat utöver de övriga strategiska  
 e-förvaltningsprojekt 
  som bedrivs inom förvaltningen. Delegationens förslag, bedömningar och ställningstagande kring dessa projekt behandlas i avsnitt 2. I detta avsnitt finns kompletterande beskrivningar till de fem prioriterade fem strategiska  
 e-förvaltningsprojekt 
  som delegationen följde under 2010. Dessa projekt är följande: 
  
 Mina sidor för privatpersoner (förstudie/behovsanalys) 
  
 E-arkiv 
  
  och  
 e-diarium 
  (förstudie) 
  
 Minskat uppgiftslämnande (genomförande) 
  
 E-tjänst 
  
  över näringsidkare (förstudie) 
  
 Tjänstekatalog (pilotstudie) 
  
 Uppdraget Minskat uppgiftslämnande har beskrivits i delegationens föregående betänkande 
  
 18 
  
 . Uppdraget har genomförts av Bolagsverket och innehåller ett förslag till regeringen som för närvarande bereds i Regeringskansliet. 
  
 3.1 
  
 Mina sidor för privatpersoner 
  
 Projektet Mina sidor för privatpersoner 
  
 19  
  
 har analyserat medborgarnas behov för att delegationen i nästa steg ska kunna ta beslut om eventuell fortsättning. Drygt 500 personer har svarat på en webbenkät och dessutom har ett  
 20-tal 
  personer djupintervjuats. 
  
 18 
  
 SOU 2010:62 s. 57 och 60. 
  
 19 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/mina-sidor-for-privatpersoner 
  
 31 
  
 Prioriterade strategiska  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 SOU 2011:27 
 Organisationerna som deltog i behovsanalysen har utöver detta sammanställt sina samlade erfarenheter av privatpersoners redan uttryckta behov. 
 Slutsatsen från behovsanalysen är att privatpersoners behov vid kontakter är väldigt lika – trots att de myndigheter, kommuner och landsting man har kontakt med har vitt skilda verksamheter. Privatpersoner vill exempelvis kunna ansöka elektroniskt och följa ärendets status, komplettera och få besked elektroniskt oavsett om det är ansökan om t.ex. körkortstillstånd, föräldrapenning eller förskola. Grupper som har flera pågående ärenden med flera offentliga organisationer har störst behov av tjänster som samlar ärenden. De lägger mycket tid på att administrera ärenden och möten. Exempel på grupper med större behov är arbetssökande, långtidssjukskrivna, föräldrar till barn med funktionsnedsättning och småbarnsföräldrar. Intervjuer visar att det största intresset handlar om att kunna samla händelser och ärenden, men det finns även behov av att få övergripande information. Det är dessutom viktigt med en enkel och säker inloggning. 
 Projektets sammanvägning av privatpersonernas och de offentliga aktörernas förslag till prioritering av förvaltningsgemensamma moduler framgår av figur 3.1. 
 Figur 3.1 Översikt över förslag till prioritering av moduler 
 Projektet bedömer att gemensam inloggning har högst prioritet, liksom Melendez meddelanden/Mina kontaktpreferenser och Melendez ärenden. På andra plats kommer att hålla ihop lösningarna på en gemensam Mina sidor. På tredje plats kommer en sammanhållen informationsguide och samlad tillgång till relevanta  
 e-tjänster. 
  På fjärde plats kommer en samlad tillgång till Melendez ombud 
 32 
  
 SOU 2011:27 
  
 Prioriterade strategiska  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 (e-fullmakter) 
  och Min kalender (inklusive integration med privatpersonens egen elektroniska kalender). Lägst rankas tillgång till information om var man själv finns i offentliga register. Läs mer om slutsatserna i projektets rapport. 
  
 20 
  
 Deltagande myndigheter och organisationer är överens om att det finns ett medborgarbehov beträffande förvaltningsgemensamma tjänster och vill fortsätta arbetet med att genomföra dessa. Möjlighet för användaren till samlad elektronisk kommunikation bör vara det primära målet med de gemensamma lösningarna. 
 Samordning med påbörjade förvaltningsgemensamma moduler behöver fördjupas, exempelvis med Melendez meddelanden, som utvecklas under ledning av Skatteverket inom ramen för programmet Verksamt.se. 
  
 21  
  
 Det nya regelverket för Svensk  
 e-legitimation 
  behöver ingå som förutsättning, liksom möjligheterna till en förvaltningsgemensam modul för gemensam inloggning. Se även delegationens ställningstagande i avsnitt 2.3. 
  
 3.2 
  
 E-arkiv 
  
  och  
 e-diarium 
  
 Förstudien  
 E-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  
 22 
  
 konstaterar i sin rapport att förvaltningsgemensamma specifikationer är en förutsättning för införande av tjänstebaserade lösningar och gemensamma tjänster för  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  
 23 
  
 , 
  och föreslår därför att ett första steg mot gemensamma tjänster tas genom utarbetande av sådana specifikationer. Att det saknas förvaltningsgemensamma specifikationer betyder inte att det helt saknas specifikationer inom området. Det finns redan idag standarder och kravspecifikationer som har utarbetats av enskilda myndigheter och av Kammarkollegiet i samband med de upphandlingar som har genomförts. I arbetet med att ta fram specifikationer bör pågående arbete hos myndigheter och leverantörer tas till vara som kompetens- och erfarenhetsresurser. Specifikationerna bör också så långt möjligt anpassas till långsiktigt förvaltningsbara  
 e-arkivlösningar 
  så att en framtida övergång till gemensamma tjänster underlättas för de myndigheter som redan har, eller är i färd med att utveckla, sådana. 
  
 20 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/mina-sidor-for-privatpersoner 
  
 21 
  
 http://wiki.edelegationen.se/index.php/Verksamt.se 
  
 22 
  
 http://www.riksarkivet.se/default.aspx?id=22306 
  
 23 
  
 Se förslag i avsnitt 2.1.1. 
  
 33 
  
 Prioriterade strategiska  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 SOU 2011:27 
 Exempel på myndigheter som redan arbetat med  
 e-arkivlös- 
  ningar är Arbetsförmedlingen, Bolagsverket, CSN, Försäkringskassan, Skatteverket, Tillväxtverket och Transportstyrelsen. På det kommunala området har Stockholms stad och Stockholms läns landsting infört  
 e-arkivlösningar. 
  Arbete pågår även inom Sambruk som verkar för införande av kommunala  
 e-tjänster. 
  
 För mer information om genomförande se avsnitt 2.1.1. 
  
 3.3 
  
 Elektronisk tjänst för grundläggande information om näringsidkare 
  
 På initiativ av delegationen har det genomförts en förstudie gällande behovet av en samlad  
 e-tjänst 
  som ska tillhandahålla basinformation om näringsidkare. Enligt förstudien,  
 E-tjänst 
  över näringsidkare, 
  
 24  
  
 finns det behov av en  
 e-tjänst 
  för att tillgängliggöra grundläggande information om näringsidkare. Syftet med en sådan tjänst är att samla information från flera registerhållande myndigheter i en  
 e-tjänst. 
  En sådan tjänst möjliggör kontroller av behörig företrädare bl.a. vid användning av  
 e-tjänstelegitimationer. 
  De nuvarande registren om näringsidkare, som idag är åtta till antalet, ska även fortsättningsvis återfinnas hos respektive registerhållare. 
  
 E-legitimationsnämnden 
  konstituerades den 1 januari 2011. Enligt betänkandet  
  
 E-legitimationsnämnden 
  
  och Svensk  
  
 e-legitimation 
  
 (SOU 2010:104) som överlämnades i december 2010, finns det inte bara behov av samverkan kring privatpersoners  
 e-legitimationer 
  utan också kring de  
 e-legitimationer 
  som används i tjänsten 
  
 25 
  
 . En del av det behovet rör grunduppgifter om näringsidkare. Detta faktum medförde att förstudiens inriktades på just  
 e-legitimations- 
  nämndens syfte och uppdrag. Omfattningen är grunddata i form av så kallade legala attribut, exempelvis organisationsnummer, näringsidkarens status och firmatecknare. Syftet är att möjliggöra en effektiv hantering av behörighetskontroller vad gäller att företräda ett företag. 
 En samlad  
 e-tjänst 
  över näringsidkare skulle möjliggöra, förutom samverkan och samordning, även högre grad av kvalitet, säkerhet och ökad grad av effektivisering totalt sett. Tjänsten skapar förutsättningar för utveckling och tillhandahållande av än 
  
 24 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/e-tjanst-over-naringsidkare-0 
  
 25 
  
 Se  
  
 IT-ministerns 
  pressmeddelande, http://www.regeringen.se/sb/d/119/a/158289. 
 34 
  
 SOU 2011:27 
  
 Prioriterade strategiska  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 mer nyttoskapande  
 e-tjänster 
  för brukare genom att bidra till ett mer effektivt och smidigare informationsutbyte myndigheter emellan. 
 Lösningar som Verksamt.se och Melendez meddelanden är exempel på de som genast skulle få nytta av denna tjänst. 
  
 E-tjänsteleverantör 
  har ett stort behov av att få en samlad bild över vilka företagsformer som en person är aktiv i samt hur firmateckningen för dessa företag är utformad. Utifrån förstudien har tre huvudanvändningsfall identifierats: 
  
 Begär näringsidkarinformation. 
  
 Behörighetskontroll. 
  
 Skapa behörighetspolicy. 
  
 Identitetsutfärdare för  
 e-tjänstelegitimationer 
  har behov av att göra kontroller vid två olika identifierade tillfällen: 
  
 Utfärdande av  
  
 e-tjänstelegitimation. 
  
 Identifierings och signeringskontroll (att förhållandet inte har ändrats). 
  
 Rekommendationen är att arbetet med att utveckla och förvalta den nya tjänsten för samlad elektronisk näringsidkarinformation omhändertas inom det samarbete som idag drivs under namnet Starta och Driva företag. 
  
 26  
  
 Inom Starta och Driva företag finns en etablerad styrmodell, organisation och en samverkansöverenskommelse, inklusive affärsmodell. 
 Redan idag finns vissa delar av den nya tjänsten implementerad. Den hämtar idag näringsidkarinformation från Bolagsverket och Skatteverket och sammanställer detta i näringsidkarens Mina sidor i portalen Verksamt.se. För att ta till vara den investering som gjorts inom detta arbete skulle denna funktion kunna brytas ut och fungera som en förvaltningsgemensam grund för det fortsatta arbetet med att ansluta ytterligare registerhållare samt införa viss behörighetshantering i det kommande  
 e-legitimationssamarbetet. 
  Mer information finns i förstudierapporten 
 Arbetet kommer att ske i nära samverkan med  
 E-legitimations- 
  nämnden. 
  
 26  
 Starta och Driva företag är en samverkan mellan ett antal myndigheter i syfte att underlätta för näringsidkaren i dess kontakter med offentlig sektor. I samarbete deltar Arbetsförmedlingen, Bolagsverket, Försäkringskassan, Skatteverket, Tullverket och Tillväxtverket. Verksamt.se ingår som en del i samarbetet. 
 35 
  
 Prioriterade strategiska  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 SOU 2011:27 
  
 3.4 
  
 Förvaltningsgemensam tjänstekatalog 
  
 Under hösten 2010 har en prototyp av en tjänstekatalog tagits fram och synpunkter på den hämtats in via delegationens öppna kanaler. Erfarenheterna pekar på att en bättre tillgång till information om vilka tjänster för automatiserad samverkan myndigheterna tillhandahåller kan leda till att information återanvänds i större utsträckning. Delegationen rekommenderar i detta betänkande Jordbruksverket att gå vidare och skapa en tjänstekatalog med hela förvaltningen som primär målgrupp. 
 Tjänstekatalogen och dess innehåll kommer att etableras stegvis, i takt med att Vägledningen för automatiserad samverkan utvecklas och förverkligas. Det första steget är att i tjänstekatalogen för varje deltagande myndighet beskriva de idag existerande tjänsterna för automatiserad samverkan. Från det första steget, som ska resultera i en överblick av de deltagande parternas utvalda tjänster, kommer erfarenheterna att användas för planering av ett utökat samarbete som omfattar alla relevanta tjänster för automatiserad samverkan inom förvaltningen. 
 36 
 4 Delegationens aktiviteter 
 I detta avsnitt beskrivs kortfattat pågående och genomförda aktiviteter inom delegation som är viktigt att lyfta fram. 
  
 4.1 
  
 Prioriterade strategiska  
  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 En ledstjärna i genomförandet av delegationens uppdrag är 6 § andra stycket myndighetsförordningen (2007:515) som föreskriver att en myndighet ska verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. 
 Under våren 2010 beslutade delegationen att i sitt arbete prioritera fem strategiska  
 e-förvaltningsprojekt. 
  Med prioriterade strategiska  
 e-förvaltningsprojekt 
  avses de förstudier som delegationen har prioriterat. Flera myndigheter och Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) har utifrån gjord prioritering tillsammans genomfört tre förstudier och ett pilotarbete. Resultaten av dessa förstudier/pilotarbete redovisas kort i avsnitt 3 i detta betänkande. Ett av projekten, Minskat uppgiftslämnande, är ett förslag framtaget av Bolagsverket som delegationen beskrivit i ett tidigare betänkande. Projektet är lagt som ett förslag till regeringen och bereds för närvarande i Regeringskansliet. 
  
 27 
  
 4.2 
  
 Portföljstyrning av prioriterade förstudier 
  
 Delegationen har under vintern  
 2010 
 - 
 2011 
  tagit en ny portföljstyrningsprocess i bruk, som omfattar förvaltningsgemensamma förstudier i delegationens regi. 
 Processen innehåller följande delar: 
  
 27  
  
 Bolagsverkets rapport AD  
  
 62-1047/2008, 
  
 Förslag till minskat uppgiftslämnande för företag 
 ,  
  
 2009-04-29. 
  
 37 
  
 Delegationens aktiviteter 
  
 SOU 2011:27 
  
 a) 
  
 Delegationen tar emot förslag till förvaltningsgemensamma förstudier. 
  
 .  
 Förslaget bör innehålla en beskrivning av idén till förstudien, en grov skattning av nyttan, samt av de risker och den komplexitet i lösningen som man kan anta finns. Förslag kan med fördel lämnas via det idéforum som beskrivs i föregående avsnitt. 
  
 b) 
  
 Ett arbetsutskott till delegationens arbetsgrupp bereder underlaget och rekommenderar arbetsgruppen om en uppdragsbeskrivning bör tas fram. 
  
 c) 
  
 Någon av de i delegationen deltagande myndigheter eller SKL tar fram en uppdragsbeskrivning, inklusive finansieringsförslag. 
  
 d) 
  
 Delegationen fattar beslut om att starta förstudien och Regeringskansliet bekräftar om finansiering kan ske med centralt avsatta medel. 
  
 e) 
  
 Förstudien genomförs under ledning av en färdledande myndighet eller SKL, som rapporterar arbete och förstudieresultat till delegationens arbetsgrupp. 
  
 f) 
  
 Baserat på förstudiens resultat fattar delegationen beslut om fortsatt hantering. 
  
 Delegationen har tagit fram mallar för idébeskrivningar, uppdragsbeskrivningar, förstudier och statusrapportering. Syftet är att underlätta arbetet och säkra kvaliteten. 
  
 4.3 
  
 Förstudiearbete under 2011 
  
 I november 2010 gjordes en inventering, både publikt och inom delegationen, vad gällde idéer till prioriterade förstudier för 2011. I december 2010 påbörjades en portföljhantering för lämnade förslag, där beredning och prioritering av förslagen har beretts. 
 Delegationen prioriterar att under 2011 genomföra en omfattande förstudie inom området Effektivare informationsförsörjning. Bakgrunden till detta ställningstagande beskrivs i avsnitt 2.5. 
 Ytterligare prioriterade förstudier kan komma att startas under 2011. En sådan förstudie kan bli följden av nedanstående arbete som delegationen avser att genomföra. 
 38 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens aktiviteter 
 Meddelandehantering i förvaltningen 
 Informationsutbyte mellan organisationer i den offentliga sektorn består i att meddelanden överförs via Internet eller i slutna nät. Sätten att utbyta information har utvecklats på olika sätt inom olika sektorer. Det finns idag en rad lösningar som behöver eller kommer att behöva samverka med varandra för att åstadkomma en högre grad av automatisering i förvaltningen. Lösningarna är både nationella och europeiska/internationella och samordning saknas. Området berör komplexa teknikfrågor, olika intressenter, krav och regleringar såväl nationellt som på  
 EU-nivå, 
  standarder, teknikutveckling m.m. Frågan har aktualiserats från flera håll och lyfts till delegationen med önskemål om att ett gemensamt koncept utreds. 
 Arbetet syftar till att utreda hur förvaltningens nuvarande lösningar ser ut, t.ex. avseende teknik, process, organisation, funktion och kostnad. Det behövs också en bredare belysning genom att studera hur andra länder löser eller planerar att lösa sin meddelandehantering. Frågan tillhör de infrastrukturella förutsättningarna som behöver hanteras på ett myndighetsövergripande sätt. Resultatet från arbetet kan användas för att föreslå en ny förstudie med ett mer lösningsorienterat fokus. Arbetet ligger också i linje med delegationens övergripande ambition att det ska bli  
 enklare, öppnare och effektivare 
 . 
 Förväntat resultat av arbetet är en redovisning av förvaltningens nuvarande lösningar för meddelandehantering inom Sverige och valda länder. Arbetet kommer att utföras av delegationens arbetsutskott Vägledning för automatiserad samverkan (VLAUTO) och avrapporteras under våren 2011. 
  
 4.4 
  
 Vägledningar 
  
 Delegationen har tagit fram och håller på att ta fram vägledningar och riktlinjer inom ramen för sitt uppdrag. Samtliga vägledningar och riktlinjer publiceras löpande på delegationens webbplats. För närvarande är följande vägledningar och riktlinjer aktuella: 
  
 Vägledning för verksamhetsplanering med avseende på  
  
 e-förvaltning 
  (Version 1.0,  
 2010-09-28) 
  
 Vägledning för kanalstrategi (Version 1.0,  
  
 2010-09-28) 
  
 Vägledning för införande av IPv6 (Version 1.0,  
  
 2010-10-22) 
  
 Vägledning för införande av DNSSEC (Version 1.0,  
  
 2010-10-22) 
  
 39 
  
 Delegationens aktiviteter 
  
 SOU 2011:27 
  
 Riktlinjer för myndigheters användning av sociala medier (Version 1.0,  
  
 2010-12-30) 
  
 Vägledning för automatiserad samverkan (Version 1.0,  
  
 2011-01-27) 
  
 För närvarande pågår arbetet med att ta fram följande vägledningar: 
  
 Terminologi (klar till våren 2011) 
  
 Vägledning för behovsanalys (klar i slutet av juni 2011) 
  
 Vägledning i nyttorealisering (öppen remiss,  
  
 2011-02-09) 
  
 Vägledning för webbutveckling (klar under juni 2011. Vissa grundläggande principer för webbutveckling publicerades  
  
 2011-01-12) 
  
 Vägledning för vidareutnyttjande av offentliga handlingar (arbetsnamn för vägledning som kommer att publiceras senast hösten 2011) 
  
 Samtliga vägledningar och riktlinjer versionshanteras och förvaltas vilket innebär att de vid behov uppdateras. 
  
 4.5 
  
 Riktlinjer för sociala medier 
  
 Regeringen gav i tilläggsdirektiv (dir. 2010:32) den 25 mars 2010  
 E-delegationen 
  i uppdrag att ta fram riktlinjer för statliga myndigheters användning av sociala medier, t.ex. Facebook och Martinez. Enligt direktiven är bakgrunden den ökande internetkompetensen hos medborgare och företag och att myndigheterna har börjat använda sociala medier för att fånga upp användarnas behov. Delegationen ska, enligt direktiven, särskilt beakta rättsliga aspekter på sådan användning. Uppdraget ska genomföras i samråd med berörda myndigheter. Delegationen ska särskilt samråda med Datainspektionen och Riksarkivet. 
 Arbetet bedrevs i huvudsak i delegationens expertgrupp för rättsliga frågor. Samråd genomfördes med berörda myndigheter, bl.a. med Datainspektionen och Riksarkivet. Synpunkter inhämtades också från delegationens egna sociala medier. Arbetet slutfördes i december 2010. 
  
 28 
  
 Riktlinjerna belyser särskilt 
  
 vikten av att användningen av sociala medier bidrar till myndighetens verksamhet, 
  
 28  
 Riktlinjer för myndigheters användning av sociala medier, version 1.0,  
 2010-12-30. 
  
 40 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens aktiviteter 
  
 behovet av interna regler hos myndigheterna för att skilja på när myndigheten uttalar sig och när anställda uttalar sig privat, 
  
 kraven på uppsikt över mediet, 
  
 bestämmelserna om allmänna handlingar och behandling av personuppgifter, samt 
  
 informationskraven. 
  
 Avsikten är att riktlinjerna ska implementeras hos respektive myndighet. Det kan ske på olika sätt och i flera olika interna policydokument. 
  
 4.6 
  
 Forum för idéer och förslag 
  
 Delegationen har under början av 2011 på försök startat ett elektroniskt forum, eDéforum, för den som vill lämna idéer som rör gemensamma  
 e-förvaltningsfrågor. 
  Idéforumet riktar sig främst till privatpersoner, men även till tjänstemän i offentlig sektor och de privata tjänstemän som arbetar med verksamhetsutveckling i offentlig sektor. 
 Forumet fungerar som komplement till myndigheters och kommuners ordinarie inhämtning av kundsynpunkter, i huvudsak för att fånga upp sådant som är generellt och berör flera myndigheter och kommuner. Syftet är främst att fånga upp idéer och utvecklingsförslag, inte klagomål. De förslag som lämnas i forumet ska röra elektroniska tjänster som är förvaltningsgemensamma eller riskerar att hamna mellan myndigheter, kommuner eller landsting. Om idén rör en enskild organisation ska förslagslämnaren i första hand vända sig dit. Forumet ska även fungera som inspiration för näringslivet. 
 Forumet innehåller funktioner för att kunna lämna förslag, rösta och ge återkoppling på förslag. Vem som helst kan lämna förslag, även anonymt, så länge reglerna för elektroniska anslagstavlor m.m. följs. Förslag som innehåller säljmaterial gallras. 
 De inkomna förslagen hanteras av utvecklingsansvariga myndigheter och SKL. En rutin för hur förslagen ska hanteras är på väg att tas fram. 
 Delegationens sekretariat kommer under uppstartsfasen att svara för administration och moderering av forumet. En diskussion kommer att startas för att undersöka möjligheten att ansvaret förs över till någon eller några myndigheter för att säkerställa en lång- 
 41 
  
 Delegationens aktiviteter 
  
 SOU 2011:27 
 siktigt lösning och kontinuitet. Det är en fördel om varje myndighet, kommun och landsting som samlar in synpunkter och förslag på  
 e-tjänster 
  via sin webbplats eller liknande, i samband med detta informerar om eDéforum och dess syfte. 
  
 4.7 
  
 Uppföljningsarbetet och förväntade resultat 
  
 Delegationens uppföljning och rapportering av förväntade resultat utifrån de kommittédirektiv som regeringen beslutat samt de förslag och ställningstaganden som delegationen gjort i tidigare betänkanden finns publicerade på delegationens webbplats. 
  
 4.8 
  
 Offentlig information för vidareutnyttjande 
  
 I november 2010 anordnade delegationen ett öppet möte med vidareförädlande företag och entreprenörer för att få deras syn på prioriterade åtgärder för att främja vidareutnyttjande av information. Närmare fyrtio organisationer samlades vid mötet. 
 Delegationen har sedan dess initierat ett projekt för att ta fram en vägledning vars syfte är att stötta offentliga organisationer i arbetet med att tillhandahålla information för vidareutnyttjande. Vägledningen kommer att omfatta stöd för juridiska avvägningar, former för publicering av information och hur myndigheter kan informera om vilken information som finns tillgänglig för vidareutnyttjande. 
  
 4.9 
  
 Information och kommunikation 
  
 Delegationen arbetar kontinuerligt med att informera om sin verksamhet och eftersträvar transparens och öppenhet för att göra hela förvaltningen delaktig i arbetet. 
 Under 2010 etablerades flera informationskanaler, bland annat delegationens webbforum, som används bland annat för att få in synpunkter på vägledningar och riktlinjer som delegationen tar fram. Forumet används också för att utbyta erfarenheter mellan olika aktörer inom förvaltningen. Delegationen använder sociala medier som Martinez och Facebook och publicerar regelbundet ett nyhetsbrev. Den egna webbplatsen kommer utvecklas under 2011, 
 42 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens aktiviteter 
 samtidigt som en förstudie genomförs tillsammans med SKL för att etablera en förvaltningsgemensam webbplats som riktar sig till dem som arbetar med  
 e-förvaltning. 
  
 Målbilder är en viktig del i när delegationen i olika forum kommunicerar visionen –  
 så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 . Delegationen har genomfört ett målgruppsarbete i form av en workshop och ett arbetsutskott har bildats för att ta målbildsarbetet vidare. 
 Framtidsseminarier som riktar sig till verksamhetsutvecklare inom förvaltningen kommer att genomföras under 2011. Syftet är att driva på utvecklingen av  
 e-förvaltning, 
  engagera och skapa dialog med organisationer utanför delegationen, fånga in synpunkter och förankra delegationens arbete. Delegationen kommer att fortsätta bjuda in näringslivet till öppna möten. Delegationen deltar i konferenser och mässor som till exempel Offentliga rummet 
  
 29 
  
 , Kvalitetsmässan 
  
 30  
  
 och  
 E-förvaltningsdagarna 
  
 31 
  
 . 
  Dessutom sker aktiviteter i syfte att sprida goda exempel och öka erfarenhetsutbyte. 
 Informationsaktiviteter genomförs för att sprida kunskap om och bidra till dialog kring de vägledningar som delegationen ansvarar för. Exempelvis bedrivs information och utbildning inom ramen för ett antal nätverk och en seminarieserie är planerad att genomföras i samarbete med SKL under hösten 2011. 
 Ett idéforum som vänder sig till privatpersoner som har förslag på förvaltningsgemensamma  
 e-tjänster 
  och utveckling, har satts i drift på prov under början av 2011(se avsnitt 4.6). 
  
 4.10 
  
 Övergången till IPv6 
  
 Enligt direktivet till delegationen ska delegationen beskriva hur den offentliga sektorns utveckling av  
 e-tjänster 
  bör stödja övergången till ny teknik som t.ex. övergången till IPv6, dvs. ett nytt system för tilldelning av Internets  
 IP-adresser. 
  I det förra betänkandet (SOU 2010:62) gjordes bedömningen att myndigheterna bör ha infört IPv6 i sin kommunikation över Internet senast vid utgången av 2011. 
  
 29 
  
 www.offentligarummet.se 
  
 30 
  
 www.kvalitetsmassan.se 
  
 31 
  
 www.eforvaltningsdagarna.se 
  
 43 
  
 Delegationens aktiviteter 
  
 SOU 2011:27 
 Sedan förra betänkandet har delegationen i samarbete med SKL och Kommunförbundet Stockholms Län (KSL) publicerat en vägledning för införande av IPv6. 
  
 32  
  
 Syftet med vägledningen är att stödja offentlig förvaltning att i ett första steg genomföra en konsekvensanalys avseende övergång till IPv6 och därefter genomföra själva övergången. Delegationen har även upprättat en tjänst för att sammanställa information om vilka myndigheters webbplatser som är nåbara över IPv6 för att vid behov genomföra ytterligare åtgärder. 
 I december 2010 beslutade regeringen att uppdra åt Post- och telestyrelsen (PTS) att beskriva hur IPv6 kan införas på myndigheter och andra offentliga organisationer med avseende på tillgänglighet, säkerhet och ekonomi. 
 Delegationen bedömer att uppdraget kring IPv6 därmed är slutfört. 
  
 4.11 
  
 Interoperabilitet 
  
 33  
  
 och  
 IT-standardisering 
  
 I december 2010 publicerade kommissionen en ny version av ramverket för interoperabilitet och tillhörande strategi för införandet 
  
 34  
  
 genom  
 ISA-programmet 
  
 35 
  
 . 
  Delegationen medverkar i styrgruppen för ISA samt i deras olika arbetsutskott. Det europeiska ramverket för interoperabilitet preciserar en miniminivå för alla medlemsländer utifrån vilken medlemsländerna ska vidareutveckla nationella ramverk och utgör också en utgångspunkt för att lyfta interoperabilitetsfrågorna från nationell till europeisk nivå. 
 Delegationen arbetar med att ta fram ett nationellt ramverk för interoperabilitet och en strategi för införandet. Ramverket kommer att bestå av principer för att hantera de olika nivåerna inom interoperabilitet – organisatorisk, rättslig, semantisk och teknisk. Delegationens arbetsutskott som arbetar med  
 Vägledning för automatiserad samverkan  
 respektive  
 Vägledning för webbutveckling  
 har deltagit i formulering av principerna. Principerna bygger på de europeiska motsvarigheterna men för också in det nationella 
  
 32 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/vagledning-for-inforande-av-ipv6 
  
 33 
  
 Tillstånd där system, organisationer eller verksamhetsprocesser fungerar tillsammans och kan kommunicera med varandra utan att särskilda åtgärder behöver vidtas (föreslagen definition från  
  
 E-delegationens 
  terminologiutskott). 
  
 34 
  
 European Interoperability Framework (EIF), http://ec.europa.eu/isa/strategy/index_en.htm. 
  
 35 
  
 Interoperability Solutions for European Public Administrations, http://ec.europa.eu/isa/index_en.htm. 
  
 44 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens aktiviteter 
 perspektivet. Baserat på principerna utvecklas riktlinjer som publiceras i respektive vägledning.  
 Vägledningen för automatiserad samverkan  
 beskriver riktlinjer för maskin till maskin kommunikation och  
 Vägledningen för webbutveckling  
 behandlar riktlinjerna för människa till maskin kommunikation. 
 Inom EU pågår också en rad andra aktiviteter inom  
 IT-standar- 
  disering.  
 E-delegationens 
 IT-standardiseringsråd 
  har medverkat genom att svara på remisser och genom att delta i styrgruppen för  
 IT-standardisering. 
 36 
  
 En aktuell lista över pågående och avslutade ärenden finns på delegationens webbplats. 
  
 IT-standardiseringsrådet 
  arbetar med att ta fram riktlinjer för vissa standardiseringsfrågor, bl.a. öppna standarder. 
  
 4.12 
  
 Internationell  
  
 e-förvaltning 
  
 I det förra betänkandet redovisades svaren från enkäten om bl.a. internationell  
 e-förvaltning 
  som delegationen genomförde under sommaren 2010. Den viktigaste slutsatsen för delegationens fortsatta arbete i denna del är att endast 10 procent av de myndigheter som svarade (19 av 196) deltar i en internationell grupp/projekt som har till huvudsaklig uppgift att utveckla  
 e-förvaltningen. 
  För det koordineringsarbete som delegationen genomför är det av vikt att se till att dessa myndigheter är medvetna om varandras deltagande i internationella grupper och projekt samt att nyttan av erfarenheterna sprids till andra myndigheter. Delegationen sprider sådana erfarenheter och annan information om internationell  
 e-förvaltning 
  genom den internationella expertgruppen, men även genom sin webbplats och direktkontakter med berörda myndigheter. 
 Delegationen verkar för att ha samlad information om relevanta kontaktpersoner för att bistå regeringen med att besvara enkäter och andra förfrågningar från framförallt EU. Delegationen koordinerar utländska studiebesök som vill lära av de svenska erfarenheterna. Delegationens egna deltagande på internationella konferenser och studiebesök i andra länder är viktigt för att effektivt följa det dynamiskt område som  
 e-förvaltningen 
  utgör. 
  
 36  
 http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/standards/extended/index_en.htm 
 45 
  
 Delegationens aktiviteter 
  
 SOU 2011:27 
  
 4.13 
  
 Terminologi för  
  
 e-förvaltning 
  
 Delegationen har tillsammans med Terminologicentrum (TNC) tagit fram en terminologi för  
 e-förvaltning. 
  Terminologin innehåller definitioner av de grundläggande begreppen inom området. Arbetet har bedrivits i ett utskott med deltagare från Arbetsförmedlingen, Riksarkivet, Tillväxtverket, Transportstyrelsen, TNC och delegationens sekretariat. Resultatet av arbetet har publicerats på delegationens wiki. 
  
 37 
  
 4.14 
  
 Enkät angående strategiska  
  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 Bland den stora mängd  
 e-förvaltningsprojekt 
  som pågår eller är föreslagna ska delegationen koordinera dem som anses vara av strategisk betydelse för det samlade arbetet med  
 e-förvaltning. 
  En översiktlig beskrivning per  
 e-förvaltningsprojekt 
  som delegationen för närvarande anser vara strategiskt, med beskrivning av nyttor, effektmål och tidplaner, finns publicerad på delegationens webbplats. Projektbeskrivningarnas innehåll baseras på svaren på den enkät som delegationen skickade ut till projekten i november 2010. 
 En av delegationens uppgifter är att analysera om de strategiska  
 e-förvaltningsprojekten 
  stämmer med det förvaltningspolitiska målet, som i sin tur enligt den av riksdagen beslutade förvaltningspolitiska propositionen 
  
 38  
  
 lyder så här: En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till Sveriges utveckling och ett effektivt  
 EU-arbete. 
  
 I den ovan nämnda enkäten sammanfattades det förvaltningspolitiska målet som en kryssfråga med flera möjliga val, i termer av effektmål för projekten. Det visade sig att endast 3 av 144 svar totalt handlade om andra effektmål än de som kan härledas från det förvaltningspolitiska målet, se diagram 4.1. 
  
 37 
  
 http://wiki.edelegationen.se/index.php/Kategori:Terminologi 
  
 38 
  
 Regeringens proposition  
 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt 
 (prop. 2009/10:175). 
 46 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens aktiviteter 
 Diagram 4.1 Projektens effektmål ligger i linje med det förvaltningspolitiska målet 
 Effektmål för de 28 strategiska  
 e-förvaltningsprojekten, 
  totalt 
  
 Enklare för privatpersoner och företag 
  
 20 
  
 Stödja innovationer 
  
 5 
  
 Ökad servicenivå 
  
 18 
  
 Ökad rättssäkerhet 
  
 12 
  
 Kvalitet i kärnverksamheten 
  
 16 
  
 Enklare för kommuner/landsting 
  
 14 
  
 Effektivare myndigheter 
  
 26 
  
 Annan 
  
 3 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 25 
  
 30 
 Baserat på detta underlag drar delegationen slutsatsen att de strategiska  
 e-förvaltningsprojektens 
  inriktning i det närmaste helt och hållet ligger i linje med det förvaltningspolitiska målet, men att antalet insatser som siktar på att stödja innovationer i samhället troligen bör ökas. 
 För att få en bredare överblick, ställdes även frågan om vilka målgrupper som adresserades av projektet. Slutsatsen är att det råder en relativt jämn fördelning av projektens insatser gentemot målgrupperna. 
 Diagram 4.2 Målgrupper som adresseras av projekten 
 Målgrupper för projekten, totalt 
 Privatpersoner  
  16 
 Företag  
  
  16 
 Myndigheter  
  
  25 
 Kommuner  
  
  17 
 Landsting  
  
  14 
 Högskolor/universitet  
  9 
 Annan  
  
  10 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 25 
  
 30 
 47 
  
 Delegationens aktiviteter 
  
 SOU 2011:27 
 De allra flesta projekten har gjort behovsinventering med utgångspunkt att göra det som enkelt som möjligt för så många som möjligt. 20 av de 24 som svarat på den frågan har svarat att de har gjort det till allra största delen eller i viss mån. Hur har behovsinventeringen genomförts var nästa fråga och svaren var att möten/nätverk var vanligast, följt av daglig verksamhet, fokusgrupper, djupintervjuer och webbenkäter, se diagram 4.3. 
 Diagram 4.3 Hur behovsinventeringen har genomförts av projekten 
 Metod för behovsinventering, totalt 
 Möte/nätverk  
  
  20 
 Daglig verksamhet  
  
  14 
 Fokusgrupper  
  
  10 
 Djupintervju  
  
  9 
 Webbenkät  
  
  8 
 Personas/målgruppsexempel  
  
  7 
 Förslagslåda webb/app  
  
  4 
 Pappersenkät  
  
  3 
 Telefonintervju  
  
  2 
 Medborgardialog  
  
  2 
 Annan  
  
  4 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 25 
 Vad gäller strategiska  
 e-förvaltningsprojekt 
  får förvaltningen anses vara samverkande. Hela 20 av 25 projekt uppger att de har samverkat med andra myndigheter i fråga om behovsfångst och det var ett relativt stort antal (mellan 6 till 11 stycken) som även svarade att de samverkade med kommuner, landsting, intresseorganisationer eller branschorganisationer. 
 En annan fråga gällde vilka drivkrafter som låg bakom projektet. Svaren var att drivkraften i hög utsträckning består av eget initiativ, följt av regeringsuppdrag och  
 EU-initiativ. 
  Endast i fyra fall var det externa idéer som var drivkraften. Möjligen kan externa idéer ha påverkat det egna initiativet etc. och därför ska nog inte alltför långtgående slutsatser dras med utgångspunkt från svaren, som sammanfattas i diagram 4.4. 
 48 
  
 SOU 2011:27 
  
 Delegationens aktiviteter 
 Diagram 4.4 Drivkrafter bakom projekten (med flera val möjliga i svaren) 
 Drivkrafter till projekten, totalt 
 Extern idé  
  
  4 
 Eget initiativ  
  
  18 
 Regeringsuppdrag  
  
  16 
  
 EU-direktiv 
  
  8 
 Lagkrav  
  
  5 
 Annan  
  
  6 
  
 0 
  
 2 
  
 4 
  
 6 
  
 8 
  
 10 
  
 12 
  
 14 
  
 16 
  
 18 
  
 20 
 Möjligen skulle motsatt slutsats ändå kunna dras, dvs. att just de projekt där EU, regeringen, myndigheter, kommuner eller landsting står bakom, är de som verkligen startas. 
 Många av projekten svarade positivt på frågan om de planerar att leverera öppen data. Tretton projekt svarade ja på frågan. Flera av dessa projekt planerar att leverera öppen data både via webb och maskinella gränssnitt. 
 Slutligen ställdes en fråga om projektet använder sociala medier eller inte. Svaren visade på en stor förbättringspotential vad gäller att ta tillvara denna möjlighet till transparens i utvecklingsarbetet. Endast fem av projekten använde sociala medier i projektarbetet och av dessa var det tre stycken som riktade sig externt. Dessa tre var Rättsinformationsprojektet (Lagrummet.se, Domstolsverket), Kringla och  
 K-samsök 
  (Riksantikvarieämbetet). Delegationens förhoppning är att de nyligen beslutade riktlinjerna för sociala medier i kombination med enkätfrågan ska uppmuntra till ökad användning av sociala medier i utvecklingsarbetet. 
 49 
 5 Konsekvenser 
 I avsnittet behandlas konsekvenserna av delegationens förslag i den mån dessa konsekvenser inte tydligt framgår av betänkandet i övrigt. Redovisningen sker i enlighet med  
 14–15 
  a §§ kommitté- förordningen (1998:1474). Sålunda har också  
 6–7 
  §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning beaktats. 
  
 5.1 
  
 Gemensamma lösningar för  
  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  
 Delegationen föreslår i avsnitt 2.1.1 att Riksarkivet ska leda ett stegvist upplagt arbete med gemensamma lösningar för  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium. 
  Delegationen bedömer att stora besparingar finns att göra för förvaltningen om det går att ansluta sig till en standardiseras förvaltningsgemensam tjänst. Ett sådant uppdrag till Riksarkivet kommer också att innebära att en konsekvensanalys kommer att göras baserat på de förslag som kommer fram under uppdragets genomförande. 
 Riksarkivet beräknar kostnaden för uppdraget till omkring 1 miljon kronor per år under en treårsperiod. 
  
 5.2 
  
 Förvaltningsgemensamma specifikationer 
  
 En grundförutsättning för att på sikt hantera växande  
 e-arkiv 
  och  
 e-diarium 
  är att ta fram förvaltningsgemensamma specifikationer . Delegationens förslag i avsnitt 2.1.2 innebär att Riksarkivet har det övergripande ansvaret att förvalta och vidareutveckla förvaltningsgemensamma specifikationer. Detta i sin tur lägger grunden till standardisering av tjänster inom området. 
 Uppdraget kan genomföras inom Riksarkivets befintliga budget. 
 51 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2011:27 
  
 5.3 
  
 Klarläggande av arkivmyndigheternas roller inom området elektronisk arkivering 
  
 Arkivmyndigheterna roll inom området elektronisk arkivering behöver klarläggas. Det är numera inte en frågan om att enbart arkivera pappershandlingar utan arkivering av elektroniska dokument och annan typ av elektronisk eller digitaliserad information kommer att bli dominerade. Elektroniska arkiv skapar större möjlighet till bearbetning varvid en större samhällsnytta kan skapas om arkivmyndigheter agerar samordnat. 
 Det alternativ som finns till ovanstående är att varje myndighet inom förvaltningen skapar sin egna arkivlösning, själv väljer vilket format eller vilken standard som ska följas samt att varje arkiv blir en fristående solitär och inga samlade analyser eller informationsuttag kan göras av t.ex. förvaltningen själv, privatpersoner, forskare, näringsliv eller andra intressenter. 
 Uppdraget bör genomföras av en särskild utredare under en period av omkring ett år. 
 52 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Delegation för  
 e-förvaltning 
  
 Dir. 
  
 2009:19 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 26 mars 2009. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Offentliga tjänster måste kontinuerligt utvecklas för att möta nya krav och förväntningar.  
 E-förvaltningen 
  utgör en viktig del i denna utveckling. För att stärka utvecklingen av  
 e-förvaltningen 
  och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning inrättas en delegation för  
 e-förvaltning. 
  
 Delegationens första uppgift är att utforma ett förslag till strategi för myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning. 
  Förslaget ska redovisas till regeringen senast den 30 september 2009. 
 Därefter ska delegationen koordinera de statliga myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Delegationen ska vidare koordinera vissa  
 IT-standardiseringsfrågor 
  samt bistå regeringen i det internationella arbetet på området. 
 Delegationen ska årligen lämna delrapporter med underlag och förslag till regeringen. En slutrapport ska lämnas senast den 31 december 2014. 
 Bakgrund 
 Regeringen framhöll i budgetpropositionen för 2007 (prop. 2006/07:1 utg. omr. 2, bilaga 1, avsnitt 2) sin avsikt att stärka styrningen av den förvaltningsgemensamma utvecklingen genom att 
  
 säkerställa att förvaltningen utvecklar gemensamma principer för hur statlig registerinformation enklare ska kunna utbytas, 
  
 53 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2011:27 
  
 se till att myndigheter använder enhetliga format för övrig informationsöverföring och kommunikation när det krävs, 
  
 se till att statsförvaltningen i samverkan med kommuner och landsting utvecklar och tillämpar förvaltningsgemensamma metoder för säker elektronisk kommunikation och dokumenthantering, 
  
 identifiera angelägna pilotprojekt som ska samfinansieras, samt utveckla former för en sådan finansiering och fördela samordningsansvaret för dessa projekt, samt 
  
 stärka uppföljningen och granskningen av myndigheternas IT- baserade utvecklingsarbete. 
  
 Den 15 mars 2007 beslutade regeringen att tillsätta en statssekreterargrupp med uppgift att stärka samordningen i Regeringskansliet av frågor som är av strategisk betydelse för utvecklingen av elektronisk förvaltning, med målet att förenkla företags och enskildas kommunikation med myndigheter, höja kvaliteten på myndigheternas beslut samt effektivisera användningen av varje satsad skattekrona. 
 Den 14 januari 2008 fastställde regeringen en handlingsplan för  
 e-förvaltning 
  (dnr Fi2008/491). Regeringen beslutade att handlingsplanen skulle ligga till grund för den fortsatta hanteringen och samordningen på området. 
  
 E-förvaltning 
  definieras i handlingsplanen som en del av verksamhetsutvecklingen i offentlig förvaltning där man inte bara drar nytta av informations- och kommunikationsteknik, utan även ser till att utvecklingen på området leder till nödvändiga organisatoriska förändringar och vidareutbildning av medarbetare. 
 Målet för  
 e-förvaltningsarbetet 
  är att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service. Där det är till fördel för medborgare och företagare samt där kvaliteten, säkerheten och produktiviteten kan höjas ska myndigheterna samverka sektorsvis. Därigenom ska Sverige återta en ledande position inom området elektronisk förvaltning. 
 För att nå detta mål måste de goda erfarenheter som gjorts inom förvaltningen tas till vara samtidigt som möjligheterna till myndighetsövergripande samverkan och integration förbättras. Den ökade samordningen av  
 e-förvaltningsarbetet 
  som behövs för att uppnå detta bör enligt handlingsplanen företrädesvis ske inom vissa 
 54 
  
 SOU 2011:27 
  
 Bilaga 1 
 angivna sektorer där regeringen utser samverkansansvariga myndigheter. För närvarande finns sektorsvisa arbeten med att förbättra informationshanteringen och utöka det elektroniska informationsutbytet, t.ex. inom området geografisk information och fastighetsinformation (Geodatarådet), Rättsväsendets Informationsförsörjning  
 (RIF-rådet), 
  IT i vård- och omsorgssektorn. 
 I handlingsplanen anges också att kommunernas  
 e-förvalt- 
  ningsarbete är av stor betydelse för utvecklingen av  
 e-förvaltningen 
  i stort. Det är därför viktigt att det statliga utvecklingsarbetet löpande samordnas med SKL. 
 I mars 2008 överlämnade den s.k. stabsutredningen sitt slutbetänkande Ett stabsstöd i tiden (SOU 2008:22). Utredningen föreslog bl.a. att en delegation skulle inrättas med uppgift att säkra att förvaltningens samlade resurser kommer till användning i den fortsatta utvecklingen av  
 e-förvaltningen. 
  
 IT-standardiseringsutredningen 
  överlämnade i juni 2007 sitt betänkande Den osynliga infrastrukturen – om förbättrad samordning av offentlig  
 IT-standardisering 
  (SOU 2007:47). I betänkandet, som har remissbehandlats, föreslogs bl.a. att en kanslifunktion skulle inrättas för att utveckla, samordna, förankra, publicera och underhålla förvaltningsgemensamma kravspecifikationer samt ge metod- och expertstöd i  
 IT-standardiseringsfrågor 
  inom den offentliga förvaltningen. Vidare föreslogs att ett  
 IT-standardi- 
  seringsråd skulle inrättas i syfte att bistå regeringen när svenska ståndpunkter i internationella  
 IT-standardiseringsfrågor 
  tas fram. Förslagen har fått ett brett stöd av remissinstanserna. 
 Utredningen pekar på behovet av att använda format och tillämpningar i gemensamma strukturer samt av att tydliggöra ansvaret inom myndigheterna när det gäller informationsutbyte med andra myndigheter. Utredningen lyfter vidare fram behovet av ökad teknisk samverkansförmåga. Andra områden som behandlats av utredningen är användningen av öppna standarder i upphandling, öppna programvaror och samordning av  
 IT-upphandling. 
  
 Enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) rätten att utfärda föreskrifter om ledningssystem för informationssäkerhet (LIS) enligt bl.a. standard för ledningssystem för informationssäkerhet. 
 I budgetpropositionen för 2009 (utg. omr. 2, avsnitt 3 och 5) anges att Verket för förvaltningsutveckling (Verva) ska avvecklas den 31 december 2008 och att regeringen avser att inrätta en 
 55 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2011:27 
  
 e-delegation 
  som ska genomföra regeringens handlingsplan för  
 e-förvaltning. 
  Som ett led i regeringens tillväxtsatsning (prop. 2008/09:01, utg. omr. 2, avsnitt 4) ska arbetet med att öka användningen av elektronisk upphandling intensifieras. Kammarkollegiet har fått i uppdrag att utveckla arbetet inom området. 
 Behovet av en delegation 
 Myndigheterna ansvarar för att fortlöpande utveckla sin verksamhet samt för att ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda och för staten som helhet genom samarbete med andra myndigheter och organisationer. Myndigheterna har en generell serviceskyldighet och dessutom ett ansvar för att främja utvecklingen av ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte. 
 Det finns dock vissa styrnings- och samordningsproblem inom statsförvaltningen. Det förekommer t.ex. visst dubbelarbete när skilda myndigheter utvecklar och upphandlar olika lösningar inom likartade områden. Ibland sker utveckling utan att nyttan för användarna tydliggörs. Samverkansprojekt kan försvåras av oklara finansiella, organisatoriska och rättsliga förutsättningar. De tekniska systemens samverkansförmåga varierar. 
 För att förverkliga den förbättrings- och effektivitetspotential som en utvecklad  
 e-förvaltning 
  rymmer, krävs ett strategiskt synsätt på  
 e-förvaltning 
  som omfattar staten som helhet. Därför behövs ett myndighetsövergripande arbete i delegationsform som koordinerar enskilda myndigheters insatser. 
 Syftet med delegationen för  
 e-förvaltning 
  är mot denna bakgrund att effektivisera och utveckla arbetet med  
 e-förvaltning 
  inom den offentliga sektorn. 
 Utgångspunkter för delegationens arbete 
 Inledning 
 Samhället förändras på olika områden såväl ekonomiskt och tekniskt som demografiskt och kulturellt. Steg för steg sker en anpassning till ett integrerat Europa och ett globalt samhälle. Rörligheten av arbetskraft och kapital ökar. 
 Statsförvaltningen behöver kunna leva upp till de nya krav och villkor som denna utveckling för med sig och ha en god föränd- 
 56 
  
 SOU 2011:27 
  
 Bilaga 1 
 ringsförmåga. En viktig aspekt i detta sammanhang är medlemskapet i EU som gör att statsförvaltningen behöver arbeta mer sammanhållet och ta hänsyn till förändringar och krav på administrativt samarbete. Även kommuner och landsting berörs av denna tekniska och administrativa utveckling. Samarbetet i EU styr allt mer de krav som ställs på myndigheter, kommuner och landsting avseende elektroniskt informationsutbyte med  
 EU-kommissionen 
  och andra  
 EU-länder. 
  
 Den statliga förvaltningspolitiken syftar till att skapa bästa möjliga förutsättningar för att genomföra regeringens politik till nytta för medborgare och företag (prop. 2008/09:1, utg. omr. 2, avsnitt 3.1).  
 E-förvaltning 
  är ett viktigt verktyg för att uppnå detta. 
 Utgångspunkter 
 När delegationen utför sina uppgifter ska den basera sitt arbete på följande utgångspunkter. 
 Medborgare ska kunna utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service på ett enkelt sätt.  
 E-förvaltningen 
  ska bidra till att förenkla kontakten mellan förvaltning och medborgare och ska präglas av tillgänglighet och användbarhet. Det är mycket viktigt att denna utveckling sker med ett bibehållet starkt skydd för den personliga integriteten. Delegationen ska även beakta den utveckling som sker inom området  
 e-demokrati, 
  dvs. användning av IT i demokratiska processer. 
  
 E-förvaltningen 
  ska bidra till att minska företagens administrativa kostnader och även i övrigt åstadkomma en märkbar förbättring i företagens vardag. Näringslivet ska stödjas genom förenklingar för företagen, när det gäller formerna för uppgiftslämnande och möjligheterna att kunna ta del av data från offentliga register och andra uppgifter. Delegationen ska i sin verksamhet främja konkurrens i enlighet med nationella och gemenskapsrättsliga regler om konkurrens. Den offentliga förvaltningens  
 e-tjänster 
  bör i så stor utsträckning som möjligt bygga på öppna standarder samt använda sig av programvara som bygger på öppen källkod och lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar. 
 Elektronisk förvaltning, som syftar till att förenkla kontakten med medborgare och företagare, bör alltid ske utifrån användarnas 
 57 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2011:27 
 behov och nytta i kombination med beräkningar av den interna produktiviteten. 
 Delegationen bör beakta behovet av att tillgängliggöra offentlig information bl.a. för vidareutnyttjande. Sverige har i dag en i stora delar digitalt baserad förvaltning. En mer tillgänglig offentlig information kan bidra till utvecklingen av ekonomin, men också underlätta vardagen för medborgare och företag. 
 Det är av stor vikt att det långsiktiga digitala bevarandet stärks inom  
 e-förvaltningen, 
  både för system och enskilda handlingar. För att detta ska vara möjligt är det nödvändigt att bevarandeperspektivet beaktas när nya system byggs upp. 
 Delegationens uppdrag 
 Allmänt 
 Regeringen prioriterar  
 e-förvaltningsfrågorna 
  genom att skapa en delegation inriktad på att bl.a. bidra till genomförandet av regeringens handlingsplan för  
 e-förvaltning. 
  Delegationen ska, så som föreslogs i betänkandet Ett stabsstöd i tiden (SOU 2008:22), i nära samspel med statssekreterargruppen för  
 e-förvaltning, 
  samordna och utveckla det fortsatta arbetet med  
 e-förvaltningen. 
  Delegationen ska också, så som föreslogs i betänkandet Den osynliga infrastrukturen (SOU 2007:47), samordna den offentliga sektorns deltagande i det internationella  
 IT-standardiseringsarbetet 
  avseende  
 e-förvaltning. 
  
 Delegationen ska ansvara för samordningen på den myndighetsövergripande nivån. Detta innebär dels samordning av  
 e-förvalt- 
  ningsprojekt som är av strategisk natur, dvs. individuella projekt som påverkar förvaltningens samlade utvecklingsinriktning, dels samordning av de myndigheter som har ett eget ansvar att utveckla ett arbete eller en sektor så att respektive sektor väger in intresset för staten som helhet i sitt utvecklingsarbete. 
 Delegationen ska ha följande huvuduppdrag. 
 Utformning av en strategi för myndigheternas arbetet med  
 e-förvaltning 
  
 Utifrån de utgångspunkter som angivits ovan samt de mål som lades fast i handlingsplanen för  
 e-förvaltning, 
  ska delegationen 
 58 
  
 SOU 2011:27 
  
 Bilaga 1 
 inledningsvis lämna förslag till en strategi för myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  till regeringen. Strategin ska innehålla uppföljningsbara mål och delmål som ska uppnås på fem års sikt. Delegationen ska i förslaget ange de viktigaste utvecklingsprojekten i statsförvaltningen som behöver prioriteras. Strategin ska innefatta följande områden: 
  
 hur samverkan mellan myndigheter, kommuner och landsting samt näringsliv och organisationer kan förbättras och hur ansvaret mellan dessa ska fördelas, bl.a. ska sektorsvisa samverkansansvariga myndigheter föreslås, 
  
 hur den offentliga sektorns försörjning av elektroniska legitimationer, dvs. hanteringen av identifiering och underskrifter, bör genomföras i framtiden med utgångspunkt i rapporten Säkert elektroniskt informationsutbyte och säker hantering av elektroniska handlingar (Verva 2008:12), 
  
 hur teknisk samverkansförmåga mellan olika system, s.k. interoperabilitet, kan komma till stånd på förvaltningsgemensam nivå och på sektorsnivå, 
  
 hur standardisering och eventuella systemväxlar (växlar för automatisk konvertering mellan standarder och format) bör användas vid utvecklingen av  
  
 e-förvaltning, 
  
 hur den offentliga sektorns utveckling av  
  
 e-tjänster 
  bör stödja övergången till ny teknik som t.ex. övergången till IPv6, dvs. ett nytt system för tilldelning av Internets  
 IP-adresser, 
  
 hur en koncentration av administrativa stödtjänster kan ske inom statsförvaltningen, 
  
 hur myndigheterna i framtiden bör driva, utbyta eller köpa och sälja  
  
 IT-tjänster 
  inom den statliga sektorn samt i samband med tjänsteexport, 
  
 hur samverkan kring  
  
 e-förvaltningsarbete 
  inom sektorer kan främjas, 
  
 hur fler  
  
 e-tjänster 
  för medborgare och företagare kan utvecklas, framför allt sådana tjänster som integrerar flera myndigheters processer i användarvänliga gränssnitt, och hur myndigheters servicenivå för  
 e-tjänster 
  bör regleras samt 
  
 hur  
  
 IT-utvecklingen 
  kan skapa möjligheter till förbättrad service för medborgare och näringsliv i gles- och landsbygd, med beaktande av lokala förutsättningar samt medborgares olika behov. 
 59 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2011:27 
 Koordinering av arbetet med  
 e-förvaltning 
  
 Delegationen ska löpande samla in information om planerade och pågående  
 e-förvaltningsprojekt 
  som är av strategisk natur, dvs. projekt som påverkar förvaltningens samlade utvecklingsinriktning. En utgångspunkt i detta arbete ska vara den rapport som Verva, på uppdrag av regeringen, tog fram på området – 69 myndigheter redovisar 915 strategiska insatser för utveckling av  
 e-förvaltning 
  (Verva 2008:14). Delegationen ska utifrån denna information sammanställa och analysera myndigheternas  
 e-förvaltningsprojekt. 
  Delegationen ska verka för att regeringens förvaltningspolitiska mål vägs in i planeringen och genomförandet av de viktigaste  
 e-förvaltningsprojekten 
  och verka för att dubbelarbete undviks. Delegationen ska årligen redovisa en sammanställning av myndigheternas planerade och pågående  
 e-förvaltningsprojekt 
  samt bedöma om de projekten understöder de förvaltningspolitiska mål som regeringen har satt upp. Delegationen ska vidare i sina rapporter redovisa goda förebilder inom  
 e-förvaltningen. 
  
 Uppföljning av det samlade arbetet med  
 e-förvaltning 
  
 Delegationen ska från och med 2010, utifrån de förvaltningspolitiska målen, och de mål som regeringen kan komma att besluta på området, följa upp myndigheternas samlade arbete med  
 e-förvaltning. 
  Arbetets konsekvenser för brukarna ska beskrivas och analyseras. 
 Indikatorer för uppföljning ska utarbetas. Vid utarbetandet av indikatorer angående service, förvaltningens interna effektivitet och administrativ börda ska samråd ske med Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (TUA). Vad gäller indikatorer på andra områden ska delegationen samråda med andra berörda myndigheter. 
 Delegationen ska ta fram förslag på metoder för hur planerade besparingar i myndigheternas  
 e-förvaltningsarbete 
  i högre grad kan realiseras och tas till vara. 
 Koordinering av  
 IT-standardiseringsarbete 
  
 Delegationen ska samordna den statliga förvaltningens  
 IT-stan- 
  dardiseringsarbete avseende  
 e-förvaltning. 
  Delegationen ska se till 
 60 
  
 SOU 2011:27 
  
 Bilaga 1 
 att metod- och expertstöd i  
 IT-standardiseringsfrågor 
  inom den statliga förvaltningen tillhandahålls, också när det gäller begreppsstandarder. Arbetet ska utföras i samverkan med SKL. Samordningen av  
 IT-standardiseringsarbetet 
  ska främja användningen av öppna standarder. Delegationen ska beakta det  
 IT-standardi- 
  seringsarbete som pågår på internationell nivå. 
 Stöd till regeringen i det internationella arbetet 
 Delegationen ska bistå regeringen i  
 EU-samarbetet 
  och i det internationella arbetet med frågor om  
 e-förvaltning. 
  
 Delegationen ska bistå regeringen vid beredningen av svenska ståndpunkter i EU och andra mellanstatliga organ i ärenden som rör standarder och standardisering på  
 IT-området. 
  Delegationen ska leda och samordna ett  
 IT-standardiseringsråd 
  med företrädare för de viktigaste intressenterna i staten, kommuner och landsting samt i intresseorganisationer och företag. Delegationen ska följa utvecklingen på området och delta i diskussioner och informationsutbyte om frågor som rör det internationella arbetet med standardiseringsfrågor på  
 IT-området. 
  Dessa ärenden kan beröra olika samhällssektorer och delegationens uppdrag kan i denna del komma att beröra frågor som inte enbart avser  
 e-förvaltning. 
  
 E-nämndens 
  och Vervas vägledningar och rapporter 
 Delegationen ska inventera och vid behov utveckla den tidigare  
 E-nämndens 
  och dåvarande Vervas vägledningar och rapporter på det aktuella området. 
 Uppdragets genomförande 
 I frågor som rör den strategiska utvecklingen av elektronisk förvaltning ska delegationen löpande rapportera till den interdepartementala arbetsgruppen för elektronisk förvaltning (dnr Fi2007/1981) och vid behov även till statssekreterargruppen för  
 e-förvaltning. 
  
 Delegationen ska tillkalla en arbetsgrupp bestående av ansvariga för strategiska  
 e-förvaltningsprojekt, 
  eller motsvarande verksam- 
 61 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2011:27 
 hetsutvecklare, som arbetar på myndigheter eller organisationer som deltar i delegationens arbete. 
 Vid behov ska delegationen även tillkalla en referensgrupp bestående av företrädare för näringsliv, forskare och brukare för att ta del av deras kunskaper och vidgade perspektiv på delegationens arbete. 
 Det är angeläget att utvecklingsarbetet avseende  
 e-förvaltningen 
  sker i samverkan med SKL. Samarbetet ska inriktas mot att nå en samsyn mellan staten, landsting och kommuner kring strategiskt viktiga  
 e-förvaltningsfrågor. 
  Samverkan ska också ske med näringslivet bl.a. inom standardiseringsarbetet i likhet med vad som anges i Riktlinjerna till statssekreterargruppen för  
 e-förvaltning 
  (Fi2007/1981). 
 I syfte att koordinera det strategiska  
 e-förvaltningsarbetet 
  och för att stärka pågående reformer inom  
 e-förvaltningen, 
  ska delegationen föra en dialog kring samordning av pågående insatser med berörda myndigheter. 
 Delegationens arbete ska genomföras i samråd med de myndigheter som har särskilda uppgifter inom  
 IT-säkerhets- 
  området, bl.a. MSB samt Post- och telestyrelsen (PTS). Delegationen ska också samråda med MSB i frågor om elektronisk identifiering och underskrift. 
 Redovisning 
 Delegationen ska inledningsvis ta fram förslag till en strategi för myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  som ska lämnas till regeringen senast den 30 september 2009 (Finansdepartementet). 
 Delegationen ska med början 2010 redovisa sitt arbete till regeringen (Finansdepartementet) senast den 20 mars respektive den 1 oktober varje år. 
 Ett förslag till hur arbetet kan föras vidare i ett längre perspektiv ska lämnas senast den 20 mars 2014. 
 En slutredovisning av arbete ska lämnas senast den 31 december 2014. 
 Delegationen ska, utöver vad som i kommittéförordningen (1998:1474) föreskrivs om konsekvensbedömningar, beskriva konsekvenser för användare av  
 e-tjänster. 
  
 Delegationen ska också redovisa till regeringen om den i sitt arbete identifierar regelverk som på ett olämpligt sätt hindrar elek- 
 62 
  
 SOU 2011:27 
  
 Bilaga 1 
 troniskt informationsutbyte. Vid behov ska delegationen lämna förslag till författningsändringar. 
 Delegationen ska hålla berörda centrala arbetsorganisationer informerade om arbetet och ge dem möjlighet att framföra synpunkter. 
 Det är regeringens avsikt att utvärdera delegationens verksamhet innan 2014. 
 (Finansdepartementet) 
 63 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till  
 E-delegationen 
  
 Dir. 
  
 (Fi 2009:01) 
  
 2010:32 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 25 mars 2010. 
 Utvidgning av uppdraget 
  
 E-delegationen 
  har tidigare fått i uppdrag att bl.a. koordinera de statliga myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt. Utöver det ursprungliga uppdraget ges delegationen i uppdrag att främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i den lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen som föreslås i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175). Delegationen ska även inom ramen för sitt uppdrag att utveckla vägledningar ta fram riktlinjer för statliga myndigheters användning av sociala medier exempelvis webbforum och bloggar. 
  
 E-delegationens 
  ursprungliga uppdrag 
 Regeringen beslutade den 26 mars 2009 att ge en kommitté i uppdrag att bl.a. koordinera de statliga myndigheternas  
 IT-baserade 
  utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Ytterligare uppgifter är att koordinera vissa  
 IT-standardiseringsfrågor 
  och att bistå regeringen i det internationella arbetet på området. Syftet är att stärka utvecklingen av  
 e-förvaltningen 
  och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning (dir. 2009:19). Kommittén har antagit namnet  
 E-delegationen 
  (Fi 2009:01). 
 65 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2011:27 
 Vidareutnyttjande av offentlig information 
 Information som samlas in eller framställs av myndigheter har ofta användningsområden utanför den offentliga förvaltningen. Det finns flera exempel på information hos myndigheter som kan användas kommersiellt. Väderinformation kan t.ex. användas för kommersiella vädertjänster och kartinformation och annan geografisk information kan användas för t.ex.  
 GPS-tjänster. 
  Ytterligare ett exempel är den officiella statistiken. Offentlig information från svenska myndigheter vidareutnyttjas sedan länge i betydande omfattning för såväl kommersiella som ideella ändamål. Eftersom svenska myndigheter har betydande informationstillgångar av hög kvalitet i elektronisk form är potentialen för vidareutnyttjande stor. 
 Det är enligt regeringens mening viktigt att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från myndigheter för både kommersiella och ideella ändamål. 
  
 PSI-direktivet 
  
 Europaparlamentet och rådet antog den 17 november 2003 ett direktiv (2003/98/EG) om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn  
 (PSI-direktivet) 
  
 39 
  
 . 
  Direktivet innehåller en uppsättning minimiregler för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos myndigheter och vissa andra organ. Syftet med direktivet är att skapa förutsättningar för en europeisk informationsmarknad genom att genomföra ett minimum av harmonisering och anta en allmän ram för villkor för vidareutnyttjande av handlingar som produceras inom den offentliga förvaltningen. Direktivet skulle vara genomfört i medlemsstaterna den 1 juli 2005. Direktivet har delvis genomförts genom förordningen (2008:31) om villkor vid vidareutnyttjande av information från statliga myndigheter. 
 I propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175) föreslås en lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Genom den föreslagna lagen genomförs  
 PSI-direktivet 
  i svensk rätt. 
  
 39  
 EGT L 345, 31.12.2003, s. 90, Celex 32003L0098. 
 66 
  
 SOU 2011:27 
  
 Bilaga 2 
 Riktlinjer för användning av s.k. sociala medier 
  
 E-delegationen 
  redogör i sitt delbetänkande Strategi för myndigheternas arbete med  
 e-förvaltning 
  (SOU 2009:86) för den ökade internetkompetensen hos medborgare och företag. Myndigheterna har samtidigt börjat använda s.k. sociala medier för att fånga upp användarnas behov i syfte att utveckla sina tjänster. Enligt delegationen bör en sådan utveckling främjas. 
 Uppdraget 
 Vidareutnyttjande av information 
 Delegationen ges i uppdrag att, med utgångspunkt i den föreslagna lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen. 
 I sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information ska delegationen verka för erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning om goda exempel på hur information kan tillhandahållas. Delegationen ska undersöka hur information praktiskt och tekniskt kan tillhandahållas för automatiserade uttag i de fall uttag i sådan form är tillåtet och den berörda myndigheten har bedömt att utlämnande av informationen i elektronisk form är lämpligt. Delegationen ska i detta arbete särskilt uppmärksamma behovet av skydd för den personliga integriteten. När det gäller frågor om utlämnande av handlingar i elektronisk form ska delegationen dessutom beakta de överväganden och förslag som redovisas i  
 E-offentlighetskommitténs 
  slutbetänkande Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet (SOU 2010:4). 
 I  
 PSI-direktivets 
  artikel 8.2 anges att myndigheterna ska uppmuntras att använda standardiserade licenser. Delegationen ska bedöma på vilka områden och för vilken typ av handlingar sådana standardiserade licenser kan behövas och vilka frågor de bör reglera. Delegationen ska, om den bedömer att det behövs, i samråd med berörda myndigheter utarbeta sådana standardiserade licenser och föreslå hur de ska hanteras i framtiden. 
 Vidare ska delegationen verka för att myndigheterna på ett ändamålsenligt sätt informerar om vilka handlingar som finns hos myndigheten och som tillhandahålls för vidareutnyttjande. 
 67 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2011:27 
 Delegationen ska utveckla former för att tillgängliggöra informationen om handlingar för vidareutnyttjande i en samlad form, t.ex. på en gemensam webbplats. Delegationen ska i detta arbete säkerställa att skyddet för den personliga integriteten kan upprätthållas. 
 Delegationen ska särskilt uppmärksamma förutsättningarna för mindre och nyetablerade företag att få tillträde till marknaden för offentlig information. 
 Delegationen ska följa utvecklingen på området och bedöma behovet av ytterligare förvaltningsgemensamma insatser. Delegationen ska utreda om någon myndighet behöver ges stödjande, vägledande, samordnande eller andra uppgifter på området. 
 Riktlinjer för användning av sociala medier 
 Delegationen ska inom ramen för sitt uppdrag att utveckla vägledningar även ta fram riktlinjer för statliga myndigheters användning av sociala medier, t.ex. Facebook och Martinez. Delegationen ska i detta arbete särskilt beakta rättsliga aspekter på sådan användning. 
 Uppdragets genomförande 
 Uppdraget ska genomföras i samråd med berörda myndigheter. Delegationen ska särskilt samråda med Datainspektionen och 
 Riksarkivet. När det gäller arbetet att främja, leda och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information ska delegationen även samråda med Ekonomistyrningsverket och Statskontoret samt på lämpligt sätt med andra aktörer t.ex. näringslivet. 
 Delegationen ska inte föreslå ändringar i grundlag. 
 Arbetet ska redovisas i de rapporter som delegationen enligt sina direktiv ska lämna den 1 mars och den 1 oktober varje år. 
 (Finansdepartementet) 
 68 
 Bilaga 3 
 Bakgrundsmaterial 
 I tabellen finns länkar till övriga bilagor till detta betänkande. 
  
 Benämning 
  
 Webbadress 
  
 Sammanfattning av 
  
 http://www.edelegationen.se/betankande/under-konstruktion-framtidens-e- 
  
 SOU 2010:62 
  
 forvaltning 
  
 Delegationens ledamöter 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/delegationens-ledamoter-och-expert 
  
 och expert 
  
 Delegationens arbetsgrupp 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/delegationens-arbetsgrupp 
  
 IT-standardiseringsrådet 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/it-standardiseringsradet 
  
 Expertgruppen för rättsliga 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/expertgruppen-for-rattsliga-fragor 
  
 frågor 
  
 Expertgruppen för 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/expertgruppen-for-internationell-e-forvaltning 
  
 internationell  
 e-förvaltning 
  
 Delegationens referensgrupp 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/delegationens-referensgrupp 
  
 Översikt över strategiska 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/strategiska-e-forvaltningsprojekt 
  
 e-förvaltningsprojekt 
  
 Uppföljning och rapportering 
  
 http://www.edelegationen.se/sida/uppfoljning-och-rapportering-av-forvantade- 
  
 av förväntade resultat 
  
 resultat 
  
 69 
  
 Statens offentliga utredningar 2011 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. U. 
  
 2. 
  
 Välfärdsstaten i arbete. Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. Fi. 
  
 3. 
  
 Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. S. 
  
 4. 
  
 Genomförande av EU:s regelverk om inre vattenvägar i svensk rätt. N. 
  
 5. 
  
 Bemanningsdirektivets genomförande i Sverige. A. 
  
 6. 
  
 Missbruket, Kunskapen, Vården. Missbruksutredningens forskningsbilaga. S. 
  
 7. 
  
 Transporter av frihetsberövade. Ju. 
  
 8. 
  
 Den framtida gymnasiesärskolan 
  
 – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. U. 
  
 9. 
  
 Barnen som samhället svek. 
  
 Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. S. 
  
 10. 
  
 Antidopning Sverige. 
  
 En ny väg för arbetet mot dopning. Ku. 
  
 11. 
  
 Långtidsutredningen 2011. Huvudbetänkande. Fi. 
  
 12. 
  
 Medfinansiering av transportinfrastruktur 
  
 – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. N. 
  
 13. 
  
 Uppföljning av signalspaningslagen. Fö. 
  
 14. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 – geologin, barriärerna, alternativen. M. 
  
 15. 
  
 Rehabiliteringsrådets slutbetänkande. S. 
  
 16. 
  
 Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? Ju. 
  
 17. 
  
 Förvar. Ju. 
  
 18. 
  
 Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. M. 
  
 19. 
  
 Tid för snabb flexibel inlärning. U. 
  
 20. 
  
 Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter. Ju. 
  
 21. 
  
 Utrikesförvaltning i världsklass. UD. 
  
 22. 
  
 Spirit of Innovation. UD. 
  
 23. 
  
 Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. L. 
  
 24. 
  
 Sänkt restaurang- och cateringmoms. Fi. 
  
 25. 
  
 Utökat polissamarbete i Norden och EU. Ju. 
  
 26. 
  
 Studiemedel för gränslös kunskap. U. 
  
 27. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. N. 
  
 Statens offentliga utredningar 2011 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Transporter av frihetsberövade. [7] 
 Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? [16] Förvar. [17] 
 Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Dataskyddsrambeslutet, Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter.  
 [20] 
  
 Utökat polissamarbete i Norden och EU. [25] 
 Utrikesdepartementet 
 Utrikesförvaltning i världsklass. [21] Spirit of Innovation. [22] 
 Försvarsdepartementet 
 Uppföljning av signalspaningslagen. [13] 
 Socialdepartementet 
 Sanktionsavgifter på trygghetsområdet. [3] 
 Missbruket, Kunskapen, Vården. Missbruksutredningens forskningsbilaga. [6] 
 Barnen som samhället svek. 
 Åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården. [9] 
 Rehabiliteringsrådets slutbetänkande. [15] 
 Finansdepartementet 
 Välfärdsstaten i arbete. 
 Inkomsttrygghet och omfördelning med incitament till arbete. [2] 
 Långtidsutredningen 2011. Huvudbetänkande. [11] 
 Sänkt restaurang- och cateringmoms. [24] 
 Utbildningsdepartementet 
 Svart på vitt – om jämställdhet i akademin. [1] 
 Den framtida gymnasiesärskolan 
 – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. [8] 
 Tid för snabb flexibel inlärning. [19] Studiemedel för gränslös kunskap. [26] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndigheter. [23] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011 
 – geologin, barriärerna, alternativen. [14] Strålsäkerhet – gällande rätt i ny form. [18] 
 Näringsdepartementet 
 Genomförande av EU:s regelverk om inre vattenvägar i svensk rätt. [4] 
 Medfinansiering av transportinfrastruktur 
 – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om brukaravgifter och lånevillkor. [12] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. – En bit på väg. [27] 
 Kulturdepartementet 
 Antidopning Sverige. 
 En ny väg för arbetet mot dopning. [10] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Bemanningsdirektivets genomförande i Sverige. [5]