Fondverksamhet över gränserna Genomförande av UCITS IV-direktivet, del 3 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Investeringsfondsfrågor 
  
 Dir. 
  
 2009:94 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 22 oktober 2009. 
 Sammanfattning 
 En särskild utredare ska lämna förslag till hur ett nytt EG direktiv om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ska genomföras i svensk rätt. Utredaren ska också ta ställning till om det till följd av de lagändringar som krävs för att genomföra direk- tivet bör göras andra ändringar i lagstiftningen om investeringsfonder, bl.a. när det gäller ändring av fondbestämmelser och specialfonder. 
 Utöver detta ska utredaren analysera vilka konsekvenser genom- förandet av det nya  
 EG-direktivet 
  kan komma att få för den svenska fondmarknaden. Utredaren ska också bedöma om det behöver göras ändringar i de näringsrättsliga eller associationsrättsliga bestämmel- serna för att stärka de svenska värdepappersfondernas konkurrens- kraft. Utredaren ska däremot inte göra bedömningar av om ändringar av skattelagstiftningen behövs eller lämna förslag om ändringar av skattelagstiftningen. 
 Uppdraget ska redovisas senast den 1 oktober 2010. 
  
 EG-direktivet 
  och svenska bestämmelser om investeringsfonder 
 Våren 2009 antog Europaparlamentet och rådet ett nytt direktiv om fondföretag, s.k. UCITS, där UCITS står för Undertakings for Collective Investment in Transferable Securities (Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i över- låtbara värdepapper [fondföretag] [omarbetning]). Direktivet, som innehåller regler för fondföretag som riktar sig till allmänheten och 
 459 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2010:78 
  
 kännetecknas av ett högt konsumentskydd, går under benämningen UCITS IV. Det nya direktivet ersätter ett äldre direktiv om fond- företag från 1985 (85/611/EEG). 
 Direktivet från 1985 har genomförts i svensk rätt genom lagen (2004:46) om investeringsfonder. I lagen benämns de fonder som omfattas av direktivet värdepappersfonder. Övriga fonder benämns specialfonder. Flera regler i 1985 års direktiv har överförts till UCITS  
 IV-direktivet 
  och kvarstår oförändrade. Dessa regler är redan genom- förda i lagen om investeringsfonder. Några av reglerna i 1985 års direktiv ändras emellertid genom UCITS  
 IV-direktivet 
  och på några områden introduceras helt nya regler. Bakgrunden till förändringar- na framgår av kommissionens grönbok om förbättrande av EU:s ramar för investeringsfonder från 2005 och kommissionens vitbok om investeringsfonder från 2006. Förändringarna syftar främst till att öka möjligheterna till effektiv förvaltning av fondföretag, att göra det enklare för fondförvaltare att verka i andra medlemsstater än den egna medlemsstaten och att förbättra informationen till in- vesterare. 
 I UCITS  
 IV-direktivet 
  har det införts regler om fusion mellan fondföretag, om s.k.  
 master-feederstrukturer 
  och om s.k. förvalt- ningsbolagspass. Reglerna om fusion syftar till att underlätta fusioner, inte minst mellan fondföretag i olika medlemsstater. Reg- lerna om  
 master-feederstrukturer 
  innebär att alla medel i ett fond- företag (feederfondföretaget) får placeras i ett annat fondföretag (masterfondföretaget). Förvaltningsbolagspasset innebär att ett förvaltningsbolag får förvalta fondföretag som är registrerade i andra medlemsstater än förvaltningsbolagets hemmedlemsstat. Övriga ändringar i förhållande till 1985 års direktiv rör framför allt reg- lerna om information till investerare och det förfarande som krävs för att marknadsföra fondföretag i andra medlemsstater än där fond- företaget är etablerat. Vidare ändras reglerna som rör tillsyn i syfte att få till stånd ett bättre samarbete mellan tillsynsmyndigheter i olika medlemsstater och en bättre samordning av deras befogenheter. De nationella lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa reglerna i direktivet ska börja gälla senast den 1 juli 2011. 
 UCITS  
 IV-direktivet 
  ger också kommissionen befogenhet att anta genomförandeåtgärder på en rad områden. Det innebär att kommissionen får besluta om viss detaljreglering i anslutning till direktivet. På vissa områden där det ansetts särskilt angeläget att närmare regler ges, ska kommissionen anta genomförandeåtgärder senast den 1 juli 2010. Dessa områden sammanhänger med funktionen 
 460 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 1 
  
 av förvaltningsbolagspasset. Kommissionen gav i februari 2009 den europeiska värdepapperstillsynskommittén i uppdrag att ta fram tek- niska råd som ska ligga till grund för vissa genomförandeåtgärder. På de områden som rör funktionen av förvaltningsbolagspasset, bl.a. riskhanteringsregler och uppföranderegler, samt investerarinforma- tionen förväntas sådana råd lämnas i oktober 2009. Under förhand- lingarna om direktivet i rådet har det förutsatts att genomförande- åtgärderna ska genomföras i medlemsstaterna samtidigt som reglerna i UCITS  
 IV-direktivet. 
  
 Uppdraget 
 Genomförandet av UCITS  
 IV-direktivet 
  
 UCITS  
 IV-direktivet 
  kommer att kräva både ändringar av befintliga bestämmelser och införande av nya bestämmelser. 
 Utredarens uppgift är att 
  
 ta fram underlag och utarbeta de lagförslag som behövs för att genomföra  
  
 EG-direktivet 
  i svensk rätt. 
 Beaktande av genomförandeåtgärder 
 De genomförandeåtgärder till UCITS  
 IV-direktivet 
  som är under utarbetande av kommissionen är av sådant slag att de kan komma att påverka hur  
 EG-direktivet 
  bör genomföras i svensk lagstiftning. Åtgärderna kommer att vara mycket nära kopplade till, och i vissa fall dessutom nödvändiga för, funktionen av de nya reglerna i UCITS  
 IV-direktivet. 
  Det är därför viktigt att genomförandeåtgärderna kan beaktas i ett så tidigt skede som möjligt i lagstiftningsarbetet. Åtgärderna ska antas av kommissionen senast den 1 juli 2010 men det kan förväntas att kommissionen dessförinnan offentliggör långt framskridna förslag. 
 Utredaren ska därför 
  
 följa kommissionens arbete med framtagande av genomförande- åtgärder, 
  
 belysa hur genomförandeåtgärderna påverkar eller bör påverka utformningen av de lagförslag som lämnas för att genomföra UCITS  
  
 IV-direktivet, 
  och 
  
 lämna lagförslag där genomförandeåtgärderna beaktas. 
  
 461 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2010:78 
  
 Övriga författningsändringar som kan behöva göras till följd av genomförandet 
 Genomförandet av UCITS  
 IV-direktivet 
  får konsekvenser även på sådana bestämmelser i lagen om investeringsfonder som inte berörs direkt av de nya reglerna i direktivet. I den utsträckning de nya bestämmelser som föreslås för att genomföra direktivet medför att även andra bestämmelser bör ändras för att åstadkomma en kon- sekvent och väl fungerande reglering bör detta göras i ett samman- hang. 
 Bestämmelsen i lagen om investeringsfonder om ändring av fond- bestämmelser är en sådan bestämmelse som kan påverkas av reglerna i UCITS  
 IV-direktivet. 
  Detta sammanhänger med de möjligheter till ändring av fondföretags placeringsinriktning i samband med fusion och ombildning till feederfondföretag som medges i direktivet. 
 Vid sådan fusion eller ombildning skyddas investerarna enligt direktivet framför allt genom att de tillhandahålls information som ska möjliggöra för dem att ta ställning till om de ska behålla sina fondandelar eller inte. Det måste i detta sammanhang övervägas hur information bör komma fondandelsägare till del när andelarna i registret över fondandelsinnehavare registrerats på en förvaltare. 
 Genomförandet av UCITS  
 IV-direktivet 
  berör de svenska värde- pappersfonderna. Bestämmelserna om specialfonder i lagen om in- vesteringsfonder är emellertid i många avseenden desamma som de som gäller för värdepappersfonder. Det måste därför analyseras i vilken utsträckning de föreslagna bestämmelserna som genomför direktivet ska tillämpas av specialfonderna eller påverkar bestäm- melserna om specialfonder på annat sätt. 
 Utredaren ska därför 
  
 analysera hur de nya eller ändrade bestämmelser som föreslås för att genomföra UCITS  
  
 IV-direktivet 
  påverkar bestämmelserna om ändring av fondbestämmelser, om förvaltarregistrering och om specialfonder i lagen om investeringsfonder, 
  
 ta ställning till om dessa bestämmelser behöver ändras, 
  
 överväga om det till följd av genomförandet av direktivet finns behov av andra ändringar i lagen om investeringsfonder än de nämnda, och 
  
 utarbeta nödvändiga lagförslag. 
  
 Utredaren är i övrigt fri att lämna de förslag som utredningsarbetet kan föranleda. 
 462 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 1 
  
 Analys av konsekvenserna för svensk fondmarknad, m.m. 
 Genom 1985 års  
 UCITS-direktiv 
  etablerades en inre marknad för fondföretag. Förvaltningsbolag kan med stöd av direktivet etableras och registrera fondföretag i samtliga stater inom EES. Förvaltnings- bolagen kan således förlägga sin verksamhet och de fondföretag som förvaltas där det är mest ändamålsenligt. Fondföretagen får marknadsföras i samtliga stater inom EES. Förvaltningsbolag och fondföretag agerar därmed på en mycket internationell och rörlig marknad. Detta innebär stora möjligheter, men också en ökad kon- kurrens. 
 De svenska fondföretag som omfattas av  
 EG-direktivet, 
  värde- pappersfonder, konkurrerar såväl i Sverige som på den inre mark- naden i övrigt med utländska fondföretag. För närvarande finns omkring 500 svenskregistrerade värdepappersfonder, vilka förvaltas av ett fyrtiotal svenska fondbolag. Värdepappersfonderna marknads- förs med något undantag endast i Sverige. Härutöver finns drygt 3 000 utländska fondföretag till försäljning i Sverige. Under senare år har allt fler svenska bolag valt att starta förvaltningsbolag och fondföretag utomlands, även när de i princip enbart är avsedda för försäljning i Sverige. En förklaring är att det anses fördelaktigare ur konkurrenssynpunkt att registrera fondföretag i andra länder än Sverige. 
 UCITS  
 IV-direktivet 
  kommer att innebära ytterligare ökade möj- ligheter till rörlighet på den inre marknaden, bl.a. genom reglerna om fusion och förvaltningsbolagspass. Möjlighet öppnas att genom fusion flytta en svensk värdepappersfond till ett annat land. Vidare öppnas möjligheten att registrera fondföretag i andra  
 EES-stater 
  utan att etablera förvaltningsbolag där. Direktivets genomförande kan således komma att innebära förändringar när det gäller hur fondverksamhet struktureras, såsom var verksamheten förläggs. Där- med kan den svenska fondmarknaden komma att påverkas. Kon- sekvenserna av genomförandet för den svenska fondmarknaden be- höver därför analyseras. 
 Fonder är en omfattande och viktig sparform i Sverige. Svenska hushålls fondsparande sker i stor utsträckning genom direktsparande i fonder, men även inom ramen för pensionssparandet och för- säkringssparandet. Det är en utgångspunkt att svenska hushåll och andra investerare även fortsättningsvis ska ha tillgång till ett brett utbud av fonder på den svenska fondmarknaden, däribland svensk- registrerade fonder. Det är också en utgångspunkt att det ska finnas 
 463 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2010:78 
  
 goda förutsättningar att driva fondverksamhet i Sverige. Detta inne- fattar möjlighet att konkurrera såväl i Sverige som på den inre marknaden i övrigt. Fondbolagens Förening har påtalat att den svenska fondbeskattningen innebär en konkurrensnackdel. För när- varande pågår ett arbete med att utreda nya skatteregler för investe- ringsfonder enligt ett uppdrag som finansministern den 27 augusti 2009 lämnade till en utredare inom Regeringskansliet. Även den reglering som finns i lagen om investeringsfonder kan innebära en konkurrensnackdel om motsvarande krav inte finns i andra länder, t.ex. som en följd av att  
 UCITS-direktivet 
  tolkas på olika sätt. Fond- bolagens Förening har påtalat att bestämmelsen om att en fondandel inte får utfärdas innan betalning har tillförts fonden, innebär en alltför strikt tolkning av  
 UCITS-direktivet 
  och medför såväl konkurrens- nackdelar som andra praktiska problem. Behov av ändring av den bestämmelsen samt andra näringsrättsliga eller associationsrättsliga bestämmelser som gäller för svenska värdepappersfonder i syfte att stärka de svenskregistrerade fondernas konkurrenskraft behöver analyseras. Samtidigt måste också behovet av ett fortsatt gott kon- sumentskydd vägas in. 
 Utredaren ska därför 
  
 analysera vilka konsekvenser genomförandet av det nya EG- direktivet kan komma att få för den svenska fondmarknaden, 
  
 om analysen leder fram till att ändringar bör göras i den närings- rättsliga eller associationsrättsliga regleringen av värdepappers- fonder, föreslå sådana ändringar, 
  
 överväga behov av ändringar i ovannämnda regelverk för att stärka fondernas konkurrenskraft, och 
  
 utarbeta nödvändiga lagförslag. 
  
 Utredaren ska inte göra bedömningar av om ändringar av skatte- lagstiftningen behövs eller lämna förslag om ändringar av skattelag- stiftningen. Utredaren ska däremot hålla sig informerad om arbetet att utreda nya skatteregler för investeringsfonder enligt det uppdrag som lämnades av finansministern den 27 augusti 2009. 
 464 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 1 
  
 Övrigt om utredningsarbetet 
 Utredaren ska i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och organisationer som har relevans för utredningsuppdraget. 
 Uppdraget ska redovisas senast den 1 oktober 2010. 
 (Finansdepartementet) 
 465 
  
 L 302/32 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 17.11.2009 
  
 DIREKTIV 
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2009/65/EG av den 13 juli 2009 
 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) 
 (omarbetning) 
 (Text av betydelse för EES) 
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV 
 med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2, 
 med beaktande av kommissionens förslag, 
 i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget ( 
 1 
 ), och 
 av följande skäl: 
  
 (1) 
  
 Rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepap­ per (fondföretag) ( 
  
 2 
 ) har ändrats flera gånger i väsentliga avseenden ( 
 3 
 ). Eftersom nya ändringar ska göras, bör direk­ tivet av tydlighetsskäl omarbetas. 
  
 (2) 
  
 Direktiv 85/611/EEG har i stor utsträckning bidragit till att den europeiska fondbranschen utvecklats framgångsrikt. Trots de förbättringar som införts sedan direktivet antogs, särskilt under år 2001, har det dock allt tydligare visat sig att de rättsliga ramar som fondföretag omfattas av måste ändras för att bli anpassade till  
  
 2000-talets 
  finansiella marknader. Genom kommissionens grönbok av den 12 juli 2005 om förbättrande av EU:s ramar för investeringsfon­ der inleddes en offentlig diskussion om hur direktiv 85/611/EEG bör anpassas för att uppfylla de nya kraven. Denna intensiva samrådsprocess ledde hos en stor majori­ tet av deltagarna till slutsatsen att det direktivet behöver ändras i väsentlig utsträckning. 
 ( 
 1 
 ) Europaparlamentets yttrande av den 13 januari 2009 (ännu ej offent­ liggjort i EUT) och rådets beslut av den 22 juni 2009. 
 ( 
 2 
 )  
  
 c) 
  
 Ansökan om auktorisation ska åtföljas av en verksamhets­ plan, som minst ska omfatta förvaltningsbolagets organisationsstruktur. 
  
 d) 
  
 Förvaltningsbolaget ska ha både sitt huvudkontor och sitt säte i samma medlemsstat. 
  
 Vid tillämpning av första stycket led a får medlemsstaterna tillåta förvaltningsbolag att inte tillhandahålla upp till 50 % av den ytter­ ligare kapitalbas som avses i led a i, om ett kreditinstitut eller för­ säkringsföretag har beviljat dem en garanti till samma belopp. Kreditinstitutet eller försäkringsföretaget ska ha sitt säte i en med­ lemsstat, eller i tredjeland, under förutsättning att det omfattas av tillsynsregler som av de behöriga myndigheterna anses likvärdiga med dem som fastställs i gemenskapslagstiftningen. 
 2. Om det finns nära förbindelser mellan förvaltningsbolaget och andra fysiska eller juridiska personer ska de behöriga myn­ digheterna endast bevilja auktorisation om dessa förbindelser inte hindrar myndigheterna från att utöva en effektiv tillsyn. 
 De behöriga myndigheterna ska inte heller bevilja auktorisation om lagar och andra författningar i tredjeland, vilka gäller för en eller flera fysiska eller juridiska personer med vilka förvaltnings­ bolaget har nära förbindelser, hindrar dem från att utöva en effek­ tiv tillsyn eller är svåra att tillämpa. 
 De behöriga myndigheterna ska kräva att förvaltningsbolagen för­ ser dem med de uppgifter som krävs för att de fortlöpande ska kunna övervaka att villkoren i denna punkt är uppfyllda. 
 3. De behöriga myndigheterna ska inom sex månader efter det att en fullständig ansökan har lämnats in underrätta sökanden om huruvida auktorisation har beviljats eller inte. Om auktorisation inte beviljas, ska skälen för detta anges. 
  
 4. 
  
 Ett förvaltningsbolag får inleda sin verksamhet så snart auk­ torisation har beviljats. 
  
 5. 
  
 De behöriga myndigheterna får återkalla en auktorisation som har beviljats ett förvaltningsbolag i enlighet med detta direk­ tiv endast om bolaget 
  
 a) 
  
 inte utnyttjar auktorisationen inom tolv månader, uttryckli­ gen avstår från auktorisationen eller mer än sex månader tidi­ gare har upphört med den verksamhet som omfattas av detta direktiv, om det inte följer av den berörda medlemsstatens lagstiftning att auktorisationen förfaller i sådana fall, 
  
 b) 
  
 har erhållit auktorisationen genom att lämna falska uppgif­ ter eller på något annat otillbörligt sätt, 
  
 c) 
  
 inte längre uppfyller de villkor för vilka auktorisationen har beviljats, 
  
 d) 
  
 inte längre uppfyller kraven i direktiv 2006/49/EG, om auk­ torisationen även omfattar individuell portföljförvaltning som avses i artikel 6.3 a i det här direktivet, 
  
 e) 
  
 allvarligt eller systematiskt har brutit mot de bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv, eller 
  
 f) 
  
 omfattas av någon föreskrift i nationell lagstiftning som före­ skriver återkallelse. 
  
 Artikel 8 
 1. De behöriga myndigheterna får inte bevilja auktorisation att starta verksamhet som förvaltningsbolag förrän de har fått upp­ lysning om vilka aktieägare eller andra delägare, oavsett om de är fysiska eller juridiska personer, som direkt eller indirekt har kva­ lificerat innehav och om storleken av sådana innehav. 
 De behöriga myndigheterna ska inte bevilja auktorisation om de, med hänsyn till behovet av att säkerställa en sund och ansvarsfull ledning av ett förvaltningsbolag, bedömer att lämpligheten hos de aktieägare eller andra delägare som avses i första stycket inte är tillfredsställande. 
  
 2. 
  
 När det gäller filialer till förvaltningsbolag som har sitt säte utanför gemenskapen och som påbörjar eller bedriver verksam­ het, får medlemsstaterna inte tillämpa bestämmelser som ger en mer förmånlig behandling än den som tillämpas för filialer till för­ valtningsbolag som har sitt säte i en medlemsstat. 
  
 3. 
  
 De behöriga myndigheterna i den andra berörda medlems­ staten ska i förväg tillfrågas om auktorisation av ett förvaltnings­ bolag som är något av följande: 
  
 a) 
  
 Dotterföretag till ett annat förvaltningsbolag, ett värdepap­ persföretag, ett kreditinstitut eller ett försäkringsföretag med auktorisation i en annan medlemsstat. 
  
 L 302/48 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 17.11.2009 
  
 b) 
  
 Dotterföretag till moderföretaget till ett annat förvaltnings­ bolag, ett värdepappersföretag, ett kreditinstitut eller ett för­ säkringsföretag med auktorisation i en annan medlemsstat. 
  
 c) 
  
 Ett bolag som kontrolleras av samma fysiska eller juridiska personer som har ägarkontroll över ett annat förvaltningsbo­ lag, ett värdepappersföretag, ett kreditinstitut eller ett försäk­ ringsföretag med auktorisation i en annan medlemsstat. 
  
 AVSNITT 2 
 Förhållandet till tredjeland 
 Artikel 9 
 1. Förhållandet till tredjeland ska regleras i enlighet med tillämpliga bestämmelser i artikel 15 i direktiv 2004/39/EG. 
 Vid tillämpningen av det här direktivet ska uttrycket värdepap­ persföretag i artikel 15 i direktiv 2004/39/EG avse förvaltnings­ bolag, och uttrycket tillhandahållande av investeringstjänster i artikel 15.1 i direktiv 2004/39/EG ska avse tillhandahållande av tjänster. 
 2. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om alla svå­ righeter av allmän natur som fondföretag möter vid marknadsfö­ ringen av sina andelar i tredjeland. 
 AVSNITT 3 
 Villkor för verksamheten 
 Artikel 10 
 1. De behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets hemmed­ lemsstat ska kräva att ett förvaltningsbolag som de har auktorise­ rat alltid uppfyller villkoren i artiklarna 6, 7.1 och 7.2. 
 Ett förvaltningsbolags kapitalbas får inte understiga den nivå som anges i artikel 7.1 a. Om så skulle vara fallet, får de behöriga myn­ digheterna, om omständigheterna motiverar detta, emellertid bevilja sådana företag en begränsad tidsperiod under vilken de kan rätta till situationen eller upphöra med sin verksamhet. 
 2. Tillsynen över ett förvaltningsbolag åligger de behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets hemmedlemsstat, oavsett om förvaltningsbolaget etablerar en filial eller tillhandahåller tjänster i en annan medlemsstat eller inte, vilket inte ska påverka tillämpningen av de bestämmelser i detta direktiv som medför ett ansvar för de behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets värdmedlemsstat. 
 Artikel 11 
  
 1. 
  
 För kvalificerade innehav i förvaltningsbolag ska samma regler gälla som de som fastställs i artiklarna 10, 10a och 10b i direktiv 2004/39/EG. 
  
 2. 
  
 Med uttrycken företag och värdepappersföretag i arti­ kel 10 i direktiv 2004/39/EG avses vid tillämpningen av det här direktivet förvaltningsbolag. 
  
 Artikel 12 
 1. Varje medlemsstat ska upprätta aktsamhetsregler som för­ valtningsbolag som är auktoriserade i den medlemsstaten alltid ska följa vid förvaltning av fondföretag som har auktoriserats enligt detta direktiv. 
 Med beaktande av den typ av fondföretag som förvaltningsbola­ get förvaltar ska de behöriga myndigheterna i förvaltningsbola­ gets hemmedlemsstat framför allt kräva att förvaltningsbolaget 
  
 a) 
  
 har sunda administrativa förfaranden och redovisningsruti­ ner, kontroll- och säkerhetsarrangemang för elektronisk data­ behandling och lämpliga interna kontrollmekanismer, särskilt regler för de anställdas personliga transaktioner eller för innehav eller förvaltning av investeringar i finansiella instrument i syfte att placera på egna konton, och att det minst säkerställs att varje transaktion i vilken fondföretaget medverkar är möjlig att rekonstruera med avseende på dess ursprung, de deltagande parterna, dess art samt tiden och platsen då den ägde rum och att fondföretagets tillgångar som förvaltas av förvaltningsbolaget placeras i enlighet med fondbestämmelserna eller bolagsordningen samt gällande lagstiftning, och 
  
 b) 
  
 har en sådan struktur och organisation att risken minimeras för att fondföretagens och kundernas intressen ska skadas av intressekonflikter mellan bolaget och dess kunder, mellan två av dess kunder, mellan en av kunderna och ett fondföretag eller mellan två fondföretag. 
  
 2. De förvaltningsbolag vars auktorisation även omfattar sådan individuell portföljförvaltning som avses i artikel 6.3 a 
  
 a) 
  
 får inte tillåtas placera hela eller delar av investerarens port­ följ i andelar i företag för kollektiva investeringar det förval­ tar, om inte kunden godkänt detta på förhand, och 
  
 b) 
  
 ska med avseende på de tjänster som avses i artikel 6.3 omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/9/EG av den 3 mars 1997 om system för ersätt­ ning till investerare ( 
  
 1 
 ). 
 ( 
 1 
 )  
  
 ledningen  
 avses de personer som, enligt lag eller bolagsordning, företräder investeringsbolaget eller som faktiskt bestämmer bolagets verksamhetsinriktning. 
  
 c) 
  
 Om det finns nära förbindelser mellan förvaltningsbolaget och andra fysiska eller juridiska personer ska de behöriga myndigheterna bevilja auktorisation endast om dessa förbin­ delser inte hindrar dem från att utöva en effektiv tillsyn. 
  
 De behöriga myndigheterna i ett investeringsbolags hemmed­ lemsstat ska inte heller bevilja auktorisation, om de hindras från att utöva en effektiv tillsyn genom lagar och andra författningar i tredjeland, vilka gäller för en eller flera fysiska eller juridiska per­ soner med vilka investeringsbolaget har nära förbindelser, eller genom svårigheter vid tillämpningen av dessa lagar och författningar. 
 De behöriga myndigheterna i investeringsbolagens hemmedlems­ stater ska kräva att investeringsbolagen förser dem med de upp­ gifter som de behöver. 
  
 2. 
  
 Om ett investeringsbolag inte har utsett ett förvaltningsbo­ lag ska investeringsbolaget inom sex månader efter det att en full­ ständig ansökan har lämnats in underrättas om huruvida auktorisation har beviljats eller inte. Om auktorisation inte bevil­ jas, ska skälen för detta anges. 
  
 3. 
  
 Ett investeringsbolag får inleda sin verksamhet så snart auk­ torisation har beviljats. 
  
 4. 
  
 De behöriga myndigheterna i investeringsbolagets hemmed­ lemsstat får återkalla en auktorisation som har beviljats ett inves­ teringsbolag i enlighet med detta direktiv endast om bolaget 
  
 a) 
  
 inte utnyttjar auktorisationen inom tolv månader, uttryckli­ gen avstår från auktorisationen eller mer än sex månader tidi­ gare har upphört med den verksamhet som omfattas av detta direktiv, det inte följer av den berörda medlemsstatens lag­ stiftning att auktorisationen förfaller i sådana fall, 
  
 b) 
  
 har erhållit auktorisationen genom att lämna falska uppgif­ ter eller på något annat otillbörligt sätt, 
  
 c) 
  
 inte längre uppfyller de villkor på vilka auktorisationen har beviljats, 
  
 d) 
  
 allvarligt eller systematiskt har brutit mot de bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv, eller 
  
 e) 
  
 omfattas av någon föreskrift i nationell lagstiftning som före­ skriver återkallelse. 
  
 AVSNITT 2 
 Villkor för verksamheten 
 Artikel 30 
 Artiklarna 13 och 14 ska gälla i tillämpliga delar för investerings­ bolag som inte har utsett ett förvaltningsbolag med auktorisation enligt detta direktiv. 
 Med uttrycket förvaltningsbolag ska vid tillämpningen av de artiklar som avses i första stycket avses investeringsbolag. 
 Ett investeringsbolag får endast förvalta tillgångarna i sin egen portfölj och får under inga omständigheter ta emot uppdrag att förvalta tillgångar för en tredje parts räkning. 
  
 L 302/56 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 17.11.2009 
  
 Artikel 31 
 Varje investeringsbolags hemmedlemsstat ska upprätta Herrera hetsregler, som alltid ska följas av investeringsbolag som inte har utsett ett förvaltningsbolag med auktorisation enligt detta direktiv. 
 Med beaktande av typen av investeringsbolag ska de behöriga myndigheterna i ett investeringsbolags hemmedlemsstat framför allt kräva att bolaget har sunda förvaltnings- och redovisningsför­ faranden, kontroll- och säkerhetsarrangemang för elektronisk databehandling och lämpliga interna kontrollmekanismer, särskilt regler för de anställdas personliga transaktioner eller för innehav eller förvaltning av investeringar i finansiella instrument i syfte att placera dess startkapital, och att det minst säkerställs att varje transaktion i vilken bolaget medverkar är möjlig att rekonstruera med avseende på dess ursprung, de deltagande parterna, dess art samt tiden och platsen då den ägde rum och att investeringsbo­ lagets tillgångar placeras i enlighet med bolagsordningen samt gällande lagstiftning. 
 AVSNITT 3 
 Bestämmelser om förvaringsinstitut 
 Artikel 32 
  
 1. 
  
 Tillgångarna i ett investeringsbolag ska förvaras hos ett förvaringsinstitut. 
  
 2. 
  
 Ett förvaringsinstituts ansvar enligt artikel 34 ska inte påver­ kas av att institutet anförtrott förvaringen av samtliga eller vissa tillgångar till tredje part. 
  
 3. 
  
 Ett förvaringsinstitut ska säkerställa följande: 
  
 a) 
  
 Att försäljning, utgivning, återköp, inlösen och makulering av andelar, som sker av eller på uppdrag av ett investerings­ bolag, genomförs i enlighet med lag eller annan författning och med förvaltningsbolagets bolagsordning. 
  
 b) 
  
 Att ersättningar för transaktioner som berör ett investerings­ bolags tillgångar inbetalas till institutet inom sedvanlig tid. 
  
 c) 
  
 Att ett investeringsbolags intäkter används i enlighet med lag eller annan författning och med dess bolagsordning. 
  
 4. Ett investeringsbolags hemmedlemsstat får besluta att inves­ teringsbolag som är etablerade inom sitt territorium och som utbjuder sina andelar uteslutande på en eller flera fondbörser där andelarna är officiellt noterade inte ska vara skyldiga att anlita för­ varingsinstitut som avses i detta direktiv. 
 Artiklarna 76, 84 och 85 ska inte gälla sådana investeringsbolag. Bestämmelserna om värdering av sådana investeringsbolags till­ gångar ska emellertid anges i tillämplig nationell lag eller i bolagsordningen. 
 5. Investeringsbolagens hemmedlemsstater får besluta att investeringsbolag som är etablerade inom deras territorier och som utbjuder minst 80 % av sina andelar på en eller flera fond­ börser, vilka finns angivna i deras bolagsordningar, inte ska vara skyldiga att ha förvaringsinstitut som avses i detta direktiv, förut­ satt att deras andelar noteras officiellt på fondbörserna i de med­ lemsstater där andelarna utbjuds, och att varje transaktion som ett sådant investeringsbolag kan komma att göra utanför fondbör­ serna sker uteslutande till börskurs. 
 I ett investeringsbolags bolagsordning ska anges en fondbörs i varje land där andelar utbjuds vars noteringar ska vara bestäm­ mande för de priser som ska gälla vid transaktioner som investe­ ringsbolaget genomför utanför fondbörser i det landet. 
 En medlemsstat får utnyttja undantaget i första stycket endast om den finner att andelsägarna har ett skydd som är likvärdigt med det som tillkommer andelsägare i fondföretag med förvaringsin­ stitut som avses i detta direktiv. 
 Investeringsbolag som avses i denna punkt och i punkt 4 ska särskilt 
  
 a) 
  
 i sina bolagsordningar ha uppgift om grunderna för beräk­ ning av andelarnas fondandelsvärde, om beräkningsgrun­ derna inte finns angivna i nationell lagstiftning, 
  
 b) 
  
 intervenera på marknaden för att hindra att marknadsvärdet för andelarna avviker mer än 5 % från fondandelsvärdet, 
  
 c) 
  
 fastställa andelarnas fondandelsvärde, lämna uppgift om detta till de behöriga myndigheterna minst två gånger per vecka och offentliggöra dem två gånger per månad. 
  
 Minst två gånger per månad ska en oberoende revisor kontrollera att andelarnas värde beräknas i enlighet med lag och med inves­ teringsbolagets bolagsordning. 
 Vid sådana tillfällen ska revisorn se till att investeringsbolagets till­ gångar är placerade i enlighet med lag och med investeringsbola­ gets bolagsordning. 
 6. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om de investeringsbolag som omfattas av undantaget i punkterna 4 och 5. 
 Artikel 33 
  
 1. 
  
 Ett förvaringsinstitut ska antingen ha sitt säte eller vara etab­ lerat i samma medlemsstat som investeringsbolaget. 
  
 2. 
  
 Ett förvaringsinstitut ska omfattas av tillsynsregler och stå under fortlöpande tillsyn. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna ska bestämma vilka av de kategorier av institut som avses i punkt 2 som ska kunna utses till förvaringsinstitut. 
  
 17.11.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 302/57 
  
 4. 
  
 Förvaringsinstitutet ska möjliggöra för de behöriga myndig­ heterna i fondföretagets hemmedlemsstat att på begäran erhålla information som förvaringsinstitutet erhållit när det utfört sina uppgifter och vilka är nödvändiga för de behöriga myndigheterna när de övervakar att fondföretaget följer detta direktiv. 
  
 5. 
  
 Om förvaltningsbolagets hemmedlemsstat är annat än fond­ företagets hemmedlemsstat, ska förvaringsinstitutet ingå ett skrift­ ligt avtal med förvaltningsbolaget om det informationsutbyte som anses vara nödvändigt för att det ska kunna utföra sina uppgifter enligt artikel 32 och andra lagar och författningar som är rele­ vanta för förvaringsinstitut i fondföretagets hemmedlemsstat. 
  
 6. 
  
 Kommissionen får anta genomförandebestämmelser för åtgärder som ska vidtas av förvaringsinstitutet för att detta ska kunna fullgöra sina skyldigheter avseende ett fondföretag som förvaltas av ett förvaltningsbolag som är etablerat i en annan med­ lemsstat, inklusive de uppgifter som behöver ingå i de standard­ avtal som ska användas av förvaringsinstitutet och förvaltningsbolaget i enlighet med punkt 5. 
  
 Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 112.2. 
 Artikel 34 
 Ett förvaringsinstitut ska i enlighet med den nationella lagstift­ ningen i investeringsbolagets hemmedlemsstat vara ansvarigt mot investeringsbolaget och andelsägarna för förluster som drabbar dem som följd av att institutet utan godtagbara skäl underlåtit att fullgöra sina förpliktelser eller fullgjort dem på ett oriktigt sätt. 
 Artikel 35 
  
 1. 
  
 Ett företag får inte samtidigt vara investeringsbolag och förvaringsinstitut. 
  
 2. 
  
 Ett förvaringsinstitut ska vid utförandet av sina uppgifter handla uteslutande i andelsägarnas intresse. 
  
 Artikel 36 
 Villkoren för att byta förvaringsinstitut ska, liksom regler till skydd för andelsägarna vid sådana förändringar, föreskrivas i lag eller anges i investeringsbolagets bolagsordning. 
 KAPITEL VI 
 FUSIONER MELLAN FONDFÖRETAG 
 AVSNITT 1 
 Princip, auktorisation och godkännande 
 Artikel 37 
 I detta kapitel avses med fondföretag även delfonder inom fondföretag. 
 Artikel 38 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska, på de villkor som anges i detta kapitel och oavsett på vilket sätt fondföretagen har bildats enligt arti­ kel 1.3, tillåta de gränsöverskridande och inhemska fusioner som definieras i artikel 2.1 q och r i enlighet med en eller flera av de fusionstekniker som anges i artikel 2.1 p. 
  
 2. 
  
 De fusionstekniker som används för gränsöverskridande fusioner enligt definitionen i artikel 2.1 q ska anges i lagstift­ ningen i det överlåtande fondföretagets hemmedlemsstat. 
  
 De fusionstekniker som används för inhemska fusioner enligt definitionen i artikel 2.1 r ska anges i lagstiftningen i den med­ lemsstat där fondföretaget är etablerat. 
 Artikel 39 
  
 1. 
  
 Innan fusioner genomförs ska de godkännas av de behöriga myndigheterna i det överlåtande fondföretagets hemmedlemsstat. 
  
 2. 
  
 Det överlåtande fondföretaget ska lämna all följande infor­ mation till de behöriga myndigheterna i sin hemmedlemsstat: 
  
 a) 
  
 Den gemensamma planen för den avsedda fusionen, veder­ börligen godkända av det överlåtande och det övertagande fondföretaget. 
  
 b) 
  
 En aktuell version av det övertagande fondföretagets pro­ spekt och dess basfakta för investerare enligt artikel 78, om det övertagande fondföretaget är etablerat i en annan medlemsstat. 
  
 c) 
  
 En förklaring från vart och ett av det överlåtande och det övertagande fondföretagets förvaringsinstitut, varigenom de, i enlighet med artikel 41, bekräftar att de har kontrollerat att de uppgifter som anges i artikel 40.1 led a, f och g överens­ stämmer med kraven i detta direktiv och med sina respektive fondföretags fondbestämmelser eller bolagsordningar. 
  
 d) 
  
 Den information om den föreslagna fusionen som det över­ låtande fondföretaget och det övertagande fondföretaget avser att lämna till sina respektive andelsägare. 
  
 Denna information ska tillhandahållas på ett sätt som gör det möjligt för de behöriga myndigheterna i både det överlåtande fondföretagets hemmedlemsstat och i det övertagande fondföre­ tagets hemmedlemsstat att läsa den på det officiella språket, eller ett av de officiella språken i den medlemsstaten eller de medlems­ staterna eller på ett språk som godkänns av dessa behöriga myndigheter. 
  
 L 302/58 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 17.11.2009 
  
 3. De behöriga myndigheterna för det överlåtande fondföreta­ get ska när fullständiga ansökningshandlingarna överlämnats omedelbart översända kopior av den information som avses i punkt 2 till de behöriga myndigheterna i det övertagande fond­ företagets hemmedlemsstat. De behöriga myndigheterna i såväl det överlåtande som det övertagande fondföretagets hemmed­ lemsstat ska bedöma på vilket sätt den föreslagna fusionen kan komma att påverka andelsägarna i det överlåtande och det över­ tagande fondföretaget för att avgöra huruvida lämplig informa­ tion lämnas till andelsägarna. 
 Om de behöriga myndigheterna i det överlåtande fondföretagets hemmedlemsstat anser det vara nödvändigt får de skriftligen kräva att informationen till andelsägarna i det överlåtande fond­ företaget förtydligas. 
 Om de behöriga myndigheterna i det övertagande fondföretagets hemmedlemsstat anser det vara nödvändigt får de senast 15 arbetsdagar efter att de mottagit kopior av den fullständiga infor­ mationen som avses i punkt 2, skriftligen kräva att det överta­ gande fondföretaget ändrar den information som ska lämnas till sina andelsägare. 
 I sådant fall ska de behöriga myndigheterna i det övertagande fondföretagets hemmedlemsstat underrätta de behöriga myndig­ heterna i det överlåtande fondföretagets hemmedlemsstat om att de har invändningar. De ska informera de behöriga myndighe­ terna i det överlåtande fondföretagets hemmedlemsstat om huru­ vida de anser att den ändrade informationen som ska lämnas till andelsägarna i det övertagande fondföretaget är tillfredställande, inom 20 arbetsdagar efter det att de har underrättas om den änd­ rade informationen. 
 4. De behöriga myndigheterna i det överlåtande fondföretagets hemmedlemsstat ska godkänna den föreslagna fusionen om föl­ jande villkor är uppfyllda: 
  
 a) 
  
 Den föreslagna fusionen uppfyller samtliga krav i artiklarna  
  
 39–42. 
  
 b) 
  
 Det övertagande fondföretaget har i enlighet med artikel 93 anmälts för marknadsföring av sina fondandelar i samtliga medlemsstater där det överlåtande fondföretaget antingen är auktoriserat eller har anmälts för marknadsföring av sina fondandelar i enlighet med artikel 93. 
  
 c) 
  
 De behöriga myndigheterna i det överlåtande och det över­ tagande fondföretagets hemmedlemsstat anser att den infor­ mation som föreslås lämnas till andelsägarna är tillfredställande, eller någon invändning från de behöriga myndigheterna i det övertagande fondföretagets hemmed­ lemsstat har inte mottagits enligt punkt 3 fjärde stycket. 
  
 5. Om de behöriga myndigheterna i det överlåtande fondföre­ tagets hemmedlemsstat anser att ansökningarna inte är fullstän­ diga ska de begära ytterligare information senast tio arbetsdagar efter att ha erhållit den information som avses i punkt 2. 
 De behöriga myndigheterna i det överlåtande fondföretagets hem­ medlemsstat ska inom 20 arbetsdagar efter det att fullständig information överlämnats i enlighet med punkt 2, underrätta det överlåtande fondföretaget om huruvida fusionen har auktorise­ rats eller inte. 
 De behöriga myndigheterna i det överlåtande fondföretagets hem­ medlemsstat ska även underrätta de behöriga myndigheterna i det övertagande fondföretagets hemmedlemsstat om sitt beslut. 
 6. Medlemsstaterna får i enlighet med artikel 57.1 andra stycket medge undantag från artiklarna  
 52-55 
  för övertagande fondföretag. 
 Artikel 40 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att det överlåtande och det över­ tagande fondföretaget utarbetar en gemensam plan för fusionen. 
 Den gemensamma planen för fusioner ska innehålla följande uppgifter: 
  
 a) 
  
 Uppgift om slag av fusion och form av berörda fondföretag. 
  
 b) 
  
 Bakgrund och skäl till den föreslagna fusionen. 
  
 c) 
  
 De förväntade följderna av den avsedda fusionen för andels­ ägarna i såväl det överlåtande som det övertagande fondföretaget. 
  
 d) 
  
 De kriterier som valts för värdering av tillgångar och i tillämpliga fall skulder per det datum för beräkningen av det utbytesförhållande som avses i artikel 47.1. 
  
 e) 
  
 Metoden för beräkning av utbytesförhållandet. 
  
 f) 
  
 Det datum då fusionen planeras få verkan. 
  
 g) 
  
 De tillämpliga reglerna för överföring av tillgångar respektive utbyte av andelar. 
  
 h) 
  
 I händelse av en fusion enligt artikel 2.1 p ii, och i tillämpliga fall artikel 2.1 p iii, det nybildade övertagande fondföretagets fondbestämmelser eller bolagsordning. 
  
 De behöriga myndigheterna får inte kräva att ytterligare uppgif­ ter ska inkluderas i den gemensamma planen för fusioner. 
 2. Det överlåtande och det övertagande fondföretaget kan besluta att ta med ytterligare uppgifter i den gemensamma pla­ nen för fusionen. 
 AVSNITT 2 
 Tredjepartskontroll, information till andelsägarna och andra rättigheter för andelsägare 
 Artikel 41 
 Medlemsstaterna ska kräva att det överlåtande och det överta­ gande fondföretagets förvaringsinstitut kontrollerar att de uppgif­ ter som anges i artikel 40.1 led a, f och g överensstämmer med kraven i detta direktiv och med sina respektive fondföretags fond­ bestämmelser eller bolagsordningar. 
  
 17.11.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 302/59 
  
 Artikel 42 
 1. Lagen i det överlåtande fondföretagets hemmedlemsstat ska ge antingen ett förvaringsinstitut eller en oberoende revisor, som godkänts i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av års­ bokslut och sammanställd redovisning ( 
 1 
 ), i uppdrag att validera följande: 
  
 a) 
  
 De kriterier som valts för värdering av tillgångar och i tillämpliga fall skulder per det datum för beräkningen av det utbytesförhållande som avses i artikel 47.1. 
  
 b) 
  
 I tillämpliga fall, den kontanta betalningen per andel. 
  
 c) 
  
 Metoden för beräkning av utbytesförhållandet samt även det faktiska utbytesförhållandet som fastställts vid tidpunkten för beräkningen av förhållandet, i enlighet med artikel 47.1. 
  
 2. 
  
 Det överlåtande fondföretagets lagstadgade revisorer eller det övertagande fondföretagets lagstadgade revisor ska betraktas som oberoende revisorer vid tillämpningen av punkt 1. 
  
 3. 
  
 Andelsägarna i såväl det överlåtande som det övertagande fondföretaget och deras respektive behöriga myndigheter ska på begäran kostnadsfritt få var sitt exemplar av den oberoende revi­ sorns rapport, eller i tillämpliga fall förvaringsinstitutets rapport. 
  
 Artikel 43 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att varje överlåtande och över­ tagande fondföretag lämnar lämplig och rättvisande information om den föreslagna fusionen till sina respektive andelsägare, så att de kan göra väl underbyggda bedömningar om förslagets effekter på deras investeringar. 
  
 2. 
  
 Denna information ska lämnas till andelsägarna i det över­ låtande och det övertagande fondföretaget först efter det att de behöriga myndigheterna i det överlåtande fondföretagets hem­ medlemsstat har godkänt den avsedda fusionen i enlighet med artikel 39. 
  
 Den ska lämnas minst 30 dagar före den sista dagen för att begära återköp eller inlösen, eller i tillämpliga fall, utbyte utan ytterligare kostnad, i enlighet med artikel 45.1. 
 3. I den information som ska lämnas till andelsägarna i det överlåtande och det övertagande fondföretaget ska det ingå sådan lämplig och rättvisande information om den avsedda fusionen som kan göra det möjligt för dem att fatta väl underbyggda beslut om de följder den kan få för deras investeringar samt att utöva sina rättigheter enligt artiklarna 44 och 45. 
 Den ska avse följande: 
  
 a) 
  
 Bakgrund och skäl till den avsedda fusionen. 
  
 ( 
 1 
 )  
 EUT L 157, 9.6.2006, s. 87. 
  
 b) 
  
 De följder den avsedda fusionen kan få för andelsägarna, bland annat – men inte uteslutande – i fråga om eventuella väsentliga skillnader i placeringsinriktning och strategi, kost­ nader, förväntade resultat, regelbunden rapportering, möjliga utspädningseffekter på resultaten samt, då detta är relevant, en varning på framträdande plats till investerare att deras skattemässiga behandling kan förändras till följd av fusionen. 
  
 c) 
  
 De särskilda rättigheter som andelsägarna har i samband med den avsedda fusionen, bland annat – men inte uteslutande – i fråga om rätt att få kompletterande information, att på begäran få ett exemplar av den oberoende revisorns eller för­ varingsinstitutets rapport och att, i enlighet med artikel 45.1, begära att deras andelar kostnadsfritt ska återköpas eller inlö­ sas, eller i tillämpliga fall bytas ut, samt den sista dag då denna rättighet kan utövas. 
  
 d) 
  
 Relevanta uppgifter om förfarandet och datum då fusionen planeras få verkan. 
  
 e) 
  
 Ett exemplar av det övertagande fondföretagets basfakta enligt artikel 78. 
  
 4. 
  
 Om det överlåtande eller det övertagande fondföretaget har anmälts för marknadsföring i enlighet med artikel 93 ska den information som avses i punkt 3 lämnas på det officiella språket, eller ett av de officiella språken, i det relevanta fondföretagets värdmedlemsstat eller på ett språk som godkänns av dess behö­ riga myndigheter. Det fondföretag som är skyldigt att lämna informationen ska ansvara för denna översättning. Översätt­ ningen ska troget återge innehållet i originaltexten. 
  
 5. 
  
 Kommissionen får anta genomförandeåtgärder för att när­ mare beskriva innehåll, format och kommunikationssätt för den information som avses i punkterna 1 och 3. 
  
 Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 112.2. 
 Artikel 44 
 Om det enligt den nationella lagstiftningen i en medlemsstat krävs att andelsägarna ska godkänna fusioner mellan fondföretag ska denna medlemsstat säkerställa att det för ett sådant godkännande inte krävs mer än 75 % av de röster som faktiskt avgetts av de andelsägare som var närvarande eller företrädda på bolagsstämman. 
 Första stycket ska inte påverka eventuella föreskrifter i nationell lagstiftning om minsta antal närvarande på bolagsstämman. Med­ lemsstaterna ska varken ställa strängare krav på minsta antal när­ varande vid bolagsstämman vid gränsöverskridande fusioner än vid inhemska fusioner eller ställa strängare krav på närvaro vid fondföretagsfusioner än vid andra företagsfusioner. 
  
 L 302/60 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 17.11.2009 
  
 Artikel 45 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska i sin lagstiftning föreskriva att andels­ ägarna i såväl det överlåtande som det övertagande fondföretaget har rätt att begära att deras andelar återköps eller inlöses, utan andra avgifter än de som tas ut av fonden för att täcka avveck­ lingskostnader, eller, när så är möjligt, bytas mot andelar i något annat fondföretag som har liknande placeringsinriktning och för­ valtas av samma förvaltningsbolag eller av ett annat bolag till vil­ ket förvaltningsbolaget är kopplat via gemensam företagsledning eller ägarkontroll eller genom en betydande direkt eller indirekt ägarandel. Denna rättighet ska gälla från och med det att andels­ ägarna i det överlåtande och det övertagande fondföretaget har underrättats om den avsedda fusionen i enlighet med artikel 43 och ska upphöra att gälla fem arbetsdagar före den dag då beräk­ ningen av det utbytesförhållande som avses i artikel 47.1 genomförs. 
  
 2. 
  
 Vid fusioner mellan fondföretag får medlemsstaterna, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 och med avvikelse från artikel 84.1, tillåta att de behöriga myndigheterna kräver eller medger att teckning, återköp eller inlösen av andelar tillfälligt avbryts om ett sådant avbrott är motiverat av hänsyn till skyddet av andelsägarna. 
  
 AVSNITT 3 
 Kostnader och ikraftträdande 
 Artikel 46 
 Med undantag för fall där fondföretag inte har utsett ett förvalt­ ningsbolag ska medlemsstaterna säkerställa att inga rättsliga eller administrativa kostnader eller konsultarvoden i samband med för­ beredandet och genomförandet av en fusion belastar det överlå­ tande eller det övertagande fondföretaget, eller någon av dessa företags andelsägare. 
 Artikel 47 
 1. För inhemska fusioner ska medlemsstaternas lagstiftning fastställa det datum då fusionen får verkan liksom datumet för beräkningen av utbytesförhållandet mellan andelar i det överlå­ tande fondföretaget och andelar i det övertagande fondföretaget och, i tillämpliga fall, för att fastställa det relevanta fondandels­ värdet för kontanta betalningar. 
 För gränsöverskridande fusioner ska dessa datum fastställas i lag­ stiftningen i det övertagande fondföretagets hemmedlemsstat. Medlemsstaterna ska i tillämpliga fall se till att dessa datum sätts efter det att andelsägarna i det övertagande fondföretaget eller det överlåtande fondföretaget har godkänt fusionen. 
 2. Fusionens ikraftträdande ska offentliggöras via samtliga lämpliga medier på det sätt som föreskrivs i lagstiftningen i det övertagande fondföretagets hemmedlemsstat och ska anmälas till de behöriga myndigheterna i det övertagande och det överlåtande fondföretagets hemmedlemsstater. 
 3. En fusion som fått verkan enligt punkt 1 får inte förklaras ogiltig. 
 Artikel 48 
 1. En fusion som genomförts i enlighet med artikel 2.1 p i ska få följande konsekvenser: 
  
 a) 
  
 Alla tillgångar och skulder från det överlåtande fondföreta­ get överförs till det övertagande fondföretaget eller, i tillämp­ liga fall, det övertagande fondföretagets förvaringsinstitut. 
  
 b) 
  
 Andelsägarna i det överlåtande fondföretaget blir andelsägare i det övertagande fondföretaget och har, i tillämpliga fall, rätt till en kontant utbetalning på högst 10 % av fondandelsvär­ det av deras andelar i det överlåtande fondföretaget. 
  
 c) 
  
 Det överlåtande fondföretaget upphör att existera när fusio­ nen träder i kraft. 
  
 2. En fusion som genomförts i enlighet med artikel 2.1 p ii ska få följande konsekvenser: 
  
 a) 
  
 Alla tillgångar och skulder från det överlåtande fondföreta­ get överförs till det nybildade övertagande fondföretaget eller, i tillämpliga fall, det övertagande fondföretagets förvaringsinstitut. 
  
 b) 
  
 Andelsägarna i det överlåtande fondföretaget blir andelsägare i det nybildade övertagande fondföretaget och har, i tillämp­ liga fall, rätt till en kontant utbetalning på högst 10 % av fondandelsvärdet av deras andelar i det överlåtande fondföretaget. 
  
 c) 
  
 Det överlåtande fondföretaget upphör att existera när fusio­ nen träder i kraft. 
  
 3. En fusion som genomförts i enlighet med artikel 2.1 p iii ska få följande konsekvenser: 
  
 a) 
  
 Alla nettotillgångar från det överlåtande fondföretaget över­ förs till det övertagande fondföretaget eller, i tillämpliga fall, det övertagande fondföretagets förvaringsinstitut. 
  
 b) 
  
 Andelsägarna i det överlåtande fondföretaget blir andelsägare i det övertagande fondföretaget. 
  
 c) 
  
 Det överlåtande fondföretaget fortsätter att existera tills skul­ derna har reglerats. 
  
 4. Medlemsstaterna ska föreskriva om upprättande av ett för­ farande varvid det övertagande fondföretagets förvaltningsbolag intygar för det övertagande fondföretagets förvaringsinstitut att överföringen av tillgångar, och, i tillämpliga fall, skulder har slut­ förts. Om det övertagande fondföretaget inte har utsett ett förvalt­ ningsbolag, ska det lämna detta intyg till det övertagande fondföretagets förvaringsinstitut. 
  
 17.11.2009 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 302/61 
  
 KAPITEL VII 
 PLACERINGSBESTÄMMELSER FÖR FONDFÖRETAG 
 Artikel 49 
 Om fondföretag består av fler än en delfond ska varje delfond anses vara ett separat fondföretag vid tillämpningen av bestäm­ melserna i detta kapitel. 
 Artikel 50 
 1. Ett fondföretags tillgångar ska bestå av ett eller flera av föl­ jande tillgångsslag: 
  
 a) 
  
 Överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument som är noterade eller föremål för handel på en sådan regle­ rad marknad som definieras i artikel 4.1.14 i direktiv 2004/39/EG. 
  
 b) 
  
 Överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument som är föremål för handel på någon annan reglerad mark­ nad som är belägen i en medlemsstat och fungerar fortlö­ pande samt är erkänd och öppen för allmänheten. 
  
 c) 
  
 Överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument som är officiellt noterade på en fondbörs i ett tredjeland eller som är föremål för handel på någon annan reglerad mark­ nadsplats som är belägen i ett tredjeland och fungerar fortlö­ pande samt är erkänd och öppen för allmänheten, förutsatt att valet av fondbörs eller annan marknadsplats godkänts av de behöriga myndigheterna eller är reglerat i lag eller annan författning eller i fondbestämmelserna eller i investeringsbo­ lagets bolagsordning. 
  
 d) 
  
 Överlåtbara värdepapper som nyligen emitterats, förutsatt att 
  
 i) 
  
 emissionsvillkoren omfattar en förbindelse att ansökan ska göras om officiell notering på en fondbörs eller någon annan reglerad marknadsplats, som fungerar fort­ löpande och är erkänd och öppen för allmänheten, för­ utsatt att valet av fondbörs eller annan marknadsplats godkänts av de behöriga myndigheterna eller är reglerat i lag eller i fondbestämmelserna eller i investeringsbola­ gets bolagsordning, och 
  
 ii) 
  
 garantier föreligger för att den notering som avses i led i sker inom ett år från emissionstillfället. 
  
 e) 
  
 Andelar i fondföretag som är auktoriserade i enlighet med detta direktiv eller andra företag för kollektiva investeringar enligt artikel 1.2 a och b, oavsett om de är etablerade i en medlemsstat eller inte, förutsatt att 
  
 i) 
  
 dessa andra företag för kollektiva investeringar är auk­ toriserade enligt lagstiftning som fastställer att de är före­ mål för tillsyn som av de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat anses motsvara den till­ syn som fastställs i gemenskapslagstiftningen och att det anses tillräckligt säkerställt att samarbete mellan myn­ digheterna sker, 
  
 ii) 
  
 skyddsnivån för andelsägare i det andra företaget för kol­ lektiva investeringar motsvarar det skydd som ett fond­ företags andelsägare har, särskilt genom att reglerna för separation av tillgångarna, upp- och utlåning och blank­ ning av överlåtbara värdepapper och penningmarknads­ instrument motsvarar kraven i detta direktiv, 
  
 iii) 
  
 verksamheten i det andra företaget för kollektiva inves­ teringar rapporteras halvårsvis och årsvis, så att det kan ske en värdering av tillgångar och skulder, intäkter och verksamhet under rapporteringsperioden, och 
  
 iv) 
  
 de fondföretag eller andra företag för kollektiva investe­ ringar i vars andelar förvärv planeras, enligt dessas fond­ bestämmelser eller bolagsordning, får placera högst 10 % av sina tillgångar i andelar i andra fondföretag eller andra företag för kollektiva investeringar. 
  
 f) 
  
 Kontoplaceringar i kreditinstitut, som är återbetalningsbara vid anfordran eller förenade med uttagsrätt samt ger avkast­ ning inom högst 12 månader, under förutsättning att kredit­ institutet har sitt säte i en medlemsstat eller, om kreditinstitutet har sitt säte i tredjeland, förutsatt att det omfattas av tillsynsregler som av de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat anses motsvara dem som fastställs i gemenskapslagstiftningen. 
  
 g) 
  
 Finansiella derivat, inklusive motsvarande kontantavräknade instrument, som omsätts på en sådan reglerad marknad som avses i leden a, b och c, eller finansiella derivatinstrument som handlas direkt mellan parterna  
  
 (OTC-derivat), 
  förutsatt att 
  
 i) 
  
 de grundas på sådana instrument som omfattas av denna punkt, finansiella index, räntesatser, växelkurser eller valutor, i vilka fondföretaget kan placera utifrån de pla­ ceringsmål som det har angett i sina fondbestämmelser eller sin bolagsordning, 
  
 ii) 
  
 motparterna vid affärer med  
  
 OTC-derivat 
  är institutio­ ner som omfattas av tillsyn och tillhör de kategorier som godkänts av de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat, och 
  
 iii) 
  
 OTC-derivaten 
  
  är föremål för tillförlitlig och verifierbar värdering från dag till dag samt att de vid varje tidpunkt, på fondföretagets initiativ, kan säljas, lösas in eller avslu­ tas genom en utjämnande transaktion till verkligt värde. 
  
 L 302/62 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 17.11.2009 
  
 h) 
  
 Andra penningmarknadsinstrument än de som omsätts på en reglerad marknad och som faller under artikel 2.1 o om själva emissionen eller emittenten av instrumenten omfattas av reg­ lering i syfte att skydda investerare och sparmedel, under för­ utsättning att de är 
  
 i) 
  
 emitterade eller garanterade av en central, regional eller lokal myndighet, av en medlemsstats centralbank, av Europeiska centralbanken, av gemenskapen eller Euro­ peiska investeringsbanken, av ett tredjeland eller, i fråga om förbundsstater, av en av de stater som utgör för­ bundsstaten eller av en internationell offentlig organisa­ tion som en eller flera medlemsstater tillhör, 
  
 ii) 
  
 emitterade av ett företag, vars värdepapper omsätts på de reglerade marknader som avses i leden a, b eller c, 
  
 iii) 
  
 emitterade eller garanterade antingen av en inrättning som omfattas av tillsyn i enlighet med de kriterier som fastställs i gemenskapslagstiftning eller av en inrättning som omfattas av och följer sådana tillsynsregler som av de behöriga myndigheterna anses minst lika stränga som de som fastställs i gemenskapslagstiftning, eller 
  
 iv) 
  
 emitterats av andra organ som tillhör de kategorier som godkänts av de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat förutsatt att investeringar i sådana instrument omfattas av ett investerarskydd som är lik­ värdigt med det som fastställs i led i, ii eller iii och att emittenten är ett bolag vars kapital och reserver uppgår till minst 10 000 000 EUR och som lägger fram och offentliggör sin årsredovisning i enlighet med rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag ( 
  
 1 
 ), är en enhet som inom en grupp företag som omfattar ett eller flera börsnoterade företag ägnar sig åt gruppens finansiering eller är en enhet som ägnar sig åt att finansiera värdepapperisering som omfattas av kre­ ditförstärkning från en bank. 
  
 2. 
  
 Ett fondföretag får emellertid inte 
  
 a) 
  
 placera mer än 10 % av sina fondtillgångar i andra överlåt­ bara värdepapper eller penningmarknadsinstrument än de som avses i punkt 1. 
  
 b) 
  
 förvärva ädla metaller eller värdepapper inlösbara i sådana metaller. 
  
 Fondföretag får ha kompletterande likvida tillgångar. 
 3. Ett investeringsbolag får förvärva lös eller fast egendom som är av väsentlig betydelse för det direkta utövandet av dess verksamhet. 
 ( 
 1 
 )  
 handels-, 
  avvecklings- och värderingsförfa­ randen, som används på fondföretagets vägnar. 
 I begreppet  
 styrelse 
 , som definieras i första stycket punkt 5 ska inte övervakningsrådet ingå i de fall då förvaltningsbolagen har en dubbel struktur bestående av en styrelse och ett övervakningsråd. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/47 
  
 KAPITEL II 
 ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN OCH 
 KONTROLLMEKANISMER 
 (Artiklarna 12.1 a och 14.1 c i direktiv 2009/65/EG) 
 AVSNITT 1 
 Allmänna principer 
 Artikel 4 
 Allmänna krav på förfaranden och organisation 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen 
  
 a) 
  
 inför, tillämpar och upprätthåller beslutsförfaranden och organisationsstrukturer som klart och på ett dokumenterat sätt anger rapporteringsvägar och fördelar funktioner och ansvarsområden, 
  
 b) 
  
 säkerställer att deras relevanta personer är medvetna om de förfaranden som måste följas för att de ska fullgöra sina skyl­ digheter korrekt, 
  
 c) 
  
 inför, tillämpar och upprätthåller lämpliga interna kontroll­ mekanismer som är utformade för att säkerställa att beslut och förfaranden efterlevs på alla nivåer inom förvaltningsbolaget, 
  
 d) 
  
 inför, tillämpar och upprätthåller effektiv intern rapportering och förmedling av information på alla relevanta nivåer i för­ valtningsbolaget samt ett effektivt informationsflöde med alla berörda tredje parter, 
  
 e) 
  
 registrerar uppgifter noggrant och korrekt avseende verksam­ heten och den interna organisationen. 
  
 Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen beaktar sin verksamhets art, omfattning och komplexitet, och arten på och omfattningen av de tjänster och de uppgifter som utförs inom ramen för verksamheten. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför, til­ lämpar och upprätthåller de system och förfaranden som krävs för att med hänsyn till den berörda informationens art slå vakt om dess säkerhet, integritet och konfidentialitet. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför, til­ lämpar och upprätthåller lämpliga riktlinjer för avbrottsfri verk­ samhet för att vid ett eventuellt system- eller procedurfel säkerställa att deras viktigaste uppgifter och funktioner bevaras och att deras tjänster och verksamhet upprätthålls eller, om detta inte är möjligt, för att möjliggöra att dessa uppgifter och funktio­ ner återvinns utan dröjsmål, och att tjänster och verksamhet snabbt kan återupptas. 
  
 4. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför, til­ lämpar och upprätthåller redovisningsprinciper och redovisnings­ förfaranden som gör det möjligt för dem att på begäran från den behöriga myndigheten utan dröjsmål inkomma med finansiella rapporter som ger en rättvisande bild av företagets finansiella ställning och som överensstämmer med alla tillämpliga redovis­ ningsstandarder och redovisningsregler. 
  
 5. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen överva­ kar och regelbundet utvärderar sina system, interna kontrollme­ kanismer och åtgärder som införts enligt punkterna  
  
 1–4 
  för att säkerställa att de är effektiva, och att de vidtar lämpliga åtgärder för att avhjälpa eventuella brister. 
 Artikel 5 
 Resurser 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen anstäl­ ler personal med den kompetens, kännedom och sakkunskap som krävs för att kunna fullgöra de uppgifter som tilldelats dem. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen innehar de resurser och den sakkunskap som krävs för att effek­ tivt övervaka de uppgifter som tredje part utför inom ramen för ett avtal med förvaltningsbolaget, särskilt med hänsyn till hante­ ringen av de risker som är förbundna med avtalen. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen, när rele­ vanta personer fullgör flera funktioner, säkerställer att detta inte hindrar, och sannolikt inte kommer att hindra, dessa personer från att fullgöra sina särskilda funktioner på ett sunt, ärligt och professionellt sätt. 
  
 4. 
  
 Med avseende på punkterna 1, 2 och 3 ska medlemsstaterna säkerställa att förvaltningsbolagen beaktar sin verksamhets art, omfattning och komplexitet, och arten på och omfattningen av de tjänster och de uppgifter som utförs inom ramen för verksamheten. 
  
 AVSNITT 2 
 Förfaranden för administration och bokföring 
 Artikel 6 
 Hantering av klagomål 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför, til­ lämpar och upprätthåller effektiva och öppna förfaranden för en rimlig och snabb hantering av klagomål från investerare. 
  
 L 176/48 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen säker­ ställer att uppgifterna om varje klagomål och de åtgärder som vid­ tagits för att avhjälpa detta bevaras. 
  
 3. 
  
 Investerare ska kunna lämna in klagomål kostnadsfritt. Uppgifter om förfarandena i punkt 1 ska kostnadsfritt göras till­ gängliga för investerare. 
  
 Artikel 7 
 Elektronisk databehandling 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför lämpliga elektroniska system, så att alla portföljtransaktioner och order om teckning och inlösen kan registreras i rätt tid och på rätt sätt och kraven i artiklarna 14 och 15 efterlevas. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen garante­ rar en hög säkerhetsnivå vid elektronisk databehandling samt den registrerade informationens integritet och vid behov konfidentialitet. 
  
 Artikel 8 
 Redovisningsförfaranden 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen för att skydda andelsägarna garanterar tillämpningen av de redovisnings­ principer och redovisningsförfaranden som avses i artikel 4.4. 
 Räkenskaperna för fondföretag ska föras på ett sådant sätt att alla fondföretagets tillgångar och skulder är direkt identifierbara vid varje tidpunkt. 
 Om ett fondföretag har olika delfonder ska de ha separata räkenskaper. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför, genomför och använder redovisningsprinciper och redovisnings­ förfaranden som är förenliga med redovisningsbestämmelserna i fondföretagets hemmedlemsstat för att säkerställa att beräkningen av fondandelsvärdet för varje fondföretag blir korrekt, utifrån redovisningen, och att order om teckning och inlösen kan utfö­ ras till det fondandelsvärdet. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför lämpliga strukturer för att säkerställa en korrekt värdering av fondföretags tillgångar och skulder, i enlighet med gällande regler för värdering enligt artikel 85 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 AVSNITT 3 
 Interna kontrollmekanismer 
 Artikel 9 
 Kontroll av företagsledningen och tillsynsfunktionen 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolag vid den interna fördelningen av funktionerna säkerställer att företagsled­ ningen och, i förekommande fall, tillsynsfunktionen är ansvariga för att förvaltningsbolaget fullgör sina skyldigheter enligt direktiv 2009/65/EG. 
  
 2. 
  
 Förvaltningsbolagen ska se till att företagsledningen 
  
 a) 
  
 har ansvaret för genomförandet av den allmänna placerings­ inriktning för varje förvaltat fondföretag, som i tillämpliga fall definieras i prospektet, fondbestämmelserna eller inves­ teringsbolagets bolagsordning, 
  
 b) 
  
 övervakar godkännandet av placeringsstrategierna för varje förvaltat fondföretag, 
  
 c) 
  
 har ansvaret för att säkerställa att förvaltningsbolaget inne­ har en permanent och effektiv funktion för regelefterlevnad, i enlighet med artikel 10, även om denna funktion utförs av tredje part, 
  
 d) 
  
 säkerställer och med jämna mellanrum kontrollerar att den allmänna placeringsinriktningen, placeringsstrategierna och riskbegränsningarna för varje förvaltat fondföretag genom­ förs korrekt och effektivt och efterlevs, även när riskhante­ ringsfunktionen utförs av tredje part, 
  
 e) 
  
 godkänner och med jämna mellanrum kontrollerar att de interna förfarandena för beslut om investeringar för varje för­ valtat fondföretag är lämpliga, i syfte att säkerställa att dessa beslut är förenliga med de godkända placeringsstrategierna, och 
  
 f) 
  
 godkänner och med jämna mellanrum kontrollerar riskhan­ teringsstrategin och de särskilda åtgärderna, förfarandena och teknikerna för genomförandet av denna strategi i enlighet med artikel 38, inklusive riskbegränsningssystemet för varje förvaltat fondföretag. 
  
 3. Förvaltningsbolaget ska också se till att företagsledningen och, i förekommande fall, tillsynsfunktionen 
  
 a) 
  
 bedömer och med jämna mellanrum kontrollerar effektivite­ ten hos de metoder, ordningar och förfaranden som har införts för att efterleva kraven i direktiv 2009/65/EG, och 
  
 b) 
  
 vidtar lämpliga åtgärder för att avhjälpa eventuella brister. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/49 
  
 4. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen säker­ ställer att företagsledningen får regelbundna, åtminstone årliga, skriftliga rapporter avseende regelefterlevnad, internrevision och riskhantering, i vilka det bland annat anges om lämpliga korrige­ ringsåtgärder har vidtagits vid eventuella brister. 
  
 5. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen säker­ ställer att företagsledningen får regelbundna rapporter om genomförandet av placeringsstrategier och om de interna förva­ randen för investeringsbeslut som avses i punkt 2  
  
 b–e. 
  
 6. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen säker­ ställer att tillsynsfunktionen, i förekommande fall, regelbundet får skriftliga rapporter om de frågor som avses i punkt 4. 
  
 Artikel 10 
 Permanent funktion för regelefterlevnad 
 1. Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen dels inför, tillämpar och upprätthåller lämpliga riktlinjer och förfaran­ den för att upptäcka risker för att bolagen inte klarar att uppfylla sina skyldigheter enligt direktiv 2009/65/EG, samt andra risker i samband med detta, dels vidtar lämpliga åtgärder för att minimera riskerna och göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att utöva sina befogenheter effektivt enligt det direktivet. 
 Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen beaktar sin verksamhets art, omfattning och komplexitet, och arten på och omfattningen av de tjänster och de uppgifter som utförs inom ramen för verksamheten. 
 2. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför och upprätthåller en permanent och effektiv funktion för regelef­ terlevnad som arbetar oberoende och som ansvarar för att 
  
 a) 
  
 övervaka och regelbundet bedöma om de åtgärder, riktlinjer och förfaranden som inrättats i enlighet med punkt 1 är lämpliga och effektiva, och utvärdera de åtgärder som vidta­ gits för att avhjälpa eventuella brister i förvaltningsbolagets efterlevnad av sina skyldigheter, samt 
  
 b) 
  
 råda och stödja relevanta personer som ansvarar för att utföra tjänster och uppgifter i syfte att uppfylla förvaltningsbolagets skyldigheter enligt direktiv 2009/65/EG. 
  
 3. För att den funktion för regelefterlevnad som avses i punkt 2 ska kunna fullgöra sina uppgifter korrekt och på ett oberoende sätt ska förvaltningsbolagen säkerställa att följande villkor är uppfyllda: 
  
 a) 
  
 Funktionen för regelefterlevnad ska ha de befogenheter och resurser och den sakkunskap som krävs samt tillgång till all relevant information. 
  
 b) 
  
 En person ska utses att ansvara för funktionen för regelefter­ levnad och för all regelbunden, minst årlig, rapportering till företagsledningen om regelefterlevnad, där det bland annat anges om lämpliga korrigeringsåtgärder har vidtagits vid eventuella brister. 
  
 c) 
  
 De relevanta personer som deltar i funktionen för regelefter­ levnad ska inte delta i utförandet av tjänster eller uppgifter som de övervakar. 
  
 d) 
  
 Metoden för att fastställa ersättningen till de relevanta perso­ ner som deltar i funktionen för regelefterlevnad får inte även­ tyra, eller sannolikt kunna komma att äventyra, deras objektivitet. 
  
 Ett förvaltningsbolag ska dock inte vara skyldigt att uppfylla kra­ ven i första stycket leden c och d om det med hänsyn till verk­ samhetens art, omfattning och komplexitet, och tjänsternas och uppgifternas natur och omfattning, kan visa att kraven inte är proportionella och att dess funktion för regelefterlevnad fortfa­ rande är effektiv. 
 Artikel 11 
 En permanent internrevisionsfunktion 
  
 1. 
  
 Om det med hänsyn till arten, omfattningen och komplexi­ teten hos förvaltningsbolagens verksamhet, och arten på och omfattningen av den kollektiva portföljförvaltning som utförs inom ramen för den verksamheten är lämpligt och rimligt ska medlemsstaterna kräva att förvaltningsbolagen inrättar och upp­ rätthåller en internrevisionsfunktion som är åtskild från och obe­ roende av bolagens övriga funktioner och verksamhet. 
  
 2. 
  
 Den internrevisionsfunktion som avses i punkt 1 ska ha till uppgift att 
  
 a) 
  
 införa, tillämpa och upprätthålla en revisionsplan för att undersöka och bedöma om förvaltningsbolagets system, interna kontrollmekanismer och åtgärder är lämpliga och rimliga, 
  
 b) 
  
 utfärda rekommendationer på grundval av det arbete som utförts enligt led a, 
  
 c) 
  
 kontrollera att rekommendationerna i led b följs, 
  
 d) 
  
 rapportera med avseende på internrevisionsfrågor i enlighet med artikel 9.4. 
  
 Artikel 12 
 En permanent riskhanteringsfunktion 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inrättar och upprätthåller en permanent riskhanteringsfunktion. 
  
 L 176/50 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 2. Den permanenta riskhanteringsfunktion som avses i punkt 1 ska vara hierarkiskt och funktionellt oberoende av de operativa enheterna. 
 Medlemsstaterna får emellertid tillåta att förvaltningsbolagen avvi­ ker från det kravet när det är lämpligt och rimligt med hänsyn till arten, omfattningen och komplexiteten hos verksamheten på för­ valtningsbolaget och de fondföretag det förvaltar. 
 Ett förvaltningsbolag ska kunna styrka att lämpliga åtgärder till skydd mot intressekonflikter har vidtagits för att möjliggöra en oberoende riskhantering och att dess riskhanteringsprocess upp­ fyller kraven i artikel 51 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 3. 
  
 Den permanenta riskhanteringsfunktionen ska 
  
 a) 
  
 genomföra riktlinjer och förfaranden för riskhantering, 
  
 b) 
  
 säkerställa att fondföretagens riskbegränsningssystem efter­ levs, även i fråga om lagstadgade begränsningar för total exponering och motpartsrisk i enlighet med artiklarna 41, 42 och 43, 
  
 c) 
  
 ge råd till styrelsen vid identifiering av riskprofilen för varje förvaltat fondföretag, 
  
 d) 
  
 tillhandahålla styrelsen och, i tillämpliga fall, tillsynsfunktio­ nen med regelbundna rapporter om 
  
 i) 
  
 överensstämmelsen mellan den nuvarande risknivån för vart och ett av de förvaltade fondföretagen och den över­ enskomna riskprofilen för det fondföretaget, 
  
 ii) 
  
 vart och ett av de förvaltade fondföretagens efterlevnad av de relevanta riskbegränsningssystemen, 
  
 iii) 
  
 riskhanteringsprocessen, huruvida den är lämplig och effektiv och framför allt om lämpliga korrigeringsåtgär­ der har vidtagits vid eventuella brister, 
  
 e) 
  
 tillhandahålla företagsledningen med regelbundna rapporter om den nuvarande risknivån för vart och ett av de förvaltade fondföretagen och alla faktiska eller förväntade överskridan­ den av gränserna i syfte att säkra att lämpliga åtgärder kan vidtas omgående, 
  
 f) 
  
 kontrollera och främja, i tillämpliga fall, ordningar och för­ faranden för värdering av  
  
 OTC-derivat 
  i enlighet med artikel 44. 
 4. Den permanenta riskhanteringsfunktionen ska ha de befo­ genheter som krävs och tillgång till all relevant information som krävs för att fullgöra uppgifterna i punkt 3. 
 Artikel 13 
 Privata transaktioner 
 1. Om en relevant person deltar i verksamhet som kan ge upp­ hov till en intressekonflikt eller har tillgång till insiderinformation i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 2003/6/EG eller annan kon­ fidentiell information avseende fondföretag eller transaktioner med eller för fondföretag till följd av verksamhet som denne utför för förvaltningsbolagets räkning, ska medlemsstaterna kräva att förvaltningsbolagen inför, tillämpar och upprätthåller lämpliga åtgärder för att förhindra följande: 
  
 a) 
  
 Att en privat transaktion utförs som uppfyller minst ett av följande kriterier: 
  
 i) 
  
 Den relevanta personen är förbjuden att utföra den pri­ vata transaktionen enligt betydelsen i direktiv 2003/6/EG. 
  
 ii) 
  
 Transaktionen innebär missbruk eller otillbörligt röjande av konfidentiell information. 
  
 iii) 
  
 Transaktionen strider mot, eller kommer sannolikt att strida mot, förvaltningsbolagets skyldigheter enligt direktiv 2009/65/EG eller direktiv 2004/39/EG. 
  
 b) 
  
 Att den relevanta personen råder eller föranleder, på annat sätt än inom ramen för sin anställning eller ett tjänsteavtal, någon annan person att utföra en transaktion med finansiella instrument som, om det gällde en privat transaktion från den relevanta personens sida, skulle omfattas av denna punkt led a eller artikel 25.2 a eller b i direktiv 2006/73/EG, eller på annat sätt skulle utgöra missbruk av information om icke- utförda order. 
  
 c) 
  
 Att den relevanta personen, på annat sätt än inom ramen för sin anställning eller ett tjänsteavtal och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3 a i direktiv 2003/6/EG, röjer infor­ mation eller synpunkter till någon annan person om den relevanta personen vet, eller rimligtvis borde veta, att den andra personen till följd av att informationen röjts kommer att eller sannolikt skulle komma att vidta någon av följande åtgärder: 
  
 i) 
  
 Utföra en transaktion med finansiella instrument som, om det gällde en privat transaktion från den relevanta personens sida, skulle omfattas av denna punkt led a eller artikel 25.2 a eller b i direktiv 2006/73/EG, eller på annat sätt skulle utgöra missbruk av information om  
  
 icke-utförda 
  order. 
  
 ii) 
  
 Råda eller föranleda en annan person att utföra en sådan transaktion. 
  
 2. De åtgärder som krävs enligt punkt 1 ska särskilt utformas för att säkerställa att 
  
 a) 
  
 alla relevanta personer som omfattas av punkt 1 är medvetna om begränsningarna avseende privata transaktioner och de åtgärder som fastställts av förvaltningsbolaget med avseende på privata transaktioner och röjande av information enligt punkt 1, 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/51 
  
 b) 
  
 förvaltningsbolaget snabbt underrättas om alla privata trans­ aktioner som utförts av en relevant person, antingen genom att de anmäls eller genom andra förfaranden som gör det möjligt för förvaltningsbolaget att identifiera dessa transaktioner, 
  
 c) 
  
 uppgifter om de privata transaktioner som anmäls till eller som identifieras av förvaltningsbolaget bevaras, däribland alla godkännanden eller förbud avseende dessa transaktioner. 
  
 Vid tillämpningen av första stycket led b, då vissa uppgifter utförs av tredje part, ska förvaltningsbolaget se till att den enhet som utför uppgifterna registrerar privata transaktioner som en relevant person företar samt på begäran snabbt överlämnar den informa­ tionen till förvaltningsbolaget. 
 3. Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på följande slag av pri­ vata transaktioner: 
  
 a) 
  
 Privata transaktioner som genomförs som ett led i en port­ följförvaltningstjänst med handlingsutrymme för förvaltaren, där det inte finns något föregående utbyte av information i samband med transaktionen mellan portföljförvaltaren och den relevanta personen, eller någon annan person för vars räkning transaktionen utförs. 
  
 b) 
  
 Privata transaktioner i fondföretag eller med andelar i före­ tag för kollektiva investeringar (fondföretag) som omfattas av tillsyn enligt lagstiftningen i en medlemsstat som kräver en motsvarande riskspridning bland tillgångarna, förutsatt att den relevanta personen eller någon annan person för vars räkning transaktionerna utförs inte deltar i förvaltningen av företaget. 
  
 4. I punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel ska begreppet  
 privat transaktion  
 ha samma betydelse som i artikel 11 i direktiv 2006/73/EG. 
 Artikel 14 
 Registrering av portföljtransaktioner 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen säker­ ställer att information omgående registreras för varje portfölj­ transaktion som involverar fondföretag, så att ordern och den genomförda transaktionen kan rekonstrueras i detalj. 
  
 2. 
  
 Den registrerade information som avses i punkt 1 ska omfatta 
  
 a) 
  
 namnet eller en annan beteckning på fondföretaget och den person som agerar på fondföretagets vägnar, 
  
 b) 
  
 uppgifter som är nödvändiga för att identifiera instrumentet i fråga, 
  
 c) 
  
 kvantitet, 
  
 d) 
  
 orderns eller transaktionens typ, 
  
 e) 
  
 pris, 
  
 f) 
  
 för order: datum och den exakta tidpunkten för vidarebeford­ ran av ordern och namn eller annan beteckning på den per­ son som ordern vidarebefordrades till; för transaktioner: datum och den exakta tidpunkten för beslutet att handla och genomförandet av transaktionen, 
  
 g) 
  
 namnet på den person som vidarebefordrade ordern eller genomförde transaktionen, 
  
 h) 
  
 i tillämpliga fall, orsakerna till att en order dragits tillbaka, 
  
 i) 
  
 motpart och handelsplats, för transaktioner som har genomförts. 
  
 I första stycket led i avses med  
 handelsplats  
 en reglerad marknad enligt artikel 4.1 led 14 i direktiv 2004/39/EG, en multilateral handelsplattform enligt artikel 4.1 led 15 i det direktivet, en sys­ tematisk internhandlare enligt artikel 4.7 samma direktiv, en marknadsgarant eller en annan person som tillhandahåller likvi­ ditet eller en enhet som i tredjeland utför en liknande funktion som någon av de nämnda. 
 Artikel 15 
 Registrering av order om teckning och inlösen 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen vidtar alla rimliga mått och steg för att säkerställa att mottagna order om teckning och inlösen som involverar fondföretag samlas och registreras omgående efter mottagandet. 
  
 2. 
  
 Detta register ska omfatta information om 
  
 a) 
  
 det relevanta fondföretaget, 
  
 b) 
  
 den person som ger eller vidarebefordrar ordern, 
  
 c) 
  
 den person som tar emot ordern, 
  
 d) 
  
 datum och tidpunkt då ordern gavs, 
  
 e) 
  
 betalningsvillkor och betalningsmedel, 
  
 f) 
  
 orderns typ, 
  
 g) 
  
 datum då ordern utfördes, 
  
 h) 
  
 antalet andelar som tecknats eller lösts in, 
  
 i) 
  
 tecknings- eller inlösenpris per andel, 
  
 j) 
  
 andelarnas sammanlagda tecknings- eller inlösenpris, 
  
 k) 
  
 orderns bruttovärde, inklusive teckningsavgifter, eller netto­ beloppet efter avdrag för inlösenavgift. 
  
 L 176/52 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 Artikel 16 
 Registreringskrav 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen ser till att de register som avses i artiklarna 14 och 15 bevaras i minst fem år. 
 I undantagsfall, när det är nödvändigt för att myndigheten ska kunna utföra sin tillsynsfunktion enligt direktiv 2009/65/EG, får de behöriga myndigheterna dock kräva att förvaltningsbolagen bevarar en del eller alla dessa uppgifter under en längre period som fastställs med hänsyn till instrumentets eller portföljtransak­ tionens karaktär. 
 2. När ett förvaltningsbolags auktorisering har upphört får medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna kräva att för­ valtningsbolaget bevarar de registrerade uppgifter som avses i punkt 1 till dess att femårsperioden har löpt ut. 
 Om förvaltningsbolaget överlåter sitt ansvar gentemot fondföre­ tagen till ett annat förvaltningsbolag, får medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna kräva att åtgärder vidtas så att bolaget i fråga får tillgång till de registrerade uppgifterna för de senaste fem åren. 
 3. Uppgifterna ska bevaras på ett medium som gör det möjligt att lagra information så att den är tillgänglig för den behöriga myndigheten i framtiden, i en sådan form och på ett sådant sätt att följande villkor är uppfyllda: 
  
 a) 
  
 Den behöriga myndigheten ska lätt kunna komma åt uppgif­ terna och kunna rekonstruera varje viktigt steg i hanteringen av varje enskild portföljtransaktion. 
  
 b) 
  
 Det ska vara lätt att fastställa vilka korrigeringar och övriga ändringar som gjorts, samt uppgifternas innehåll före dessa korrigeringar och ändringar. 
  
 c) 
  
 Det får inte vara möjligt att manipulera eller förändra upp­ gifterna på annat sätt. 
  
 KAPITEL III 
 INTRESSEKONFLIKT 
 (Artiklarna 12.1 b, 14.1 d och 14.2 c i direktiv 2009/65/EG) 
 Artikel 17 
 Kriterier för identifiering av intressekonflikter 
 1. För att kunna identifiera de typer av intressekonflikter som uppkommer vid tillhandahållandet av tjänster och uppgifter och som kan skada ett fondföretags intresse, ska medlemsstaterna säkerställa att förvaltningsbolagen genom minimikriterier beak­ tar om förvaltningsbolaget, en relevant person eller en person som är direkt eller indirekt knuten till förvaltningsbolaget genom 
 kontroll, när det tillhandahåller kollektiv portföljförvaltning eller av annan anledning, befinner sig i någon av följande situationer: 
  
 a) 
  
 Förvaltningsbolaget eller den berörda personen skulle sanno­ likt göra en ekonomisk vinst eller undvika en ekonomisk för­ lust på bekostnad av fondföretaget. 
  
 b) 
  
 Förvaltningsbolaget eller den berörda personen har ett annat intresse än fondföretaget av resultatet av en tjänst eller en uppgift som tillhandahålls fondföretaget eller en annan kund, eller av en transaktion som genomförs för fondföretagets eller en annan kunds räkning. 
  
 c) 
  
 Förvaltningsbolaget eller den berörda personen har ett eko­ nomiskt eller annat skäl att gynna någon annan kunds eller kundgrupps intressen framför fondföretagets intressen. 
  
 d) 
  
 Förvaltningsbolaget eller den berörda personen utför samma slags uppgifter för fondföretaget som för en eller flera andra kunder som inte är fondföretag. 
  
 e) 
  
 Förvaltningsbolaget eller den berörda personen tar emot eller kommer, i samband med kollektiv portföljförvaltning som tillhandahålls fondföretaget, att ta emot ett incitament från en annan person än fondföretaget i form av pengar, varor eller tjänster utöver standardprovisionen eller avgiften för tjäns­ ten i fråga. 
  
 2. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen, när de identifierar de olika typerna av intressekonflikter, tar hänsyn till 
  
 a) 
  
 förvaltningsbolagets intressen, även de som kan hänföras till grupptillhörighet eller till de tjänster och de uppgifter det utför, kundernas intressen och förvaltningsbolagets skyldig­ heter gentemot fondföretaget, samt 
  
 b) 
  
 två eller fler förvaltade fondföretags intressen. 
  
 Artikel 18 
 Riktlinjer vid intressekonflikter 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför, til­ lämpar och upprätthåller effektiva riktlinjer för intressekonflikter. Riktlinjerna ska fastställas skriftligen och vara avpassade för för­ valtningsbolagets storlek och organisation samt för verksamhe­ tens art, omfattning och komplexitet. 
 Om förvaltningsbolaget ingår i en företagsgrupp ska riktlinjerna också beakta de omständigheter som bolaget är eller borde vara medvetet om och som kan ge upphov till en intressekonflikt till följd av strukturen eller affärsverksamheten i andra företag i gruppen. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/53 
  
 2. I de riktlinjer för intressekonflikter som utarbetas enligt punkt 1 ska 
  
 a) 
  
 med hänsyn till den kollektiva portföljförvaltning som utförs av förvaltningsbolaget eller för dess räkning, det identifieras vilka omständigheter som utgör eller kan ge upphov till en intressekonflikt som medför en betydande risk för att fond­ företagets eller en eller flera andra kunders intressen skadas, 
  
 b) 
  
 det anges vilka förfaranden som ska tillämpas och vilka åtgär­ der som ska vidtas för att hantera sådana konflikter. 
  
 Artikel 19 
 Oberoende vid konflikthantering 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska säkerställa att de förfaranden och åtgärder som avses i artikel 18.2 b utformas på ett sätt som säker­ ställer att de relevanta personer, som deltar i affärsverksamheter som innebär en intressekonflikt, bedriver dessa verksamheter med en lämplig grad av oberoende med hänsyn till förvaltningsbola­ gets storlek och verksamhet, den företagsgrupp som de tillhör och hur reell risken är för att kundernas intressen ska skadas. 
  
 2. 
  
 De förfaranden och åtgärder som avses i artikel 18.2 b ska, i den utsträckning som det är nödvändigt och lämpligt för att för­ valtningsbolaget ska kunna säkerställa en erforderlig grad av obe­ roende, inbegripa följande: 
  
 a) 
  
 Ändamålsenliga förfaranden för att förebygga eller kontrol­ lera informationsutbyte mellan relevanta personer som del­ tar i sådan kollektiv portföljförvaltning som innebär en risk för intressekonflikt och där utbytet av den berörda informa­ tionen skulle kunna skada en eller flera kunders intressen. 
  
 b) 
  
 Separat tillsyn av relevanta personer vars viktigaste funktio­ ner är att bedriva kollektiv portföljförvaltning åt eller tillhan­ dahålla tjänster till kunder eller investerare vars intressen kan vara motstridiga, eller som på annat sätt företräder olika intressen som kan vara motstridiga, däribland i förhållande till förvaltningsbolagets egna intressen. 
  
 c) 
  
 Avlägsnande av alla direkta samband mellan ersättningen till relevanta personer som främst utför en verksamhet och ersättningen till, eller intäkterna som genererats av, olika rele­ vanta personer som i huvudsak utför en annan verksamhet, om det kan uppstå en intressekonflikt i samband med dessa verksamheter. 
  
 d) 
  
 Åtgärder för att förhindra eller begränsa möjligheten för per­ soner att utöva olämpligt inflytande över det sätt på vilket en relevant person utför kollektiv portföljförvaltning. 
  
 e) 
  
 Åtgärder för att förhindra eller kontrollera en relevant per­ sons samtida eller följande deltagande i separat kollektiv portföljförvaltning, när ett sådant engagemang kan påverka hanteringen av intressekonflikter negativt. 
  
 När antagandet eller tillämpningen av en eller flera av dessa åtgär­ der och förfaranden inte säkerställer erforderlig grad av obero­ ende, ska medlemsstaterna kräva att förvaltningsbolagen antar sådana alternativa eller kompletterande åtgärder och förfaranden som krävs och är lämpliga i detta syfte. 
 Artikel 20 
 Hantering av verksamhet som ger upphov till skadliga intressekonflikter 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen doku­ menterar och regelbundet uppdaterar uppgifter om alla slag av kollektiv portföljförvaltning som utförs av det förvaltningsbolag, eller för det förvaltningsbolags räkning, i vilket det har uppkom­ mit en intressekonflikt som innebär en betydande risk för att en eller flera fondföretags eller andra kunders intressen skadas eller, när det gäller pågående kollektiv portföljförvaltning, där det kan uppstå en sådan intressekonflikt. 
  
 2. 
  
 Om de organisatoriska och administrativa system som ett förvaltningsbolag har infört för att hantera intressekonflikter inte ger tillräckliga garantier för att effektivt förhindra att fondföreta­ gens eller deras andelsägares intressen påverkas negativt, ska med­ lemsstaterna kräva att företagsledningen eller ett annat behörigt internt organ i bolaget omgående informeras, så att de får möj­ lighet att anta de beslut som krävs för att garantera att förvalt­ ningsbolaget agerar i fondföretagens och deras andelsägares intresse. 
  
 3. 
  
 Förvaltningsbolaget ska rapportera till investerarna om sådana situationer som avses i punkt 2 genom ett lämpligt varak­ tigt medium och motivera sitt beslut. 
  
 Artikel 21 
 Strategier för att utöva rösträtter 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen utveck­ lar lämpliga och effektiva strategier för att fastställa när och hur rösträtter som är knutna till instrumenten i de förvaltade portföl­ jerna ska utövas, uteslutande till förmån för fondföretagen. 
  
 2. 
  
 Strategierna i punkt 1 ska omfatta åtgärder och förfaranden 
  
 för 
  
 a) 
  
 tillsyn av relevanta företagshändelser, 
  
 b) 
  
 säkerställande av att rösträtterna utövas i enlighet med de berörda fondföretagens mål och riktlinjer för investeringar, och 
  
 c) 
  
 förebyggande eller hantering av intressekonflikter som upp­ kommer när rösträtter utövas. 
  
 L 176/54 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 3. En sammanfattande beskrivning av strategierna i punkt 1 ska göras tillgänglig för investerarna. 
 Närmare uppgifter om de åtgärder som vidtagits utifrån dessa strategier ska på begäran göras tillgängliga för andelsägarna kostnadsfritt. 
 KAPITEL IV 
 FÖRHÅLLNINGSREGLER 
 (Artikel 14.1 a och b, och 14.2 a och b i direktiv2009/65/EC) 
 AVSNITT 1 
 Allmänna principer 
 Artikel 22 
 Skyldighet att agera i fondföretagets och andelsägarnas intresse 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen ser till att andelsägarna i de förvaltade fondföretagen behandlas rättvist. 
 Förvaltningsbolagen ska inte prioritera vissa andelsägares intresse framför andras. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen tilläm­ par lämpliga strategier och förfaranden för att förhindra oegent­ ligheter som rimligen kan förväntas påverka marknadens stabilitet och integritet. 
  
 3. 
  
 Utan att det påverkar tillämpningen av nationell lagstiftning ska medlemsstaterna kräva att förvaltningsbolagen säkerställer att skäliga, korrekta och överskådliga prissättningsmodeller och vär­ deringssystem används för de fondföretag de förvaltar, så att skyl­ digheten att agera i andelsägarnas intresse efterlevs. Förvaltningsbolagen ska kunna styrka att fondföretagens portföl­ jer har värderats korrekt. 
  
 4. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen agerar på ett sådant sätt att fondföretagen och deras andelsägare inte debiteras onödiga omkostnader. 
  
 Artikel 23 
 Krav på vederbörlig aktsamhet 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen garante­ rar stor aktsamhet vid valet och den löpande övervakningen av investeringar, i fondföretagens och marknadsintegritetens intresse. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen har adekvat kunskap och förståelse för de tillgångar fondföretagen har investerat i. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför skriftliga riktlinjer och förfaranden om vederbörlig aktsamhet och vidtar effektiva åtgärder för att säkerställa att beslut om investe­ ringar på fondföretagens vägnar utförs i överensstämmelse med företagens mål, placeringsstrategier och riskbegränsningar. 
  
 4. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen, när de genomför sin riskhanteringsstrategi och när så är lämpligt med hänsyn till den planerade investeringens art, utarbetar prognoser och analyser om investeringens bidrag till fondföretagets portfölj­ sammansättning, likviditet och risk/avkastningsprofil innan de gör investeringen. Analyserna ska genomföras utifrån pålitlig och uppdaterad information, både kvantitativ och kvalitativ. 
  
 Förvaltningsbolagen ska agera med vederbörlig skicklighet, omsorg och aktsamhet när de vidtar, förvaltar och upphäver åtgärder med tredje part i samband med riskhantering. Innan de inleder sådana åtgärder ska förvaltningsbolagen vidta nödvändiga mått och steg för att kontrollera att tredje part har den kunskap och förmåga som krävs för att utföra riskhanteringen tillförlitligt, professionellt och effektivt. Förvaltningsbolaget ska fastställa metoder för löpande bedömning av hur väl tredje part utför sina uppgifter. 
 AVSNITT 2 
 Hantering av order om teckning och inlösen 
 Artikel 24 
 Rapporteringskrav i samband med order om teckning och inlösen 
 1. Medlemsstaterna ska säkerställa att när förvaltningsbolagen har utfört en order om teckning eller inlösen från en andelsägare, måste de meddela andelsägaren via ett varaktigt medium att ordern har utförts; de måste göra detta så snart som möjligt och senast den första affärsdagen efter utförandet eller, om förvalt­ ningsbolaget tar emot bekräftelsen från en tredje part, senast för­ sta arbetsdagen efter mottagandet av bekräftelsen från den tredje parten. 
 Det första stycket ska inte tillämpas om meddelandet skulle inne­ hålla samma information som en bekräftelse som omgående ska översändas till andelsägaren av en annan person. 
 2. Det meddelande som avses i punkt 1 ska i tillämpliga fall innehålla följande information: 
  
 a) 
  
 Identifikationsuppgifter om förvaltningsbolaget. 
  
 b) 
  
 Andelsägarens namn eller annan beteckning. 
  
 c) 
  
 Datum och tidpunkt för mottagandet av ordern samt betalningsmetod. 
  
 d) 
  
 Datum då ordern utfördes. 
  
 e) 
  
 Identifikationsuppgifter om fondföretaget. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/55 
  
 f) 
  
 Orderns beskaffenhet (teckning eller inlösen). 
  
 g) 
  
 Antal berörda enheter. 
  
 h) 
  
 Andelens värde vid teckning eller inlösen. 
  
 i) 
  
 Datum för referensvärdet. 
  
 j) 
  
 Orderns bruttovärde, inklusive teckningsavgifter, eller netto­ beloppet efter avdrag för inlösenavgifter. 
  
 k) 
  
 Den totala summan av provisioner och kostnader som tagits ut och, om en investerare så begär, en specifikation av de enskilda posterna. 
  
 3. 
  
 När order regelbundet utförs på en andelsägares vägnar ska förvaltningsbolagen antingen vidta de åtgärder som avses i punkt 1 eller minst en gång var sjätte månad tillhandahålla andelsägaren de uppgifter som avses i punkt 2 om dessa transaktioner. 
  
 4. 
  
 Förvaltningsbolagen ska på begäran tillhandahålla andelsä­ garen information om orderns status. 
  
 AVSNITT 3 
 Bästa möjliga utförande 
 Artikel 25 
 Utförande av beslut om att handla på det förvaltade fondföretagets vägnar 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen agerar i de förvaltade fondföretagens intresse när de utför beslut om att handla på de förvaltade fondföretagens vägnar vid förvaltningen av deras portföljer. 
  
 2. 
  
 Vid tillämpningen av punkt 1 ska medlemsstaterna se till att förvaltningsbolagen vidtar alla rimliga åtgärder för att uppnå bästa möjliga resultat för fondföretagen, med beaktande av pris, kostnad, skyndsamhet, sannolikhet för utförande och avveckling, orderstorlek, orderart eller varje annat övervägande av intresse för utförandet av ordern. Dessa faktorers relativa betydelse ska fast­ ställas utifrån följande kriterier: 
  
 a) 
  
 Fondföretagens specifika mål, placeringsstrategi och riskpro­ fil, som anges i prospektet eller eventuellt i fondföretagets fondbestämmelser eller bolagsordning. 
  
 b) 
  
 Utmärkande egenskaper för ordern. 
  
 c) 
  
 Utmärkande egenskaper för de finansiella instrument som omfattas av ordern. 
  
 d) 
  
 Utmärkande egenskaper för de handelsplatser som ordern kan skickas till. 
  
 3. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen upprät­ tar och genomför effektiva förfaranden för att uppfylla kravet i punkt 2. Framför allt ska förvaltningsbolagen utforma och genomföra riktlinjer som gör det möjligt för dem att uppnå bästa möjliga resultat för fondföretagens order i enlighet med punkt 2. 
 Förvaltningsbolagen ska inhämta förhandsgodkännande från investeringsföretagen om riktlinjerna för utförandet. Förvaltnings­ bolaget ska tillgängliggöra för andelsägarna lämplig information om de riktlinjer som har fastställts i enlighet med denna artikel och om eventuella väsentliga ändringar i riktlinjerna. 
 4. Förvaltningsbolagen ska regelbundet kontrollera hur deras system och riktlinjer för utförandet av order fungerar i praktiken, så att de kan identifiera och avhjälpa eventuella brister. 
 Dessutom ska förvaltningsbolagen årligen se över riktlinjerna för utförandet. En översyn ska också göras vid varje tillfälle då en väsentlig förändring inträffar som påverkar förvaltningsbolagets förutsättningar för att fortsätta att uppnå bästa resultat för de för­ valtade fondföretagen. 
 5. Förvaltningsbolagen ska kunna styrka att de har utfört order på fondföretagens vägnar i enlighet med förvaltningsbolagets rikt­ linjer för utförande. 
 Artikel 26 
 Placering hos andra enheter av order att handla på fondföretags vägnar 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen agerar i sina förvaltade fondföretags intresse när de vid förvaltningen av fondföretagens portföljer placerar order hos andra enheter om att handla på de förvaltade fondföretagens vägnar. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska se till att förvaltningsbolagen vidtar alla rimliga åtgärder för att uppnå bästa möjliga resultat för fond­ företagen med beaktande av pris, kostnad, skyndsamhet, sanno­ likhet för utförande och avveckling, storlek, art eller varje annat övervägande av intresse för utförandet av ordern. Dessa faktorers relativa betydelse ska fastställas med hänvisning till artikel 25.2. 
  
 Därför ska förvaltningsbolagen införa och tillämpa riktlinjer som gör det möjligt för dem att uppfylla kravet i första stycket. I rikt­ linjerna ska det för varje kategori av instrument anges vilka enhe­ ter som ordern bör placeras hos. Förvaltningsbolagen ska endast ingå i system för utförande av order när systemen uppfyller kra­ ven i denna artikel. Förvaltningsbolagen ska tillgängliggöra andelsägarna lämplig information om de riktlinjer som har fast­ ställts i enlighet med denna punkt och om eventuella väsentliga ändringar i riktlinjerna. 
  
 L 176/56 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 3. Förvaltningsbolagen ska regelbundet kontrollera att de rikt­ linjer som införts enligt punkt 2 är effektiva, särskilt kvaliteten på utförandet för de enheter som anges i riktlinjerna, och avhjälpa eventuella brister. 
 Dessutom ska förvaltningsbolagen årligen se över riktlinjerna. En sådan översyn ska också göras vid varje tillfälle då en väsentlig förändring inträffar som påverkar förvaltningsbolagens förutsätt­ ningar för att fortsätta att uppnå bästa resultat för de förvaltade fondföretagen. 
 4. Förvaltningsbolagen ska kunna uppvisa att de har placerat order på fondföretagens vägnar i enlighet med de riktlinjer som fastställts i enlighet med punkt 2. 
 AVSNITT 4 
 Hantering av order 
 Artikel 27 
 Allmänna principer 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför och tillämpar förfaranden och arrangemang som gör att portfölj­ transaktioner på fondföretagens vägnar kan utföras snabbt, effek­ tivt och rättvist. 
 De förfaranden och arrangemang som förvaltningsbolagen genomför ska 
  
 a) 
  
 säkerställa att order som utförts på fondföretagens vägnar registreras och fördelas snabbt och korrekt, 
  
 b) 
  
 utföra i övrigt jämförbara order från fondföretag omgående och i den tidsföljd som de togs emot, såvida detta inte omöj­ liggörs av orderns egenskaper eller rådande marknadsförhål­ landen, eller om något annat krävs på grund av fondföretagets intressen. 
  
 Finansiella instrument eller medel som tagits emot för att avveckla den utförda ordern ska snabbt och korrekt överföras till det berörda fondföretagets konto. 
 2. Ett förvaltningsbolag ska inte missbruka information som avser ännu inte utförda order från fondföretag och ska vidta alla rimliga mått och steg för att förhindra att någon av företagets relevanta personer missbrukar sådan information. 
 Artikel 28 
 Ackumulering och fördelning av order att handla 
 1. Medlemsstaterna får inte tillåta att förvaltningsbolagen ackumulerar en order för ett fondföretag med en order från ett annat fondföretag eller en annan kund eller med en order för egen räkning, om inte följande villkor är uppfyllda: 
  
 a) 
  
 Det ska vara osannolikt att ackumuleringen av order gene­ rellt kommer att vara till nackdel för några fondföretag eller kunder vars order ingår i den. 
  
 b) 
  
 Riktlinjer för fördelning av order ska fastställas och genom­ föras; riktlinjerna ska tillräckligt ingående behandla rättvis fördelning av ackumulerade order, däribland hur deras volym och pris bestämmer fördelning samt behandling av delvis utförda order. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska säkerställa att om ett förvaltningsbo­ lag ackumulerar en order från ett fondföretag med en eller flera order från andra fondföretag eller kunder och den ackumulerade ordern delvis utförs, ska förvaltningsbolaget fördela de berörda affärerna i enlighet med sina riktlinjer för fördelning av order. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolag, som har ackumulerat transaktioner för egen räkning med en eller flera order från fondföretag eller andra kunder, inte fördelar de berörda affärerna på ett sätt som är till nackdel för fondföretaget eller den andra kunden. 
  
 4. 
  
 Om ett förvaltningsbolag ackumulerar en order från ett fondföretag eller en annan kund med en transaktion för egen räk­ ning och den ackumulerade ordern delvis utförs ska medlemssta­ terna kräva att förvaltningsbolaget vid fördelningen av de berörda affärerna prioriterar fondföretaget eller den andra kunden före affären i egen räkning. 
  
 Om emellertid förvaltningsbolaget på rimliga grunder kan visa för fondföretaget eller den andra kunden att det inte skulle ha kunnat utföra ordern utan ackumulering till dessa fördelaktiga villkor, eller över huvud taget, får det fördela transaktionen för egen räk­ ning proportionellt i enlighet med de riktlinjer som avses i punkt 1 b. 
 AVSNITT 5 
 Incitament 
 Artikel 29 
 Skydd av fondföretagens intressen 
 1. Medlemsstaterna ska säkerställa att förvaltningsbolagen inte anses handla hederligt, rättvist eller professionellt i ett fondföre­ tags intresse, om de vid investeringsförvaltning och administra­ tion för ett fondföretags räkning, betalar eller tar emot en annan avgift, provision eller naturaförmån än följande: 
  
 a) 
  
 En avgift, provision eller naturaförmån som erläggs eller ges till eller av fondföretaget eller en person för fondföretagets räkning. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/57 
  
 b) 
  
 En avgift, courtage eller en naturaförmån som erläggs eller ges till eller av en tredje part eller en person som agerar för tredje parts räkning, om följande villkor är uppfyllda: 
  
 i) 
  
 Fondföretaget ska ha blivit klart upplyst om avgiftens, courtagets eller förmånens förekomst, art och belopp, eller om beloppet inte kan fastställas, om metoden för beräkning av beloppet; informationen ska tillhandahål­ las på ett heltäckande, korrekt och förståeligt sätt innan den berörda tjänsten tillhandahålls. 
  
 ii) 
  
 Betalningen av avgiften eller courtaget, eller tillhandahål­ landet av naturaförmånen, ska vara utformade för att höja kvaliteten på den berörda tjänsten och inte hindra förvaltningsbolaget från att uppfylla sin skyldighet att agera i fondföretagets intresse. 
  
 c) 
  
 Faktiska avgifter som möjliggör eller krävs för tillhandahål­ lande av tjänsterna i fråga, såsom depåkostnader, avvecklings- och växlingsavgifter, lagstadgade avgifter, och som genom sin art inte kan strida mot förvaltningsbolagets förpliktelser att handla hederligt, rättvist och professionellt i fondföreta­ gens intresse. 
  
 2. Vid tillämpning av bestämmelserna i punkt 1 b i ska med­ lemsstaterna tillåta att förvaltningsbolagen informerar om de grundläggande villkoren för systemet med avseende på avgiften, provisionen eller naturaförmånen i form av en sammanfattning, förutsatt att förvaltningsbolaget åtar sig att lämna ut närmare uppgifter på andelsägarens begäran och uppfyller detta åtagande. 
 KAPITEL V 
 UPPGIFTER I STANDARDAVTALET MELLAN FÖRVARINGSINSTITUT OCH FÖRVALTNINGSBOLAG 
 (Artiklarna 23.5 och 33.5 i direktiv 2009/65/EG) 
 Artikel 30 
 Faktorer med anknytning till de förfaranden som de avtalsslutande parterna ska följa 
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaringsinstituten och förvalt­ ningsbolagen, i detta kapitel kallade  
 de avtalsslutande parterna 
 , i det skriftliga avtal som avses i artikel 23.5 eller 33.5 i direktiv 2009/65/EG minst införlivar följande uppgifter som rör de tjäns­ ter som tillhandahålls av de avtalsslutande parterna och de förfa­ randen som parterna ska följa: 
  
 a) 
  
 En beskrivning av de förfaranden, även förfarandena för för­ varing, som ska antas för varje typ av tillgång som fondföre­ tagen överlåter på förvaringsinstitutet. 
  
 b) 
  
 En beskrivning av de förfaranden som ska följas när förvalt­ ningsbolaget har för avsikt att ändra fondföretagens fondbe­ stämmelser eller prospekt, med angivelse av när förvaringsinstitutet bör informeras och när förhandsgodkän­ nande krävs från förvaringsinstitutet innan ändringen kan göras. 
  
 c) 
  
 En beskrivning av de medel och förfaranden som förvarings­ institutet ska använda för att till förvaltningsbolaget överföra all den information som bolaget behöver för att utföra sina uppgifter, bland annat en beskrivning av de medel och för­ faranden som är knuta till utövandet av rättigheter som föl­ jer med finansiella instrument och de medel och förfaranden som används för att säkra att förvaltningsbolaget och fond­ företaget utan dröjsmål får tillgång till exakt information om fondföretagets räkenskaper. 
  
 d) 
  
 En beskrivning av de medel och förfaranden som ger förva­ ringsinstitutet tillgång till all den information som det behö­ ver för att utföra sina uppgifter. 
  
 e) 
  
 En beskrivning av de förfaranden som gör förvaringsinstitu­ tet i stånd att undersöka förvaltningsbolagets agerande och bedöma kvaliteten på den information som överförts, bland annat genom besök på plats. 
  
 f) 
  
 En beskrivning av de förfaranden som gör förvaltningsbola­ get i stånd att bedöma hur väl förvaringsinstitutet utför sina kontraktsmässiga åtaganden. 
  
 Artikel 31 
 Faktorer med anknytning till informationsutbyte, krav på konfidentialitet och penningtvätt 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att de avtalsslutande parterna till det avtal som avses i artikel 23.5 eller 33.5 i direktiv 2009/65/EG införlivar minst följande faktorer avseende informationsutbyte, krav på konfidentialitet och penningtvätt i avtalet: 
  
 a) 
  
 En förteckning över all den information som fondföretaget, dess förvaltningsbolag och förvaringsinstitutet ska utbyta om teckning, inlösen, utfärdande, makulering och återköp av fondföretagets andelar. 
  
 b) 
  
 De avtalsslutande parternas skyldigheter när det gäller konfidentialitet. 
  
 c) 
  
 Information om de avtalsslutande parternas uppgifter och ansvar när det gäller skyldigheterna som hör samman med att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering, när så är tillämpligt. 
  
 2. Skyldigheterna i första stycket b ska utformas på ett sådant sätt att de inte hindrar varken de behöriga myndigheterna i för­ valtningsbolagets hemmedlemsstat eller de behöriga myndighe­ terna i fondföretagets hemmedlemsstat att få tillgång till relevanta dokument och upplysningar. 
  
 L 176/58 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 Artikel 32 
 Faktorer med anknytning till utseende av tredje part 
 När förvaringsinstituten eller förvaltningsbolagen utser en tredje part att utföra deras respektive uppgifter, ska medlemsstaterna kräva att båda avtalsslutande parter till det avtal som avses i arti­ kel 23.5 eller 33.5 i direktiv 2009/65/EG inför minst följande fak­ torer i avtalet: 
  
 a) 
  
 Ett åtagande från båda avtalsslutande parter om att regelbun­ det ge närmare upplysningar om de tredje parter som förva­ ringsinstitutet eller förvaltningsbolaget har utsett till att utföra deras respektive uppgifter. 
  
 b) 
  
 Ett åtagande om att den ena parten på anmodan från den andra informerar om de villkor som legat till grund för valet av tredje part, och de steg som har tagits för att övervaka de uppgifter som den utvalda tredje parten utför. 
  
 c) 
  
 En förklaring om att ett förvaringsinstituts ansvar enligt arti­ kel 24 eller 34 i direktiv 2009/65/EG ska gälla oberoende av om institutet anförtrott förvaringen av samtliga eller vissa till­ gångar till tredje part. 
  
 Artikel 33 
 Faktorer med anknytning till eventuella ändringar och uppsägningen av avtalet 
 Medlemsstaterna ska kräva att de avtalsslutande parterna till det avtal som avses i artikel 23.5 eller 33.5 i direktiv 2009/65/EG minst införlivar följande uppgifter avseende ändring och uppsäg­ ning av avtalet i det avtalet: 
  
 a) 
  
 Avtalets giltighetstid. 
  
 b) 
  
 Villkoren för när avtalet får ändras eller sägas upp. 
  
 c) 
  
 Villkoren för att underlätta överföringen till ett annat förva­ ringsinstitut och, vid sådan överföring, det förfarande som förvaringsinstitutet ska använda för att överlämna all relevant information till det andra förvaringsinstitutet. 
  
 Artikel 34 
 Tillämplig lagstiftning 
 Medlemsstaterna ska kräva att de avtalsslutande parterna till det avtal som avses i artikel 23.5 eller 33.5 i direktiv 2009/65/EG anger att lagstiftningen i fondföretagets hemmedlemsstat är til­ lämplig på avtalet. 
 Artikel 35 
 Överföring av information på elektronisk väg 
 Om de avtalsslutande parterna till det avtal som avses i arti­ kel 23.5 eller 33.5 i direktiv 2009/65/EG kommer överens om att 
 en del eller all information överförs på elektronisk väg dem emel­ lan, ska medlemsstaterna kräva att avtalet i fråga innehåller bestämmelser om att sådan information registreras. 
 Artikel 36 
 Avtalets räckvidd 
 Medlemsstaterna får tillåta att det avtal som avses i artikel 23.5 eller 33.5 i direktiv 2009/65/EG omfattar mer än ett fondföretag som förvaltas av förvaltningsbolaget. I så fall ska avtalet innehålla en förteckning över de fondföretag som omfattas. 
 Artikel 37 
 Servicenivåavtal 
 Medlemsstaterna ska tillåta att de avtalsslutande parterna, i det avtal som avses i artikel 23.5 eller 33.5 i direktiv 2009/65/EG eller i ett separat skriftligt avtal, anger närmare uppgifter om de medel och förfaranden som avses i artikel 30 c och d. 
 KAPITEL VI 
 RISKHANTERING 
 (Artikel 51.1 i direktiv 2009/65/EG) 
 AVSNITT 1 
 Riktlinjer för riskhantering och riskbedömning 
 Artikel 38 
 Riktlinjer för riskhantering 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen inför, til­ lämpar och upprätthåller lämpliga och dokumenterade riktlinjer för riskhantering, i vilka de risker som de förvaltade fondföreta­ gen utsätts för eller kan utsättas för identifieras. 
 Riktlinjerna för riskhantering ska omfatta de förfaranden som är nödvändiga för att göra förvaltningsbolaget i stånd till att för varje förvaltat fondföretag värdera exponeringen för  
 marknads-, 
 likviditets-, 
  och motpartsrisker samt företagets exponering för alla andra risker, däribland operativa risker, som kan vara av avgö­ rande betydelse för det enskilda förvaltade fondföretaget. 
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen tar upp minst följande faktorer i riktlinjerna för riskhantering: 
  
 a) 
  
 De tekniker, redskap och förfaranden som gör det möjligt för dem att uppfylla kraven i artiklarna 40 och 41. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/59 
  
 b) 
  
 Ansvarsfördelningen inom förvaltningsbolaget med hänsyn till riskhantering. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen säker­ ställer att riktlinjerna för riskhantering enligt punkt 1 behandlar villkoren för, innehållet i och regelbundenheten för de rapporter som riskhanteringsfunktionen enligt artikel 12 ska tillhandahålla styrelsen och företagsledningen och, i tillämpliga fall, tillsynsfunktionen. 
  
 3. 
  
 Vid tillämpning av punkterna 1 och 2 ska medlemsstaterna säkerställa att förvaltningsbolagen tar hänsyn till arten, omfatt­ ningen och komplexiteten hos den egna och de förvaltade fond­ företagens verksamhet. 
  
 Artikel 39 
 Bedömning, övervakning och översyn av riktlinjerna för riskhantering 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen bedö­ mer, övervakar och med jämna mellanrum ser över 
  
 a) 
  
 att riktlinjerna för riskhantering och de åtgärder, förfaranden och tekniker som avses i artiklarna 40 och 41 är lämpliga och effektiva, 
  
 b) 
  
 i vilken utsträckning förvaltningsbolagen efterlever riktlin­ jerna för riskhantering och de åtgärder, förfaranden och tek­ niker som avses i artiklarna 40 och 41, 
  
 c) 
  
 att de åtgärder som vidtagits för att avhjälpa eventuella bris­ ter i genomförandet av riskhanteringsprocessen är lämpliga och effektiva. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen under­ rättar de behöriga myndigheterna i sina hemmedlemsstater om eventuella väsentliga ändringar i riskhanteringsprocessen. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna ska säkerställa att kraven i punkt 1 ses över av de behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets hem­ medlemsstat löpande och när auktorisation beviljas. 
  
 AVSNITT 2 
 Riskhanteringsprocesser, exponering för motpartsrisk och emittentkoncentration 
 Artikel 40 
 Riskbedömning och riskhantering 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen antar lämpliga och effektiva åtgärder, förfaranden och tekniker för att 
  
 a) 
  
 vid varje tidpunkt mäta och hantera de risker som de förval­ tade fondföretagen är eller kan bli utsatta för, 
  
 b) 
  
 se till att begränsningarna för total exponering och motparts­ risk efterlevs i enlighet med artiklarna 41 och 43. 
  
 Åtgärderna, förfarandena och teknikerna ska vara proportioner­ liga med arten, omfattningen och komplexiteten hos förvaltnings­ bolagens egen verksamhet och de förvaltade fondföretagens verksamhet, och vara förenliga med fondföretagens riskprofil. 
 2. Vid tillämpningen av punkt 1 ska medlemsstaterna kräva att förvaltningsbolagen vidtar följande åtgärder för varje fondföretag de förvaltar: 
  
 a) 
  
 De ska införa sådana förfaranden och tekniker för riskbe­ dömning som krävs för att säkerställa att de risker som är förbundna med tagna positioner och deras bidrag till den samlade riskprofilen mäts korrekt utifrån försvarliga och till­ förlitliga uppgifter, och att förfarandena och teknikerna för riskbedömning dokumenteras på lämpligt sätt. 
  
 b) 
  
 I syfte att pröva giltigheten hos förfarandena för riskbedöm­ ning ska de i tillämpliga fall utföra regelbundna utfallstester som omfattar modellbaserade prognoser och uppskattningar. 
  
 c) 
  
 De ska i tillämpliga fall utföra regelbundna stresstester och scenarioanalyser för att hantera riskerna vid potentiella för­ ändringar i marknadsvillkoren som skulle kunna påverka fondföretagen negativt. 
  
 d) 
  
 De ska införa, tillämpa och upprätthålla ett dokumenterat system av interna gränser för de åtgärder som vidtas för att styra och kontrollera de relevanta riskerna för varje fondfö­ retag, med hänsyn till alla de risker som kan vara väsentliga för fondföretagen i enlighet med artikel 38 och säkerställa att de är förenliga med fondföretagens riskprofil. 
  
 e) 
  
 De ska säkerställa att den nuvarande risknivån för varje fond­ företag är förenlig med riskbegränsningssystemet i led d. 
  
 f) 
  
 De ska införa, tillämpa och upprätthålla lämpliga förfaran­ den som, vid faktiska eller väntade överskridanden av fond­ företagens riskgränser, utan dröjsmål leder till avhjälpande åtgärder i andelsägarnas intresse. 
  
 3. Medlemsstaterna ska se till att förvaltningsbolagen använ­ der en lämplig process för likviditetsriskhantering för att säker­ ställa att varje fondföretag de förvaltar vid varje tidpunkt kan efterleva artikel 84.1 i direktiv 2009/65/EG. 
 Förvaltningsbolagen ska när så är lämpligt utföra stresstester som gör det möjligt att bedöma fondföretagens likviditetsrisk under extraordinära omständigheter. 
 4. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen säker­ ställer att likviditetsprofilen för varje förvaltat fondföretags inves­ teringar är förenlig med den inlösenpolicy som fastställs i fondbestämmelserna, i bolagsordningen eller i prospektet. 
  
 L 176/60 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 Artikel 41 
 Beräkning av total exponering 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen beräknar ett förvaltat fondföretags totala exponering enligt artikel 51.3 i direktiv 2009/65/EG, på ett av följande sätt: 
  
 a) 
  
 Den extra exponering och hävstångseffekt som det förvaltade fondföretaget genererar genom att använda finansiella deri­ vatinstrument, även innefattade inbäddade derivat enligt arti­ kel 51.3 fjärde stycket i direktiv 2009/65/EG, som inte får överskrida fondföretagets totala fondandelsvärde. 
  
 b) 
  
 Marknadsrisken i fondföretagens portfölj. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen beräknar fondföretagens totala exponering minst en gång om dagen. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna får tillåta att förvaltningsbolagen beräknar den totala exponeringen med hjälp av åtagandemetoden, Value-  
  
 at-risk–modellen 
  eller andra avancerade riskbedömningsmetoder som är lämpliga. Vid tillämpningen av denna bestämmelse avses med  
  
 Value-at-risk 
  
 ett mått för den högsta förväntade förlusten vid en given säkerhetsgrad under en bestämd tidsperiod. 
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen säkerställer att den metod som väljs för att mäta total exponering är lämplig med hänsyn till fondföretagets investeringsstrategi, den typ av finan­ siella derivatinstrument som används, och deras komplexitet, och hur stor del av fondföretagets portfölj som utgörs av finansiella derivatinstrument. 
 4. När ett fondföretag i enlighet med artikel 51.2 i direktiv 2009/65/EG använder tekniker och instrument, även återköpsav­ tal eller transaktioner avseende utlåning av värdepapper, i syfte att generera ytterligare hävstångseffekt eller exponering för mark­ nadsrisk, ska medlemsstaterna kräva att förvaltningsbolagen tar hänsyn till dessa transaktioner vid beräkningen av total exponering. 
 Artikel 42 
 Åtagandemetod 
  
 1. 
  
 När åtagandemetoden används för att beräkna total expo­ nering, ska medlemsstaterna kräva att förvaltningsbolagen tilläm­ par metoden på positionerna för samtliga finansiella derivatinstrument, även inbäddade derivat enligt artikel 51.3 fjärde stycket i direktiv 2009/65/EG, oavsett om strategin används som ett led i fondföretagens allmänna placeringsinriktning, för riskbegränsning eller för effektiv portföljförvaltning i enlighet med artikel 51.2 i det direktivet. 
  
 2. 
  
 När åtagandemetoden används för att beräkna den totala exponeringen ska medlemsstaterna kräva att förvaltningsföreta­ gen omvandlar positionen för varje finansiellt derivatinstrument till marknadsvärdet av motsvarande position i den underliggande tillgången för det derivatet (standardåtagandemetoden). 
  
 Medlemsstaterna får tillåta att förvaltningsföretagen tillämpar andra beräkningsmetoder som motsvarar standardåtagandemetoden. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna får tillåta att förvaltningsbolagen tar hän­ syn till metoder för säkringsredovisning vid beräkningen av den totala exponeringen, förutsatt att dessa åtgärder inte åsidosätter omedelbara och väsentliga risker och leder till en tydlig begräns­ ning av riskexponeringen. 
  
 4. 
  
 När användningen av finansiella derivatinstrument inte ökar fondföretagens exponering är det inte nödvändigt att inkludera den underliggande exponeringen i åtagandeberäkningen. 
  
 5. 
  
 När åtagandemetoden tillämpas är det inte nödvändigt att ta med tillfälliga lån på fondföretagens vägnar, i enlighet med arti­ kel 83 i direktiv 2009/65/EG, vid beräkningen av den totala exponeringen. 
  
 Artikel 43 
 Motpartsrisk och emittentkoncentration 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen säker­ ställer att motpartsrisk i samband med derivat som handlas direkt mellan parterna  
  
 (OTC-derivat) 
  omfattas av begränsningarna i arti­ kel 52 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 2. 
  
 När ett fondföretags exponering mot en motpart beräknas enligt begränsningarna i artikel 52.1 i direktiv 2009/65/EG, ska förvaltningsbolagen använda det positiva aktuella marknadsvär­ det i  
  
 OTC-derivatavtalet 
  med den motparten. 
 Förvaltningsbolagen får kvitta ett fondföretags derivatpositioner med en och samma motpart, under förutsättning att bolagen juri­ diskt kan hävda kvittningsöverenskommelser med den motpar­ ten på fondföretagets vägnar. Kvittning ska endast vara tillåtet i samband med  
 OTC-derivat 
  med en och samma motpart och inte i förening med annan exponering som fondföretagen kan ha med den motparten. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna får ge förvaltningsbolagen tillstånd att, mot en säkerhet, minska fondföretagens exponering i förhållande till en motpart i samband med en  
  
 OTC-derivattransaktion. 
  Den säkerhet som ställs ska vara så likvid att den kan säljas omgående till ett pris som ligger nära värderingen före försäljningen. 
  
 4. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen tar hän­ syn till säkerheter vid beräkningen av exponeringen till motparts­ risk i enlighet med artikel 55.1 i direktiv 2009/65/EG när förvaltningsbolagen lämnar en säkerhet till  
  
 OTC-motparten 
  på fondföretagets vägnar. Den lämnade säkerheten får endast beak­ tas när förvaltningsbolaget har möjlighet att juridiskt hävda kvitt­ ningsöverenskommelser med denna motpart på fondföretagens vägnar. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/61 
  
 5. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen beräknar gränser för emittentkoncentration i enlighet med artikel 52 i direktiv 2009/65/EG utifrån den underliggande exponering som skapas genom användning av finansiella derivatinstrument i enlig­ het med åtagandemetoden. 
  
 6. 
  
 När det gäller exponering till följd av transaktioner med  
  
 OTC-derivat 
  i enlighet med artikel 52.2 i direktiv 2009/65/EG ska medlemsstaterna kräva att förvaltningsbolagen i beräkningen tar med eventuell exponering för motpartsrisk i samband med  
 OTC-derivat. 
  
 AVSNITT 3 
 Förfaranden för värdering av  
 OTC-derivat 
  
 Artikel 44 
 Förfaranden för bedömning av värdet på  
 OTC-derivat 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen kontrol­ lerar att fondföretagens exponering för  
  
 OTC-derivat 
  tilldelas verk­ liga värden som inte enbart bygger på motparternas marknadsnoteringar för  
 OTC-transaktionerna, 
  och som uppfyller kriterierna i artikel 8.4 i direktiv 2007/16/EG. 
  
 2. 
  
 Vid tillämpningen av punkt 1 ska förvaltningsbolagen införa, tillämpa och upprätthålla åtgärder och förfaranden som säkerställer en lämplig, öppen och skälig värdering av fondföre­ tagens exponering för  
  
 OTC-derivat. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen säkerställer att  
 OTC-derivatens 
  verkliga värde bygger på en lämplig, korrekt och oberoende bedömning. 
 Värderingen av åtgärderna och förfarandena ska vara lämplig och proportionerlig med hänsyn till  
 OTC-derivatets 
  art och komplexitet. 
 När åtgärder och förfaranden för värderingen av  
 OTC-derivat 
  inbegriper att tredje part utför vissa uppgifter ska förvaltningsbo­ lagen ska efterleva kraven i artikel 5.2 och artikel 23.4 andra stycket. 
  
 3. 
  
 Vid tillämpning av punkterna 1 och 2 ska riskhanterings­ funktionen åläggas särskilda uppgifter och ansvarsområden. 
  
 4. 
  
 Åtgärderna och förfarandena för värdering enligt punkt 2 ska dokumenteras på lämpligt sätt. 
  
 AVSNITT 4 
 Överföring av information om derivatinstrument 
 Artikel 45 
 Rapporter om derivatinstrument 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att förvaltningsbolagen minst en gång om året förelägger de behöriga myndigheterna i hemmed­ lemsstaten rapporter med information som ger en rättvisande bild 
 av de typer av derivat som används för varje förvaltat fondföre­ tag, de underliggande riskerna, de kvantitativa begränsningarna och de metoder som har valts för att bedöma de risker som hör samman med derivattransaktionerna. 
 2. Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga myndighe­ terna i förvaltningsbolagets hemmedlemsstat kontrollerar att informationen i punkt 1 lämnas regelbundet och är komplett, och att de har möjlighet att ingripa när det är lämpligt. 
 KAPITEL VII 
 SLUTBESTÄMMELSER 
 Artikel 46 
 Införlivande 
 1. Medlemsstaterna ska senast den 30 juni 2011 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv. 
 När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. 
 2. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. 
 Artikel 47 
 Ikraftträdande 
 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i  
 Europeiska unionens officiella tidning 
 . 
 Artikel 48 
 Adressater 
 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. 
 Utfärdat i Bryssel den 1 juli 2010. 
 På kommissionens vägnar 
 José Manuel BARROSO 
 Ordförande 
  
 L 179/16 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 14.7.2010 
  
 TaylorRättelse till kommissionens direktiv 2010/42/EU av den 1 juli 2010 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG när det gäller vissa bestämmelser avseende fusioner mellan fonder, master/feederfondföretag och anmälningsförfarande 
 (Europeiska unionens officiella tidning L 176 av den 10 juli 2010) 
 I innehållsförteckningen på omslaget och på sidan 28 ska direktivets nummer i titeln  
 i stället för:  
 Kommissionens direktiv 2010/42/EU 
  
 vara:  
 Kommissionens direktiv 2010/44/EU. 
  
 L 176/28 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 II 
  
 (Icke-lagstiftningsakter) 
  
 DIREKTIV 
 KOMMISSIONENS DIREKTIV 2010/42/EU av den 1 juli 2010 
 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG när det gäller vissa bestämmelser avseende fusioner mellan fonder, master/feederfondföretag och anmälningsförfarande 
 (Text av betydelse för EES) 
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV 
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, 
 med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ( 
 1 
 ), särskilt artik­ larna 43.5, 60.6 a och c, 61.3, 62.4, 64.4 a och 95.1, och 
 av följande skäl: 
  
 (1) 
  
 Den information som enligt artikel 43.1 i direktiv 2009/65/EG ska lämnas till andelsägarna vid en fusion bör spegla de olika behoven hos andelsägarna i det överlåtande och det övertagande fondföretaget och förbättra deras förståelse. 
  
 (2) 
  
 Det överlåtande fondföretaget eller det övertagande fond­ företaget bör inte åläggas att ta med annan information i informationsdokumentet än den som avses i artikel 43.3 i direktiv 2009/65/EG och artiklarna  
  
 3–5 
  i detta direktiv. Det överlåtande fondföretaget eller det övertagande fond­ företaget får dock lägga till annan information av relevans för den föreslagna fusionen. 
 ( 
 1 
 )  
 EUT L 302, 17.11.2009, s. 32. 
  
 (3) 
  
 När informationsdokumentet enligt artikel 43.1 i direktiv 2009/65/EG kompletteras av en sammanfattning bör detta inte befria fondföretaget från skyldigheten att undvika långa eller tekniska förklaringar i resten av informationsdokumentet. 
  
 (4) 
  
 Den information som enligt artikel 43.1 i direktiv 2009/65/EG ska lämnas till andelsägarna i det övertagande fondföretaget bör utgå ifrån att dessa andelsägare redan är relativt bekanta med det övertagande fondföretagets sär­ drag, sina rättigheter i förhållandet till det och dess verk­ samhet. Informationen bör därför fokuseras på hur fusionen ska genomföras och hur den kan komma att påverka det övertagande fondföretaget. 
  
 (5) 
  
 Informationen enligt artiklarna 43 och 64 i direktiv 2009/65/EG ska lämnas till andelsägarna på ett harmoni­ serat sätt. Informationens syfte är att hjälpa andelsägarna att fatta väl underbyggda beslut om huruvida de vill fort­ sätta med sin investering eller om de vill begära inlösen av fondandelar, i de fall då ett fondföretag antingen deltar i en fusion, omvandlas till ett feederfondföretag eller byter mas­ terfondföretag. Andelsägarna bör vara medvetna om att fondföretaget genomgår en sådan genomgripande föränd­ ring och ha möjlighet att läsa informationen. Därför bör informationen tillsändas andelsägarna personligen, antingen på papper eller via annat varaktigt medium som  
  
 e-post. 
  Med hjälp av elektronisk kommunikation kan fond­ företaget tillhandahålla informationen på ett kostnadsef­ fektivt sätt. Detta direktiv bör inte ålägga fondföretagen att informera sina andelsägare direkt, utan bör ta vederbörlig hänsyn till de specifika förhållandena i vissa medlemssta­ ter där fondföretag eller deras förvaltningsbolag, av juri­ diska eller praktiska skäl, inte kan ta direktkontakt med 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/29 
  
 andelsägarna. Fondföretagen bör också kunna tillhanda­ hålla informationen genom att lämna den till förvarings­ institut eller mellanhänder, om det säkerställs att alla andelsägare sedan får den. Detta direktiv bör endast har­ monisera sättet att lämna information enligt artiklarna 43 och 64 i direktiv 2009/65/EG till andelsägarna. Medlems­ staterna får genom nationella bestämmelser reglera tillhan­ dahållandet av andra typer av information till andelsägarna. 
  
 (6) 
  
 Avtalet mellan masterfondföretaget och feederfondföreta­ get bör ta hänsyn till de särskilda behoven hos feederfond­ företaget, som investerar minst 85 % av sina tillgångar i masterfondföretaget, samtidigt som det omfattas av alla skyldigheter som åligger ett fondföretag. Avtalet bör där­ för säkerställa att masterfondföretaget förser feederfondfö­ retaget med all nödvändig information i så god tid att feederfondföretaget kan fullgöra sina egna skyldigheter. Avtalet bör också fastställa övriga rättigheter och skyldig­ heter för båda parter. 
  
 (7) 
  
 Medlemsstaterna bör inte kräva att avtalet mellan master­ fondföretag och feederfondföretag enligt artikel 60.1 för­ sta stycket omfattar andra aspekter än de som avses i kapitel VIII direktiv 2009/65/EG och artiklarna  
  
 8–14 
  i detta direktiv. Avtalet får dock omfatta andra aspekter, om masterfondföretaget och feederfondföretaget stipulerar detta. 
  
 (8) 
  
 Om avräkningsavtalen mellan masterfondföretaget och feederfondföretaget inte skiljer sig från dem som tillämpas på alla andra andelsägare i masterfondföretaget, och om dessa fastställs i masterfondföretagets prospekt, behöver avtalet mellan masterfondföretaget och feederfondföreta­ get inte vara identiskt med dessa standardavtal, men får hänvisa till relevanta delar i masterfondföretagets prospekt för att hjälpa branschen att sänka kostnaderna och minska det administrativa arbetet. 
  
 (9) 
  
 Avtalet mellan masterfondföretaget och feederfondföreta­ get bör omfatta lämpliga förfaranden för hantering av frå­ gor och klagomål från andelsägare så att korrespondens som av misstag sänts till masterfondföretaget i stället för till feederfondföretaget eller tvärtom kan hanteras. 
  
 (10) 
  
 För att sänka transaktionskostnaderna och undvika nega­ tiva skattekonsekvenser kan masterfondföretaget och feederfondföretaget vilja överenskomma om överföring av apporttillgångar, om detta inte är förbjudet enligt nationell lagstiftning eller ej förenligt med masterfondföretagets eller feederfondföretagets fondbestämmelser eller bolagsord­ ning. Möjligheten att överföra apporttillgångar till master­ fondföretaget bör särskilt hjälpa de feederfondföretag som redan har bedrivit verksamhet som fondföretag, inklusive som feederfondföretag för ett annat masterfondföretag, att undvika transaktionskostnaderna för försäljning av sådana tillgångar som både feederfondföretaget och masterfond­ företaget har investerat i. Feederfondföretaget bör, om det så önskar, även kunna erhålla apporttillgångar från 
  
 masterfondföretaget, eftersom detta kan bidra till att minska transaktionskostnaderna och motverka negativa skattekonsekvenser. Överföringen av apporttillgångar till feederfondföretaget bör inte begränsas till de tillfällen då masterfondföretaget är föremål för likvidation, fusion eller delning, utan bör också vara möjlig under andra omständigheter. 
  
 (11) 
  
 För att bevara den flexibilitet som är nödvändig, och sam­ tidigt ta hänsyn till investerarnas intressen, bör ett feeder­ fondföretag som erhållit tillgångar genom en överföring av apporttillgångar antingen kunna överföra en del av eller samtliga dessa tillgångar till sitt masterfondföretag, om masterfondföretaget godkänner detta, eller realisera dessa tillgångar mot kontant betalning för att investera pengarna i masterfondföretaget. 
  
 (12) 
  
 På grund av  
  
 master-feederstrukturens 
  särdrag bör avtalet 
 mellan masterfondföretaget och feederfondföretaget inne­ hålla lagvalsregler som avviker från artiklarna 3 och 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I) ( 
 1 
 ) på ett sådant sätt att det är antingen lagstiftningen i den medlemsstat där feederfond­ företaget är etablerat eller den där masterfondföretaget är etablerat som är tillämplig på detta avtal. Parterna bör vara fria att ta ställning till fördelarna och nackdelarna med detta val och beakta om masterfondföretaget har flera feederfondföretag och om dessa feederfondföretag är eta­ blerade i endast en medlemsstat eller i flera. 
  
 (13) 
  
 Vid en sådan likvidering, fusion eller delning av master­ fondföretaget som enligt direktiv 2009/65/EU ger andelsä­ garna i feederfondföretaget rätt att begära inlösen av fondandelar, bör inte feederfondföretaget undergräva den rätten genom att tillfälligt senarelägga återköp eller inlö­ sen, om inte exceptionella omständigheter föranleder feederfondföretaget att göra detta för att skydda andelsä­ garnas intressen eller om de behöriga myndigheterna instruerar feederfondföretaget att göra det. 
  
 (14) 
  
 Eftersom en fusion eller delning av masterfondföretaget kan träda i kraft inom 60 dagar kan den tidsfrist på 30 dagar som feederfondföretaget har för att ansöka om och erhålla godkännande för sina nya investeringsplaner och för att bevilja feederfondföretagets andelsägare rätten att begära återköp eller inlösen av andelar under exceptionella omständigheter vara för kort för att feederfondföretaget med säkerhet ska kunna veta hur många av dess andelsä­ gare som kommer att begära inlösen. Under sådana omständigheter bör feederfondföretaget i princip vara skyl­ digt att begära inlösen av alla andelar i masterfondföreta­ get. För att undvika onödiga transaktionskostnader bör dock feederfondföretaget ha rätt att använda andra meto­ der för att säkerställa att dess andelsägare kan utnyttja sin rätt att begära inlösen av fondandelar och samtidigt minska 
  
 ( 
 1 
 )  
 EUT L 177, 4.7.2008, s. 6. 
  
 L 176/30 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 transaktionskostnaderna eller undvika andranegativa effek­ ter. Feederfondföretaget bör i synnerhet ansöka om god­ kännande så snart som möjligt. Feederfondföretaget bör inte vara skyldigt att begära inlösen i den mån som dess egna andelsägare väljer att inte utnyttja den möjligheten. Om feederfondföretaget begär inlösen från masterfondfö­ retaget bör det ta ställning till om en inlösen i form av apporttillgångar skulle kunna minska transaktionskostna­ derna och motverka andra negativa effekter. 
  
 (15) 
  
 Avtalet om informationsutbyte mellan masterfondföreta­ gets och feederfondföretagets förvaringsinstitut bör inne­ bära att feederfondföretagets förvaringsinstitut får all relevant information och alla relevanta dokument som det behöver för att kunna fullgöra sina skyldigheter. Med tanke på det här avtalets särdrag bör det innehålla samma lag­ valsregler som avtalet mellan masterfondföretaget och feederfondföretaget, som ett undantag från artiklarna 3 och 4 i Rome  
  
 I-förordningen. 
  Avtalet om informationsut­ byte bör dock inte kräva att masterfondföretagets eller feederfondföretagets förvaringsinstitut utför uppgifter som är förbjudna eller som inte föreskrivs enligt nationell lag­ stiftning i deras hemmedlemsstat. 
  
 (16) 
  
 Rapporteringen av oegentligheter som masterfondföreta­ gets förvaringsinstitut upptäcker i samband med utföran­ det av sin förvaringsinstitutsfunktion enligt hemmedlemsstatens nationella lagstiftning syftar till att skydda feederfondföretaget. Därför bör ingen rapportering krävas när dessa oegentligheter inte har några negativa konsekvenser för feederfondföretaget. I de fall då oegent­ ligheter som avser masterfondföretaget har negativa kon­ sekvenser för feederfondföretaget bör feederfondföretaget även informeras om huruvida och i så fall hur dessa oegent­ ligheter har åtgärdats. Masterfondföretagets förvaringsin­ stitut bör därför informera feederfondföretagets förvaringsinstitut om hur masterfondföretaget har åtgärdat eller avser att åtgärda oegentligheten. Om feederfondföre­ tagets förvaringsinstitut inte är övertygat om att den valda lösningen ligger i feederfondföretagets andelsägares intresse bör det utan dröjsmål rapportera sin åsikt till feederfondföretaget. 
  
 (17) 
  
 Avtalet om informationsutbyte mellan masterfondföreta­ gets och feederfondföretagets revisorer bör innebära att feederfondföretagets revisor får all relevant information och alla relevanta dokument som denne behöver för att kunna fullgöra sina skyldigheter. Med tanke på det här avtalets särdrag bör det innehålla samma lagvalsregler som avtalet mellan masterfondföretaget och feederfondföreta­ get, som ett undantag från artiklarna 3 och 4 i Rome  
  
 I-förordningen. 
  
 (18) 
  
 Omfattningen på den information som ska göras tillgäng­ lig i elektronisk form i enlighet med artikel 91.3 i direktiv 2009/65/EG bör specificeras för att skapa rättslig säkerhet om vilka informationskategorier som ska omfattas. 
  
 (19) 
  
 För att säkra en gemensam strategi för hur de dokument som avses i artikel 93.2 i direktiv 2009/65/EG bör göras tillgängliga i elektronisk form för de behöriga myndighe­ terna i fondföretagets värdmedlemsstat, bör det krävas att varje fondföretag eller dess förvaltningsbolag utser en webbplats där sådana dokument tillhandahålls i ett veder­ taget elektroniskt format. Ett förfarande bör också faststäl­ las för elektronisk anmälan av ändringar av dessa dokumentet till de behöriga myndigheterna i fondföreta­ gets värdmedlemsstat, i enlighet med artikel 93.7 i det direktivet. 
  
 (20) 
  
 För att fondföretagen och deras förvaltningsbolag ska kunna anpassa sig till de nya krav om när och hur andelsä­ garna ska förses med information i de fall som avses i artik­ larna 7 och 29, bör medlemsstaterna beviljas en förlängd frist för att införliva dessa krav i sina nationella rättssys­ tem. Detta är särskilt viktigt i de fall då fondföretagen eller deras förvaltningsbolag av juridiska eller praktiska skäl inte kan informera andelsägarna direkt. Fondföretag med dematerialiserade innehavaraktier bör ha möjlighet att göra alla förberedelser som är nödvändiga för att säkerställa att andelsägarna får information i de fall som anges i artik­ larna 8 och 32. Fondföretag med fysiska innehavaraktier bör kunna omvandla dessa till registrerade aktier eller dematerialiserade innehavaraktier, om de vill fusionera, omvandlas till feederfondföretag eller byta masterfondföretag. 
  
 (21) 
  
 Europeiska värdepapperstillsynskommittén, som inrättats genom kommissionens beslut 2009/77/EG ( 
  
 1 
 ), har rådfrå­ gats i tekniska frågor. 
  
 (22) 
  
 De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med Europeiska värdepapperskommitténs ståndpunkt. 
  
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
 KAPITEL I 
 ALLMÄNT 
 Artikel 1 
 Syfte 
 I detta direktiv fastställs genomförandebestämmelser för artik­ larna 43.5, 60.6 a och c, 61.3, 62.4, 64.4 a och 95.1 i direktiv 2009/65/EG. 
 ( 
 1 
 )  
 EUT L 25, 29.1.2009, s. 18. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/31 
  
 Artikel 2 
 Definitioner 
 I detta direktiv avses med 
  
 (1) 
  
 återviktning av portföljen 
  
 : en betydande ändring av samman­ sättningen av ett fondföretags portfölj, 
  
 (2) 
  
 samlingsindikator för risk och avkastning 
  
 : samlingsindikatorer enligt artikel 8 i kommissionens förordning (EU) nr 583/2010 av den 1 juli 2010 om genomförande av Europa­ parlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG rörande bas­ fakta för investerare och villkor som ska uppfyllas när basfakta för investerare eller prospekt tillhandahålls via annat varaktigt medium än papper eller via en webbplats] ( 
  
 1 
  
 ). 
  
 KAPITEL II 
 FUSION AV FONDFÖRETAG 
 AVSNITT 1 
 Innehåll i fusionsinformationen 
 Artikel 3 
 Allmänna bestämmelser om innehållet i informationen till andelsägarna 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att informationen till andelsä­ garna enligt artikel 43.1 är koncist skriven och formulerad på ett  
 icke-tekniskt 
  sätt, så att andelsägarna kan göra en väl underbyggd bedömning av den föreslagna fusionens påverkan på deras investeringar. 
 När en gränsöverskridande fusion föreslås ska det överlåtande fondföretaget respektive det övertagande fondföretaget i klartext förklara alla begrepp eller förfaranden förknippade med det andra fondföretaget som skiljer sig från dem som vanligen används i den andra medlemsstaten. 
  
 2. 
  
 Informationen till andelsägarna i det överlåtande fondföre­ taget ska fylla behoven för investerare utan förhandskunskaper om det övertagande fondföretagets särdrag eller verksamhet. Den bör rikta deras uppmärksamhet mot basfakta för investerare i det övertagande fondföretaget och betona att dessa basfakta bör läsas. 
  
 3. 
  
 Informationen till andelsägarna i det övertagande fondföre­ taget bör fokuseras på hur fusionen ska gå till och på dess poten­ tiella konsekvenser för det övertagande fondföretaget. 
  
 ( 
 1 
 ) Se sidan 1 i detta nummer av EUT. 
 Artikel 4 
 Särskilda bestämmelser om innehållet i informationen till andelsägarna 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att den information som enligt artikel 43.3 b i direktiv 2009/65/EG ska lämnas till andelsägarna i det överlåtande fondföretaget också ska omfatta följande: 
  
 a) 
  
 Uppgifter om eventuella skillnader i rättigheter för det över­ låtande fondföretagets andelsägare före respektive efter det att den föreslagna fusionen fått verkan. 
  
 b) 
  
 Om baskfakta för investerare i det överlåtande fondföretaget och det övertagande fondföretaget innehåller olika kategorier samlingsindikatorer för risk- och avkastning, eller pekar på olika väsentliga risker i den åtföljande beskrivningen, en Rice förelse av dessa skillnader. 
  
 c) 
  
 En jämförelse av alla avgifter, arvoden och utgifter för båda fondföretagen, baserat på de belopp som anges i deras res­ pektive basfakta för investerare. 
  
 d) 
  
 Om det överlåtande fondföretaget tillämpar en resultatbase­ rad avgift, en förklaring om hur den kommer att tillämpas fram till den punkt då fusionen får verkan. 
  
 e) 
  
 Om det övertagande fondföretaget tillämpar en resultatbase­ rad avgift, hur denna sedan kommer att tillämpas för att säkerställa en rättvis behandling av de andelsägare som tidi­ gare haft andelar i det överlåtande fondföretaget. 
  
 f) 
  
 I de fall då artikel 46 i direktiv 2009/65/EG tillåter att kost­ nader i samband med förberedandet och genomförandet av en fusion belastar antingen det överlåtande eller det överta­ gande fondföretaget eller någon av deras andelsägare, upp­ gifter om hur dessa kostnader ska fördelas. 
  
 g) 
  
 En förklaring där det anges om det överlåtande fondföreta­ gets förvaltnings- eller investeringsbolag avser att genomföra någon omfördelning av portföljen innan fusionen får verkan. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att den information som enligt artikel 43.3 b i direktiv 2009/65/EG ska lämnas till andelsägarna i det övertagande fondföretaget också innehåller en förklaring där det anges om det övertagande fondföretagets förvaltnings- eller investeringsbolag förväntar sig att fusionen ska ha någon väsent­ lig inverkan på det övertagande fondföretagets portfölj, och om det avser att genomföra någon omfördelning av portföljen antingen före eller efter det att fusionen fått verkan. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att den information som ska till­ handahållas enligt artikel 43.3 c i direktiv 2009/65/EG även omfattar 
  
 a) 
  
 uppgifter om hur eventuella upplupna intäkter i respektive fondföretag ska behandlas, och 
  
 L 176/32 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 b) 
  
 en angivelse av hur den rapport från den oberoende revisorn eller förvaringsinstitutet som avses i artikel 42.3 i direktiv 2009/65/EG kan erhållas. 
  
 4. 
  
 Om villkoren för den föreslagna fusionen omfattar bestäm­ melser om en kontant utbetalning i enlighet med artikel 2.1 p i och ii i direktiv 2009/65/EG ska medlemsstaterna kräva att infor­ mationen till andelsägarna i det överlåtande fondföretaget inne­ håller uppgifter om den föreslagna utbetalningen, inbegripet när och hur det överlåtande fondföretagets andelsägare kommer att erhålla den kontanta utbetalningen. 
  
 5. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att den information som ska till­ handahållas enligt artikel 43.3 d även ska omfatta 
  
 a) 
  
 om det är relevant enligt nationell lagstiftning för det berörda fondföretaget, det förfarande genom vilket andelsägarna kommer att ombes att godkänna fusionsförslaget, och vilka åtgärder som kommer att vidtas för att informera dem om resultatet, 
  
 b) 
  
 uppgifter om varje planerat avbrott i handeln med andelar för att fusionen ska kunna genomföras på ett effektivt sätt, och 
  
 c) 
  
 uppgifter om när fusionen kommer att få verkan i enlighet med artikel 47.1 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 6. 
  
 I de fall då det enskilda fondföretagets nationella lagstiftning föreskriver att fusionsförslaget måste godkännas av andelsägarna ska medlemsstaterna säkerställa att informationen får innehålla en rekommendation från respektive förvaltningsbolag eller från investeringsbolagets styrelse. 
  
 7. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att informationen till andelsä­ garna i det överlåtande fondföretaget omfattar 
  
 a) 
  
 den period då andelsägarna ska kunna fortsätta att teckna och begära inlösen av andelar i det överlåtande fondföretaget, 
  
 b) 
  
 den tidpunkt då de andelsägare som inte utnyttjar sina rät­ tigheter enligt artikel 45.1 i direktiv 2009/65/EG inom den tillämpliga tidsfristen ska kunna utöva sina rättigheter som andelsägare i det övertagande fondföretaget, och 
  
 c) 
  
 en förklaring där det anges att i de fall då fusionsförslaget måste godkännas av andelsägarna i det överlåtande fondfö­ retaget enligt nationell lagstiftning, och förslaget godkänns av den erforderliga majoriteten, ska de andelsägare som röstar mot förslaget eller som inte alls röstar, och som inte utnytt­ jar sina rättigheter enligt artikel 45.1 i direktiv 2009/65/EG inom den tillämpliga tidsfristen, bli andelsägare i det överta­ gande fondföretaget. 
  
 8. Om en sammanfattning av de viktigaste punkterna i fusions­ förslaget tillhandahålls i början av informationsdokumentet måste den innehålla hänvisningar till de delar av informationsdokumen­ tet där ytterligare information finns. 
 Artikel 5 
 Basfakta för investerare 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska se till att en aktuell version av det över­ tagande fondföretagets basfakta för investerare tillhandahålls befintliga andelsägare i det överlåtande fondföretaget. 
  
 2. 
  
 Det övertagande fondföretagets basfakta för investerare ska tillhandahållas befintliga andelsägare i det övertagande fondföre­ taget om dessa basfakta har ändrats i samband med den före­ slagna fusionen. 
  
 Artikel 6 
 Nya andelsägare 
 Mellan det datum då informationsdokumentet enligt artikel 43.1 i direktiv 2009/65/EG tillhandahålls andelsägarna och det datum då fusionen får verkan, ska informationsdokumentet och aktuella basfakta för investerare för det övertagande fondföretaget lämnas till varje person som köper eller tecknar andelar i antingen det överlåtande fondföretaget eller det övertagande fondföretaget eller som begär att få kopior av endera fondföretagets fondbestämmel­ ser, bolagsordning, prospekt eller basfakta för investerare. 
 AVSNITT 2 
 Metod för tillhandahållande av information 
 Artikel 7 
 Metod för tillhandahållande av information till andelsägarna 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska se till att det överlåtande och det över­ tagande fondföretaget tillhandahåller informationen enligt arti­ kel 43.1 i direktiv 2009/65/EG till andelsägarna i pappersform eller via annat varaktigt medium. 
  
 2. 
  
 Om informationen till samtliga eller vissa andelsägare till­ handahålls via annat varaktigt medium än papper ska följande villkor uppfyllas: 
  
 a) 
  
 Tillhandahållandet av information är anpassat till det sam­ manhang där handeln mellan andelsägaren och det överlå­ tande eller övertagande fondföretaget, eller respektive förvaltningsbolag, äger rum eller ska äga rum. 
  
 b) 
  
 Den andelsägare som ska informeras har möjlighet att välja mellan information på papper och information via ett annat varaktigt medium och väljer då uttryckligen ett annat håll­ bart medium än papper. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/33 
  
 3. Vid tillämpning av punkterna 1 och 2 ska tillhandahållan­ det av information i elektronisk form anses vara lämplig för det sammanhang där handeln mellan det överlåtande och det överta­ gande fondföretaget eller deras respektive förvaltningsbolag och andelsägaren äger rum, eller ska äga rum, om det är styrkt att andelsägaren har regelbunden tillgång till Internet. Om andelsä­ garen har lämnat en  
 e-postadress 
  som används i samband med denna handel ska detta betraktas som bevis. 
 KAPITEL III 
 MASTER/FEEDERFONDFÖRETAG 
 AVSNITT 1 
 Avtal och interna uppföranderegler mellan feederfondföretag och masterfondföretag 
 U n d e r a v s n i t t 1 
 I n n e h å l l i a v t a l e t m e l l a n m a s t e r f o n d f ö r e t a g o c h f e e d e r f o n d f ö r e t a g 
 Artikel 8 
 Tillgång till information 
 Medlemsstaterna ska kräva att det avtal mellan masterfondföreta­ get och feederfondföretaget som avses i artikel 60.1 första stycket i direktiv 2009/65/EG innehåller följande bestämmelser om till­ gång till information: 
  
 a) 
  
 Nät och hur masterfondföretaget ska förse feederfondföreta­ get med en kopia av sina fondbestämmelser eller bolagsord­ ning, prospekt och basfakta för investerare eller eventuella ändringar av dessa. 
  
 b) 
  
 När och hur masterfondföretaget ska informera feederfond­ företaget om en delegering av portföljförvaltnings- eller risk­ hanteringsfunktioner till tredje part i enlighet med artikel 13 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 c) 
  
 I förekommande fall, när och hur masterfondföretaget ska tillhandahålla feederfondföretaget interna operativa doku­ ment, såsom dess riskhanteringsprocess och rapporter om regelefterlevnad. 
  
 d) 
  
 Vilka uppgifter om masterfondföretagets brott mot lagar, fondbestämmelser eller bolagsordning och avtalet mellan masterfondföretaget och feederfondföretaget som master­ fondföretaget ska meddela feederfondföretaget samt när och hur detta ska ske. 
  
 e) 
  
 Om feederfondföretaget använder finansiella derivatinstru­ ment för att säkra tillgångar, när och hur masterfondföreta­ get kommer att tillhandahålla feederfondföretaget information om sin faktiska exponering mot finansiella deri­ vatinstrument, så att feederfondföretaget kan beräkna sin egen totala exponering såsom föreskrivs i artikel 58.2 andra stycket led a i direktiv 2009/65/EG. 
  
 f) 
  
 En försäkran om att masterfondföretaget kommer att infor­ mera feederfondföretaget om varje annan överenskommelse om informationsutbyte som ingås med tredje part och, om tillämpligt, när och hur masterfondföretaget kommer att göra dessa överenskommelser tillgängliga för feederfondföretaget. 
  
 Artikel 9 
 Bas för feederfondföretagets investeringar och avyttringar 
 Medlemsstaterna ska kräva att det avtal mellan masterfondföreta­ get och feederfondföretaget som avses i artikel 60.1 första stycket i direktiv 2009/65/EG innehåller följande när det gäller basen för feederfondföretagets investeringar och avyttringar: 
  
 a) 
  
 En förklaring om vilka av masterfondföretagets aktieslag som är tillgängliga för feederfondföretaget att investera i. 
  
 b) 
  
 De avgifter och utgifter som ska belasta feederfondföretaget, och uppgifter om varje rabatt eller återbetalning som mas­ terfondföretaget medger avseende avgifter eller utgifter. 
  
 c) 
  
 Om tillämpligt, villkoren för varje inledande eller senare överföring av apporttillgångar som får göras från feederfond­ företaget till masterfondföretaget. 
  
 Artikel 10 
 Standardåtgärder vid handel 
 Medlemsstaterna ska kräva att det avtal mellan masterfondföreta­ get och feederfondföretaget som avses i artikel 60.1 första stycket i direktiv 2009/65/EG innehåller följande när det gäller standard­ åtgärder vid handel: 
  
 a) 
  
 Samordning av intervaller och tidpunkt för processen för beräkning av fondandelsvärdet och offentliggörandet av andelspriserna. 
  
 b) 
  
 Feederfondföretagets samordning av handelsorder, inbegri­ pet, om tillämpligt, vilken roll fondföretagets ombud för registrering av värdepapper eller annan tredje part ska spela. 
  
 c) 
  
 Om tillämpligt, varje åtgärd som är nödvändig för att ta hän­ syn till att ett av fondföretagen eller båda är börsnoterade eller omfattas av handel på en andrahandsmarknad. 
  
 d) 
  
 Om nödvändigt, andra åtgärder som krävs för att säkerställa att kraven i artikel 60.2 i direktiv 2009/65/EG uppfylls. 
  
 e) 
  
 Om feederfondföretaget och masterfondföretagets andelar är denominerade i olika valutor, basen för omräkning av handelsorder. 
  
 L 176/34 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 f) 
  
 Avvecklingscykler och betalningsuppgifter för köp eller teck­ ning och återköp eller inlösen av andelar i masterfondföreta­ get inbegripet, om parterna överenskommit om detta, villkoren för när masterfondföretaget får avräkna begäran om inlösen genom en överföring av apporttillgångar till feeder­ fondföretaget, i synnerhet i sådana fall som avses i arti­ kel 60.4 och 60.5 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 g) 
  
 Förfaranden som säkerställer att frågor och klagomål från andelsägarna hanteras på lämpligt sätt. 
  
 h) 
  
 Om masterfondföretagets fondbestämmelser eller bolagsord­ ning och prospekt ger det vissa rättigheter eller befogenheter i förhållande till andelsägarna, och masterfondföretaget väl­ jer att begränsa eller avstå från att utöva samtliga eller en del av dessa rättigheter och befogenheter i förhållande till feeder­ fondföretaget, en förklaring om villkoren för detta. 
  
 Artikel 11 
 Händelser som påverkar åtgärder vid handel 
 Medlemsstaterna ska kräva att det avtal mellan masterfondföreta­ get och feederfondföretaget som avses i artikel 60.1 första stycket i direktiv 2009/65/EG innehåller följande när det gäller händelser som påverkar åtgärder vid handel: 
  
 a) 
  
 När och hur endera fondföretaget ska anmäla tillfälligt avbrott och återupptagande av återköp, inlösen, köp eller teckning av andelar i det fondföretaget. 
  
 b) 
  
 Åtgärder för att anmäla och åtgärda prissättningsfel i masterfondföretaget. 
  
 Artikel 12 
 Standardåtgärder för revisionsberättelsen 
 Artikel 13 
 Ändringar av stående arrangemang 
 Medlemsstaterna ska kräva att det avtal mellan masterfondföreta­ get och feederfondföretaget som avses i artikel 60.1 första stycket i direktiv 2009/65/EG innehåller följande när det gäller ändringar av stående arrangemang: 
  
 a) 
  
 När och hur masterfondföretaget ska meddela föreslagna och genomförda ändringar av fondbestämmelser eller bolagsord­ ning, prospekt och basfakta för investerare, om dessa upp­ gifter skiljer sig från de standardarrangemang för underrättelser till andelsägarna som fastställs i masterfondfö­ retagets fondbestämmelser, bolagsordning eller prospekt. 
  
 b) 
  
 När och hur masterfondföretaget ska meddela en planerad eller föreslagen likvidation, fusion eller delning. 
  
 c) 
  
 När och hur respektive fondföretag ska meddela att det har upphört eller kommer att upphöra att uppfylla kraven för att räknas som feederfondföretag respektive masterfondföretag. 
  
 d) 
  
 När och hur respektive fondföretag ska meddela att det avser att ersätta sitt förvaltningsbolag, sitt förvaringsinstitut, sin revisor eller eventuell tredje part som har fått i uppdrag att utföra portföljförvaltnings- eller riskhanteringsfunktioner. 
  
 e) 
  
 När och hur masterfondföretaget ska anmäla andra ändringar av stående arrangemang. 
  
 Artikel 14 
 Lagval 
 Medlemsstaterna ska kräva att det avtal mellan masterfondföreta­ get och feederfondföretaget som avses i artikel 60.1 första stycket i direktiv 2009/65/EG innehåller följande när det gäller standard­ åtgärder för revisionsberättelsen: 
  
 a) 
  
 Om feederfondföretaget och masterfondföretaget har samma räkenskapsår, samordningen av sammanställningen av deras periodiska rapporter. 
  
 b) 
  
 Om feederfondföretaget och masterfondföretaget har olika räkenskapsår, åtgärder som innebär att feederfondföretaget får all den information från masterfondföretaget som det behöver för att kunna sammanställa sina periodiska rappor­ ter i tid och som säkerställer att masterfondföretagets revisor kan upprätta en särskild rapport med feederfondföretagets slutdatum i enlighet med artikel 62.2 första stycket i direktiv 2009/65/EG. 
  
 1. 
  
 Om feederfondföretaget och masterfondföretaget är etable­ rade i samma medlemsstat ska medlemsstaterna se till att det avtal mellan masterfondföretaget och feederfondföretaget som avses i artikel 60.1 första stycket i direktiv 2009/65/EG föreskriver att lagstiftningen i den medlemsstaten ska tillämpas på avtalet och att bägge parter godkänner att domstolarna i den medlemsstaten är exklusivt behöriga. 
  
 2. 
  
 Om feederfondföretaget och masterfondföretaget är etable­ rade i olika medlemsstater ska medlemsstaterna se till att det avtal mellan masterfondföretaget och feederfondföretaget som avses i artikel 60.1 första stycket i direktiv 2009/65/EG föreskriver att det antingen är lagstiftningen i den medlemsstat där feederfond­ företaget är etablerat eller lagstiftningen i den medlemsstat där masterfondföretaget är etablerat som ska tillämpas och att båda parter godkänner att domstolarna i den medlemsstat vars lagstift­ ning de har föreskrivit som tillämplig på avtalet ska vara exklu­ sivt behöriga. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/35 
  
 U n d e r a v s n i t t 2 
 I n n e h å l l e t i d e i n t e r n a u p p f ö r a n d e r e g l e r n a 
 Artikel 15 
 Intressekonflikter 
 Medlemsstaterna ska se till att förvaltningsbolagets interna upp­ föranderegler enligt artikel 60.1 tredje stycket i direktiv 2009/65/EG ska omfatta lämpliga åtgärder för att minska sådana intressekonflikter som kan uppstå mellan feederfondföretaget och masterfondföretaget, eller mellan feederfondföretaget och andra andelsägare i masterfondföretaget, i den mån som dessa inte åtgärdas tillräckligt genom de åtgärder som förvaltningsbolaget vidtar för att uppfylla kraven i artiklarna 12.1 b och 14.1 d i direktiv 2009/65/EG och kapitel III i kommissionens direktiv 2010/43/EU av den 1 juli 2010 om genomförande av Europapar­ lamentets och rådets direktiv 2009/65/EG när det gäller organi­ satoriska krav, intressekonflikter, uppföranderegler, riskhantering och innehållet i avtalet mellan ett förvaringsinstitut och ett förvaltningsbolag ( 
 1 
 ). 
 Artikel 16 
 Bas för feederfondföretagets investeringar och avyttringar 
 Medlemsstaterna ska se till att förvaltningsbolagets interna upp­ föranderegler enligt artikel 60.1 tredje stycket i direktiv 2009/65/EG innehåller minst följande med avseende på basen för feederfondföretagets investeringar och avyttringar: 
  
 a) 
  
 En förklaring där det anges vilka av masterfondföretagets aktieslag som är tillgängliga för feederfondföretaget att inves­ tera i. 
  
 b) 
  
 Vilka avgifter och utgifter som ska belasta feederfondföreta­ get, och uppgifter om varje rabatt eller retrocession som avser avgifter eller utgifter från masterfondföretaget. 
  
 c) 
  
 Om tillämpligt, villkoren för varje inledande eller senare överföring av apporttillgångar som får göras från feederfond­ företaget till masterfondföretaget. 
  
 Artikel 17 
 Standardåtgärder vid handel 
 Medlemsstaterna ska se till att förvaltningsbolagets interna upp­ föranderegler enligt artikel 60.1 tredje stycket i direktiv 2009/65/EG innehåller minst följande med avseende på åtgärder vid handel: 
  
 a) 
  
 Samordning av intervaller och tidpunkt för processen för beräkningen av fondandelsvärdet och offentliggörandet av andelspriserna. 
  
 b) 
  
 Feederfondföretagets samordning av handelsorder inbegripet, om tillämpligt, vilken roll fondföretagets ombud för regist­ rering av värdepapper eller annan tredje part ska spela. 
  
 ( 
 1 
 ) Se sidan 42 i detta nummer av EUT. 
  
 c) 
  
 Om tillämpligt, varje åtgärd som är nödvändig för att ta hän­ syn till att ett av fondföretagen eller båda är börsnoterade eller omfattas av handel på en andrahandsmarknad. 
  
 d) 
  
 Åtgärder som krävs för att säkerställa att kraven i artikel 60.2 i direktiv 2009/65/EG uppfylls. 
  
 e) 
  
 Om feederfondföretagets och masterfondföretagets andelar är denominerade i olika valutor, basen för omräkning av handelsorder. 
  
 f) 
  
 Avvecklingscykler och betalningsuppgifter för köp och inlö­ sen av andelar i masterfondföretaget inbegripet, om parterna överenskommit om detta, villkoren för när masterfondföre­ taget får avräkna begäran om inlösen genom en överföring av apporttillgångar till feederfondföretaget, i synnerhet i sådana fall som avses i artikel 60.4 och 60.5 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 g) 
  
 Om masterfondföretagets fondbestämmelser eller bolagsord­ ning och prospekt ger det vissa rättigheter eller befogenheter i förhållande till andelsägarna, och masterfondföretaget väl­ jer att begränsa eller avstå från att utöva samtliga eller en del av dessa rättigheter och befogenheter i förhållande till feeder­ fondföretaget, en förklaring om villkoren för detta. 
  
 Artikel 18 
 Händelser som påverkar åtgärder vid handel 
 Medlemsstaterna ska se till att förvaltningsbolagets interna upp­ föranderegler enligt artikel 60.1 tredje stycket i direktiv 2009/65/EG innehåller minst följande med avseende på händel­ ser som påverkar åtgärder vid handel: 
  
 a) 
  
 När och hur respektive fondföretag ska meddela tillfälligt avbrott och återupptagande av återköp, inlösen eller teckning av andelar i fondföretag. 
  
 b) 
  
 Åtgärder för att anmäla och åtgärda prissättningsfel i masterfondföretaget. 
  
 Artikel 19 
 Standardåtgärder för revisionsberättelsen 
 Medlemsstaterna ska se till att förvaltningsbolagets interna upp­ föranderegler enligt artikel 60.1 tredje stycket i direktiv 2009/65/EG innehåller minst följande med avseende på standard­ åtgärder för revisionsberättelsen: 
  
 a) 
  
 Om feederfondföretaget och masterfondföretaget har samma räkenskapsår, samordningen av sammanställningen av deras periodiska rapporter. 
  
 L 176/36 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 b) 
  
 Om feederfondföretaget och masterfondföretaget har olika räkenskapsår, åtgärder som innebär att masterfondföretaget får all information från feederfondföretaget som det behöver för att kunna sammanställa sina periodiska rapporter i tid och som säkerställer att masterfondföretagets revisor kan upprätta en särskild rapport med feederfondföretagets slut­ datum i enlighet med artikel 62.2 första stycket i direktiv 2009/65/EG. 
  
 AVSNITT 2 
 Likvidation, fusion eller delning av masterfondföretag 
 U n d e r a v s n i t t 1 
 F ö r f a r a n d e n v i d l i v k v i d a t i o n 
 Artikel 20 
 Ansökan om godkännande 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att feederfondföretaget lämnar följande till sina behöriga myndigheter senast två månader efter det datum då masterfondföretaget informerat det om sitt bin­ dande likvidationsbeslut: 
  
 a) 
  
 Om feederfondföretaget avser att investera minst 85 % av sina tillgångar i andelar i ett annat masterfondföretag i enlig­ het med artikel 60.4 a i direktiv 2009/65/EG: 
  
 i) 
  
 Feederfondföretagets ansökan om godkännande av den investeringen. 
  
 ii) 
  
 Feederfondföretagets ansökan om godkännande av de föreslagna ändringarna av sina fondbestämmelser eller sin bolagsordning. 
  
 iii) 
  
 Ändringar av feederfondföretagets prospekt och basfakta för investerare i enlighet med artiklarna 74 och 82 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 iv) 
  
 Övriga dokument som krävs enligt artikel 59.3 i direk­ tiv 2009/65/EG. 
  
 b) 
  
 Om feederfondföretaget avser att omvandlas till ett fondfö­ retag som inte är ett feederfondföretag i enlighet med arti­ kel 60.4 b i direktiv 2009/65/EG. 
  
 i) 
  
 Feederfondföretagets ansökan om godkännande av de föreslagna ändringarna av sina fondbestämmelser eller sin bolagsordning. 
  
 ii) 
  
 Ändringar av feederfondföretagets prospekt och basfakta för investerare i enlighet med artiklarna 74 och 82 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 c) 
  
 Om feederfondföretaget avser att likvideras, en anmälan av denna avsikt. 
  
 2. 
  
 Om masterfondföretaget informerat feederfondföretaget om sitt bindande likvidationsbeslut mer än fem månader före det datum då likvidationen kommer att inledas, ska feederfondföre­ taget, med avvikelse från punkt 1, till de behöriga myndigheterna lämna sin ansökan eller anmälan i enlighet med ett av leden a, b eller c i punkt 1 senast tre månader före det datumet. 
  
 3. 
  
 Feederfondföretaget ska informera sina andelsägare om sin avsikt att likvideras utan onödigt dröjsmål. 
  
 Artikel 21 
 Godkännande 
  
 1. 
  
 Feederfondföretaget ska informeras inom 15 arbetsdagar från det att alla dokument som avses i artikel 20.1 a eller b inkom­ mit, om huruvida de behöriga myndigheterna har beviljat de god­ kännanden som krävs. 
  
 2. 
  
 När feederfondföretaget får de behöriga myndigheternas godkännande enligt punkt 1 ska feederfondföretaget informera masterfondföretaget om detta. 
  
 3. 
  
 Feederfondföretaget ska vidta de åtgärder som är nödvän­ diga för att uppfylla kraven i artikel 64 i direktiv 2009/65/EG sna­ rast möjligt efter det att de behöriga myndigheterna har beviljat de nödvändiga godkännandena enligt artikel 20.1 a i detta direktiv. 
  
 4. 
  
 Om behållningen från likvidationen av masterfondföretaget ska betalas ut före det datum då feederfondföretaget avser att börja investera i antingen ett annat masterfondföretag enligt arti­ kel 20.1 a eller i enlighet med sina nya investeringsmål eller sin nya investeringspolicy enligt artikel 20.1 b, ska feederfondföreta­ gets behöriga myndigheter bevilja godkännande enligt följande villkor: 
  
 a) 
  
 Feederfondföretaget ska erhålla behållningen från likvidationen 
  
 i) 
  
 kontant, eller 
  
 ii) 
  
 en del eller hela behållningen som överföring av apport­ tillgångar, om feederfondföretaget så önskar och om avtalet mellan feederfondföretaget och masterfondföre­ taget eller de interna uppförandereglerna och det bin­ dande likvidationsbeslutet föreskriver detta. 
  
 b) 
  
 Kontanter som innehas eller erhålls i enlighet med den här punkten får endast återinvesteras för en effektiv likviditets­ förvaltning före det datum då feederfondföretaget ska börja investera i antingen ett annat masterfondföretag eller i enlig­ het med sina nya investeringsmål och sin nya investeringspolicy. 
  
 Om första stycket led a.ii är tillämpligt, får feederfondföretaget realisera varje del av de överförda apporttillgångarna mot kontan­ ter vid varje tidpunkt. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/37 
  
 U n d e r a v s n i t t 2 
 F ö r f a r a n d e n v i d f u s i o n e l l e r d e l n i n g 
 Artikel 22 
 Ansökan om godkännande 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att feederfondföretaget lämnar följande till sina behöriga myndigheter senast en månad efter det datum då feederfondföretaget informerades om den planerade fusionen eller delningen i enlighet med artikel 60.5 andra stycket i direktiv 2009/65/EG: 
  
 a) 
  
 Om feederfondföretaget planerar att fortsätta som feeder­ fondföretag till samma masterfondföretag: 
  
 i) 
  
 Feederfondföretagets ansökan om godkännande av detta. 
  
 ii) 
  
 Om tillämpligt, feederfondföretagets ansökan om god­ kännande av de föreslagna ändringarna av sina fondbe­ stämmelser eller sin bolagsordning. 
  
 iii) 
  
 Om tillämpligt, ändringar av feederfondföretagets pro­ spekt och basfakta för investerare i enlighet med artik­ larna 74 respektive 82 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 b) 
  
 Om feederfondföretaget avser att bli ett feederfondföretag till ett annat masterfondföretag som blir resultatet av den före­ slagna fusionen eller delningen av masterfondföretaget, eller om feederfondföretaget avser att investera minst 85 % av sina tillgångar i andelar i ett annat masterfondföretag som inte blir resultatet av fusionen eller delningen: 
  
 i) 
  
 Feederfondföretagets ansökan om godkännande av den investeringen. 
  
 ii) 
  
 Feederfondföretagets ansökan om godkännande av de föreslagna ändringarna av sina fondbestämmelser eller sin bolagsordning. 
  
 iii) 
  
 Ändringar av feederfondföretagets prospekt och basfakta för investerare i enlighet med artiklarna 74 respektive 82 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 iv) 
  
 Övriga dokument som krävs enligt artikel 59.3 i direk­ tiv 2009/65/EG. 
  
 c) 
  
 Om ett feederfondföretag avser att omvandlas till ett fondfö­ retag som inte är ett feederfondföretag enligt artikel 60.4 b i direktiv 2009/65/EG: 
  
 i) 
  
 Feederfondföretagets ansökan om godkännande av de föreslagna ändringarna av sina fondbestämmelser eller sin bolagsordning. 
  
 ii) 
  
 Ändringar av feederfondföretagets prospekt och basfakta för investerare i enlighet med artiklarna 74 respektive 82 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 d) 
  
 Om feederfondföretaget avser att likvideras, en anmälan av denna avsikt. 
  
 2. För tillämpningen av artikel 23.1 a och b bör följande beaktas: 
 Uttrycket fortsätta som feederfondföretag till samma master­ fondföretag avser följande fall: 
  
 a) 
  
 Masterfondföretaget är övertagande fondföretag i en föresla­ gen fusion. 
  
 b) 
  
 Masterfondföretaget kommer att fortsätta i allt väsentligt oförändrat som ett av de fondföretag som blir resultatet av en föreslagen delning. 
  
 Uttrycket bli ett feederfondföretag till ett annat masterfondföre­ tag som blir resultatet av den föreslagna fusionen eller delningen av masterfondföretaget avser följande fall: 
  
 a) 
  
 Masterfondföretaget är överlåtande fondföretag och feeder­ fondföretaget blir till följd av fusionen andelsägare i det över­ tagande fondföretaget. 
  
 b) 
  
 Feederfondföretaget blir till följd av en delning andelsägare i ett fondföretag som i allt väsentligt är ett annat än masterfondföretaget. 
  
 3. 
  
 Om masterfondföretaget försett feederfondföretaget med den information som avses i eller är jämförbar med artikel 43 i direktiv 2009/65/EG mer än fyra månader före den dag då fusio­ nen eller delningen planeras få verkan, ska feederfondföretaget, med avvikelse från punkt 1, till sina behöriga myndigheter lämna sin ansökan eller anmälan i enlighet med ett av leden 1  
  
 a–d 
  i denna artikel senast tre månader före det datum då fusionen eller delningen av masterfondföretaget planeras få verkan. 
  
 4. 
  
 Feederfondföretaget ska utan onödigt dröjsmål informera sina andelsägare och masterfondföretaget om sin avsikt att likvideras. 
  
 Artikel 23 
 Godkännande 
  
 1. 
  
 Feederfondföretaget ska informeras inom 15 arbetsdagar från det att alla de dokument som avses i artikel 22.1  
  
 a–c 
  inkom­ mit, oavsett om de behöriga myndigheterna har beviljat de god­ kännanden som krävs. 
  
 2. 
  
 När feederfondföretaget har mottagit de behöriga myndig­ heternas godkännande enligt punkt 1 ska feederfondföretaget informera masterfondföretaget om detta. 
  
 3. 
  
 När feederfondföretaget har informerats om att de behöriga myndigheterna har beviljat de nödvändiga godkännandena enligt artikel 22.1 b i detta direktiv, ska feederfondföretaget utan onö­ digt dröjsmål vidta de åtgärder som är nödvändiga för att upp­ fylla kraven i artikel 64 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 4. 
  
 I de fall som avses i artikel 22.1 b och c i detta direktiv ska feederfondföretaget utöva rätten att begära återköp och inlösen av sina andelar i masterfondföretaget i enlighet med artikel 60.5 tredje stycket och artikel 45.1 i direktiv 2009/65/EG, om de behö­ riga myndigheterna för feederfondföretaget inte har beviljat de godkännanden som krävs enligt artikel 22.1 i detta direktiv senast 
  
 L 176/38 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 den arbetsdag som föregår den sista dag då feederfondföretaget kan begära återköp eller inlösen av sina andelar i masterfondfö­ retaget innan fusionen eller delningen verkställs. 
 Feederfondföretaget ska också utöva denna rätt för att säkerställa att dess egna andelsägares rätt att begära återköp eller inlösen av sina andelar i feederfondföretaget i enlighet med artikel 64.1 d i direktiv 2009/65/EG inte påverkas. 
 Innan feederfondföretaget utövar sin rätt enligt första stycket ska det överväga tillgängliga alternativa lösningar som kan bidra till att undvika eller minska transaktionskostnader eller andra nega­ tiva effekter för dess egna andelsägare. 
 5. Om feederfondföretaget begär att dess andelar i masterfond­ företaget ska återköpas eller lösas in ska det erhålla antingen 
  
 a) 
  
 behållningen från återköpet eller inlösen i kontanter, eller 
  
 b) 
  
 en del av eller hela behållningen från återköpet eller inlösen i form av en överföring av apporttillgångar, om feederfondfö­ retaget så önskar och om detta föreskrivs i avtalet mellan feederfondföretaget och masterfondföretaget. 
  
 Om första stycket led b tillämpas, får feederfondföretaget reali­ sera varje del av de överförda apporttillgångarna mot kontanter vid varje tidpunkt. 
 6. Feederfondföretagets behöriga myndigheter ska bevilja god­ kännande under förutsättning att alla kontanter som erhålls i enlighet med punkt 5 endast får återinvesteras för en effektiv lik­ viditetsförvaltning före det datum då feederfondföretaget ska börja investera i antingen ett annat masterfondföretag eller i enlig­ het med sina nya investeringsmål och sin nya investeringspolicy. 
 AVSNITT 3 
 Förvaringsinstitut och revisorer 
 U n d e r a v s n i t t 1 
 F ö r v a r i n g s i n s t i t u t 
 Artikel 24 
 Innehåll i avtalet om informationsutbyte mellan förvaringsinstitut 
 Det avtal om informationsutbyte mellan masterfondföretagets förvaringsinstitut och feederfondföretagets förvaringsinstitut som avses i artikel 61.1 i direktiv 2009/65/EG ska innehålla följande: 
  
 a) 
  
 Angivelse av vilka dokument och informationskategorier som rutinmässigt ska utbytas mellan de båda förvaringsinsti­ tuten och huruvida förvaringsinstituten ska förse varandra med sådan information eller sådana dokument eller om detta ska tillhandahållas på begäran. 
  
 b) 
  
 När och hur som masterfondföretagets revisor ska överföra information till feederfondföretagets revisor, inklusive even­ tuella tillämpliga tidsfrister. 
  
 c) 
  
 Samordningen av de båda förvaringsinstitutens deltagande, i den utsträckning som detta är lämpligt med tanke på deras respektive förpliktelser enligt nationell lagstiftning, när det gäller operativa frågor inbegripet 
  
 i) 
  
 förfarandet för att beräkna fondandelsvärdet för vart och ett av fondföretagen, inbegripet eventuella ändamålsen­ liga åtgärder som skyddar mot utnyttjande av tidszons­ skillnader mellan olika marknader ( 
  
 market timing 
 ) i enlighet med artikel 60.2 i direktiv 2009/65/EG, och 
  
 ii) 
  
 behandlingen av instruktioner från feederfondföretaget om att köpa, teckna eller begära återköp eller inlösen av andelar i masterfondföretaget samt avvecklingen av sådana transaktioner, inklusive åtgärder för att överföra apporttillgångar. 
  
 d) 
  
 Samordningen av förfarandena vid räkenskapsårets slut. 
  
 e) 
  
 Vilka uppgifter om masterfondföretagets överträdelser av lag­ stiftning och fondbestämmelser eller bolagsordning som masterfondföretagets förvaringsinstitut ska lämna till feeder­ fondföretagets förvaringsinstitut samt när och hur dessa ska tillhandahållas. 
  
 f) 
  
 Förfarandet för hantering av en begäran om bistånd från det ena förvaringsinstitutet till det andra. 
  
 g) 
  
 Angivelse av särskilda oförutsebara händelser som bör anmä­ las av ett förvaringsinstitut till ett annat på ad  
  
 hoc-basis, 
  samt när och hur detta ska göras. 
 Artikel 25 
 Lagval 
  
 1. 
  
 När feederfondföretaget och masterfondföretaget har slutit ett avtal i enlighet med artikel 60.1 i direktiv 2009/65/EG ska medlemsstaterna se till att avtalet mellan masterfondföretagets och feederfondföretagets förvaringsinstitut föreskriver att den medlemsstats lagstiftning som är tillämplig på det avtalet enligt artikel 14 i detta direktiv även ska tillämpas på avtalet om infor­ mationsutbyte mellan de båda förvaringsinstituten och att båda förvaringsinstituten godkänner att domstolarna i den medlems­ staten är exklusivt behöriga. 
  
 2. 
  
 Om avtalet mellan feederfondföretaget och masterfondfö­ retaget har ersatts av interna uppföranderegler enligt artikel 60.1 tredje stycket i direktivet 2009/65/EG ska medlemsstaterna se till att avtalet mellan masterfondföretagets och feederfondföretagets revisorer föreskriver att det är antingen lagstiftningen i den med­ lemsstat där feederfondföretaget är etablerat eller, om en annan, lagstiftningen i den medlemsstat där masterfondföretaget är eta­ blerat som ska tillämpas på avtalet om informationsutbyte mel­ lan de båda revisorerna, och att båda revisorerna godkänner att domstolarna i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig på avtalet om informationsutbyte är exklusivt behöriga. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/39 
  
 Artikel 26 
 Rapportering av masterfondföretagets förvaringsinstitut om oegentligheter 
 De oegentligheter enligt artikel 61.2 i direktiv 2009/65/EG som masterfondföretagets förvaringsinstitut upptäcker i samband med utförande av sina uppgifter enligt nationell lagstiftning och som kan få negativa återverkningar på feederfondföretaget ska inne­ fatta men inte begränsas till 
  
 a) 
  
 fel i beräkningen av fondandelsvärdet för masterfondföretaget, 
  
 b) 
  
 fel i transaktioner för eller avveckling av köp, teckning eller begäran om återköp eller inlösen av andelar i masterfondfö­ retaget som görs av feederfondföretaget, 
  
 c) 
  
 fel i betalningen eller kapitaliseringen av inkomster från mas­ terfondföretaget, eller i beräkningen av relaterade källskatter, 
  
 d) 
  
 överträdelser av masterfondföretagets investeringsmål, inves­ teringspolicy eller investeringsstrategi, enligt beskrivningen i dess fondbestämmelser, prospekt eller basfakta för investe­ rare, och 
  
 e) 
  
 överträdelser av investerings- och lånegränser enligt nationell lagstiftning eller fondbestämmelser, bolagsordning, prospekt eller basfakta för investerare. 
  
 e) 
  
 Angivelse av vilka ärenden som ska behandlas som oegent­ ligheter redovisade i revisionsberättelsen från masterfondfö­ retagets revisor för de syften som avses i artikel 62.2 andra stycket i direktiv 2009/65/EG. 
  
 f) 
  
 När och hur man ska hantera en begäran om bistånd från en revisor till en annan, inklusive förfrågningar om ytterligare information om oegentligheter som redovisas i revisionsbe­ rättelsen från masterfondföretagets revisor. 
  
 2. 
  
 Det avtal som avses i punkt 1 ska innehålla bestämmelser om utarbetandet av revisionsberättelser enligt artiklarna 62.2 och 73 i direktiv 2009/65/EG samt ange när och hur masterfond­ företagets revisionsberättelse och dess utkast ska lämnas till feederfondföretagets revisor. 
  
 3. 
  
 När feederfondföretagets och masterfondföretagets räken­ skapsår har olika slutdatum ska det avtal som avses i punkt 1 fast­ ställa när och hur masterfondföretagets revisor ska upprätta den särskilda rapport som krävs enligt artikel 62.2 första stycket i direktiv 2009/65/EG och lämna denna rapport och dess utkast till feederfondföretagets revisor. 
  
 U n d e r a v s n i t t 2 
 R e v i s o r e r 
 Artikel 27 
 Avtal om informationsutbyte mellan revisorer 
 1. Det avtal om informationsutbyte mellan masterfondföreta­ gets revisor och feederfondföretagets revisor som avses i arti­ kel 62.1 i direktiv 2009/65/EG ska innehålla följande: 
  
 a) 
  
 Angivelse av vilka dokument och informationskategorier som rutinmässigt ska utbytas mellan de båda revisorerna. 
  
 b) 
  
 Om den information eller de dokument som avses i punkt a ska tillhandahållas en revisor av en annan eller göras tillgäng­ lig på begäran. 
  
 c) 
  
 När och hur, inklusive eventuella tillämpliga tidsfrister, som masterfondföretagets revisor ska överföra information till feederfondföretagets revisor. 
  
 d) 
  
 Samordningen av de båda revisorernas deltagande i respek­ tive fondföretags förfaranden vid räkenskapsårets slut. 
  
 Artikel 28 
 Lagval 
  
 1. 
  
 Om feederfondföretaget och masterfondföretaget har slutit ett avtal i enlighet med artikel 60.1 i direktiv 2009/65/EG ska medlemsstaterna se till att avtalet mellan masterfondföretaget och feederfondföretaget föreskriver att det är den medlemsstats lag­ stiftning som är tillämplig på det avtalet i enlighet med artikel 14 i detta direktiv som även ska tillämpas på avtalet om informa­ tionsutbyte mellan de båda revisorerna och att båda revisorerna godkänner att domstolarna i den medlemsstaten är exklusivt behörig. 
  
 2. 
  
 Om avtalet mellan feederfondföretaget och masterfondfö­ retaget har ersatts av interna uppföranderegler enligt artikel 60.1 tredje stycket i direktivet 2009/65/EG ska medlemsstaterna se till att avtalet mellan masterfondföretagets och feederfondföretagets revisorer föreskriver att det är antingen lagstiftningen i den med­ lemsstat där feederfondföretaget är etablerat eller, om en annan, lagstiftningen i den medlemsstat där masterfondföretaget är eta­ blerat som ska tillämpas på avtalet om informationsutbyte mel­ lan de båda revisorerna, och att båda revisorerna godkänner att domstolarna i den medlemsstat vars lagstiftning är tillämplig på avtalet om informationsutbyte är exklusivt behörigt. 
  
 L 176/40 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 AVSNITT 4 
 Hur information ska lämnas till andelsägarna 
 Artikel 29 
 Hur information ska lämnas till andelsägarna 
 Medlemsstaterna ska se till att feederfondföretagen tillhandahål­ ler andelsägarna informationen i enlighet med artikel 64.1 i direk­ tiv 2009/65/EG på det sätt som föreskrivs i artikel 7 i detta direktiv. 
 KAPITEL IV 
 ANMÄLNINGSFÖRFARANDE 
 Artikel 30 
 Omfattningen på den information som ska tillhandahållas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 91.3 i direktiv 2009/65/EG 
 1. Medlemsstaterna ska se till att följande kategorier informa­ tion om tillämpliga lagar och andra författningar görs tillgängliga i enlighet med artikel 91.3 i direktiv 2009/65/EG: 
  
 a) 
  
 Definitionen av begreppet marknadsföring av andelar i fond­ företag eller motsvarande juridiskt begrepp antingen som det formuleras i nationell lagstiftning eller som det utveck­ lats i praxis. 
  
 b) 
  
 Krav på innehåll, format och sätt att presentera marknadsfö­ ringskommunikation, inklusive alla obligatoriska varningar och begränsningar av användningen av vissa ord eller fraser. 
  
 c) 
  
 Utan att det påverkar tillämpningen av kapitel IX i direktiv 2009/65/EG, uppgifter om all ytterligare information som ska redovisas för investerarna. 
  
 d) 
  
 Uppgifter om alla undantag från bestämmelser eller krav avseende arrangemang för marknadsföring som i den med­ lemsstaten är tillämpliga på vissa fondföretag, vissa av fond­ företagens aktieslag eller vissa kategorier investerare. 
  
 e) 
  
 Krav avseende rapportering eller överföring av information till de behöriga myndigheterna i den medlemsstaten och för­ farandet för att inkomma med uppdaterade versioner av de dokument som krävs. 
  
 f) 
  
 Krav avseende avgifter eller andra belopp som ska betalas till de behöriga myndigheterna eller annan ansvarig myndighet i den medlemsstaten, antingen när marknadsföringen inleds eller periodiskt därefter. 
  
 g) 
  
 Krav avseende de åtgärder som ska vidtas för andelsägarnas räkning enligt artikel 92 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 h) 
  
 Villkor för när marknadsföringen av andelar i ett fondföretag i den medlemsstaten avslutas av ett fondföretag som är belä­ get i en annan medlemsstat. 
  
 i) 
  
 Detaljerade uppgifter om innehållet i den information som enligt medlemsstatens krav ska ingå i del B i den skriftliga anmälan som avses i artikel 1 i kommissionens förordning (EU) nr 584/2010 av den 1 juli 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG när det gäller form och innehåll i den skriftliga anmälan och fondfö­ retagsanmälan, användning av elektronisk kommunikation mellan behöriga myndigheter vid anmälan, och förfaranden för kontroller och utredningar på plats samt informationsut­ byte mellan behöriga myndigheter ( 
  
 1 
 ). 
  
 j) 
  
 Den elektroniska adress  
  
 (e-postadress) 
  som utsetts för de syf­ ten som avses i artikel 32. 
 2. Medlemsstaterna ska ge den information som anges i punkt 1 i form av en skriftlig redogörelse, eller en kombination av en skriftlig redogörelse och ett antal hänvisningar eller länkar till källdokument. 
 Artikel 31 
 Tillgång till dokument för fondföretagets värdmedlemsstat 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna ska kräva att fondföretagen ser till att en elektronisk kopia av varje dokument som anges i artikel 93.2 i direktiv 2009/65/EG finns tillgänglig på fondföretagets webb­ plats, eller annan webbplats som anges av fondföretaget i den skriftliga anmälan som lämnas i enlighet artikel 93.1 i direktiv 2009/65/EG eller eventuella uppdateringar av denna. Alla doku­ ment som tillhandahålls på en webbplats ska tillhandahållas i ett vedertaget elektroniskt format. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska ålägga fondföretag att se till att fond­ företagets värdmedlemsstat har tillgång till den webbplats som avses i punkt 1. 
  
 Artikel 32 
 Uppdateringar av dokument 
  
 1. 
  
 De behöriga myndigheter ska ange en  
  
 e-postadress 
  för mot­ tagande av anmälningar om uppdateringar och ändringar av de dokument som avses i artikel 93.2 i direktiv 2009/65/EG, i enlig­ het med artikel 93.7 i det direktivet. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna ska tillåta att fondföretag anmäler alla uppdateringar eller ändringar av de dokument som avses i arti­ kel 93.2 i direktiv 2009/65/EG, i enlighet med artikel 93.7 i direk­ tiv 2009/65/EG, per  
  
 e-post 
  till den  
 e-postadress 
  som avses i punkt 1. 
 ( 
 1 
 ) Se sidan 16 i detta nummer av EUT. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/41 
  
 E-postmeddelanden 
  för anmälan av sådana uppdateringar eller ändringar får antingen beskriva den uppdatering eller ändring som har gjorts eller innehålla en ny version av det berörda doku­ mentet som bilaga. 
 3. Medlemsstaterna ska kräva att sådana dokument som bifo­ gas ett  
 e-postmeddelande 
  enligt punkt 2 ska tillhandahållas av fondföretaget i ett vedertaget elektroniskt format. 
 Artikel 33 
 Utveckling av gemensamma databehandlingssystem 
  
 1. 
  
 För att de behöriga myndigheterna i fondföretagens värd­ medlemsstater enklare ska få tillgång till information eller doku­ ment enligt artikel 93.1, 93.2 och 93.3 i direktiv 2009/65/EG, för tillämpningen av artikel 93.7 i det direktivet, får de behöriga myn­ digheterna i medlemsstaterna samordna införandet av sofistike­ rade system för elektronisk databehandling och centrala lagringssystem som är gemensamma för alla medlemsstater. 
  
 2. 
  
 Den samordning mellan medlemsstaterna som avses i punkt 1 ska ske i europeiska värdepapperstillsynskommittén. 
  
 KAPITEL V 
 SLUTBESTÄMMELSER 
 Artikel 34 
 Införlivande 
 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra för­ fattningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 30 juni 2011. 
 Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2013 sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvän­ diga för att följa artiklarna 7 och 29. 
 De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över bestäm­ melserna och detta direktiv. 
 När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. 
 2. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. 
 Artikel 35 
 Ikraftträdande 
 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i  
 Europeiska unionens officiella tidning 
 . 
 Artikel 36 
 Adressater 
 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. 
 Utfärdat i Bryssel den 1 juli 2010. 
 På kommissionens vägnar 
 José Manuel BARROSO 
 Ordförande 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/1 
  
 II 
  
 (Icke-lagstiftningsakter) 
  
 FÖRORDNINGAR 
 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 583/2010 av den 1 juli 2010 
 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG rörande basfakta för investerare och villkor som ska uppfyllas när faktablad med basfakta för investerare eller prospekt tillhandahålls på annat varaktigt medium än papper eller på en webbplats 
 (Text av betydelse för EES) 
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, 
 med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ( 
 1 
 ), särskilt artik­ larna 75.4, 78.7 och 81.2, och 
 av följande skäl: 
  
 (1) 
  
 I direktiv 2009/65/EG anges de huvudprinciper som bör följas vid utformning och tillhandahållande av basfakta för investerare, inklusive villkor för form och presentation, syften, väsentliga uppgifter som ska meddelas, vem som ska lämna uppgifter till vem och på vilket sätt. Detaljer om innehåll och form har utelämnats för att utformas som genomförandebestämmelser, som bör vara så detaljerade att investerare tillförsäkras de uppgifter de behöver för spe­ cifika fondstrukturer. 
  
 (2) 
  
 Valet av förordning motiveras av att bara denna reglerings­ form kan garantera en harmonisering av uttömmande bas­ fakta för investerare. Dessutom kommer ett faktablad med basfakta för investerare att bli mer effektivt, om alla medlemsstater har samma krav på det. Alla aktörer bör 
  
 ( 
 1 
 )  
 EUT L 302, 17.11.2009, s. 32. 
  
 gynnas av en harmoniserad ordning om uppgiftslämnan­ dets innehåll och form som tryggar konsekvent och jämförbar information om investeringsmöjligheter på värdepappersmarknaden. 
  
 (3) 
  
 I vissa fall kan basfakta för investerare lämnas på ett mer effektivt sätt om motsvarande faktablad tillhandahålls investerare på en webbplats eller om den bifogas en annan handling när den ges till den eventuelle investeraren. I dessa fall bör dock faktabladet inte förekomma i ett samman­ hang som undergräver dess syfte eller ger intryck av att det rör sig om reklammaterial eller att åtföljande reklammate­ rial har samma eller större relevans för  
  
 icke-professionella 
  investerare. 
  
 (4) 
  
 Det bör säkerställas att informationens innehåll är relevant, att informationen är logiskt disponerad och formulerad på ett för  
  
 icke-professionella 
  investerare lämpligt sätt. I detta syfte bör det genom denna förordning säkerställas att fak­ tabladet med basfakta för investerare förmår engagera investerarna och underlätta jämförelser genom sin utform­ ning, presentation och språkets kvalitet och karaktär. För­ ordningen syftar till att trygga att faktabladet har en konsekvent form och gemensam struktur med identiska rubriker. 
  
 (5) 
  
 I förordningen anges vilket innehåll informationen om fondföretags investeringsmål och placeringsinriktning ska ha, så att investerare lätt kan se om en fond verkar mot­ svara deras behov. Av informationen bör det därför framgå om avkastningen kan förväntas i form kapitaltillväxt, utbetalning av inkomst eller en kombination av båda. 
  
 L 176/2 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 För investerarenbör det av beskrivningen av placeringsin­ riktningen framgå vilka övergripande mål fondföretaget har och hur de ska uppnås. När det gäller vilka finansiella instrument som det ska investeras i, behöver endast de nämnas som reellt påverkar fondföretagets resultat och inte alla instrument som kan förekomma. 
  
 (6) 
  
 I förordningen anges närmare bestämmelser om hur inves­ teringens risk/avkastningsprofil ska presenteras. Här krävs att en samlingsindikator ska användas och anges hur indikatorn i sig ska förklaras och vilka risker den inte täcker, men som reellt kan påverka fondföretagets risk/avkastningsprofil. Vid tillämpningen av bestämmel­ serna om samlingsindikatorn bör den beräkningsmetod beaktas som utvecklats av behöriga myndigheter som arbe­ tar inom europeiska värdepapperstillsynskommittén. För­ valtningsbolaget bör efter en analys av varje fonds särdrag i varje enskilt fall besluta vilka specifika risker som bör offentliggöras. Man bör då också betänka att handlingen inte ska överlastas med information som icke- professionella investerare får svårt att begripa. Dessutom bör förklaringen av risk/avkastningsprofilen få begränsat utrymme i faktabladet med basfakta för investerare. Det bör vara möjligt med hänvisningar till fondföretagets pro­ spekt där alla detaljer om dess risker offentliggörs. 
  
 (7) 
  
 Det bör säkerställas att förklaringen av riskerna i faktablad med basfakta för investerare överensstämmer med förvalt­ ningsbolagets interna riskhanteringsförfaranden, som ska svara mot kommissionens direktiv 2010/43/EU av den 1 juli 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG när det gäller organisatoriska krav, intressekonflikter, uppföranderegler, riskhantering och innehållet i avtalet mellan ett förvaringsinstitut och ett förvaltningsbolag ( 
  
 1 
 ). För sådan överensstämmelse bör exempelvis den fasta riskhanteringsfunktionen vid behov kunna se över och kommentera avsnittet om risk/avkastningsprofil i faktabladet med basfakta för investerare. 
  
 (8) 
  
 I denna förordning specificeras standardutformningen för hur avgifter ska presenteras och förklaras, inklusive rele­ vanta varningar, så investerare får lämplig information om vilka avgifter de ska betala och deras andel av det kapital som reellt investeras i fonden. Vid tillämpningen av dessa bestämmelser bör den metod för avgiftsberäkning beaktas som utvecklats av behöriga myndigheter som arbetar inom europeiska värdepapperstillsynskommittén. 
  
 (9) 
  
 De närmare bestämmelserna om hur information om hur tidigare resultat ska presenteras baseras på kraven på sådan information i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG ( 
  
 2 
 ). Denna förordning kompletterar bestämmelserna i direktiv 2004/39/EG genom att inne­ hålla särskilda krav för att harmonisera informationen, i syfte att underlätta jämförelser mellan olika faktablad med basfakta för investerare. Bland annat föreskrivs det i denna förordning att bara årliga nettoresultat ska redovisas och i stapeldiagramsform. Vissa aspekter på stapeldiagrammets presentation bör regleras, inklusive de begränsade fall där simulerade data får användas. 
  
 (10) 
  
 Förvisso kan hänvisningar till information vara användbara för investeraren, men det är väsentligt att faktablad med basfakta för investerare innehåller alla uppgifter som inves­ teraren behöver för att förstå grundläggande fakta om fondföretaget. Om det förekommer hänvisningar till andra informationskällor än prospektet och periodiska rappor­ ter, bör det klargöras att de senare är investerarnas primära källor för ytterligare information och hänvisningarna bör inte tona ner deras betydelse. 
  
 (11) 
  
 Faktablad med basfakta för investerare bör vid behov ses över och revideras, för att se till att de fortfarande uppfyl­ ler kraven på basfakta för investerare enligt artiklarna 78.2 och 79.1 i direktiv 2009/65/EG. Som god praxis bör för­ valtningsbolag se över faktablad med basfakta för investe­ rare, innan de tar initiativ till vad som sannolikt leder till att många nya investerare köper andelar i fonden. 
  
 (12) 
  
 Formen eller innehållet i basfakta för investerare kan i spe­ ciella fall behöva anpassas. Följaktligen innehåller denna förordning de allmänna bestämmelserna för alla fondföre­ tag, så att hänsyn tas till den särskilda situationen för vissa typer av fondföretag, nämligen de som har olika delfonder eller aktiekategorier, de som är  
  
 fond-i-fondföretag, 
  de som har  
 master/feeder-struktur 
  och de som är strukturerade, exempelvis kapitalskyddade och andra jämförbara fondföretag. 
  
 ( 
 1 
 ) Se sidan 42 i detta nummer av EUT. 
  
 ( 
 2 
 )  
 EUT L 145, 30.4.2004, s. 1. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/3 
  
 (13) 
  
 Fondföretag med olika aktiekategorier bör inte ha skyldig­ het att för varje aktiekategori ta fram ett faktablad med bas­ fakta för investerare, så länge inte investerarnas intressen äventyras. Detaljerade uppgifter om två eller flera katego­ rier får bara samlas i ett enda faktablad, om detta kan ske utan att faktabladet blir alltför komplicerat eller späckat. Alternativt kan en representativ kategori väljas ut, men bara om kategorierna är så snarlika att informationen om den representativa kategorin är rättvisande, tydlig och inte vilseledande om kategorin i fråga. Vid bedömningen av om en representativ kategori är rättvisande, tydlig och inte vil­ seledande bör hänsyn tas till fondföretagets karaktär, skill­ naderna mellan de olika aktiekategorierna och det utbud som erbjuds varje investerare eller grupp av investerare. 
  
 (14) 
  
 I fallet  
  
 fond-i-fondföretag 
  bör en rimlig balans eftersträvas mellan informationen om fondföretaget som investeraren investerar i och om dess underliggande fonder. Faktabla­ det med basfakta för investerare om ett  
 fond-i-fondföretag 
  bör därför utformas med utgångspunkt från att investera­ ren inte vill eller behöver få detaljerad information om alla underliggande fonder, som vid en aktiv förvaltning av fondföretaget i alla händelser bör variera med tiden. För att faktablad ska kunna ge effektiv information om  
 fond-i- 
  fondföretagets mål och placeringsinriktning, riskfaktorer och avgiftsstruktur, bör emellertid karaktären på dess underliggande fonder framgå. 
  
 (15) 
  
 När det gäller  
  
 master/feeder-strukturer, 
  bör beskrivningen av feederfondföretagets risk/avkastningsprofil inte i sak skilja sig från motsvarande avsnitt i masterfondföretagets faktablad med basfakta för investerare, så att feederfond­ företaget kan kopiera information från masterfondföreta­ gets faktablad, när så är relevant. Emellertid bör denna information kompletteras med relevanta förklaringar eller adekvat anpassas när feederfondföretagets kompletterande tillgångar kan förändra riskprofilen i förhållande till mas­ terfondföretaget, så att de inneboende riskerna med dessa kompletterande tillgångar beaktas, exempelvis om derivat används. De samlade kostnaderna vid en investering i feeder- och masterfondföretaget bör offentliggöras för dem som investerar i feederfondföretaget. 
  
 (16) 
  
 När det gäller strukturerade fondföretag, exempelvis kapi­ talskyddade och andra jämförbara fondföretag, krävs det att information lämnas om framtida resultatscenarier och inte om tidigare resultat. Med framtida resultatscenarier menas att fondens väntade resultat ska beräknas utifrån optimistiska, negativa eller neutrala antaganden om mark­ nadssituationen. Dessa scenarier bör väljas så att de klart illustrerar formelns alla tänkbara utfall. 
  
 (17) 
  
 Om basfakta för investerare och prospektet ska tillhanda­ hållas på annat varaktigt medium än papper eller på en webbplats, krävs ytterligare säkerhetsåtgärder för skydd av investeraren. Dessa ska säkerställa att investerare får Banks information och att den tillhandahållna informationen inte påverkas, att förändringar som gör den obegriplig och 
  
 ineffektiv förhindras och det undviks att obehöriga mani­ pulerar eller ändrar den. I förordningen hänvisas till bestämmelser om varaktiga medier som föreskrivs i kom­ missionens direktiv 2006/73/EG av den 10 augusti 2006 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG vad gäller organisatoriska krav och villkor för verksamheten i värdepappersföretag, och defi­ nitioner för tillämpning av det direktivet ( 
 1 
 ). Syftet är att trygga likvärdig behandling av investerare och konkurrens på lika villkor inom finanssektorn. 
  
 (18) 
  
 För att förvaltningsbolag och investeringsbolag effektivt och ändamålsenlighet ska kunna anpassa sig till de nya kraven i denna förordning, bör förordningens ikraftträ­ dande anpassas till införlivandet av direktiv 2009/65/EG. 
  
 (19) 
  
 Europeiska värdepapperstillsynskommittén, som inrättats genom kommissionens beslut 2009/77/EG ( 
  
 2 
 ), har rådfrå­ gats i tekniska frågor. 
  
 (20) 
  
 De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från europeiska värdepapperskommittén. 
  
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
 KAPITEL I 
 SYFTE OCH ALLMÄNNA PRINCIPER 
 Artikel 1 
 Syfte 
 I denna förordning anges närmare bestämmelser för tillämp­ ningen av artiklarna 75.2,  
 78.2–78.5 
  och 81.1 i direktiv 2009/65/EG. 
 Artikel 2 
 Allmänna principer 
  
 1. 
  
 Skyldigheter enligt denna förordning ska tillämpas på alla förvaltningsbolag i förhållande till de fondföretag som bolaget förvaltar. 
  
 2. 
  
 Förordningen ska tillämpas på alla investeringsbolag som inte har utsett ett förvaltningsbolag som är auktoriserat i enlighet med direktiv 2009/65/EG. 
  
 ( 
 1 
 )  
 EUT L 241, 2.9.2006, s. 26.  
 ( 
 2 
 )  
 EUT L 25, 29.1.2009, s. 18. 
  
 L 176/4 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 Artikel 3 
 Principer för faktablad med basfakta för investerare 
  
 1. 
  
 I denna förordning anges uttömmande den föreskrivna for­ men och innehållet för faktablad med basfakta för investerare (nedan kallat  
  
 faktablad 
 ). Inga andra uppgifter eller förklaringar ska ingå, om inte annat föreskrivs i förordningen. 
  
 2. 
  
 Basfakta för investerare ska vara rättvisande, tydliga och inte vilseledande. 
  
 3. 
  
 Faktabladet ska tillhandahållas på ett sätt som säkerställer att investerare kan skilja den från annat material. Den får i syn­ nerhet inte presenteras eller lämnas på ett sådant sätt att det kan förväntas att investerare kan uppfatta den som mindre viktig än annan information om fondföretaget och dess risker och fördelar. 
  
 KAPITEL II 
 FORM OCH PRESENTATION AVSEENDE FAKTABLAD MED 
 BASFAKTA FÖR INVESTERARE 
 AVSNITT 1 
 Titel, struktur och avsnittsrubriker 
 Artikel 4 
 Handlingens titel och innehåll 
  
 1. 
  
 Faktabladets innehåll ska presenteras i den ordning som föreskrivs i punkterna  
  
 2–13. 
  
 2. 
  
 Titeln Basfakta för investerare ska återges tydligt överst på första sidan i faktabladet. 
  
 3. 
  
 En förklaring ska följa direkt under titeln. Denna ska ha föl­ jande lydelse: 
  
 Detta faktablad riktar sig till investerare och innehåller basfakta om denna fond. Detta är inte reklammaterial. Det är information som krävs enligt lag för att hjälpa dig att förstå vad en investering i fonden innebär och riskerna med detta. Du rekommenderas att läsa den så att du kan fatta ett välgrundat investeringsbeslut. 
 4. Fondföretaget ska anges tydligt, inklusive berörd aktiekate­ gori eller delfond. Vid delfonder eller aktiekategorier ska fondfö­ retagets namn följa efter delfondens eller aktiekategorins namn. Om fondföretaget, delfonden eller aktiekategorin har ett kodnum­ mer, ska detta ingå i fondföretagets namn. 
  
 5. 
  
 Förvaltningsbolagets namn ska anges. 
  
 6. 
  
 Om förvaltningsbolaget ingår i en koncern av juridiska, administrativa eller marknadsföringsskäl, kan dessutom koncer­ nens namn anges. Företagssymboler får ingå, om de inte hindrar investerare från att förstå investeringens karaktär eller minskar deras möjligheter att jämföra investeringsprodukter. 
  
 7. 
  
 Det avsnitt i faktabladet som har rubriken Mål och place­ ringsinriktning ska innehålla den information som anges i kapi­ tel III avsnitt 1 i denna förordning. 
  
 8. 
  
 Det avsnitt i faktabladet som har rubriken Risk/avkastningsprofil ska innehålla den information som anges i kapitel III avsnitt 2 i denna förordning. 
  
 9. 
  
 Det avsnitt i faktabladet som har rubriken Avgifter ska innehålla den information som anges i kapitel III avsnitt 3 i denna förordning. 
  
 10. 
  
 Det avsnitt i faktabladet som har rubriken Tidigare resul­ tat ska innehålla den information som anges i kapitel III avsnitt 4 i denna förordning. 
  
 11. 
  
 Det avsnitt i faktabladet som har rubriken Praktisk infor­ mation ska innehålla den information som anges i kapitel III avsnitt 5 i denna förordning. 
  
 12. 
  
 Närmare uppgifter om auktorisation ska bestå av följande 
  
 text: 
 Detta fondföretag är auktoriserat i [medlemsstatens namn] och tillsyn över fonden utövas av [uppgift om behörig myndighet]. 
 Om fondföretaget förvaltas av ett förvaltningsbolag med rättighe­ ter enligt artikel 16 i direktiv 2009/65/EG, ska följande text ingå: 
 [Förvaltningsbolagets namn] är auktoriserat i [medlemsstatens namn] och tillsyn över fonden utövas av [uppgift om behörig myndighet]. 
  
 13. 
  
 Information om publicering ska bestå av följande text: 
  
 Dessa basfakta för investerare gäller per den [publiceringsdatum]. 
 AVSNITT 2 
 Språk, längd och presentation 
 Artikel 5 
 Presentation och språk 
  
 1. 
  
 Ett faktablad ska vara följande: 
  
 a) 
  
 Presenterat och utformat så att det är lättläst, med läsbara tecken. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/5 
  
 b) 
  
 Tydligt formulerat och skrivet på ett språk som underlättar för investeraren att ta till sig informationen, bland annat på följande sätt: 
  
 i) 
  
 Språket är klart, koncist och begripligt. 
  
 ii) 
  
 Jargong undviks. 
  
 iii) 
  
 Tekniska termer undviks om vardagliga uttryck kan användas i stället. 
  
 c) 
  
 Inriktat på basinformation som investerare behöver. 
  
 2. 
  
 Om färger används får de inte minska informationens begriplighet, om faktabladet skulle tryckas eller kopieras i svartvitt. 
  
 3. 
  
 Om förvaltningsbolagets eller dess koncerns symbol används, får den inte distrahera investeraren eller skymma texten. 
  
 Artikel 6 
 Längd 
 Faktabladet får inte vara längre än två tryckta  
 A4-papperssidor. 
  
 KAPITEL III 
 INNEHÅLLET I DE OLIKA AVSNITTEN I FAKTABLADET 
 AVSNITT 1 
 Mål och placeringsinriktning 
 Artikel 7 
 Beskrivningens närmare innehåll 
 1. Beskrivningen i avsnittet Mål och placeringsinriktning i faktabladet ska omfatta de väsentliga aspekter på fondföretaget som en investerare bör informeras om, även om dessa aspekter inte ingår i prospektets beskrivning av mål och placeringsinrikt­ ning. Följande uppgifter ska ingå: 
  
 a) 
  
 De huvudkategorier av finansiella instrument som fondmed­ len får placeras i. 
  
 b) 
  
 Investerarens möjlighet att begära inlösen av fondandelar samt uppgift om frekvensen för handeln med andelar. 
  
 c) 
  
 Om fondföretaget har ett särskilt mål för vissa industrisekto­ rer, geografiska sektorer eller andra marknadssektorer eller särskilda tillgångsslag. 
  
 d) 
  
 Om fondföretaget möjliggör diskretionära investeringsval och om detta inkluderar eller förutsätter hänvisning till en jämförelsenorm och i så fall vilken. 
  
 e) 
  
 Om vinster delas ut eller återinvesteras. 
  
 Vid tillämpningen av punkt d ska i tillämpliga fall handlingsfrihe­ ten i förhållande till en förutsatt jämförelsenorm anges och fond­ företagets indexmål anges. 
 2. I beskrivningen enligt punkt 1 ska följande uppgifter ingå, om de är relevanta: 
  
 a) 
  
 Om fondföretaget investerar i skuldförbindelser: uppgifter om huruvida de getts ut av företag, myndigheter eller andra organisationer och i tillämpliga fall krav på lägsta kreditvärderingsbetyg. 
  
 b) 
  
 Om fondföretaget är strukturerat: en enkel förklaring av allt som krävs för att rätt begripa vinsten  
  
 ( 
 pay-off 
 ) 
  och vilka fak­ torer som förväntas påverka resultatet, vid behov även upp­ gifter om den algoritm som förekommer i prospektet och hur den fungerar. 
  
 c) 
  
 Om valet av tillgångar styrs av särskilda kriterier: en förkla­ ring av kriterierna, exempelvis tillväxt, värde eller hög utdelning. 
  
 d) 
  
 Om särskild förvaltningsteknik används för tillgångarna, som hedging, arbitrage eller hävstångseffekt: en enkel förklaring av vilka faktorer som förväntas påverka fondföretagets resultat. 
  
 e) 
  
 Om fondföretagets strategi gör att portföljens transaktions­ kostnader kan förväntas påverka resultatet substantiellt: ett förtydligande av att så är fallet och att transaktionskostna­ derna betalas ur fondens tillgångar utöver avgifterna enligt avsnitt 3 i detta kapitel. 
  
 f) 
  
 Om en minsta innehavsperiod för andelar i fondföretaget rekommenderas antingen i prospektet eller i reklammaterial eller om det anges att en minsta innehavsperiod är ett väsent­ ligt inslag i investeringsstrategin: ett förtydligande med föl­ jande lydelse: 
  
 Rekommendation: denna fond kan vara olämplig för investerare som planerar att ta ut sina pengar inom [tidsperiod]. 
 3. I information enligt punkterna 1 och 2 ska de breda inves­ teringskategorierna enligt punkterna 1 a, 1 c och 2 a skiljas från förvaltningsbolags hantering av dessa investeringar enligt punk­ terna 1 d och 2  
 b–d. 
  
 L 176/6 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 4. Avsnittet Mål och placeringsinriktning i faktabladet får innehålla andra uppgifter än de som förtecknas i punkt 2, inklu­ sive en beskrivning av fondföretagets investeringsstrategi, om detta krävs för en adekvat beskrivning av företagets mål och placeringsinriktning. 
 AVSNITT 2 
 Risk/avkastningsprofil 
 Artikel 8 
 Förklaring av potentiella risker och avkastning, inklusive användning av indikator 
 1. Avsnittet Risk/avkastningsprofil i faktabladet ska innehålla en samlingsindikator, kompletterad med följande: 
  
 a) 
  
 En förklarande beskrivning av indikatorn och dess viktigaste begränsningar. 
  
 b) 
  
 En förklarande beskrivning av substantiella risker för fond­ företaget och som samlingsindikatorn inte korrekt återger. 
  
 2. 
  
 Samlingsindikatorn enligt punkt 1 ska utgöras av en serie av kategorier på en numerisk skala, där fondföretaget förs till en av kategorierna. Samlingsindikatorn ska vara utformad enligt bilaga I. 
  
 3. 
  
 Beräkningen av samlingsindikatorn enligt punkt 1 ska vara dokumenterad på lämpligt sätt, liksom alla revideringar av denna. 
  
 Förvaltningsbolag ska arkivera dessa beräkningar i minst fem år. För strukturerade fonder ska perioden förlängas till fem år efter förfallodagen. 
 4. Den förklarande beskrivningen enligt punkt 1 a ska inne­ hålla följande uppgifter: 
  
 a) 
  
 En förklaring om att historiska data, som exempelvis använts vid beräkningen av samlingsindikatorn, kan vara ett otillför­ litligt mått på fondföretagets framtida riskprofil. 
  
 b) 
  
 En förklaring om att den visade risk/avkastningskategorin inte garanterat gäller i framtiden och att fondföretagets klass­ ning kan förändras med tiden. 
  
 c) 
  
 En förklaring om att den lägsta kategorin inte innebär en risk­ fri investering. 
  
 d) 
  
 En kort förklaring av varför fondföretaget tillhör en viss kategori. 
  
 e) 
  
 Närmare uppgifter om fondföretagets eventuella kapitalga­ rantier eller skydd vad avser dessas natur, tidsgränser och omfattning, inklusive de potentiella effekterna av inlösen av andelar vid annan tidpunkt än under den garanterade eller skyddade perioden. 
  
 5. Den förklarande beskrivningen enligt punkt 1 b ska omfatta följande riskkategorier, om riskerna är materiella: 
  
 a) 
  
 Kreditrisker, om en betydande del av investeringen avser skuldförbindelser. 
  
 b) 
  
 Likviditetsrisker, om en betydande del av investeringen avser finansiella instrument som till sin natur är tillräckligt likvida, men som i vissa fall kan ha en relativt låg likviditet och där­ med totalt sett påverkar fondföretagets likviditetsrisker. 
  
 c) 
  
 Motpartsrisker, om tredjeman ställt säkerhet för en fond eller om fonden i väsentlig grad är exponerad mot en motpart genom ett eller flera avtal. 
  
 d) 
  
 Operativa risker och risker i samband med förvaring av tillgångar. 
  
 e) 
  
 Påverkan av finansiell teknik enligt artikel 50.1 g i direktiv 2009/65/EG som derivatkontrakts påverkan på fondföreta­ gets riskprofil, om sådan teknik används för att skapa, öka eller minska exponering mot underliggande tillgångar. 
  
 Artikel 9 
 Principer för identifiering, förklaring och presentation av risker 
 Identifiering och förklaring av risker enligt artikel 8.1 b ska över­ ensstämma med det interna förfarande för att identifiera, mäta och övervaka risker som fondföretagets förvaltningsbolag antagit i enlighet med direktiv 2010/43/EU. Om ett förvaltningsbolag förvaltar flera fondföretag, ska riskerna identifieras och förklaras på ett enhetligt sätt. 
 AVSNITT 3 
 Avgifter 
 Artikel 10 
 Presenterandet av avgifter 
  
 1. 
  
 I det avsnitt i faktabladet som har rubriken Avgifter ska avgifterna presenteras i form av en tabell enligt bilaga II. 
  
 2. 
  
 Uppgifterna i tabellen enligt punkt 1 ska uppfylla följande 
  
 krav: 
  
 a) 
  
 Tecknings- och inlösenavgifter ska bägge avse den högsta procentsats som får belasta investerarens kapitalinsats i fondföretaget. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/7 
  
 b) 
  
 En sifferuppgift ska visa avgifter som tagits ur fondföretaget under ett år, angett som årliga avgifter och som avser alla årsavgifter och andra betalningar som tagits ur fondföreta­ gets tillgångar under den angivna perioden och grundas på föregående års siffror. 
  
 c) 
  
 I tabellen ska sådana avgifter förtecknas och förklaras som debiteras fondföretaget under särskilda omständigheter, hur avgiften beräknas och när den debiteras. 
  
 Artikel 11 
 Förklaring av avgifter och framställning av avgifters betydelse 
 1. Avsnittet Avgifter ska innehålla en förklarande beskriv­ ning av varje avgift som visas i tabellen, inklusive följande information: 
  
 a) 
  
 Om tecknings- och inlösenavgifter: 
  
 i) 
  
 Det ska göras klart att avgifterna alltid är maximital, så att investeraren i vissa fall kan betala mindre. 
  
 ii) 
  
 En förklarande text ska ingå om att investeraren kan få uppgifter om gällande tecknings- och inlösenavgifter från sin finansiella rådgivare eller distributör. 
  
 b) 
  
 Beträffande årliga avgifter ska det uppges att sifferuppgif­ ten grundas på föregående års utgifter, för det år som slutade [månad/år] och i tillämpliga fall att siffran kan uppvisa årsvariationer. 
  
 2. Avsnittet Avgifter ska innehålla en framställning av avgif­ ternas betydelse, som ska klargöra att avgifterna investeraren beta­ lar används till att betala fondföretagets driftskostnader, inklusive kostnaderna för att marknadsföra och distribuera fondandelar, och att dessa avgifter minskar investeringens potentiella tillväxt. 
 Artikel 12 
 Ytterligare krav 
  
 1. 
  
 Alla inslag i avgiftsstrukturen ska framställas så klart som möjligt, så att investerare kan bedöma avgifternas totala effekt. 
  
 2. 
  
 Om fondföretagets strategi gör att transaktionskostnader kan förväntas påverka resultatet substantiellt, ska detta i enlighet med artikel 7.2 e anges i avsnittet Mål och placeringsinriktning. 
  
 3. 
  
 Resultatrelaterade avgifter ska uppges i enlighet med arti­ kel 10.2 c. Den resultatrelaterade avgift som tagits ut under fond­ företagets senaste räkenskapsår ska anges i procent. 
  
 Artikel 13 
 Särskilda fall 
  
 1. 
  
 Om ett nytt fondföretag inte kan uppfylla kraven i arti­ kel 10.2 b och 11.1 b, ska de årliga avgifterna skattas med utgångspunkt från förväntade totala avgifter. 
  
 2. 
  
 Punkt 1 ska inte gälla 
  
 a) 
  
 fonder som tar ut en fast avgift, där i stället den avgiften ska visas. 
  
 b) 
  
 fonder med ett tak eller maximum för vad som får debiteras, där i stället motsvarande siffra ska visas under förutsättning att förvaltningsbolaget åtar sig att respektera den offentlig­ gjorda sifferuppgiften och själv svara för eventuella extra kostnader. 
  
 Artikel 14 
 Hänvisningar 
 Om så är relevant, ska avsnittet Avgifter innehålla en hänvisning till de delar av fondföretagets prospekt som innehåller närmare uppgifter om avgifterna, inklusive uppgifter om resultatrelaterade avgifter och hur dessa beräknas. 
 AVSNITT 4 
 Tidigare resultat 
 Artikel 15 
 Information om tidigare resultat 
 1. Informationen om fondföretagets tidigare resultat ska pre­ senteras i ett stapeldiagram över fondföretagets resultat under de senaste 10 åren. 
 Stapeldiagrammet enligt första stycket ska vara så stort att det är läsbart men får aldrig uppta mer än en halv sida i faktabladet. 
  
 2. 
  
 Fondföretag med kortare verksamhetstid än 5 hela kalen­ derår ska i presentationen bara ange resultaten under de senaste 5 åren. 
  
 3. 
  
 År för vilka uppgifter saknas ska vara tomma. 
  
 4. 
  
 För fondföretag som saknar resultatuppgifter för ett helt kalenderår, ska det i en förklaring anges att det saknas uppgifter som skulle kunna ge investerare en bild av tidigare resultat. 
  
 L 176/8 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 5. Stapeldiagrammet ska kompletteras med väl synliga kom­ mentarer med följande innehåll: 
  
 a) 
  
 En varning om dess begränsade värde som vägledning om framtida resultat. 
  
 b) 
  
 Kortfattad uppgift om vilka avgifter och arvoden som ingår eller inte ingår i beräkningen av tidigare resultat. 
  
 c) 
  
 Uppgift om fondens startår. 
  
 d) 
  
 Uppgift om i vilken valuta det tidigare resultatet har beräknats. 
  
 Kravet enligt punkt b ska inte gälla för fondföretag som inte har tecknings- eller inlösenavgifter. 
 6. Ett faktablad får inte innehålla uppgifter om tidigare resul­ tat för del av aktuellt kalenderår. 
 Artikel 16 
 Beräkningsmetod för tidigare resultat 
 Tidigare resultat ska beräknas på fondföretagets substansvärde och beräkningen ska utgå ifrån att all utdelningsbar inkomst har återinvesterats i fonden. 
 Artikel 17 
 Effekter och hantering av substantiella förändringar 
  
 1. 
  
 Om ett fondföretags mål och placeringsinriktning substan­ tiellt förändras under den period som visas i stapeldiagrammet enligt artikel 15, ska fondföretagets resultat före denna substan­ tiella förändring fortsätta att visas. 
  
 2. 
  
 Perioden före den substantiella förändringen enligt punkt 1 ska anges i stapeldiagrammet och förses med en tydlig varning om att resultatet uppnåtts under förutsättningar som inte längre gäller. 
  
 Artikel 18 
 Användning av jämförelsenorm vid tidigare resultat 
  
 1. 
  
 Om det i avsnittet Mål och placeringsinriktning i faktabla­ det hänvisas till en jämförelsenorm, ska en stapel över resultatet i förhållande till jämförelsenormen visas i stapeldiagrammet vid sidan av stapeln över fondföretagets tidigare resultat. 
  
 2. 
  
 För fondföretag som saknar uppgifter om tidigare resultat under de föreskrivna fem eller tio åren, ska jämförelsenormen inte visas för de år fondföretaget inte existerade. 
  
 Artikel 19 
 Användning av simulerade data för tidigare resultat 
 1. Simulerade resultat för perioden innan uppgifter fanns till­ gängliga får bara tillåtas i följande fall, förutsatt att användningen är rättvisande, tydlig och inte vilseledande: 
  
 a) 
  
 För en ny aktiekategori i ett befintligt fondföretag eller del­ fond får resultat simuleras genom att resultatet för en annan kategori används, förutsatt att de två kategorierna inte skiljer sig substantiellt när det gäller deras andel av fondföretagets tillgångar. 
  
 b) 
  
 Ett feederfondföretag får simulera sitt resultat genom att använda masterfondföretagets resultat, om ett av följande villkor uppfylls: 
  
 i) 
  
 Enligt feederfondföretagets strategi och mål tillåts inte andra tillgångar än andelar i masterfondföretaget och kompletterande likvida tillgångar. 
  
 ii) 
  
 Feederfondföretagets egenskaper skiljer sig inte substan­ tiellt från masterfondföretagets. 
  
 2. 
  
 I alla fall där resultatet har simulerats i enlighet med punkt 1, ska det i stapeldiagrammet tydligt anges att så har skett. 
  
 3. 
  
 Ett fondföretag som ändrar sin rättsliga ställning, men fort­ sätter att vara etablerat i samma medlemsstat, ska bara få bibe­ hålla sin resultathistorik om medlemsstatens behöriga myndighet gör bedömningen att förändringen rimligtvis inte påverkar fond­ företagets resultat. 
  
 4. 
  
 Vid fusioner enligt artikel 2.1 p i och iii i direktiv 2009/65/EG, ska bara det övertagande fondföretagets tidigare resultat bibehållas i faktabladet. 
  
 AVSNITT 5 
 Praktisk information och hänvisningar 
 Artikel 20 
 Innehållet i avsnittet Praktisk information 
 1. Avsnittet Praktisk information i faktabladet ska innehålla följande information som är relevant för investerare i alla med­ lemsstater där fondföretaget marknadsförs: 
  
 a) 
  
 Förvaringsinstitutets namn. 
  
 b) 
  
 Var och hur ytterligare information om fondföretaget kan inhämtas, kopior på dess prospekt och senaste årsrapport och eventuell följande halvårsrapport, med uppgift om vilka/vilket språk handlingarna finns tillgängliga på samt att de kan erhållas kostnadsfritt. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/9 
  
 c) 
  
 Var och hur annan praktisk information kan inhämtas, inklu­ sive var aktuella fondandelspriser finns tillgängliga. 
  
 d) 
  
 En förklaring om att skattelagstiftningen i fondföretagets hemmedlemsstat kan påverka investerarens personliga skattesituation. 
  
 e) 
  
 Följande förklaring: 
  
 [investeringsbolagets eller förvaltningsbolagets namn] kan hållas ansva­ rigt endast om ett påstående i detta faktablad är vilseledande, felaktigt eller oförenligt med de relevanta delarna av fondföretagets prospekt. 
  
 2. 
  
 Om faktabladet tas fram för ett fondföretags delfond, ska avsnittet Praktisk information innehålla information enligt arti­ kel 25.2, inklusive information om investerares rätt att byta mel­ lan delfonder. 
  
 3. 
  
 I tillämpliga fall ska avsnittet Praktisk information i fakta­ bladet innehålla föreskriven information om tillgängliga aktieka­ tegorier enligt artikel 26. 
  
 Artikel 21 
 Hänvisningar till andra informationskällor 
 1. Hänvisningar till andra informationskällor, inklusive pro­ spektet och års- eller halvårsrapporter, får ingå i faktabladet om detta innehåller all väsentlig information för att investeraren ska kunna förstå investeringens karaktär. 
 Hänvisningar ska tillåtas till fondföretagets eller förvaltningsbola­ gets webbplats, inklusive delar av en sådan webbplats som inne­ håller prospektet och de periodiska rapporterna. 
 2. Hänvisningar enligt punkt 1 ska leda investeraren till den specifika delen av informationskällan i fråga. Flera olika hänvis­ ningar får användas i faktabladet, men de ska vara så få som möjligt. 
 AVSNITT 6 
 Översyn och ändring av faktabladet 
 Artikel 22 
 Översyn av basfakta för investerare 
 1. Ett förvaltningsbolag eller investeringsbolag ska se till att faktabladet ses över minst var tolfte månad. 
  
 2. 
  
 En översyn ska göras före varje föreslagen ändring av pro­ spekt, fondbestämmelser eller investeringsbolags bolagsordning, om dessa ändringar inte varit föremål för en översyn enligt punkt 1. 
  
 3. 
  
 En översyn ska göras före eller efter varje förändring som uppfattas vara relevant för informationen i faktabladet. 
  
 Artikel 23 
 Offentliggörande av den reviderade versionen 
  
 1. 
  
 Om en översyn enligt artikel 22 visar att ändringar måste göras i faktabladet, ska den reviderade versionen hållas tillgänglig utan dröjsmål. 
  
 2. 
  
 Om en ändring av faktabladet var det väntade resultatet av ett beslut från förvaltningsbolagets sida, inbegripet förändringar av prospekt, fondbestämmelser eller investeringsbolags bolag­ sordning, ska den reviderade versionen av faktabladet tillhanda­ hållas innan förändringen träder i kraft. 
  
 3. 
  
 Ett faktablad med en uppdaterad presentation av fondföre­ tagets tidigare resultat ska hållas tillgänglig senast 35 arbetsdagar efter den 31 december varje år. 
  
 Artikel 24 
 Substantiella ändringar av avgiftsstrukturen 
  
 1. 
  
 Avgiftsinformationen ska avspegla alla ändringar av avgifts­ strukturen som föranleder en höjning av det högsta tillåtna belop­ pet för engångsavgifter som investeraren ska betala. 
  
 2. 
  
 Om uppgiften årliga avgifter, beräknade i enlighet med artikel 10.2 b, inte längre stämmer, ska förvaltningsbolaget i stäl­ let göra en skattning av årliga avgifter som det på rimliga grun­ der anser vara indikativ för det belopp som kan förväntas debiteras fondföretaget i framtiden. 
  
 Dessa förändrade beräkningsgrunder ska meddelas i form av föl­ jande uppgift: 
 Det belopp för årliga avgifter som anges är en skattning. [Infoga en kort förklaring av varför en skattning använts i stället för en faktisk efter­ handsuppgift.] Fondföretagets årsrapport kommer för varje räkenskapsår att innehålla närmare uppgifter om de exakta avgifterna. 
  
 L 176/10 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 KAPITEL IV 
 SÄRSKILDA FONDFÖRETAGSSTRUKTURER 
 AVSNITT 1 
 Delfonder 
 Artikel 25 
 Delfonder 
  
 1. 
  
 Om ett fondföretag består av två eller flera delfonder, ska ett särskilt faktablad tas fram för varje delfond. 
  
 2. 
  
 Varje faktablad enligt punkt 1 ska i avsnittet Praktisk infor­ mation innehålla följande information: 
  
 a) 
  
 Att faktabladet beskriver ett fondföretags delfond och att, om så är fallet, prospektet och de periodiska rapporterna tas fram för hela det fondföretag som anges i början av faktabladet. 
  
 b) 
  
 Om varje delfonds tillgångar och skulder är separerade enligt lag eller om de inte är det, och hur detta kan påverka investeraren. 
  
 c) 
  
 Om investeraren har rätt att byta sina andelar i en delfond mot andelar i en annan delfond och var det i så fall finns information om hur denna rättighet kan utövas. 
  
 3. Om förvaltningsbolaget tar ut en avgift för investerarens byte av andelar enligt punkt 2 c och denna avgift skiljer sig från standardavgiften för att köpa eller sälja andelar, ska denna avgift anges separat i avsnittet Avgifter i faktabladet. 
 AVSNITT 2 
 Aktiekategorier 
 Artikel 26 
 Faktablad för aktiekategorier 
  
 1. 
  
 Om ett fondföretag har fler än en andels- eller aktiekategori, ska ett faktablad tas fram för varje andels- eller aktiekategori. 
  
 2. 
  
 Faktabladsinformationen för två eller flera av ett fondföre­ tags kategorier får samlas i ett enda faktablad, om detta uppfyller alla krav i kapitel II avsnitt 2, även avseende längd. 
  
 3. 
  
 Förvaltningsbolaget får låta en kategori representera en eller flera andra av fondföretagets kategorier, om valet av kategori är rättvisande, tydligt och inte vilseledande för potentiella investe­ rare i dessa andra kategorier. I sådana fall ska avsnittet Risk/avkastningsprofil i faktabladet innehålla en förklaring av vilka materiella risker som kan påverka någon av de represente­ rade kategorierna. Ett faktablad för en representativ kategori får tillhandahållas dem som investerar i övriga kategorier. 
  
 4. 
  
 Olika kategorier får inte samlas i en sammansatt represen­ tativ kategori enligt punkt 3. 
  
 5. 
  
 Förvaltningsbolaget ska föra ett register över vilka katego­ rier som representeras av en representativ kategori enligt punkt 3 och motiven till valet. 
  
 Artikel 27 
 Avsnittet praktisk information 
 I tillämpliga fall ska avsnittet Praktisk information i faktabladet kompletteras med en uppgift om vilken kategori som valts till representativ kategori, där den term som används för kategorin i fondföretagets prospekt ska användas. 
 Avsnittet ska också innehålla uppgifter om var investerare kan få information om fondföretagets övriga kategorier som marknads­ förs i deras medlemsstat. 
 AVSNITT 3 
  
 Fond-i-fondföretag 
  
 Artikel 28 
 Avsnittet mål och placeringsinriktning 
 Om fondföretaget investerar en betydande del av sina tillgångar i andra fondföretag eller andra företag för kollektiva investeringar enligt artikel 50.1 e i direktiv 2009/65/EG, ska beskrivningen av fondföretagets mål och placeringsinriktning i faktabladet inne­ hålla en kort förklaring av hur de andra företagen för kollektiva investeringar löpande väljs ut. 
 Artikel 29 
 Risk/avkastningsprofil 
 I den förklarande beskrivningen av riskfaktorer enligt artikel 8.1 b ska underliggande fonders risker beaktas, om dessa sannolikt är materiella risker för fondföretaget som helhet. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/11 
  
 Artikel 30 
 Avsnittet avgifter 
 I beskrivningen av avgifterna ska avgifter beaktas som belastar fondföretaget när det investerar i de underliggande fonderna. Sär­ skilt ska eventuella tecknings- och inlösenavgifter och årliga avgif­ ter som underliggande fonder debiterar avspeglas i fondföretagets beräkning av sina egna årliga avgifter. 
 AVSNITT 4 
 Feederfondföretag 
 Artikel 31 
 Avsnittet mål och placeringsinriktning 
  
 1. 
  
 Faktabladet för feederfondföretag, enligt definitionen i arti­ kel 58 i direktiv 2009/65/EG, ska i beskrivningen av mål och pla­ ceringsinriktning innehålla uppgifter om den andel av företagets tillgångar som placerats i masterfondföretaget. 
  
 2. 
  
 Det ska även innehålla en beskrivning av masterfondföreta­ gets mål och placeringsinriktning, i tillämpliga fall kompletterat med 
  
 i) 
  
 en uppgift om att feederfondföretagets avkastning i hög grad kommer att motsvara masterfondföretagets, eller 
  
 ii) 
  
 en förklaring till hur och varför feederfondföretagets och masterfondföretagets avkastning kan skilja sig. 
  
 Artikel 32 
 Avsnittet risk/avkastningsprofil 
  
 1. 
  
 Om feederfondföretagets risk/avkastningsprofil substantiellt skiljer sig från masterfondföretagets, ska detta faktum och dess orsaker förklaras i avsnittet Risk/avkastningsprofil i faktabladet. 
  
 2. 
  
 Likviditetsrisker och förhållandet mellan master- och feeder­ fondföretagets köp- och inlösenförfaranden ska förklaras i avsnit­ tet Risk/avkastningsprofil i faktabladet. 
  
 Artikel 33 
 Avsnittet avgifter 
 Avsnittet Avgifter i faktabladet ska både omfatta kostnaderna för att investera i feederfondföretaget och kostnader samt utgifter som masterfondföretaget kan debitera feederfondföretaget. 
 Dessutom ska master- och feederfondföretagets kostnader sam­ manföras i feederfondföretagets uppgift om årliga avgifter. 
 Artikel 34 
 Avsnittet praktisk information 
  
 1. 
  
 Avsnittet Praktisk information i ett feederfondföretags fak­ tablad ska innehålla information som är specifik för feederfondföretaget. 
  
 2. 
  
 Den information som avses i punkt 1 ska omfatta följande: 
  
 a) 
  
 En uppgift om att och hur masterfondföretagets prospekt, faktablad, periodiska rapporter och redovisning tillhandahålls feederfondföretagets investerare på begäran samt på vilka/vilket språk. 
  
 b) 
  
 Om de handlingar som förtecknas i led a bara finns tillgäng­ liga som papperskopior eller även på andra varaktiga medier och om avgift utgår för sådana handlingar som inte ska över­ sändas kostnadsfritt i enlighet med artikel 63.5 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 c) 
  
 Om masterfondföretaget är etablerat i en annan medlemsstat än feederfondföretaget och detta kan påverka feederfondfö­ retagets skattesituation, ska detta anges. 
  
 Artikel 35 
 Tidigare resultat 
  
 1. 
  
 Presentationen av tidigare resultat i feederfondföretagets faktabladet ska avse detta företag och inte återge masterfondföre­ tagets tidigare resultat. 
  
 2. 
  
 Punkt 1 ska inte gälla i följande fall: 
  
 a) 
  
 Om feederfondföretaget visar sitt masterfondföretags tidigare resultat som jämförelsenorm, eller 
  
 b) 
  
 om feederfondföretaget startades som sådant senare än mas­ terfondföretaget och om villkoren i artikel 19 uppfylls och ett simulerat resultat visas för åren innan feederfondföretaget fanns, baserat på masterfondföretagets resultat, eller 
  
 c) 
  
 om feederfondföretaget har tidigare resultat från tiden innan verksamheten som feederfondföretag inleddes, med dess egna resultat i stapeldiagrammet för de aktuella åren och med den substantiella förändringen försedd med en uppgift i enlighet med artikel 17.2. 
  
 L 176/12 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 AVSNITT 5 
 Strukturerade fondföretag 
 Artikel 36 
 Resultatscenarier 
 1. Strukturerade fondföretags faktablad ska inte innehålla något avsnitt med rubriken Tidigare resultat. 
 Vid tillämpningen av detta avsnitt ska med strukturerade fondfö­ retag förstås fondföretag som, vid vissa förutbestämda tidpunk­ ter, ger investerare algoritmbaserade vinster som är relaterade till resultat, eller till realiserade prisförändringar eller andra villkor, med avseende på finansiella tillgångar, index eller referensportföl­ jer eller fondföretag med liknande egenskaper. 
  
 2. 
  
 Avsnittet Mål och placeringsinriktning i strukturerade fondföretags faktablad ska innehålla en förklaring av hur formeln (algoritmen) fungerar eller hur vinsten beräknas. 
  
 3. 
  
 Förklaringen enligt punkt 2 ska åtföljas av en illustration som visar minst tre möjliga resultatscenarier för fondföretaget. Lämpliga scenarier ska väljas som visar under vilka omständighe­ ter formeln kan ge investeraren låg, medelstor eller hög avkast­ ning, inklusive eventuell negativ avkastning. 
  
 4. 
  
 Scenarierna enligt punkt 3 ska göra det möjligt för investe­ raren att förstå alla effekter av formelns beräkningsmekanism. 
  
 De ska presenteras på ett rättvisande, tydligt och inte vilseledande sätt som bör kunna förstås av en genomsnittlig  
 icke-professionell 
  investerare. De ska särskilt inte överdriva vikten av fondföretagets slutliga resultat. 
 5. Scenarierna enligt punkt 3 ska baseras på rimliga och för­ siktiga antaganden om framtida marknadssituationer och prisrörelser. 
 Om emellertid formeln kan åsamka investerarna betydande för­ luster, exempelvis genom en kapitalgaranti som bara gäller under vissa omständigheter, ska sådana förluster beskrivas på lämpligt sätt, även om sannolikheten för motsvarande marknadssituatio­ ner är låg. 
 6. Scenarierna enligt punkt 3 ska åtföljas av en förklaring om att de är exempel som ska illustrera formeln och inte utgör någon framtidsprognos. Det ska göras klart att de visade scenarierna kanske inte är lika sannolika. 
 Artikel 37 
 Längd 
 Strukturerade fondföretags faktablad får inte vara längre än tre tryckta  
 A4-papperssidor. 
  
 KAPITEL V 
 VARAKTIGA MEDIER 
 Artikel 38 
 Villkor som gäller när ett faktablad eller ett prospekt tillhandahålls på annat varaktigt medium än papper eller på en webbplats 
 1. Om vid tillämpning av direktiv 2009/65/EG faktabladet eller prospektet ska tillhandahållas investerarna på annat varak­ tigt medium än papper, ska följande villkor uppfyllas: 
  
 a) 
  
 Tillhandahållandet av faktabladet eller prospektet på ett sådant varaktigt medium ska vara lämpligt för det samman­ hang där affären mellan förvaltningsbolaget och investeraren genomförs eller ska genomföras, och 
  
 b) 
  
 den person till vilken faktabladet eller prospektet ska tillhan­ dahållas väljer uttryckligen det andra mediet, när det finns en valmöjlighet mellan information på papper och annat varak­ tigt medium. 
  
 2. Om faktabladet eller prospektet ska tillhandahållas på en webbplats och denna information inte är personligt riktad till investeraren, ska även följande villkor uppfyllas: 
  
 a) 
  
 Tillhandahållandet av informationen på det mediet är lämp­ ligt för det sammanhang där affären mellan förvaltningsbo­ laget och investeraren genomförs eller ska genomföras. 
  
 b) 
  
 Investeraren ska uttryckligen samtycka till att informationen tillhandahålls i den formen. 
  
 c) 
  
 Investeraren ska underrättas elektroniskt om webbadressen och var på webbplatsen informationen finns tillgänglig. 
  
 d) 
  
 Informationen ska vara aktuell. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/13 
  
 e) 
  
 Informationen ska fortlöpande finnas tillgänglig på Odonnell platsen under en så lång tidsperiod som kunden rimligtvis kan behöva för att ta del av den. 
  
 3. Vid tillämpning av denna artikel ska tillhandahållande av information via elektronisk kommunikation anses vara lämpligt för det sammanhang där affären mellan förvaltningsbolaget och investeraren genomförs eller ska genomföras, om det finns bevis för att investeraren har regelbunden tillgång till Internet. Om investeraren har lämnat en  
 e-postadress 
  för att genomföra Dyer ren, ska detta betraktas som ett sådant bevis. 
 KAPITEL VI 
 SLUTBESTÄMMELSER 
 Artikel 39 
 Ikraftträdande 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i  
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
 . 
  
 2. 
  
 Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 juli 2011. 
  
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
 Utfärdad i Bryssel den 1 juli 2010. 
 På kommissionens vägnar 
 José Manuel BARROSO 
 Ordförande 
  
 L 176/14 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 BILAGA I 
 KRAV PÅ PRESENTERANDET AV SAMLINGSINDIKATORN 
  
 1. 
  
 Samlingsindikatorn ska klassa fonden på en skala från 1 till 7 med utgångspunkt från historisk volatilitet. 
  
 2. 
  
 Skalan ska visas som en följd av kategorier angivna med heltal i stigande ordning från 1 till 7 vilka löper från vänster till höger och representerar risk- och avkastningsnivåer, från lägsta till högsta nivå. 
  
 3. 
  
 Det ska på skalan klargöras att lägre risker kan innebära lägre avkastning och att högre risker kan innebära högre avkastning. 
  
 4. 
  
 Det ska tydligt framgå vilken kategori fondföretaget tillhör. 
  
 5. 
  
 Färger får inte användas för att skilja partier på skalan. 
  
 BILAGA II 
  
 PRESENTERANDET AV AVGIFTER 
  
 Avgifterna ska presenteras i en tabell med följande struktur: 
  
 Engångsavgifter som debiteras före eller efter investeringstillfället 
  
 Teckningsavgift 
  
 [] % 
  
 Inlösenavgift 
  
 [] % 
  
 Följande maximibelopp kan tas ut av dina pengar [innan de investeras] [innan vinsten på din investering betalas ut] 
  
 Avgifter som debiteras fonden under året 
  
 Förvaltningsavgift 
  
 [] % 
  
 Avgifter som debiteras fonden under särskilda omständigheter 
  
 Resultatrelaterad avgift 
  
 [] % per år av fondens avkastning över jämförelsenormen 
  
 [ 
 ange jämförelsenormens namn 
 ] för dessa avgifter 
  
 En procentuppgift ska anges för alla dessa avgifter. 
  
 För den resultatrelaterade avgiften ska vad som debiterats under fondföretagets senaste räkenskapsår anges i procent. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/15 
  
 Thomas INFORMATION OM TIDIGARE RESULTAT 
 Det stapeldiagram som presenterar tidigare resultat ska uppfylla följande kriterier: 
  
 1. 
  
 Y-axelns 
  
  skala i stapeldiagrammet ska vara linjär, inte logaritmisk. 
  
 2. 
  
 Skalan ska vara anpassad till de visade staplarnas storlek och får inte komprimera dem så att avkastningsvariationer blir svårare att urskilja. 
  
 3. 
  
 X-axeln 
  
  ska börja i nollresultat (0 %). 
  
 4. 
  
 Varje stapel ska förses med uppgift om den uppnådda procentuella avkastningen. 
  
 5. 
  
 Tidigare resultat ska avrundas till en decimal. 
  
 L 176/16 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 584/2010 av den 1 juli 2010 
 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG vad gäller den skriftliga anmälans och fondföretagsintygets form och innehåll, elektronisk kommunikation mellan behöriga myndigheter i samband med anmälan, förfaranden för kontroller på plats och utredningar samt informationsutbyte mellan behöriga myndigheter 
 (Text av betydelse för EES) 
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, 
 med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ( 
 1 
 ), särskilt artiklarna 95.2 a, b och c, 101.9 och 105, och 
 av följande skäl: 
  
 (1) 
  
 Genom direktiv 2009/65/EG ges kommissionen befogen­ het att specificera och harmonisera vissa aspekter av det nya förfarandet för att anmäla marknadsföring av andelar av fondföretag i en värdmedlemsstat. Harmoniseringen bör ge de behöriga myndigheterna visshet om hur de nya kra­ ven kommer att fungera och bör bidra till att säkerställa att det nya förfarandet fungerar väl. 
  
 (2) 
  
 För att underlätta anmälningsförfarandet är det nödvändigt att ange form och innehåll för den standardmall för skrift­ lig anmälan som fondföretagen ska använda samt form och innehåll för det intyg som medlemsstaternas behöriga myndigheter ska använda för att bekräfta att fondföretaget uppfyller villkoren i direktiv 2009/65/EG. Medlemssta­ terna bör också kunna sända både den skriftliga anmälan och intyget elektroniskt. 
  
 (3) 
  
 Eftersom direktiv 2009/65/EG har till syfte att säkerställa att fondföretagen kan marknadsföra sina andelar i andra medlemsstater, under förutsättning att de omfattas av ett anmälningsförfarande som bygger på förbättrad kommu­ nikation mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, bör förfarandet för elektronisk översändning av anmäl­ ningshandlingarna mellan de behöriga myndigheterna beskrivas ingående. 
  
 ( 
 1 
 )  
 EUT L 302, 17.11.2009, s. 32. 
  
 (4) 
  
 Enligt direktiv 2009/65/EG ska de behöriga myndighe­ terna i fondföretagets hemmedlemsstat kontrollera att anmälningshandlingarna är kompletta, innan de översän­ der handlingarna i sin helhet till de behöriga myndighe­ terna i den medlemsstat där fondföretaget har för avsikt att marknadsföra sina andelar. Direktivet ger också fondföre­ tagen rätt att tillträda en värdmedlemsstats marknad ome­ delbart efter det att de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat har översänt de kompletta anmälningshandlingarna till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där fondföretaget har för avsikt att mark­ nadsföra sina andelar. För att garantera rättssäkerhet är det nödvändigt att fastställa när de kompletta anmälnings­ handlingarna ska anses vara översända. Dessutom bör det vid elektronisk kommunikation krävas att de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat ser till att fullständiga handlingar har översänts innan de meddelar fondföretaget om översändningen enligt artikel 93.3 i direktiv 2009/65/EG. Dessutom bör det fastställas vilka förfaranden som ska användas för att hantera tekniska pro­ blem som uppstår vid själva översändningen av anmäl­ ningshandlingarna mellan de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat och värdmedlemsstat. 
  
 (5) 
  
 I syfte att förenkla översändningen av anmälningshand­ lingarna och ta hänsyn till den tekniska utvecklingen och möjligheten att utveckla mer sofistikerade system för elek­ tronisk kommunikation, bör de behöriga myndigheterna ingå samarbetsöverenskommelser för att förbättra den elektroniska översändningen av anmälningshandlingarna, framför allt avseende systemsäkerhet och kryptering. De behöriga myndigheterna bör också samordna överens­ kommelserna om elektronisk kommunikation inom euro­ peiska värdepapperstillsynskommittén. 
  
 (6) 
  
 I direktiv 2009/65/EG åläggs medlemsstaterna att vidta nödvändiga administrativa och organisatoriska åtgärder för att underlätta samarbetet. Ett förstärkt samarbete mel­ lan de behöriga myndigheterna är en förutsättning för att säkerställa att fondföretagen och de förvaltningsbolag som förvaltar fondföretag efterlever direktiv 2009/65/EG, att den inre marknaden fungerar friktionsfritt och att det finns en hög skyddsnivå för investerare. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/17 
  
 (7) 
  
 I direktiv 2009/65/EG anges det att de behöriga myndig­ heterna i en medlemsstat får begära att de behöriga myn­ digheterna i en annan medlemsstat medverkar vid tillsynsverksamhet, kontroller på plats eller vid en utred­ ning som ska genomföras på den sistnämnda medlemssta­ tens territorium. När ett fondföretag förvaltas av ett förvaltningsbolag med säte i en annan medlemsstat, är det väsentligt att det finns mekanismer för samarbetet mellan de behöriga myndigheterna, och närmare förfaranden som de behöriga myndigheterna kan tillämpa när de behöver göra en utredning eller kontroll på plats av en enhet eller person som uppehåller sig i en annan medlemsstat. 
  
 (8) 
  
 En behörig myndighet bör ha rätt att anmoda andra behö­ riga myndigheter att samarbeta i frågor som faller inom dess tillsynsområde. Den anmodade myndigheten bör ge sitt bistånd även när det beteende som utreds inte betrak­ tas som en överträdelse inom den egna jurisdiktionen. Den anmodade myndigheten får neka att ge sitt bistånd i de fall som förtecknas i artikel 101.6 i direktiv 2009/65/EG. 
  
 (9) 
  
 Enligt direktiv 2009/65/EG ska medlemsstaternas behöriga myndigheter omedelbart förse varandra med de upplys­ ningar som krävs för att de ska kunna utföra sina åtagan­ den. Därför bör detaljföreskrifter fastställas om rutinmässigt informationsutbyte och informationsutbyte utan föregående begäran. 
  
 (10) 
  
 För att säkerställa att kraven i direktiv 2009/65/EG och i denna förordning tillämpas från och med samma dag, bör denna förordning börja tillämpas samtidigt med de åtgär­ der som införlivar direktiv 2009/65/EG i den nationella lagstiftningen. 
  
 (11) 
  
 Europeiska värdepapperstillsynskommittén, som inrättats genom kommissionens beslut 2009/77/EG ( 
  
 1 
 ), har rådfrå­ gats i tekniska frågor. 
  
 (12) 
  
 De åtgärder som föreskrivs genom denna förordning är förenliga med yttrandet från europeiska värde- papperskommittén. 
  
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
 KAPITEL I 
 ANMÄLNINGSFÖRFARANDE 
 Artikel 1 
 Den skriftliga anmälans form och innehåll 
 Ett företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ska utarbeta den skriftliga anmälan som avses i arti­ kel 93.1 i direktiv 2009/65/EG i enlighet med mallen i bilaga I till den här förordningen. 
 ( 
 1 
 )  
 EUT L 25, 29.1.2009, s. 18. 
  
 Artikel 2 
 Fondföretagsintygets form och innehåll 
 De behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat ska utarbeta det intyg om att fondföretaget uppfyller villkoren i direk­ tiv 2009/65/EG, som avses i artikel 93.3 i direktivet, i enlighet med mallen i bilaga II till den här förordningen. 
 Artikel 3 
 Angiven  
 e-postadress 
  
 1. 
  
 De behöriga myndigheterna ska ange en  
  
 e-postadress 
  för översändningen av de handlingar som avses i artikel 93.3 i direk­ tiv 2009/65/EG och för informationsutbytet i samband med anmälningsförfarandet enligt samma artikel. 
  
 2. 
  
 De behöriga myndigheterna ska informera andra medlems­ staters behöriga myndigheter om den angivna  
  
 e-postadressen 
  och ska säkerställa att de myndigheterna omedelbart underrättas om  
 e-postadressen 
  ändras. 
  
 3. 
  
 De behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlems­ stat ska översända alla de handlingar som avses i artikel 93.3 andra stycket i direktiv 2009/65/EG uteslutande till den  
  
 e-postadress 
  som angivits av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där fondföretaget avser att marknadsföra sina andelar. 
  
 4. 
  
 De behöriga myndigheterna ska införa ett förfarande för att säkerställa att den  
  
 e-postadress 
  som har angivits för mottagandet av anmälningar töms varje arbetsdag. 
 Artikel 4 
 Översändningen av anmälningshandlingarna 
 1. De behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlems­ stat ska per  
 e-post 
  översända de fullständiga handlingar som avses i artikel 93.3 första och andra stycket i direktiv 2009/65/EG till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där fondföretaget avser att marknadsföra sina andelar. 
 Eventuella bilagor till den skriftliga anmälan i bilaga I ska förteck­ nas i  
 e-brevet 
  och översändas i ett vedertaget elektroniskt format som gör att de kan visas och skrivas ut. 
 2. Översändningen av de fullständiga handlingarna enligt arti­ kel 93.3 andra stycket i direktiv 2009/65/EG, ska endast i följande fall anses inte ha ägt rum: 
  
 a) 
  
 En handling som måste översändas saknas, är ofullständig eller är i ett annat format än det som anges i punkt 1. 
  
 b) 
  
 De behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlems­ stat har inte använt den  
  
 e-postadress 
  som har angivits av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där fondföreta­ get avser att marknadsföra sina andelar, i enlighet med artikel 3.1. 
  
 L 176/18 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 c) 
  
 De behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlems­ stat har inte översänt de fullständiga handlingarna till följd av ett tekniskt fel i sitt elektroniska system. 
  
 3. 
  
 De behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlems­ stat ska säkerställa att översändningen av de fullständiga hand­ lingar som avses i artikel 93.3 i direktiv 2009/65/EG verkligen har ägt rum innan de meddelar fondföretaget att översändningen skett. 
  
 4. 
  
 Om de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmed­ lemsstat informeras om eller på annat sätt blir medvetna om att översändningen av de fullständiga handlingarna inte har ägt rum, ska de omedelbart vidta åtgärder för att översända de fullständiga handlingarna. 
  
 5. 
  
 De behöriga myndigheterna får komma överens om att ersätta översändningen per  
  
 e-post 
  av de fullständiga handlingar som avses i artikel 93.3 andra stycket i direktiv 2009/65/EG med en annan mer avancerad elektronisk metod, eller om att vidta ytterligare åtgärder för att öka säkerheten för översända  
 e-postmeddelanden. 
  
 Eventuella alternativa metoder och förfinade förfaranden ska vara förenliga med de tidsfrister för anmälan som anges i kapitel XI i direktiv 2009/65/EG och ska inte försvåra för fondföretagen att få marknadstillträde i en annan medlemsstat än sin hemmedlemsstat. 
 Artikel 5 
 Mottagandet av anmälningshandlingarna 
 1. När de behöriga myndigheterna i en medlemsstat där ett fondföretag avser att marknadsföra sina andelar tar emot de hand­ lingar som ska översändas till dem enligt artikel 93.3 i direktiv 2009/65/EG, ska de så snart som möjligt, men senast fem arbets­ dagar efter mottagandet av handlingarna, bekräfta för de behö­ riga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat huruvida 
  
 a) 
  
 samtliga bilagor som förtecknas i enlighet med artikel 4.1 i denna förordning har mottagits, och 
  
 b) 
  
 den dokumentation som måste översändas till dem är i ett format som kan visas och skrivas ut. 
  
 Bekräftelsen får sändas per  
 e-post 
  till de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat på den adress som angivits i enlighet med artikel 3.1, såvida inte de aktuella behöriga myndig­ heterna har kommit överens om en mer avancerad metod för att bekräfta mottagandet. 
 2. När de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmed­ lemsstat inte inom den tidsfrist som anges i punkt 1 har tagit emot bekräftelsen från de behöriga myndigheterna i den med­ lemsstat där fondföretaget avser att marknadsföra sina andelar, ska de kontakta dessa behöriga myndigheter för att kontrollera huruvida de fullständiga handlingarna har översänts. 
 KAPITEL II 
 TILLSYNSSAMARBETE 
 AVSNITT 1 
 Förfarande för kontroller på plats och utredningar 
 Artikel 6 
 Anmodan om bistånd vid kontroller på plats och utredningar 
 1. En behörig myndighet som avser att genomföra en kontroll på plats eller en utredning på en annan medlemsstats territorium (nedan kallad  
 anmodande myndighet 
 ) ska överlämna en skriftlig anmodan till den behöriga myndigheten i den andra medlemssta­ ten (nedan kallad  
 anmodad myndighet 
 ). Anmodan ska innehålla uppgifter om 
  
 a) 
  
 anledningarna till anmodan, inklusive den lagstiftning inom den anmodande myndighetens jurisdiktion som anmodan är baserad på, 
  
 b) 
  
 omfattningen av kontrollen på plats eller utredningen, 
  
 c) 
  
 de åtgärder som den anmodande myndigheten redan har vidtagit, 
  
 d) 
  
 eventuella åtgärder som den anmodande myndigheten ska vidta, 
  
 e) 
  
 den föreslagna metoden för kontrollen på plats eller utred­ ningen, och orsaken till varför den anmodande myndigheten väljer den. 
  
 2. 
  
 Anmodan ska lämnas in i tillräckligt god tid före kontrollen på plats eller utredningen. 
  
 3. 
  
 När en anmodan om bistånd vid kontroll på plats eller utredning är brådskande, får den översändas per  
  
 e-post 
  och där­ efter bekräftas skriftligen. 
  
 4. 
  
 Den anmodade myndigheten ska utan onödigt dröjsmål bekräfta att den mottagit anmodan. 
  
 5. 
  
 Den anmodande myndigheten ska tillgängliggöra all infor­ mation som den anmodade myndigheten begär, för att det ska bli möjligt för den anmodade myndigheten att tillhandahålla det bistånd som krävs. 
  
 6. 
  
 Den anmodade myndigheten ska utan onödigt dröjsmål översända all information och alla dokument som den har tillgång till och som är relevanta eller användbara för den anmodande myndigheten, mot bakgrund av anledningarna till och omfatt­ ningen av kontrollen på plats eller utredningen. 
  
 7. 
  
 Mot bakgrund av de dokument och den information som översänts i enlighet med punkt 5 eller 6 ska den anmodade myn­ digheten och den anmodande myndigheten göra en ny bedöm­ ning av om kontrollen på plats eller utredningen är nödvändig. 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/19 
  
 8. 
  
 Den anmodade myndigheten ska besluta om kontrollen på plats eller utredningen ska genomföras av den själv, av den anmo­ dande myndigheten, eller av revisorer eller andra experter. 
  
 9. 
  
 De båda myndigheterna ska komma överens om fördel­ ningen av kostnaderna i samband med kontrollen på plats eller utredningen. 
  
 Artikel 7 
 Kontroller på plats och utredningar som genomförs av den anmodade myndigheten 
  
 1. 
  
 När den anmodade myndigheten beslutar sig för att själv genomföra en kontroll på plats eller utredning ska den genom­ föra denna i enlighet med det förfarande som föreskrivs i lagstift­ ningen för den medlemsstat på vars territorium kontrollen eller utredningen ska äga rum. 
  
 2. 
  
 När den anmodande myndigheten begär att dess egna tjäns­ temän ska åtfölja de tjänstemän från den anmodade myndigheten som genomför kontrollen eller utredningen i enlighet med arti­ kel 101.5 i direktiv 2009/65/EG, ska de båda myndigheterna komma överens om de praktiska detaljerna för detta samarbete. 
  
 Artikel 8 
 Kontroller på plats och utredningar som genomförs av den anmodande myndigheten 
  
 1. 
  
 När den anmodade myndigheten beslutar sig för att den anmodande myndigheten ska få genomföra en kontroll på plats eller utredning, ska kontrollen eller utredningen genomföras i enlighet med det förfarande som föreskrivs i lagstiftningen för den medlemsstat på vars territorium kontrollen eller utredningen ska äga rum. 
  
 2. 
  
 När den anmodade myndigheten beslutar sig för att den anmodande myndigheten ska få genomföra en kontroll på plats eller utredning, ska den anmodade myndigheten tillhandahålla det bistånd som krävs för att underlätta kontrollen eller utredningen. 
  
 3. 
  
 Om den anmodande myndigheten får tillgång till väsentlig information, som är av betydelse för den anmodade myndighe­ ten när den utför sina åtaganden i samband med kontrollen på plats eller utredningen, ska den utan onödigt dröjsmål översända denna information till den anmodade myndigheten. 
  
 Artikel 9 
 Kontroller på plats och utredningar som genomförs av revisorer eller experter 
  
 1. 
  
 När den anmodade myndigheten beslutar sig för att reviso­ rer eller experter ska få genomföra en kontroll på plats eller utred­ ning, ska kontrollen eller utredningen genomföras i enlighet med det förfarande som föreskrivs i lagstiftningen för den medlems­ stat på vars territorium kontrollen eller utredningen ska äga rum. 
  
 2. 
  
 När den anmodade myndigheten beslutar sig för att reviso­ rer eller experter ska få genomföra en kontroll på plats eller utred­ ning, ska den anmodade myndigheten tillhandahålla det bistånd som krävs för att underlätta för revisorerna eller experterna i deras arbete. 
  
 3. 
  
 När den anmodande myndigheten föreslår att revisorer eller experter ska utnämnas, ska den översända all relevant informa­ tion om revisorernas eller experternas identitet och yrkeserfaren­ het till den anmodade myndigheten. 
  
 Den anmodade myndigheten ska omgående meddela den anmo­ dande myndigheten huruvida den godkänner den föreslagna utnämningen. 
 Om den anmodade myndigheten inte godkänner den föreslagna utnämningen eller om den anmodande myndigheten inte föreslår vilka revisorer eller experter som ska utnämnas, ska den anmo­ dade myndigheten ha rätt att föreslå revisorer eller experter. 
  
 4. 
  
 Om de båda myndigheterna inte är överens om utnämnan­ det av revisorer eller experter, ska den anmodade myndigheten besluta om den själv ska genomföra kontrollen på plats eller utredningen eller om den ska tillåta den anmodande myndighe­ ten att genomföra kontrollen eller utredningen. 
  
 5. 
  
 Den myndighet som har föreslagit de utnämnda revisorerna eller experterna ska stå för kostnaderna i fråga, såvida inte den anmodade myndigheten och den anmodande myndigheten har kommit överens om något annat. 
  
 6. 
  
 Om revisorerna eller experterna när de genomför kontrol­ len på plats eller utredningen får tillgång till väsentlig informa­ tion, som är av betydelse för den anmodade myndigheten när den utför sina åtaganden, ska de omedelbart översända denna infor­ mation till den anmodade myndigheten. 
  
 Artikel 10 
 Anmodan om stöd vid intervjuer med personer i en annan medlemsstat 
 1. När den anmodande myndigheten anser att det är nödvän­ digt att intervjua personer som uppehåller sig i en annan med­ lemsstat, ska den myndigheten överlämna en skriftlig anmodan till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten i fråga. 
  
 L 176/20 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 2. 
  
 Anmodan ska innehålla uppgifter om 
  
 a) 
  
 anledningarna till anmodan, inklusive den lagstiftning inom den anmodande myndighetens jurisdiktion som anmodan är baserad på, 
  
 b) 
  
 intervjuns omfattning, 
  
 c) 
  
 de åtgärder som den anmodande myndigheten redan har vidtagit, 
  
 d) 
  
 eventuella åtgärder som den anmodande myndigheten ska vidta, 
  
 e) 
  
 den metod som föreslås för intervjuerna, och varför den anmodande myndigheten har valt den. 
  
 3. 
  
 Anmodan ska lämnas in i tillräckligt god tid före intervjuerna. 
  
 4. 
  
 När en anmodan om bistånd vid intervjuer med personer som uppehåller sig i en annan medlemsstat är brådskande, får den översändas per  
  
 e-post 
  och därefter bekräftas skriftligen. 
  
 5. 
  
 Den anmodade myndigheten ska utan onödigt dröjsmål bekräfta att den mottagit anmodan. 
  
 6. 
  
 Den anmodande myndigheten ska tillgängliggöra all infor­ mation som den anmodade myndigheten begär, för att det ska bli möjligt för den anmodade myndigheten att tillhandahålla det bistånd som krävs. 
  
 7. 
  
 Den anmodade myndigheten ska utan onödigt dröjsmål överlämna all information och alla dokument som den har till­ gång till och som är relevanta eller användbara för den anmo­ dande myndigheten, mot bakgrund av anledningarna till och omfattningen av intervjuerna. 
  
 8. 
  
 Mot bakgrund av de dokument och den information som överlämnats i enlighet med punkt 6 eller 7 ska den anmodade myndigheten och den anmodande myndigheten göra en ny bedömning av om intervjuerna är nödvändiga. 
  
 9. 
  
 Den anmodade myndigheten ska besluta om intervjuerna ska utföras av den själv eller av den anmodande myndigheten. 
  
 10. 
  
 De båda myndigheterna ska komma överens om fördel­ ningen av kostnaderna i samband med intervjuerna. 
  
 11. 
  
 Den anmodande myndigheten får delta vid de intervjuer som anmodas i enlighet med punkt 1. Myndigheten får före och under intervjuerna lämna in frågor som ska ställas. 
  
 Artikel 11 
 Särskilda bestämmelser för kontroller på plats och utredningar 
  
 1. 
  
 De behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets hemmed­ lemsstat och de behöriga myndigheterna i fondföretagets hem­ medlemsstat ska informera varandra om varje kontroll på plats och utredning som ska genomföras avseende det förvaltningsbo­ lag eller fondföretag som omfattas av deras respektive tillsynsom­ råde. När sådan information har lämnats, får den informerade behöriga myndigheten utan onödigt dröjsmål anmoda den infor­ merande behöriga myndigheten att införliva de frågor som faller inom den informerade myndighetens tillsynsområde i kontrollen eller undersökningen. 
  
 2. 
  
 De behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets hemmed­ lemsstat får anmoda de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat om bistånd i samband med kontroll på plats och utredning av fondföretagets förvaringsinstitut, när så är nödvän­ digt för att tillsynsuppgifterna avseende förvaltningsbolaget ska fullgöras. 
  
 3. 
  
 De behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlems­ stat och de behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets hem­ medlemsstat ska komma överens om förfaranden för att utbyta information om resultaten av de kontroller på plats och utred­ ningar som har genomförts avseende förvaltningsbolag och fond­ företag som omfattas av deras respektive tillsynsområde. 
  
 4. 
  
 Om det är nödvändigt ska de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat och de behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets hemmedlemsstat komma överens om vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas avseende kontroller på plats eller utredningar. 
  
 AVSNITT 2 
 Informationsutbyte 
 Artikel 12 
 Rutinmässigt informationsutbyte 
 1. De behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlems­ stat ska omedelbart informera de behöriga myndigheterna i fond­ företagets värdmedlemsstat och, såvida fondföretaget förvaltas av ett förvaltningsbolag med säte i en annan medlemsstat än fond­ företagets hemmedlemsstat, de behöriga myndigheterna i förvalt­ ningsbolagets hemmedlemsstat om 
  
 a) 
  
 eventuella beslut att återkalla auktorisationen för ett fondföretag, 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/21 
  
 b) 
  
 eventuella beslut om att ett fondföretag ska ställa in emission, återköp eller inlösen av sina andelar, 
  
 c) 
  
 eventuella andra allvarliga åtgärder som vidtagits mot ett fondföretag. 
  
 2. 
  
 När ett fondföretag förvaltas av ett förvaltningsbolag med säte i en annan medlemsstat än fondföretagets hemmedlemsstat, ska de behöriga myndigheterna i förvaltningsbolagets hemmed­ lemsstat omedelbart underrätta de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat, om förvaltningsbolagets för­ måga att korrekt utföra sina åtaganden i förhållande till de fond­ företag det förvaltar kan vara betydligt påverkad, eller om förvaltningsbolaget inte uppfyller kraven i kapitel III i direktiv 2009/65/EG. 
  
 3. 
  
 När ett fondföretag förvaltas av ett förvaltningsbolag med säte i en annan medlemsstat än fondföretagets hemmedlemsstat, ska de behöriga myndigheterna i fondföretagets hemmedlemsstat respektive förvaltningsbolagets hemmedlemsstat underlätta det informationsutbyte som krävs för att de ska kunna utföra sina åta­ ganden enligt direktiv 2009/65/EG, däribland inrättandet av ett lämpligt informationsflöde. Här ingår det informationsutbyte som är nödvändigt vid 
  
 a) 
  
 förfarandena för auktorisering av förvaltningsbolag att bedriva verksamhet på en annan medlemsstats territorium i enlighet med artiklarna 17 och 18 i direktiv 2009/65/EG, 
  
 b) 
  
 förfarandena för auktorisering av förvaltningsbolag att för­ valta fondföretag som är auktoriserade i en annan medlems­ stat än förvaltningsbolagets hemmedlemsstat, i enlighet med artikel 20 i direktiv 2009/65/EG, 
  
 c) 
  
 den löpande tillsynen av förvaltningsbolag och fondföretag. 
  
 Artikel 13 
 Informationsutbyte utan föregående begäran 
 De behöriga myndigheterna ska utan föregående begäran och onödigt dröjsmål sända all relevant information, som kan väntas vara av väsentligt intresse när åtagandena enligt direktiv 2009/65/EG utförs, till andra behöriga myndigheter. 
 KAPITEL III 
 SLUTBESTÄMMELSER 
 Artikel 14 
 Ikraftträdande 
 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i  
 Europeiska unionens officiella tidning 
 . 
 Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2011. 
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
 Utfärdad i Bryssel den 1 juli 2010. 
 På kommissionens vägnar 
 José Manuel BARROSO 
 Ordförande 
  
 L 176/22 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 BILAGA I 
 SKRIFTLIG ANMÄLAN 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/23 
  
 L 176/24 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/25 
  
 L 176/26 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 10.7.2010 
  
 BILAGA II 
 FONDFÖRETAGSINTYG 
  
 10.7.2010 
  
 SV 
  
 Europeiska unionens officiella tidning 
  
 L 176/27 
  
 Bilaga 7 
 Konkurrenssituationen på svensk fondmarknad 
 Clark 
 597 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 1 Uppdraget 
 I denna utrednings direktiv konstateras att det är en utgångspunkt att svenska hushåll och andra investerare även fortsättningsvis ska ha tillgång till ett brett utbud av fonder på den svenska fondmark- naden, däribland svenskregistrerade fonder. Det är också en utgångs- punkt att det ska finnas goda förutsättningar att driva fondverk- samhet i Sverige. Samtidigt konstateras att fondmarknaden präglas av hög konkurrensnivå, med ett stort antal utländska produkter till försäljning i Sverige, samt att allt fler svenska bolag valt att starta förvaltningsbolag och fondföretag utomlands, även när de i princip enbart är avsedda för försäljning i Sverige. 
 Enligt direktivet finns anledning att vidare analysera behovet av att medelst ändringar i lagar och regler stärka svenskregistrerade fonders och svenska fondbolags konkurrenskraft. Samtidigt måste också behovet av ett gott konsumentskydd vägas in. 
 Utredaren skall 
  
 Analysera konsekvenser genomförandet av UCITS  
  
 IV-direk- 
  tivet kan komma att få för den svenska fondmarknaden 
  
 Föreslå ändringar av den näringsrättsliga och associationsrätts- liga regleringen av värdepappersfonder om analysen leder till att sådana bör göras 
  
 Överväga behov av ändringar i ovannämnda regelverk för att stärka fondernas konkurrenskraft 
  
 Utarbeta nödvändiga lagförslag 
  
 Utredaren har valt att ge mig i uppdrag att genomföra analysen av direktivets konsekvenser och behovet av regleringsändringar samt att förlägga denna till föreliggande separata bilaga. Lagförslag kom- mer dock att utarbetas i utredningens huvuddel. 
 598 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 Enligt direktivet skall utredningen inte göra bedömningar av om ändringar av skattelagstiftningen behövs eller lämna förslag om änd- ringar av skattelagstiftningen. 
  
 1.1 
  
 Bilagans struktur 
  
 Bilagan är strukturerad på följande sätt. I nästföljande avsnitt, 2 Tillvägagångssätt, beskrivs kortfattat hur underlaget för analy- sen har tagits fram. I avsnitt 3 Fondmarknaden och Russell sammanfattas några i sammanhanget väsentliga fakta om svensk fond- marknad, varefter konsekvenserna av direktivets genomförande analy- seras. I avsnitt 4 Konkurrensförutsättningar för svenska fonder och fondbolag analyseras de faktorer som bidrar till att skapa kon- kurrensnackdelar och, där så är tillämpligt, föreslås regelförändringar. I avsnitt 5 Sammanfattning sammanfattas analysen och de före- slagna ändringarna. 
  
 1.2 
  
 Begrepp 
  
 Ordet fondbolag kommer i den fortsatta framställningen – om inte annat särskilt anges – att användas såväl för att beteckna svenska fondbolag, dvs. svenska aktiebolag som har tillstånd att bedriva fond- verksamhet enligt lagen (2004:46) om investeringsfonder (förkortad LIF), som utländska förvaltningsbolag, dvs. utländska företag som i sitt hemland har tillstånd att förvalta fondföretag (1 kap. 1 § första stycket punkt 12 LIF). Ordet fonder används på liknande sätt för att beteckna såväl svenska fonder enligt LIF, som utländska fond- företag, dvs. utländska fondföretag med enda syftet att göra kollek- tiva investeringar (punkt 8 i samma paragraf LIF). 
 599 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 2 Tillvägagångssätt 
 Under januari och februari 2010 genomförde jag en intervjuunder- sökning bland företrädare för fondbolag och andra intressenter som påverkas av fondlagstiftningen. Syftet med undersökningen har varit att belysa de viktigaste faktorerna som påverkar beslut att förlägga fondverksamhet eller fonders hemvist till ett annat land än Sverige. Dessutom har jag velat undersöka om det föreligger faktorer som gör att inhemska fonder och bolag upplever en konkurrensnackdel gentemot utländska konkurrenter. 
 Jag har i undersökningen sammanträffat med arton fondbolags- företrädare, två företrädare för fondandelshandelssystem, en konsult specialiserad inom fondbranschen, utredningens expert på konsu- mentfrågor, utredningens expert för depå- och bankfrågor, en före- trädare för ett depåinstitut, en företrädare för Konkurrensverket samt företrädare för Fondbolagens Förening. Jag har haft flera samman- träffanden med företrädare för Finansinspektionen. Varje samman- träffande har haft karaktären av en djupintervju som vanligtvis varat mellan en och två timmar. 
 Vid en typisk intervju har respondenterna ombetts att uttala sig om ett antal i förväg definierade faktorer. Därutöver har de haft möj- lighet att fritt föra fram andra faktorer som påverkar ovan nämnda beslut och förutsättningar. Svaren har i efterhand subjektivt rankats enligt en enkel skala 
  
 1  
  
 representerande graden av angelägenheten gällande ändring av lag eller reglering. 
 Jag har inte haft resurser att intervjua alla potentiella intressenter. Urvalet har inte heller skett slumpmässigt, utan baserats på bransch- kännedom i dialog med utrednings expertgrupp. Fyra tilltänkta och tillfrågade respondenter bortföll ur undersökningen. Det är min upp- 
  
 1  
 Respondentens uppfattning om behovet av en konkurrensutjämnande förändring har be- tecknats som mycket starkt, starkt, neutralt eller negativt behov. 
 600 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 fattning att undersökningen ger en representativ bild av förhållan- den på den svenska fondmarknaden. 
 Jag har inte haft resurser att genomföra en komparativ studie av hur gällande  
 UCITS-direktiv 
  har genomförts i andra  
 EU-länder 
  i syfte att mer i detalj kunna jämföra konkurrenseffekterna av svensk och utländsk lagstiftning och regleringar. 
 601 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 3 Fondmarknaden och Russell 
  
 3.1 
  
 Fondmarknadens utveckling under  
  
 2000-talet 
  
 Fondsparandet är en viktig och vitt spridd sparform i Sverige. (Fond- bolagens förening  
 2010-05-11) 
  uppger att 99 procent av svenska folket  
 (18–74 
  år) sparar i dag i fonder. Exklusive sparandet till premiepen- sionen är det 82 procent som äger andelar i någon fond, 80 procent av kvinnorna och 83 procent av männen. Dessutom har 66 procent av alla barn ett fondsparande. 
 Det samlade fondvärdet har fortsatt att öka kraftigt sedan Värde- pappersfondsutredningen konstaterade ett värde på 870 miljarder kronor i 900 fonder i slutet på 2001 (SOU 2002:56 2002). Av dessa 900 var ca 100 s.k. nationella fonder. 2009 fanns det över 4,000  
 (del-) 
  fonder på den svenska marknaden och fondförmögenheten uppgick till cirka 1 659 miljarder kronor (Fondbolagens förening 2010). An- talet svenskregistrerade fonder har inte ökat märkvärt. Det fanns 511 värdepappersfonder och 375 specialfonder i april 2010 (Finans- inspektionen 2010). 
 Även antalet fondbolag har fortsatt att öka. Enligt Värdepappers- fondsutredningen hade Finansinspektionen lämnat tillstånd till nära 70 fondbolag. I april 2010 var antalet 84 (Finansinspektionen 2010). 
 I december 2000 fanns det 215 utländska fonder med svensk an- knytning, dvs. fonder som ingick i en koncern där det också fanns ett svenskt fondbolag eller annat bolag som bedrev verksamhet under tillsyn av Finansinspektionen. I mars 2009 hade antalet ökat till 467 (Fondbolagens  
 förening-2 
  2009). 
 Sammanfattningsvis tyder dessa uppgifter på att konkurrensen på den svenska marknaden, särskilt från utländska fonder, har ökat väsentligt. Samtidigt har få nya svenska värdepappersfonder tillkom- mit. Däremot har antalet fonder med utländsk hemvist som har anknytning till ett svenskt fondbolag eller finansiell koncern mer än fördubblats. Uppgifterna är förenliga med påståenden som fram- 
 602 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 kommit såväl i min undersökning, i framställningar från Fond- bolagens förening till finansministern, finansmarknadsministern och näringsministern (Fondbolagens Förening 2008), som i den allmänna debatten, t.ex. (Ramos, Taylor och Clarke 2009), att det före- ligger en konkurrensnackdel för svenska fonder. 
  
 3.2 
  
 Effekter av UCITS IV 
  
 Såväl respondenterna i min undersökning, som andra källor, t.ex. (RBC Dexia & KPMG 2009) och (Hendricks 2009), förutser följande huvudsakliga effekter av genomförandet av UCITS IV- direktivet. Drivkraften bakom dessa förändringar är i första hand de kostnadsrationaliseringar de kan medföra för fondbolagen eller i deras koncerner. 
  
 Antalet fonder kommer att minska då fondbolagen kommer att utnyttja de utökade möjligheterna till fondsammanslagningar för att rationalisera sitt produktutbud. Avgörande för hur spridd gränsöverskridande sammanslagningar blir är dock huruvida de undviker att utlösa oönskade skatteeffekter eller ej. 
  
 Antalet fondbolag kommer att minska, då finansiella koncerner kommer att utnyttja direktivets s.k. fondbolagspass (MCP, Management Company Passport), för att konsolidera fond- dotterbolag som idag är lokaliserade i olika länder. 
  
 Som en följdeffekt av fond- och fondbolagsrationaliseringar kommer nuvarande administrativa verksamhetsmodeller att om- prövas. Nya delegeringslösningar kommer att utvärderas och kon- solidering av administrativa system och processer är sannolika. 
  
 Konkurrensen mellan fondbolag inom EU förväntas att öka ytter- ligare tack vare att notifieringsprocessen för marknadsföring i ett nytt  
  
 EU-land 
  i UCITS IV förenklas och snabbas upp. 
  
 3.2.1 
  
 Fondsammanslagningar 
  
 Ett flertal svenska finansiella aktörer bedriver idag fondverksamhet utanför Sverige. T.ex. verkar flera av de största bankkoncernerna i betydande utsträckning i bl.a. Norden och Norra Europa. Många bolag har idag omfattande fondutbud, med fonder baserade i flera 
 603 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 olika länder, vilket vuxit fram som ett resultat av att efterfrågan för olika produkter varierat över tiden, historiskt begränsade möjlig- heter att marknadsföra fonder över gränserna och som en effekt av gränsöverskridande bolagssammanslagningar inom branschen. 
 Efterfrågan på fonder av olika typ förändras och varierar över tiden. T.ex. ökade efterfrågan på internationella aktiefonder i för- hållande till svenska markant under andra halvan av  
 1990-talet, 
  bl.a. till följd av att allmänheten och institutioner blev mer medvetna om de positiva effekterna av att sprida riskerna med aktieinveste- ringar över flera länder. Uppkomsten av nya finansiella instrument eller öppnandet av nya marknader är andra exempel på faktorer som kan ge upphov till efterfrågeförändringar. Fonder kan också drabbas av fallande efterfrågan, t.ex. till följd av att de möjligheter till av- kastning de skulle utnyttja inte längre föreligger, eller att fondens avkastning inte uppfyllt uppställda förväntningar. För att fondbola- gen skall behålla sin konkurrensförmåga krävs att de anpassar sitt produktutbud på motsvarande sätt. Bolagen har dock begränsade resurser och varje ny fond som förvaltas medför såväl fasta som rörliga kostnader. För ett fondbolag kommer vissa fonder med tiden att bli stora och framgångsrika. Även om de inte längre har väsentliga positiva nettoinflöden kan de bidra mycket påtagligt till bolagens vinstmarginaler. Andra fonder når aldrig den volym som bolagen hoppades på, eller drabbas med tiden av nettoutflöden och en krym- pande fondförmögenhet. För att fondbolagen skall behålla sina vinst- nivåer, och kunna frigöra resurser för nya fonder, behöver mindre lönsamma fonder rensas ut ur sortimentet. 
 En fond som inte bedöms vara lönsam för bolaget eller attraktiv för dess andelsägare eller på marknaden kan antingen få ändrade fondbestämmelser och inriktning, stängas, eller om möjligt slås sam- man med en annan fond med liknande karakteristika. Möjligheterna att ändra fondbestämmelser är i Sverige starkt begränsande. Stäng- ning av en fond får ur andelsägarperspektiv samma beskattnings- effekt som försäljning av fondandelar. En stängning medför därför att fondbolaget utlöser latent reavinstbeskattning hos fondens andels- ägare. Fondbolagen vet av erfarenhet att en sådan åtgärd ofta upp- fattas negativt av bolagets kunder, andelsägarna, som ofta uttrycker en stark preferens för att själv få avgöra när beskattning skall utlösas. Bolagen söker därför i så stor utsträckning som möjligt att undvika att stänga fonder, då risken för störningar i kundrelationen är stor. Alternativet till stängning är att om möjligt slå samman fonden med en annan liknande fond, då sådana sammanslagningar i 
 604 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 Sverige inte medfört att reavinstbeskattning utlösts. Möjligheterna att genomföra sådana sammanslagningar har dock varit mycket be- gränsade eftersom lagstiftningen och Finansinspektions tillämpning har en mycket restriktiv syn på hur olika fonder får vara för att de skall kunna slås samman. 
 Sammanslagning av fonder över gränserna, t.ex. efter en bolags- sammanslagning, har inte kunnat genomföras. Ur bolagens perspek- tiv har den enda framkomliga vägen varit att stänga en av fonderna och uppmana kunderna att köpa andelar i den andra fonden, med ovan nämnda negativa kundreaktioner som följd. 
 Då det i Sverige således funnits relativt starka hinder för samman- slagningar och rationaliseringar av fondutbudet av såväl reglerings- mässiga som beskattningsmässiga skäl finns det idag ett uppdämt behov av att rationalisera fondutbudet och skapa utrymme för nya produkter. 
 De möjligheter till gränsöverskridande fondsammanslagningar som UCITS IV medför kommer således med stor sannolikhet att utnytt- jas av bolagen. Som redogörs för nedan, förväntar sig också bolagen att möjligheterna att slå samman fonder inom landet skall utökas på motsvarande sätt. En förutsättning för en sådan utveckling är dock att varken inhemska eller gränsöverskridande fondsammanslagningar kommer att medföra några väsentliga negativa skatteeffekter för bolagens kunder. Det är sannolikt att de finansiella koncerner som uppstått genom gränsöverskridande bolagssammanslagningar eller fondbolag som av andra skäl har en mängd dubbleringar eller över- lappande fonder kan komma att vara mest aktiva avseende fond- sammanslagningar. 
 Valet av land som hemvist för sammanslagna fonder styrs av ett antal faktorer. (RBC Dexia & KPMG 2009) rapporterar en under- sökning av 54 fondbolag i Europa, huvudsakligen inom EU. Dessa uppger att valet av hemvist för fonder styrs mot länder med stabila och konkurrenskraftiga skattesystem, väletablerad lokala kompetens- pooler, stark lagstiftning och regelverk samt flexibla och lyhörda övervakande myndigheter. Över tiden krävs också att kostnader kan hållas under kontroll och att kapacitetsbegränsningar undviks. 
 Sammanfattnings kommer UCITS  
 IV-direktivets 
  genomförande med stor sannolikhet medföra att många fonder fusioneras inom länder såväl som över gränserna. Det är troligt att detta kommer att inträffa i jämförelsevis stor utsträckning i Sverige, då möjligheten att fusionera fonder varit starkt begränsade. Möjligheterna att fusionera över gränserna innebär att många bolag kommer att värdera i vilket 
 605 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 land den fusionerade fonden skall ha sin hemvist, i syfte att bl.a. skapa starkast möjliga konkurrensfördelar på en marknad där kon- kurrensen förväntas öka. Det är därför särskilt viktigt att göra en översyn av de regler som anses medföra att svenska fonder behäftas med sämre konkurrensförutsättningar. 
  
 3.2.2 
  
 Lokalisering av fondbolag 
  
 UCITS  
 IV-direktivs 
  fondbolagspass (MCP, Management Company Passport) möjliggör att för fondbolag att förläggas i ett annat EU- land än det där dess fonder har hemvist. Det innebär att finansiella koncerner med fondbolag i flera olika länder tack vare MCP har möj- lighet att centralisera sin fondbolagsverksamhet till ett enda bolag. 
 Det starkaste argumentet för centralisering av fondbolagsverk- samheten till ett enda fondbolag är att det möjliggör minskade kost- nader och minskad komplexitet i verksamhet och bolagsstruktur. 
 Det finns samtidigt argument som talar mot centralisering till ett enda fondbolag. Bland dessa är att existerande strukturer redan be- traktas som effektiva och välfungerande, oro för negativa effekter på kundrelationer i de länder där fondbolaget upphör, och oro för oönskade skatteeffekter. 
 En avgörande faktor som kan motverka centralisering av fond- bolag är förekomsten av fonder som inte omfattas av UCITS IV- direktivet, såsom exempelvis svenska specialfonder. Fondbolag som förvaltar sådana fonder i mer än ett land, och som önskar att behålla dem, kommer inte att kunna centralisera fondbolagsverksamheten såvida inte de länder där fonderna har hemvist väljer att möjliggöra gränssöverskridande fondsammanslagningar för fonder som inte omfattas av bestämmelserna i direktivet. Om sådana lagändringar kan komma att ske i flera länder är högst osäkert. 
 I (RBC Dexia & KPMG 2009) uppges att dess respondenter till 43% förväntade sig att ett centraliserat fondbolag skulle förläggas till Luxemburg, 23% till respektive bolags huvudkontors hemvist, 18% till Irland och 13% till annat  
 EU-land. 
  Fördelen med bolagets förläggning till Luxemburg och Irland motiverades med att bolagens fonder förväntas ha kvar sin tidigare hemvist där, närheten till stora Europeiska marknader, fördelaktiga skatteregimer, starka varumärken som uppfattades som internationella finanscentra med inriktning på gränsöverskridande fonddistribution, ett företagsvänligt klimat, tillgången på kompetent och erfaren personal, regelverk som tillåter 
 606 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 omfattande delegering och att ett förvaltningsbolag enligt UCITS III redan fanns på plats. 
 Ju mer ett fondbolag eller finansiell koncern har centraliserat sina fonder till ett enskilt land, ju större torde kostnadsfördelen vara av att centralisera fondbolagsverksamheten till samma plats. Samförlägg- ning innebär fördelar bl.a. p.g.a. förenkling av ledningsfunktioner och intern kommunikation, att fonderna och fondbolaget övervakas av samma myndighet och lyder under samma regleringssystem och möjligheter till samordning av vissa redovisnings- och administra- tiva funktioner. I (RBC Dexia & KPMG 2009) uppger också 29 % av respondenterna att förläggningen av existerande fonder är en viktig faktor vid beslut om fondbolagets hemvist. 
  
 3.2.3 
  
 Möjliga konfigurationer 
  
 Man kan tänka sig att UCITS IV genomförande i Sverige skulle kunna ge upphov till en branschstruktur som kombinerar följande fyra huvudmöjligheter. Enskilda bolag kan naturligtvis också komma att omfatta flera av nedanstående alternativ i sin struktur. 
  
 Svenska fonder – svenska bolag: aktörer som väljer att centra- lisera fondbolaget till Sverige och genomföra fondsammanslag- ningar så att fonderna får svensk hemvist. Detta alternativ torde vara mest intressant för aktörer med mycket stark position på den svenska marknaden och vars svenska fonder utgör en mycket betydande andel av det totala förvaltade kapitalet. En förutsätt- ning för detta alternativ är att svenska fonder och fondbolag inte har någon väsentlig konkurrensnackdel jämfört med utländska motsvarigheter. 
  
 Svenska fonder – utländska bolag: aktörer som väljer att centra- lisera fondbolaget till ett annat land, t.ex. Luxemburg, men väljer att hålla kvar existerande svenska fonder. Detta alternativ torde endast vara attraktivt för bolag med betydande verksamhet i andra  
  
 EU-länder 
  men där fonderna med svensk hemvist är av- sedda endast för den svenska marknaden, eller där man uppfattar betydande negativa effekter på kundrelationen om de svenska fonderna lades ned eller flyttade ut ur landet via sammanslag- ningar. Att slå samman koncernens fondutbud till Sverige sam- tidigt som fondbolaget har annan hemvist framstår som ett 
 607 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 mindre sannolikt alternativ men skall inte uteslutas om särskilda skäl föreligger. 
  
 Utländska fonder – svenska bolag: aktörer som väljer att kon- solidera sitt fondutbud till ett annat land, men centraliserar fond- bolaget till Sverige. Detta alternativ torde kunna vara en möjlig- het för en finansiell koncern som bedriver verksamhet såväl i Sverige som i andra länder. Särskilt om koncernen har hemvist i Sverige och de svenska fonderna har någon påtaglig nackdel, t.ex. i beskattningshänseende, kan detta alternativ vara intressant. 
  
 Utländska fonder – utländska bolag: aktörer som väljer att kon- solidera såväl sitt fondutbud och centralisera sitt fondbolag till ett annat land (men fortsätter att marknadsföra fonder i Sverige). Detta alternativ torde främst vara intressant för koncerner som har verksamhet i flera länder, däribland Sverige, och som erhåller betydande effektiviseringsvinster av såväl centraliseringen av fond- bolaget och sammanslagningen av fonderna. Det kan inte heller uteslutas att bolag som endast vänder sig till svenska kunder väljer en sådan konfiguration, om såväl fondernas som bolagets hemvist medför konkurrens- eller effektivitetsvinster. 
  
 3.2.4 
  
 Effekterna i Sverige 
  
 I syfte att underlätta en redogörelse för effekterna av lokalisering av fonder och fondbolagsverksamhet på efterfrågan på kvalificerade tjänster inom fondbranschen i Sverige beskrivs översiktligt nedan verksamheterna i ett stiliserat fondbolag. 
  
 3.2.4.1 
  
 Ett fondbolags struktur 
  
 Figur 1 beskriver ett stiliserats fondbolags organisation. Ett fond- bolag har visserligen som nämnts stora möjligheter att delegera delar av verksamheten. Syftet med detta avsnitt är att övergripande beskriva den verksamheter som förekommer inom ett fondbolag, oavsett om dessa delegeras eller ej. Beskrivningen är förenklad i den bemärkelsen att den strävar efter att ge en överblick över de huvud- funktioner som förekommer och hur dessa kan vara strukturerade. I verkligheten förekommer många olika organisationsformer, be- roende på verksamhetens storlek, eventuell koncerntillhörighet, m.m. 
 608 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 Figur 1 Stiliserad fondbolagsorganisation 
 VD & Ledning 
  
 Compliance Juridik 
  
 Stab 
  
 Förvaltning 
  
 Aktieförvaltning 
  
 Ränteförvaltning 
  
 Fond-i-fond 
  
 Etc 
  
 Försäljning 
  
 Direktförsäljning 
  
 Distributörsförs. 
  
 Reilly 
  
 Risk 
  
 Performance 
  
 Administration 
  
 Portföljadm. 
  
 Kundadm. 
  
 VP-adm. 
  
 Ekonomi & Finans 
  
 Fondredovisning 
  
 Bolagsredovisning 
  
 Marknad & Kommunikation 
  
 Marknadsföring 
  
 Komm. & PR 
  
 Personal 
  
 IT 
  
 609 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 VD och ledningsfunktioner 
 . Till den del denna funktion omfattar de lagliga kraven på VD enligt fondbolags- och aktiebolagslagar är den normalt förlagd till fondbolagets hemland. I större koncerner kan delar av den affärsmässiga ledningen ske genom instruktioner till VD via koncernens linjeorganisation, medan VD och styrelse har upp- giften att övervaka att lokala regler och förordningar följs, t.ex. genom att bevaka andelsägarintresset. 
  
 Compliancefunktionen  
 har ansvaret för att tillse bolagets regel- efterlevnad. Den kan vara kombinerad med internt juriststöd. Funktionen kan delegeras, vilket är vanligare bland mindre bolag än större bolag. Compliance är vanligtvis lokaliserad till fondbolagets hemvist. 
  
 Förvaltningsfunktionen  
 ansvarar för fondernas värdepappers- investeringar. Den är normalt organiserad efter tillgångsslag, såsom aktieförvaltning och ränteförvaltning. I den mån andra typer av fon- der förekommer, såsom t.ex.  
 fond-i-fond 
  eller generationsfonder, är dessa vanligtvis egna förvaltningsenheter. I större organisationer är ofta förvaltningen delegerad. Gränsöverskridande delegering är vanligt förekommande. 
  
 Försäljningsfunktionen  
 omfattar de aktiviteter som fondbolaget vidtar för att främja försäljningen av bolagets produkter. Det om- fattar såväl direktförsäljning, t.ex. via s.k. call centers eller speciali- serade försäljare som bearbetar stora kunder, som indirekt försälj- ning genom bearbetning av distributörers försäljningsenheter. Om bolaget har ett stort antal egna kunder kan antalet anställda inom försäljning vara betydande. Försäljningsenheter är ofta lokaliserade i det land som kunderna finns. Om försäljning endast sker till stora kunder eller via distributörer, eller försäljningsvolymen är ringa, är det däremot vanligt att försäljaren är lokaliserad i ett annat land. 
 Med  
 Reilly  
 avses i allmänhet enheter som utför daglig riskkontroll och avkastningsuppföljning. Middle Office är således såväl en operativ del av compliancefunktionen, som en del av före- tagets operativa uppföljning och kontroll av förvaltningen. Ibland är Reilly en del av den administrativa enheten. Om den admi- nistrativa funktionen är delegerad kan Reilly fylla funktionen att utgöra gränssnittet mot den organisation som tagit emot dele- geringen. 
 Den  
 administrativa funktionen  
 kan vara en relativt omfattande del av ett fondbolag, i vad avser andel av kostnader såväl som personal- intensitet. Den utgörs huvudsakligen av följande underavdelningar. 
 610 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 Portföljadministration ansvarar för processer som avser fonder- nas köp och försäljning av värdepapper, portföljvärdering, etc. 
 Kundadministration ansvarar för processer avseende kunders köp och försäljning av fondandelar, upprätthållande av andelsägarregister, etc. 
 Värdepappersadministration ansvarar för processer kring de värde- papper som fonderna investerar i, såsom hantering av värdepappers- register, bolagshändelser, utdelningar, emissioner, etc. 
 Den administrativa funktionen kan delegeras, till delar eller till sin helhet. Delegering av administration till organisationer utanför den egna bolagsgruppen är relativt sällan förekommande bland svenska fondbolag. Branschföreträdare har dock uttryckt att ut- budet av delegeringslösningar i Sverige har ökat. I vissa andra länder, som t.ex. Luxemburg, finns ett rikt och varierande utbud av företag som erbjuder administration till fonder och fondbolag. Delegering utanför Sveriges gränser förekommer men är ännu sällsynt. Nor- malt är administrationsfunktion lokaliserad till fondbolagets och, eller, fondernas hemvist. 
 Marknadsförings- och kommunikationsfunktionen  
 ansvarar normalt för framtagande av marknads- och kommunikationsplan, produktion av marknadsföringsmaterial, planering och genomförande av kund- inriktade aktiviteter och för intern och extern kommunikation. För- utom PR och reklamproduktion, som ofta delegeras externt, är denna funktion sällan delegerad utanför den egna koncernen. I mindre bolag är däremot funktionen ofta en del av försäljningsenheten. För bolag där denna enhet är förlagd utanför landets gränser finns ofta någon resurs för översättning och lokal anpassning inom landet. 
  
 IT-enheten 
  
 ansvarar för drift och utveckling av produktions- system, infrastruktur och systemstöd. Enheten är normalt organi- serad efter systemansvar. En stor och varierande mängd delegerings- lösningar till externa parter förekommer. Normalt är en väsentlig del av  
 IT-resurserna 
  lokaliserade till det land där den administrativa verksamheten är förlagd. 
  
 Personalenheten  
 ansvarar å ena sidan för personaladministration, såsom löneadministration, pensioner, o.d., samt å andra sidan resurs- planering, utveckling och rekrytering Den förra är ofta delegerad ex- ternt. Den senare är i mindre bolag ofta en del av ledningens ansvar och i fondbolag som är en del av koncerner ibland delegerad till dennas personalenhet. 
 611 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 3.2.4.2 
  
 Efterfrågeeffekter på kvalificerad personal 
  
 Det är innan UCITS  
 IV-direktivets 
  genomförande svårt att exakt förutse i vilken utsträckning fondsammanslagningar och centrali- sering av fondbolag kommer att få genomslag på den Europeiska fondmarknaden och i Sverige. Beroende på vilka övriga åtgärder som genomförs i vårt land – och i andra länder – i samband med direktivets genomförande kommer det vara mer eller mindre attrak- tivt att förlägga fonder och fondbolag till Sverige. Därav följer också att det är svårt att förutsäga vilka effekter direktivets genomförande kan få på efterfrågan på kompetens inom den finansiella sektorn. 
 Finansbranschen är också en betydande inköpare av tjänster från andra aktörer, såväl inom sektorn som utanför. Fondbolagen köper tjänster bl.a. av banker, börser, juristfirmor, revisionsbyråer, verk- samhets- och  
 IT-konsulter, 
  reklamfirmor och  
 PR-konsulter. 
  En samlad bedömning av UCITS  
 IV-direktivets 
  inverkan på syssel- sättning och efterfrågan på kvalificerade tjänster bör således även beakta effekter utanför fondbranschen. 
 Som påpekats i avsnittet ovan är tillgången på kompetent och erfaren personal ett kriterium vid beslut om var fondbolag och fonder skall ha sin hemvist. Det är därför troligt att länder som be- håller fondbolag och fonder framöver kan erfara en positiv feedback- loop, där förekomsten av en tillräckligt stor kompetenspool bidrar till att dra till sig ytterligare aktörer, vilket i sin tur bidrar till att landets konkurrensförmåga stärks. På samma sätt är det troligt att länder som förlorar fonder och fondbolag framöver kan råka ut för motsvarande negativ spiral, där en krympande kompetenspool för- svårar för framtida etableringar och riskerar att driva ut kvarvarande aktörer. 
 Tabell 1 beskriver ett försök att uppskatta hur efterfrågan på kvalificerad personal som idag är sysselsatt inom Sverige påverkas av att fondsammanslagning sker till fonder utanför landet respek- tive om också fondbolaget centraliseras till ett annat land. Med Svenska fonder flyttar antas om ej annat anges att fondbolaget är kvar i Sverige. Det bör påpekas att uppskattningen är spekulativ, då många omständigheter påverkar exakt hur ett fondbolag kan välja att strukturera, och förlägga, de verksamhetsfunktioner som berörs. 
 612 
 SOU 2010:78 Bilaga 7 
  
 Tabell 1 
  
 Efterfrågeeffekter på svenska personalkategorier om fonder och 
  
 fondbolag flyttar ut ur landet. Med Svenska fonder flyttar 
  
 antas om ej annat anges att fondbolaget är kvar i Sverige. 
  
 Enhet 
  
 Svenska fonder flyttar 
  
 Svenskt fondbolag och fonder flyttar 
  
 Ledning 
  
 Liten eller ingen negativ effekt. 
  
 Möjlig stor effekt – operativa 
  
 ledningen kan lämna Sverige. 
  
 Compliance & Juridik 
  
 Möjlig positiv effekt – kräver 
  
 kompetens att hantera flera 
  
 regelsystem om central ledning 
  
 av compliance sker från Sverige. 
  
 Förvaltning 
  
 Ingen effekt om förvaltning 
  
 kvarstår, svensk förvaltning 
  
 av utländska fonder sker i stor 
  
 utsträckning redan idag. Stor 
  
 negativ effekt om sammanslag- 
  
 ning leder till att förvaltning sköts 
  
 av utländsk enhet. 
  
 Försäljning 
  
 Ingen effekt, svenska försäljare 
  
 säljer redan många utländska 
  
 fonder. 
  
 Reilly 
  
 Ingen effekt om förvaltning och 
  
 administration är kvar i Sverige. 
  
 Möjlig positiv effekt p.g.a. 
  
 uppbyggnad av gränssnitts- 
  
 funktion om förvaltning och 
  
 administration delegeras ur 
  
 landet. 
  
 Administration & IT 
  
 Medelstor negativ effekt då vissa 
  
 administrativa funktioner flyttar 
  
 med fonderna. 
  
 Marknad & 
  
 Ingen påtaglig effekt. 
  
 Kommunikation 
  
 Ekonomi 
  
 Negativ effekt genom utflyttning 
  
 av fondredovisning 
  
 Personal 
  
 Viss effekt om det sker utflyttning 
  
 av administrativa funktioner. 
  
 Stor negativ effekt – väsentlig del av funktionen flyttar ut. 
 Ingen effekt om förvaltning delegeras till annat svenskt bolag med tillstånd. Stor effekt om förvaltning förläggs till fondbolagets hemland. 
 Sannolikt liten effekt. Om försäljnings- målen i Sverige kvarstår krävs fortsatt svensk försäljning. 
 Stor negativ effekt, MO följer med compliance och ledning ut ur landet. Om förvaltning är kvar i landet möjligen neutral effekt. 
 Risk för mycket stor negativ effekt då den administrativa verksamhets- modellen sannolikt omprövas. Hög sannolikhet för att all administration flyttar. 
 Om försäljning endast sker till Sverige, sannolikt ingen effekt. Om försäljning sker till flera länder, sannolikt negativ effekt då delar av funktionen kan centraliseras till fondbolaget. 
 Negativ effekt genom utflyttning av bolagsredovisning 
 Sannolikt stor effekt om väsentlig del av personalen flyttas till annat land. 
 613 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 Sammanfattningsvis beskriver uppskattningen av efterfrågeeffekterna i Tabell 1 att effekterna av att fondbolagen centraliseras till ett annat land är väsentligt större än om fondsammanslagningar leder till att svenskbaserade fondbolag förlägger fondernas hemvist utomlands. 
 När svenska fondbolag förlägger fonders hemvist till annat land blir effekten sannolikt störst för de administrativa funktioner som sannolikt flyttar med. Påverkan på övriga funktioner kan antas vara relativt begränsad. 
 Om svenska fondbolag flyttar ut som en konsekvens av fond- bolagscentralisering blir troligen effekten väsentlig för alla funktioner utom försäljning, under förutsättning av försäljningsambitionerna i Sverige inte förändras, samt för förvaltningen. Den senare kan mycket väl förbli delegerad till ett svenskt bolag som innehar de tillstånd som behövs. Förläggning av förvaltning påverkas av en stor mängd faktorer, inte minst om koncernintern delegering skett till enheter som också är ansvarig för förvaltning av diskretionära portföljer. Det är därför svårt att förutsäga vilken effekt beslut om fondbolagens hemvist har på förvaltningsfunktionen. 
 614 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 4 
  
 Konkurrensförutsättningar för svenska fonder och fondbolag 
  
 Den undersökning som jag genomfört bland svenska fondbolag be- kräftar att bolagen i sina beslut om fonders hemvist beaktar en mängd olika faktorer. Bl.a. hemvistens påverkan på produktens konkurrens- kraft såväl som dess effekt på fondbolagets verksamhetskostnader påverkar beslutet. 
 Generellt påpekar respondenterna att de föreligger konkur- rens mellan olika länder om att attrahera fonder och fondbolag. Luxemburg nämns, föga överraskande, som det ledande landet där lagstiftning och reglerande myndigheter på många sätt strävar efter att dra till sig fonder. I Luxemburg, och viss mån på Irland, före- ligger dessutom betydande klustereffekter, t.ex. i förekomsten av omfattande infrastruktur för outsourcing och kringtjänster. Där- utöver har främst Luxemburg internationellt högt anseende som värd- land för fonder, och bolag som syftar till global försäljning och distri- bution får hög trovärdighet vad gäller regelsystem om de erbjuder Luxemburgbaserade produkter. Detta bekräftas också i (RBC Dexia & KPMG 2009). Den bild som målas upp är att internationella fond- centra kommer att fortsätta att dra till sig svenska fonder, såvida inte de konkurrensnackdelar som anses föreligga idag skulle elimineras. Även om så sker, kommer främst Luxemburg att utöva en fortsatt stark attraktionskraft. 
 Respondenterna uttrycker allmänt att det är önskvärt att UCITS  
 IV-direktivet 
  skall implementeras på liknande sätt i Sverige som i andra länder. Det är önskvärt att de nationella reglerings- och över- vakningsmyndigheterna i större utsträckning än tidigare samarbetar avseende regeltolkning och genomförande i syfte att minska för- delarna av att bedriva s.k. regelarbitrage mellan länder. 
 Villkoren för fondbolagen i Sverige påverkas inte endast av lag- stiftning och regleringar som riktar sig direkt mot fondbolagen och 
 615 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 deras verksamhet. De är också i hög grad beroende av de villkor som leverantörer av tjänster och kontrollfunktioner till fondbranschen verkar under. Förvaringsinstituten är en viktig sådan leverantör. Om verksamhetsvillkoren för förvaringsinstituten i Sverige utvecklas på ett sätt som medför att fondbolagens kostnader för förvaring blir högre i Sverige än motsvarande kostnader utomlands – en farhåga som rests i undersökningen – kan det bidra till att bolagen väljer att förlägga fondverksamheten i andra länder. 
  
 4.1 
  
 Särskilt viktiga frågor 
  
 I det följande avsnittet behandlas de faktorer som av flest respon- denter angivits som de viktigaste i att bidra till att svenska fonder har en upplevd konkurrensnackdel jämfört med utländska. I sam- band med genomförandet av UCITS IV har dessa faktorer därför särskilt stor påverkan på svenska fondbolags benägenhet att förlägga fonder, och därmed i förlängningen fondbolagsverksamheten, i Sverige. 
  
 4.1.1 
  
 Beskattning av fonder 
  
 Svenska fonder beskattas på följande sätt. Utdelningar till fonden, ränteinkomster och kapitalvinster tas upp som intäkter. Fonden får göra avdrag för vad den delar ut, ränteutgifter, förvaltningskostna- der samt för kapitalförluster. Kapitalvinster och  
 -förluster 
  från del- ägarrätter, dvs. aktier och andra värdepapper som hör till ägande av företag, tas dock ej upp som intäkt respektive avdrag. Istället skall fonden ta upp en schablonintäkt på 1,5 % av värdet av fondens del- ägarrätter vid årets ingång. 
 Skatten på fonden är 30 %, vilket är relativt sett högt. T.ex. inom flertalet länder i EU beskattas investeringsfonder inte alls. Svenska fonder för normalt en utdelningspolitik som syftar till att inte redo- visa ett skattemässigt överskott. 
 Andelsägare till svenska och utländska fonder betalar skatt på utdelningen. Det medför att innehav i fonder som regelmässigt betalar högre utdelning, såsom svenska fonder, medför en lägre av- kastning, allt annat lika, då den beskattade delen av utdelningen inte kan återinvesteras. Svenska fonder har därför svårt att konkurrera med utländska fonder. 
 616 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 De negativa konkurrenseffekterna med beskattningen av svenska fonder har bl.a. belysts i ett särskilt yttrande av Sims i Värde- pappersfondsutredningens slutbetänkande (SOU 2002:56), i fram- ställningar från Fondbolagens förening till finansministern och finans- marknadsministern (Fondbolagens förening 2007) samt i offentliga debatt (Ramos, Taylor och Clarke 2009). I augusti 2009 tillsatte finansministern en särskild utredare med uppdrag att ta fram förslag till nya skatteregler för investeringsfonder. Uppdraget föranleddes av att möjligheterna till sammanslagning av fonder som följer av UCITS IV riskerar att medföra att den svenska skattebasen urholkas, samt av att de investeringsfonder som förblir i Sverige skulle få svårt att konkurrera. Utredningen, som bedrivits under beteckningen Fond- skatteutredningen lämnade sin promemoria i januari 2010 (Sjöblom 2010). I skrivandes stund har inga vidare åtgärder med anledning av promemorian offentliggjorts. 
 Så gott som samtliga respondenter i min undersökning har an- givit att beskattningen av svenska fonder utgör den enskilt viktigaste konkurrensnackdelen för svenska fonder. Det förekom att fondbolag uppgav att de principiellt beslutat att inte starta nya värdepappers- fonder i Sverige, så länge detta förhållande kvarstod. 
 Det är värt att notera att för fonder med låga avgifter är den negativa effekten av beskattningen större. En fond med låga av- gifter har lägre avdragsgilla kostnader och tvingas utbetala en större andel av fondförmögenheten som utdelning för att undvika skatt. Den är därför möjligt att den nuvarande fondbeskattningen har för- svårat utbredningen av billiga fonder, såsom indexfonder, i Sverige. 
 Den kraftiga tillväxten av utländska fonder med svensk anknyt- ning som marknadsförs i Sverige torde i betydande utsträckning vara föranledd av bolagens behov att neutralisera skattenackdelen genom att ge nya fonder hemvist i länder där en sådan nackdel inte föreligger. 
 I direktiven till denna utredning framgår att utredaren ska inte göra bedömningar av om ändringar av skattelagstiftningen behövs eller lämna förslag om ändringar av skattelagstiftningen. Den under- sökning som genomförts bekräftar dock med stor tydlighet de i Fondskatteutredningens direktiv utryckta farhågorna om konkur- rensnackdelar för svenska fonder och de risker för erosion av skatte- basen som följer av UCITS  
 IV-direktivets 
  möjligheter till fondsam- manslagningar. 
 617 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 4.1.2 
  
 Möjligheten att ändra fondbestämmelser och slå ihop fonder 
  
 Enligt 4 kap. 9 § LIF föreskrivs att ändringar i fondbestämmelser skall godkännas av Finansinspektionen. Godkännande får ges bara om bestämmelserna eller ändringarna är skäliga för fondandelsägarna. I praktiken har skälighetskravet medfört en mycket snäv tillämp- ning, och godkännande har inte givits om de föreslagna ändringarna medfört att de ändrade fondens karaktär. I Värdepappersfonds- utredningen (SOU 2002:104 2002) motiveras skälighetskravet med att fondbestämmelserna har karaktären av ett ramavtal mellan fond- bolag och andelsägare och därmed inte får ensidigt ändras utan vidare. 
 Enligt 8 kap. 1 § LIF kan ett fondbolag, efter tillstånd av Finans- inspektionen, lägga samman investeringsfonder. Tillstånd till en sammanläggning skall lämnas om åtgärden kan anses förenlig med fondandelsägarnas intressen, de fonder som skall läggas samman har placeringsinriktning och fondbestämmelser som är likartade, samt sammanläggningen inte är olämplig från allmän synpunkt. På samma sätt som avseende ändringar i fondbestämmelser har kravet på att ändringen är i andelsägarnas intresse inneburit att det varit mycket svårt att få tillstånd att slå samman fonder. Enligt Värdepappers- fondsutredningen får den fond som bildas inte få en annan karaktär än de fonder som slås ihop. Aktiefonder med skillnad i inriktning på geografiska områden får till exempel inte slås ihop. 
 Som nämnts i avsnitt 3.2.1 Fondsammanslagningar har de be- gränsade möjligheterna att ändra fondbestämmelser och slå ihop fonder givit upphov till betydande hinder i svenska fondbolags möj- ligheter att förändra sitt produktutbud i takt med förändrad efter- frågan och nya omständigheter på värdepappersmarknaderna. 
 I min undersökning framstod svårigheterna att kunna ändra fondbestämmelser och slå ihop fonder som en viktig konkurrens- nackdel för svenska fonder i förhållande till utländska. I t.ex. Luxemburg uppges möjligheterna till ändringar och sammanslag- ningar vara väsentligt mycket större. De svenska fondbolagen upp- levde att deras begränsade möjligheter att förändra produktutbudet innebar att deras förmåga att anpassa sig till efterfrågeförändringar var hämmad. Svenska fondandelsägare blev också kvar i produkter som var mindre väl anpassade till nya omständigheter. Visserligen har missnöjda andelsägare möjlighet att sälja sina fondandelar, men de kan samtidigt känna sig inlåsta av de skattekonsekvenser som 
 618 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 följer av en försäljning. Detta har också påpekats i Värdepappers- fondutredningen. 
 Som nämnts i det föregående medför UCITS  
 IV-direktivet 
  mycket omfattande möjligheter till fondfusioner. I direktivets kapitel VI avsnitt 1 artikel 38.1 anges att angivna möjligheter till fondfusioner skall gälla såväl över gränserna som inom landet. Genomförandet av direktivet bör därmed medföra lika stora möjligheter att fusionera svenska fonder som svenska med utländska. Det bör i sammanhanget nämnas, att även om utrymme fanns att implementera direktivet med snävare begränsningar för inhemska fondsammanslagningar, skulle en sådan bestämmelse lätt kunna kringgås genom bildandet av en utländsk fond till vilken de fonder som önskas slås samman där- efter kan fusioneras. 
 Möjligheterna att ändra fondbestämmelser bör i konsekvens med de ökade fusionsmöjligheterna också utökas väsentligt. En restrik- tiv hållning avseende fondbestämmelseändringar skulle också med lätthet kunna kringgås, genom att en ny fond startades med de önska- de fondbestämmelserna, varefter den ursprungliga fonden fusione- ras in i den nystartade. 
 De konkurrensnackdelar som för närvarande föreligger avseende svenska fondbolags möjligheter att vidta förändringar i utbudet av svenska fonder kommer därför av allt att döma att undanröjas i sam- band med genomförandet av UCITS  
 IV-direktivet. 
  En förutsättning är dock att det svenska genomförandet sker på liknande sätt som i övriga  
 EU-länder. 
  
 UCITS  
 IV-direktivet 
  medför att andelsägaren i en svensk fond inte längre kan förlita sig på att fondens karaktär inte ändras under placeringens livstid. Direktivet ålägger fonderna att informera om fondfusioner. De nuvarande reglerna om informationsplikt vid fond- bestämmelseändringar i 4 kap. 9 § 2 stycket LIF bör kvarstå och tillämpas på motsvarande sätt som vid sammanläggningar. Andels- ägare bör också vid fondbestämmelseändringar ges möjlighet att utan kostnad få sina andelar inlösta, analogt med direktivets mot- svarande bestämmelse vid sammanläggningar. 
 619 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 4.1.3 
  
 Tillsynsmyndighetens transparens och handläggningseffektivitet 
  
 En betydande andel av respondenterna i min undersökning önskar större transparens och tydlighet från Finansinspektionens sida av- seende vilken information som bolagen skall tillhandahålla i sam- band med att de önskar få olika ärenden behandlade. På samma sätt tycks bolagen uppleva en betydande osäkerhet avseende vilka krav som skall uppfyllas för att ett ärende skall godkännas. 
 Fondbolagen uppger att vid beslut om hemvist för fonder är det ramverket av lagar och regleringar en av de viktigaste påverkande faktorerna. T.ex. anser 65 % av bolagen i (RBC Dexia & KPMG 2009) att vid beslut om hemvist för s.k.  
 master-fonder 
  är detta den viktigaste faktorn. I ramverket är dess genomförande i form av till- syn och handläggningsprocesser en integrerad del. 
 Det tycks föreligga en avsevärd osäkerhet hos fondbolagen då de i samband med ett tillståndsärende skall insända information till Finansinspektionen. Då en begäran om komplettering från myndig- hetens sida innebär att tiden för ärendehandläggning förlängs med- för därför en sådan ofta en avsevärd försening av ärendet. Det med- för i sin tur att bolagen upplever sig ha svårare att snabbt anpassa sig t.ex. till utländska konkurrenters produktutbud. 
 I sammanhanget anges ofta den modell som används Luxemburg som en förebild, då myndigheten där tillhandahåller s.k. cirkulär, vilka tydligt anger vilken information som skall tillhandahållas och vilka kriterier som kommer att användas vid tillståndsbedömningen. Även brittiska FSAs Policy Statements fyller motsvarande funk- tion. 
 De flesta av respondenterna som rest denna fråga ser helst att det skulle föreligga hög transparens vad avser information och krite- rier för standardärenden, och därmed motsvarande snabb behandling. För mer komplicerade ärenden skulle däremot information, krav och handläggningstider kunna variera. 
 Påtagligt många av fondbolagen har i undersökningen uttryckt att de upplever en stor osäkerhet om hur deras ärenden kommer att behandlas, samt att ett ärendes förlopp är i hög grad beroende av vilken enskild handläggare på FI de blivit tilldelade. Det är också tydligt att bolagen, om de för närvarande har fondbolag i flera länder, till en inte oväsentlig del baserar beslut om nya fonders hemvist på förväntningar om hur utdragen och komplicerad godkännande- processen kan komma att bli. 
 620 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 Den konkurrensnackdel som därmed uppges föreligga och som enligt fondbolagens uppgift väsentligt påverkar beslut om förlägg- ning av fonder är dock inte av den karaktären att den föranleder förslag om förändrad fondlagstiftning. Det är dock viktigt att på- peka att Finansinspektionens roll att vägleda och effektivt behandla ärenden är en viktig del av den samlade förmågan att attrahera och behålla fonder och fondverksamhet i landet. För att bibehålla en nationell konkurrenskraft krävs därför att Finansinspektionen till- delas tillräckliga resurser för att ha möjlighet att fullgöra också dessa uppgifter på ett tillfredsställande sätt. 
  
 4.1.4 
  
 Behovet av klasser av fondandelar 
  
 Nästan samtliga fondbolag har i undersökningen uttryckt att möjlig- heten att en fond skall kunna ha olika andelsklasser är ett mycket viktigt kriterium för beslut om en fonds hemvist. Ett antal respon- denter uppger att detta är en lika viktig fråga som fondbeskattningen. 
 Fondandelsklasser är mycket vanliga utanför Sverige, t.ex. i Luxemburg. Andelsklasser används bl.a. för att differentiera avgifter, för att erbjuda andelar uttryckta i olika valuta, valutasäkrade andels- klasser, andelsklasser som betalar respektive ackumulerar utdelning och för kombinationer av dessa. Andelsklasser medför stora fördelar, då de innebär att fondandelarnas egenskaper mycket kostnadseffek- tivt kan varieras i syfte att anpassa dem till olika kundkategoriers behov. 
 Redan Värdepappersutredningens slutbetänkande förordade in- förandet av klasser av andelar 
  
 2  
  
 i syfte att tillåta att fonder skulle få tillämpa differentierade avgifter (SOU 2002:104 2002, s. 107). Den aspekt som där betonades var att andelsklasser med olika avgifter skulle leda till att priset på fondandelar uppmärksammades mer, vilket ansågs vara viktigt. För att möjliggöra detta ansåg utredningen att likabehandlingsprincipen skulle modifieras: 
 Med andelsägarnas rätt till likabehandling menas då att när väl ett avtal om fondsparande har ingåtts skall alla fondandelsägare med samma av- tal behandlas lika i fonden. Därmed bör ett fondbolag kunna ha olika andelar inom samma fond om det krävs för att kunna tillhandahålla olika priser på fondandelarna. En följd blir då att fondandelarna får olika tillgångsvärden och att avkastningen kommer att variera till följd 
  
 2  
 Värdepappersutredningen valde att använda begreppet fondandelskategori. Då fond- andelsklass är mer i linje med det internationellt etablerade begreppet share class har jag valt att använda det senare. 
 621 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 av olika avgiftsuttag på andelarna. I övrigt skall fondandelsägarna be- handlas lika avseende t.ex. att varje andel omfattar alla värdepapper, att rätten till inlösen och utdelning är densamma. 
 (SOU 2002:104 2002, s. 108). 
 Vidare ansåg Värdepappersfondsutredningen att en förutsättning för att ha olika andelsklasser i en fond är att beräkningarna av de olika tillgångsvärdena går att bestämma utan att den ena eller den andra fondandelskategorin förfördelas. 
 Värdepappersfondsutredningen ansåg att möjligheten till differen- tierade avgifter enbart bör omfatta nya fonder, då det torde vara omöj- ligt att på ett rättvist sätt införa differentierade avgifter i existerande fonder. Detta påstående framfördes utan vidare argumentation. I motsats till vad där påstods, anser jag att det inte borde föreligga några problem att skapa en ny andelsklass i en existerande fond. Inled- ningsvis skulle andelsklassen naturligtvis vara utan andelsägare, dvs. hela fondförmögenheten skulle tillhöra den förutvarande andels- klassen. Om några av den senares andelsägare vill komma i åtnjutande av de egenskaper som den nya andelsklassen medför, får de sälja sina ursprungliga andelar och istället köpa andelar i den nyskapade klassen. På detta sätt kan andelsklasser tillföras till en existerande fond utan att det på något sätt är orättvist mot existerande andels- ägare. Ett sådant förfarande är helt likställt med att skapa en helt ny fond, istället för en ny andelsklass, varpå andelsägare i den förut- varande fonden säljer andelar och investerar i den nya fonden. Ingen skulle kunna påstå att detta var orättvist. 
 Det vore mycket olyckligt om andelsklasser inte fick skapas annat än vid en fonds tillblivelse. Tillförandet av nya andelsklasser ger möjligheten att komplettera fondutbudet med produktvarianter som erbjuder önskvärda egenskaper för olika kategorier av sparare. På samma sätt bör fondbolagen ges möjlighet att avveckla eller fusio- nera fondandelsklasser, under motsvarande villkor, där de är tillämp- liga, som de som gäller för avveckling och fusioner av fonder. 
 Fondbolagen har uttryckt att det föreligger behov att skapa andelsklasser baserat på ett antal olika syften, vilka redogörs för nedan. Det finns inte särskilda skäl att i lagstiftning begränsa vilka typer av andelsklasser som skall vara tillåtna. Vilka som kan godtas kan framgå av praxis och vägledning. Någon särskilt föreskriftsrätt behövs inte för ändamålet utan det kan ingå i det allmänna sund- hetskrav som finns för fondbolagen. 
 622 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 Andelsklasser med olika avgifter. 
 I andelsklasser med olika avgifter baseras skillnaden i avgift på stor- leken av kundens fondinnehav. Modellen är mycket vanlig utomlands, där andelsklasser för institutioner respektive massmarknaden är all- mänt förekommande. I Sverige tillämpas istället rabattsystem, där fondbolagen återbetalar delar av avgiften som utgått ur fonden direkt till kunder med stora innehav. Rabatten har nackdelen att den blir en skattepliktig inkomst för fondandelsägaren. Värdepappersfonds- utredningen påpekade att det vore enklare att ta ut en lägre avgift från början för att undvika onödiga skatteimplikationer. En fördel med andelsklasser med olika avgifter är också att avgiftssystemet blir mer transparent, till skillnad från dagens rabattsystem. 
 Det förekommer också att fondbolagen skapar identiska fonder, vilka endast skiljer sig avseende avgiften, vilket av bolagen upplevs som onödigt kostsamt. Fondbolagen skulle därför med andelsklasser bl.a. erhålla en mer kostnadseffektiv hantering av differentierade avgifter. 
 Värdepappersfondsutredningen ansåg att andelsklasser för att differentiera avgiften bör vara objektiva och bestämda på förhand. Fondsparandet är kollektivt och det skall vara tydligt vad som gäller för alla. Kriterierna skall framgå av fondbestämmelserna. 
 Det kan tilläggas att i utlandet, där denna typ av andelsklasser redan förekommer, har rabattsystemet inte eliminerats fullständigt. Dess förekomst har dock minskat väsentligt. Systemet med åter- betalning av fondavgiften i efterhand bör kunna finnas kvar. Som Värdepappersfondsutredningen uttalade, är det tveksamt på vilka grunder fondbolagen skulle nekas att återbetala en del av sina vinst- medel. 
 Andelsklasser där andelsvärdet noteras i olika valutor. 
 Särskilt fondbolag som avser att marknadsföra en fond i flera länder efterfrågar möjligheten att notera fonden med olika valutor. T.ex. anses det vara besvärande ur marknadsföringssynpunkt att en fond som säljs utanför Sverige endast har andelsvärdet noterat i svenska kronor. Även denna typ av andelsklasser är mycket vanlig i t.ex. Luxemburg. 
 623 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 Införandet av andelsklasser där andelsvärdet noteras i olika valutor skulle således medföra att förutsättningarna för försäljning av svenska fonder utomlands skulle påtagligt förbättras. 
 Andelsklasser med och utan valutasäkring av fondförmögenheten. 
 Oavsett om en fond är noterad i en eller flera valutor, önskar fond- bolagen att det också skall vara möjligt att införa andelar där fond- förmögenheten valutasäkras till andelsklassens noteringsvaluta. Till exempel skulle en europeisk aktiefond med svensk hemvist kunna ha en andelsklass i EUR, avsedd för försäljning i Euroområdet, en andelsklass i svenska kronor utan valutasäkring, och en andelsklass i svenska kronor, där valutaexponeringen valutasäkrats. Den senare andelsklassen skulle kunna vara attraktiv för svenska sparare som önskar diversifiera sin aktieportfölj, men som vill minimera den valutarisk som följer av aktieinvesteringar utanför Sverige. 
 Andelsklasser med respektive utan utdelning. 
 För att motsvara olika kundkategoriers krav önskar fondbolagen ha möjlighet att en fond skall ha andelsklasser som delar ut en del av andelsvärdet årligen, respektive sådana som inte ger utdelning alls. 
 Såväl i Sverige som utomlands finns kategorier av kunder som har starka önskemål om att få utdelning från de tillgångar de är investerade i. Exempelvis förekommer det vanligen hos stiftelser, att de endast har möjlighet att använda de medel de erhållit som utdelning från investeringar till stiftelseändamålet. Ett annat skäl är att andelsägarens skattehemvist behandlar utdelningar och kapital- vinster olika. 
 Andelsklasser sammanfattning 
 Då svenska fonder i nuläget inte har möjlighet att starta fondandels- klasser är således de berövade de möjligheter som utländska fonder har att på ett mycket kostnadseffektivt sätt differentiera fondens egenskaper så att dessa är bättre anpassade till marknadens efterfrågan. Införandet av andelsklasser skulle därför innebära att en väsentlig konkurrensnackdel skulle elimineras. Allmänheten skulle också erhålla 
 624 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 ett rikare och mer varierat utbud som möjliggör att sparandet bättre kan anpassas till var och ens situation och preferenser. 
  
 4.1.5 
  
 Problem med stora transaktioner i fonder 
  
 I min undersökning har en betydande antal av fondbolagen angivit att de utsätts för stora in- och utflöden av kapital i fonderna på ett sätt som riskerar att vara till men för övriga fondandelsägare. Mest framträdande är detta inom Premiepensionssystemet. Problemet har dokumenterats utförligt i (Pensionsmyndigheten 2010). Enligt rapporten nyttjar idag uppemot 500,000 svenskar diskretionära råd- givare för sin premiepension. Dessa rådgivare genomför samtidiga omplaceringar mellan fonder för ett stort antal kunder. Problemet förekommer även inom andra fondsystem, t.ex. bland fonder i tjänste- pensionsförsäkringar. 
 Om en fond utsätts för ett inflöde av kapital, kan fonden välja att öka andelen likviditet i förhållande till totala fondvärdet, eller att genomföra köp av värdepapper. Om en fond utsätts för ett uttag av kapital, kan fonden effektuera detta genom att minska sin likviditet, om tillräckliga medel finns, eller genom att sälja värdepapper. 
 Då de flesta fonder utvärderas mot ett fullinvesterat benchmark är de ovilliga att hålla likvida medel i någon betydande omfattning, varför såväl nyteckning som inlösen av andelar normalt medför att fonden behöver genomföra transaktioner på värdepappersmark- naden. 
 Transaktioner på värdepappersmarknaderna medför kostnader. Fonden tvingas betala courtage, avgifter för notor, etc. Dessa kostna- der är i normala fall relativt små, men kan, t.ex. om fonden investerar på illikvida marknader, t.ex. på utvecklingsmarknader, ändå uppgå till belopp som inte är försumbara. Utöver dessa kostnader uppstår en priseffekt på marknaden. Vid en försäljning, kan fonden tvingas att sänka priset i förhållande till tidigare marknadspris, för att för- må andra aktörer att köpa de värdepapper som måste säljas. Denna priseffekt kan vara betydande. Priseffektens storlek bestäms av ett antal faktorer. Den är ökande när den omsatta volymen ökar, om det omsatta värdepapprets normala dagsomsättning är lägre och om volatiliteten i dess avkastning är högre (Livingston och Randolph 2009). 
 (Coval och Carter 2005) visar för den mycket likvida ameri- kanska aktiemarknaden, att den onormala avkastningseffekten på en aktie som säljs av enstaka fonder med stora utflöden är i genom- 
 625 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 snitt  
 -2.5% 
  för den månad försäljningen sker. Priseffekten återgår påföljande månad. Det är rimligt att anta, att effekten kan vara än större på marknader med lägre likviditet. De visar också, att denna typ av transaktioner innebär en väsentlig kostnad för de drabbade fonderna. 
 Såväl transaktionsavgifterna som priseffekterna drabbar vid för- säljningar kvarvarande fondandelsägare, då avgifterna och skillna- den mellan fondens andelsvärde vid inlösen och det värde till vilken transaktionen kunde genomföras träffar fonden efter att inlösen skett. Även köp kan bli kostsamma, då fonden kan driva upp priserna när den inkomna likviditeten skall placeras, vilket leder till att befintliga andelsägare drabbas av att det nyinkomna kapitalets andelar base- rats på en lägre marknadsvärdering än de priser som gällt vid köp av värdepapper. 
 Dessa transaktionskostnader har alltså en direkt effekt på fonder- nas andelsvärden. Om en fond drabbas av höga transaktionskost- nader, t.ex. vid en stor inlösen av andelar, så kommer fondens andels- värde att sjunka som en direkt effekt av dessa. De kvarvarande andelsägarna har då ett lägre värde på sitt sparande i fonden. 
 Sammanfattningsvis finns det belägg för att stora flöden in och ut i fonder kan skapa betydande transaktionskostnader. Dessa kost- nader bärs i stor utsträckning av de andelsägare som inte givit upp- hov till transaktionen. Jag har inte haft möjlighet att genomföra en komparativ studie för att belysa vilka möjligheter utländska fonder har att mildra effekterna av stora flöden. S.k. swinging pricing (se nedan) är dock tillåten i bl.a. Storbritannien och Norge. Svenska fonder utgör dock en stor andel av det placerade kapitalet i Premie- pensionssystemet, och därför vara särskilt påverkade av detta feno- men. Åtgärder kan därför vara motiverade av konkurrensskäl. 
 Kan fonderna genomföra åtgärder som minskar transaktionskost- naderna? En möjlig motåtgärd är att fonderna håller högre nivåer av likviditet, om de förväntar sig att de skall drabbas av stora flöden. En sådan strategi skulle emellertid ha väsentligt negativa effekter på fondens avkastning. Eftersom avkastningen på finansiella marknader i genomsnitt är positiv, så kommer en fond med högre likviditet att i genomsnitt ha en lägre avkastning, till nackdel för dess andelsägare. 
 Fonderna kan i viss utsträckning använda sig av likvida derivat- instrument för att skapa en exponering mot avsedd marknad för att kompensera för den minskade avkastning som likviditeten ger upp- hov till. Detta förutsätter dock att sådana instrument är tillgängliga för den marknad som fonden investerar i, samt att de, till sin expo- 
 626 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 nering, inte avviker alltför mycket från de placeringar som fonden i övrigt gör. 
 Om en inlösen av andelar medför försäljning av fondens egen- dom, och en sådan försäljning väsentligt missgynnar andra andels- ägares intresse, medges i 4 kap. 13 § 1 stycket LIF att fondbolaget efter anmälan till Finansinspektionen får avvakta med försäljningen. Enligt Finansinspektionen är bestämmelsen sällan tillämpad. Orsaken därtill kan man spekulera om, men sannolikt har såväl föranmälnings- plikten som väsentlighetskravet medfört att fondbolagen uppfattat att bestämmelsen endast är tillämplig i extraordinära situationer och i undantagsfall. En möjlighet att motverka de negativa effek- terna av stora flöden vore därför, att göra det möjligt att tillämpa 4 kap. 13 § 1 stycket LIF i de situationer som beskrivits i detta av- snitt. 
 Man kan därutöver tänka sig, att fonderna har möjlighet att ta ut avgifter av de andelsägare som orsakar stora flöden, avgifter som tillfaller fonden och kompenserar övriga andelsägare. För svensk- registrerade fonder är detta idag möjligt genom fasta köp- och för- säljningsavgifter. Det torde inte föreligga några hinder, att i fond- bestämmelserna ange att inflöden och inlösen som överstiger ett visst belopp, eller alternativt en viss andel av fondens kapital, skall beläggas med en särskild avgift, vilken skall tillfalla fonden. Det är viktigt att understryka, att avgiften skall tillfalla fonden, annars full- görs inte syftet att skydda kvarvarande andelsägare. 
 Denna typ av avgifter är dock ovanliga på den svenska fond- marknaden. De är enligt 7 kap 3 § p. 4 lag (1998:674) om inkomst- grundad ålderspension inte heller tillåtna för fonder inom Premie- pensionssystemet. Det är också möjligt att denna typ av avgift av allmänheten kan uppfattas som en ytterligare kostnad för investering i fonden, trots att syftet är att faktiskt skydda de mindre investe- rarna. 
 Andra länders tillsynsmyndigheter tillåter andra modeller för att kompensera fonden för transaktionskostnader. Storbritanniens FSA tillät 2002 s.k. swinging pricing (förkortad SP) (Financial Services Authority 2002). En av motiveringarna var att metoden var vitt spridd bland andra länder och befanns fungera väl. Metoden inne- bär att vid fondvärdering i samband med stora transaktioner tillåts fondbolaget att justera värdet på ingående värdepapper med maximalt den rimliga uppskattningen av skillnaden mellan vad priset hade varit om ingen justering hade skett och vad priset hade varit om värde- ring skett på bästa möjliga marknadspris (köp eller sälj beroende på 
 627 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 situation) minus transaktionskostnader (dealing costs) (Financial Services Authority 2002 Hall sid 7). Metoden kompletterade den i Storbritannien tidigare metoden med s.k. dilution levies. Den senare motsvarar köp- och säljavgifter som de beskrivits ovan, med den skillnaden att de är variabla, istället för fasta. Båda metoderna är begränsade till att kompensera för transaktionsavgifter och om- fattar inte priseffekter. Sedan införandet har SP används endast i begränsad omfattning av brittiska fonder. 
 De norska fondbolagens förening, Verdipapirfondenes Forening, har i en vägledning till sina medlemmar, (Verdipapirfondenes Forening 2005) förespråkat SP som ett möjligt tillvägagångssätt för att motverka att kvarvarande andelsägare förfördelas i samband med stora transaktioner. Om fonden har stora nettoutflöden skall fondandelsvärdet kunna beräknas baserat på ingående värdepappers säljkurser och vid stora inflöden på köpkurser. 
 SP har nackdelen att den är ett avsteg från normala värderings- principer i fonder. Den kan möjligen ha effekten att allmänheten uppfattar att en viss godtycklighet uppstår i fastställandet av andels- värdet. Metoden angriper som regel inte heller problemet med even- tuella priseffekter vid försäljning, och kräver att kontrollmekanismer införs. 
 I undersökningen har det inte framkommit något tydligt kon- sensus bland respondenterna rörande föreliggande problem. Jag för- ordar i första hand att problemet med stora transaktioner i fonder hanteras genom användandet av köp- och säljavgifter som tillfaller fonden, samt genom att villkoren för att avvakta med att genomföra försäljning enligt 4 kap. 13 § 1 stycket LIF görs mindre begrän- sande. I det förra fallet torde det inte krävas några vidare föränd- ringar av gällande rätt. I det senare föreslås att väsentlighetskravet slopas, samt att kravet på föranmälan ändras till att anmälan skall ske utan dröjsmål. Finansinspektionen kan i förväg genom vägledning till fondbolagen förtydliga under vilka villkor man anser att tillämp- ning av regeln skall kunna ske. Frågan är dock komplicerad och kan behöva utredas vidare, också i samband med en eventuell bedöm- ning om det föreligger behov av förändringar i lag (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension inom detta område. 
 628 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 4.1.6 
  
 Distribution som delegering 
  
 I Sverige sker distribution av fondandelar i stor utsträckning genom tredjepartsdistributörer, särskilt om fondbolagen i fråga inte är del av en större bankkoncern och därför saknar eget distributionsnät. Distributörernas utbud består oftast av ett brett sortiment av pro- dukter från olika leverantörer. Fonder kan distribueras såväl från fondbolag med vilka distributören har tecknat avtal, som från fond- bolag med vilka avtal inte ingåtts. I det förra fallet erhåller distri- butören en ersättning från fondbolaget för sålda fondandelar. 
 I svensk rättstillämpning är tredjepartsdistribution delegering av fondverksamhet. Det innebär, att fondbolaget är ansvarigt för att distributören uppfyller kravet i 4 kap. 20 § LIF om att fondfakta- blad skall tillhandahållas kostnadsfritt på begäran, och även utan begäran erbjudas, i samband med försäljning av fondandelar. Fond- bolagens förening har också uttryckt farhågor, att om distribution uppfattas som delegering av fondverksamhet, kan följa att fond- bolagen kan vara ansvariga för även i andra fall, som t.ex. avseende distributörens åtgärder för att motverka penningtvätt. 
 I min undersökning har ett stort antal fondbolag påpekat, att detta förhållande avviker från hur reglerna kring distribution imple- menterats i andra  
 EU-länder. 
  De har också framhållit, att den kon- trollplikt som följer av delegeringen blir närmast omöjlig att upp- rätthålla gentemot internationella distributörer som fondbolagen ingått avtal med. Då distributörernas nationella regler inte ställer motsvarande krav, torde de vara ovilliga att tillåta de åtgärder som de svenska fondbolagen skall kräva till följd av hur regeln genom- förts här. Fondbolagen anser att det i förhållande till utländska fonder därför föreligger en konkurrensnackdel, såväl vid distribution via mellanhänder inom landet, som utanför Sveriges gränser. 
 I UCITS  
 IV-direktivets 
  skäl (61) anges 
 Basfakta bör tas fram för alla fondföretag. Förvaltningsbolag, eller i tillämpliga fall investeringsbolag, bör tillhandahålla basfakta till de par- ter som berörs i enlighet med den distributionsmetod som används (försäljning direkt eller via mellanhänder). Mellanhänder bör tillhanda- hålla basfakta till kunder och potentiella kunder. 
 I artikel 80, punkterna 1 och 2, anges 
 1. Medlemsstaterna ska kräva att varje investeringsbolag och, för var och en av de värdepappersfonder det förvaltar, varje förvaltningsbolag som säljer andelar i fondföretag direkt eller via en annan juridisk eller fysisk person som handlar på dess vägnar och dess fulla och ovillkor- 
 629 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 liga ansvar, tillhandahåller investerare basfakta beträffande fondföre- taget i fråga i god tid före det att investerarna erbjuds teckna sig för andelar i fondföretaget. 
 2. Medlemsstaterna ska kräva att varje investeringsbolag och, för var och en av de värdepappersfonder det förvaltar, varje förvaltningsbolag som inte säljer andelar i fondföretag direkt eller via en annan juridisk eller fysisk person som handlar på dess vägnar och dess fulla och ovill- korliga ansvar, på deras begäran tillhandahåller producenter och mellan- händer som säljer eller ger råd om eventuella investeringar i sådana an- delar eller i produkter som innebär riskexponering mot sådana andelar med basfakta. Medlemsstaterna ska kräva att mellanhänder som säljer eller ger råd till investerare om potentiella investeringar i fondföretag tillhandahåller sina befintliga eller potentiella kunder med basfakta. 
 Av såväl skäl (61) som artikel 80, punkt 2, framgår att direktivet ålägger mellanhänder (distributörer) att tillhandahålla basfakta (fond- faktablad) till slutkund. Det torde därför inte föreligga någon tvekan om att detta ansvar därmed, enligt direktivet, i samband med distri- bution via mellanhänder inte skall åligga fondbolaget. Fondbolagets ansvar är tillhandahålla faktabladet till mellanhänderna. Betydelsen av via en annan juridisk eller fysisk person som handlar på dess vägnar och dess fulla och ovillkorliga ansvar torde avse ett fullmakts- förhållande och därmed inte vara tillämpligt avseende tredjeparts- distribution. 
 UCITS  
 IV-direktivet 
  innehåller således klargöranden avseende att fondbolaget inte är ansvarigt för tillhandahållandet av fond- faktablad när försäljning sker via tredjepartsdistributörer. Därmed torde det viktigaste skälet till att betrakta distribution som delege- ring av fondverksamhet kunna undanröjas. Konsumentskyddet upp- rätthålls genom att mellanhändernas ansvar tydligt pekas ut. Genom- förandet av direktivet bör därmed ske på sådant sätt att synsättet på distribution likställs med den som idag tillämpas i de flesta andra  
 EU-länder. 
  
 4.2 
  
 Andra viktiga frågor 
  
 I detta avsnitt behandlas ett antal frågeställningar som, i jämförelse med de frågor som i undersökningen rankats högst avseende behovet av konkurrensjusterande åtgärder, framförts av färre respondenter eller betecknats ha något lägre angelägenhetsgrad. 
 630 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 4.2.1 
  
 Regler för betalning av fondandelar med värdepapper 
  
 I 4 kap. 10 § 1 stycket LIF anges att fondandel ej får utfärdas innan betalning tillförts fonden. I normala fall sker betalning i form av likvida medel. För börshandlade fonder, s.k. Exchange Traded Funds (ETFr) har Finansinspektionen tillåtit att betalning tillförs i form av värdepapper. 
 I undersökningen har det framkommit att fondbolagen önskar ha möjlighet att även för fonder som inte är börshandlade ha möjlig- het att erhålla betalning i form av värdepapper, respektive i samband med inlösen överföra medel till andelsägare i form av värdepapper. Behovet motiveras av att förfarandet innebär att transaktionskost- naderna kan hållas nere, till gagn för samtliga andelsägare i fonden. 
 Nuvarande lagstiftning förhindrar inte att betalning sker med värdepapper, vilket framgår av Finansinspektionen godkännande i fallet med ETFr, så länge principen om likabehandling av andels- ägare ej frångås. 
 Att behovet framkommit i undersökning torde således snarare bero på att Finansinspektionen inte givit tillräcklig vägledning kring under vilka förutsättningar förfarandet är tillåtet. Jag förslår därför ingen förändring av gällande rätt. Däremot torde den osäkerhet som givit upphov till frågeställningen ytterligare bekräfta behovet av tydligare vägledning från Finansinspektionen, som redogjorts för närmare under avsnittet 4.1.3 Tillsynsmyndighetens transparens och handläggningseffektivitet. 
  
 4.2.2 
  
 Regler för kompensation till andelsägare vid felaktiga andelsvärden 
  
 I samband med beräkningen av fonders andelsvärden förekommer oundvikligen från tid till annan att fondbolaget i efterhand konsta- terar att värdet inte varit korrekt. Orsaker till fel kan bland annat vara felaktiga indata, t.ex. felaktiga priser från leverantörer av mark- nadsvärden för ingående värdepapper, felaktigt angivna förutsätt- ningar för värdepappershändelser som utdelningar eller bolags- händelser, eller operationella fel hos fondbolagen. Även vid mycket säkra processer hos fondbolagen medför komplexiteten i nätverket av beroenden mellan aktörer på finansmarknaderna och den stora spännvidd av finansiella instrument som är tillgängliga för fonderna att i det närmaste är oundvikligt att fel ibland inträffar. 
 631 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 Om köp och inlösen av fondandelar inte inträffar under de dagar som fel i andelsvärde föreligger har ur andelsägarperspektiv ingen skada uppkommit. Om däremot köp eller försäljning skett till ett för högt (lågt) fondandelsvärde har köparna (säljarna) missgynnats och säljarna (köparna) gynnats i förhållande till övriga andelsägare. 
 Ur principiell synvinkel är det av största vikt för upprätthållan- det av förtroendet för fondmarknaden att allmänheten kan lita på att fondandelstransaktioner alltid genomförs till rätt värde, och att andelsägare hålls skadelösa om fel förekommit. För fondbolagen innebär detta normalt att de måste använda sina vinstmedel för att kompensera andelsägare som missgynnats. Det är också t.ex. ur flera perspektiv mycket svårt, eller olämpligt, att återvinna medel från de andelsägare som sålt andelar då andelsvärdet felaktigt beräknats till ett för högt värde. Fondbolagen är därför försatta i en situation där de ofta måste träda in och kompensera missgynnade andelsägare utan att kunna återvinna medel från de andelsägare som gynnats. 
 Den princip för kompensation av andelsägare som tillämpas i Sverige är att sådan skall ske såvida inte kostnaden för andelsägaren att ta emot kompensationen överskrider kompensationsbeloppet. Om t.ex. kompensationens storlek är så liten att inlösen av den- samma på ett bankkontor skulle leda till en nettokostnad är det rimligt för fondbolagen att avstå från att kompensera missgynnade andelsägare. För fondbolagen kan dock denna princip, om antalet missgynnade andelsägare är stort, leda till relativt stora kostnader, även vid mycket små kompensationsbelopp, bl.a. till följd av kost- naderna för att administrera och kommunicera kompensationen. 
 I min undersökning har det framkommit att i andra länder, såsom t.ex. Finland, Norge och Luxemburg, har myndigheterna fastställt begränsningsbelopp, under vilka kompensation av missgynnade an- delsägare inte behöver ske. Dessa belopp är normalt uttryckta i räntepunkter (basis points) av andelsvärdet och proportionella till volatiliteten för den breda tillgångsklass som investeringar sker i. Begränsningsbeloppen är därför t.ex. högre för aktiefonder än ränte- fonder. Relationen till fondens volatilitet torde utgå från resone- manget att om felet är en liten andel av normal dagsvariation i fond- andelsvärdet är andelsägaren likgiltig till om kompensation sker eller inte. Motivet att fastställa beloppen torde vara att tydliggöra för fondbolagen hur problemställningen vid fel skall hanteras, samt att undvika att de drabbas av oproportionerliga kostnader i samband med kompensation för mycket små fel. Variationen mellan begräns- ningsbeloppens nivå är dock relativt stor mellan olika länder. 
 632 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 Fondbolag med en stor andel svenska fonder i sitt sortiment uppfattar att det, i förhållande till t.ex.  
 Luxemburg-baserade 
  fond- bolag, föreligger en konkurrensnackdel i form av högre kostnader att driva fondbolag till följd av högre kompensationskostnader. Ett antal respondenter har därför uttryckt önskemål om att Finans- inspektion skall föreskriva eller vägleda om begränsningsbelopp även i Sverige. Man önskar att dessa fastställs på nivåer som inte väsent- ligt avviker från andra  
 EU-länder, 
  samtidigt som de skall vara till- räckligt låga för att inte riskera att urholka allmänhetens förtroende för fondsparande och systemets integritet. 
 Jag finner att även denna fråga bör kunna hanteras utan särskilda förändringar av fondlagstiftningen. En tydlig vägledning från Finans- inspektionen, med beaktande av avvägningen mellan värdet av kom- pensationen för fondandelsägaren och kostnaden för fondbolagen bör vara tillräcklig för att skapa förutsättningar för fondverksamhet i Sverige på samma villkor som i flertalet andra  
 EU-länder. 
  
 4.2.3 
  
 Möjligheten att utge fondandelar innan betalning inkommit 
  
 Som nämnts ovan föreskriver 4 kap. 10 § 1 stycket LIF att fond- andel ej får utfärdas innan betalning tillförts fonden. Motivet till att betalning skall tillföras innan andelar utfärdas torde vara att skydda fonden mot en situation där utfärdande av andelar före betalning skett medför att fonden ikläder sig skyldigheter, t.ex. betalnings- skyldighet för förvärvade värdepapper, som den inte kan återkalla utan kostnader om betalning till fonden inte sker. 
 Bestämmelsen medför dock vissa nackdelar för fondernas andels- ägare. Om en andelsägare vill sälja sitt innehav i en fond för att investera i en annan fond, kan inte bytet ske under samma affärs- dag. Inlösen av andelar från den första fonden måste ske inlednings- vis. Därefter kan betalning överföras till den senare fonden och an- delar utges. I bästa fall innebär detta att kunden är utan exponering mot värdepappersmarknaden under en dag. Om en av fonderna i bytet är en utländsk fond, där avveckling av fondandelar kan ta längre tid än en dag, kan kunden var utan exponering i flera dagar.  
 Fond-i-fonder 
  är en kategori investerare som är särskilt berörda av detta förhållande. 
 Bestämmelsen medför samma nackdel för investerare som vill byta ett direkt innehav av värdepapper till ett fondinnehav. Dessa 
 633 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 måste först invänta avvecklingen av värdepappersförsäljningen för att sedan kunna överföra betalning till fonden. Även i detta fall uppstår flera dagar utan exponering mot värdepappersmarknaden. Om bytet skall ske mellan olika direktinnehav av värdepapper upp- står normalt inte detta problem. 
 I min undersökning har flera fondbolag påtalat att detta strikta krav på inkommen betalning inte föreligger i ett antal andra länder och därför kan innebära en konkurrensnackdel för svenska fonder. 
 Om det medges att andelar utfärdas utan inkommen betalning uppstår dock risken att fonden drabbas av kostnader om betalning uteblir. Dessa kostnader kan rimligen inte bäras av existerande andelsägare. Ett alternativ skulle därför kunna vara att fondbolaget får ikläda sig skyldigheten att hålla fonden skadelös i en sådan situation. Om fondbolaget skall kunna ta på sig ett sådant ansvar finns det dock anledning att säkerställa att bolaget har kapacitet att göra detta utan att själv hamna i en insolvenssituation, t.ex. genom att ställa tillräckligt höga kapitalkrav. Det skulle dessutom kräva att fondbolaget har kompetens att göra en kreditbedömning av kunder som önskar att genomföra köp av andelar med fördröjd betalning. Det är inte självklart att fondbolagen idag har sådan kompetens. 
 Ett ovillkorligt medgivande av utfärdandet av andelar utan in- kommen betalning medför således ett antal överväganden som poten- tiellt skapar förhöjda kostnader för fondbolagen eller tillkommande regleringar som kräver vidare utredning. 
 Det vore däremot möjligt att tillåta utfärdandet av andelar utan att betalning inkommit om det kan säkerställas att sådan betalning kommer att ske. Ett fondbyte – dvs. en samtidig inlösen och köp av andelar – inom samma finansiella koncern är ett exempel på en sådan situation. Om kunden under fondbytet inte förfogar över medel som erhålls från försäljning av andelar (eftersom dessa omedelbart överförs till en annan av koncernens fonder) föreligger inte risken att betalning uteblir. 
 Jag föreslår därför att lydelsen i 4 kap. 10 § 1 stycket LIF modi- fieras så att andelar får utges även om betalning inte inkommit, om fondbolaget kan säkerställa att så kommer att ske, som t.ex. vid koncerninterna fondbyten. 
 634 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 4.2.4 
  
 Associationsrättsliga fonder 
  
 Värdepappersfondsutredningen behandlade frågan om associations- rättsliga fonder relativt utförligt (SOU 2002:56 2002, kap 10), men konstaterade att de "överväganden som fordras låter sig inte göras inom ramen för utredningens uppdrag med hänsyn till den tid som avsatts". Jag har i min undersökning haft ambitionen att fastställa om det ur konkurrenssynpunkt föreligger ett behov av associa- tionsrättsliga fonder. 
 Endast ett mycket litet antal av de intervjuade fondbolagen ut- trycker ett intresse för associationsrättsliga fonder. Den gemen- samma nämnaren för dessa bolag är att de har en stor andel av sin försäljning riktade mot andra fondmarknader än den svenska, mark- nader där kontraktsrättsliga fonder utgör undantag och associations- rättsliga regeln. Behovet av de senare motiveras i första hand av marknadsföringsskäl, då nödvändigheten av att förklara kontrakts- rättsliga fonders uppbyggnad och andelsägarnas rättigheter ger upp- hov till kostnader och friktioner i distributionsprocessen. Övriga fondbolag uttryckte inte något behov av associationsrättsliga fonder. Jag finner därför att det av konkurrensskäl inte föreligger starka skäl att föreslå en så pass omfattande förändring av fondlagstiftningen. 
 635 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 5 Sammanfattning 
 Sammanfattningsvis kommer UCITS  
 IV-direktivets 
  genomförande med stor sannolikhet medföra att många fonder fusioneras inom länder såväl som över gränserna. Det är troligt att detta kommer att inträffa i jämförelsevis stor utsträckning i Sverige, då möjligheten att fusionera fonder varit starkt begränsade. Möjligheterna att fusionera över gränserna innebär att många bolag kommer att värdera i vilket land den fusionerade fonden skall ha sin hemvist, i syfte att bl.a. skapa starkast möjliga konkurrensfördelar på en marknad där kon- kurrensen förväntas öka. Det är därför särskilt viktigt att göra en översyn av de regler som anses medföra att svenska fonder behäftas med sämre konkurrensförutsättningar. 
 Ju mer ett fondbolag eller finansiell koncern har centraliserat sina fonder till ett enskilt land, ju större torde kostnadsfördelen vara av att centralisera fondbolagsverksamheten till samma plats. Konkurrens- situtionen för svenska fonder kommer sannolikt därför även att ha väsentlig påverkan på förläggningen av fondbolag i framtiden. 
 När svenska fondbolag förlägger fonders hemvist till annat land blir effekten sannolikt störst för de administrativa funktioner som sannolikt flyttar med. Påverkan på övriga funktioner kan antas vara relativt begränsad. 
 Om svenska fondbolag flyttar ut som en konsekvens av fond- bolagscentralisering blir troligen effekten väsentlig för flertalet av de funktioner som ingår i bolagens verksamhet. 
 Beskattningen av svenska fonder utgör den enskilt viktigaste kon- kurrensnackdelen för svenska fonder. Den undersökning som genom- förts bekräftar med stor tydlighet farhågorna om konkurrensnack- delar för svenska fonder och de risker för erosion av skattebasen som följer av UCITS  
 IV-direktivets 
  möjligheter till fondsamman- slagningar. 
 De konkurrensnackdelar som för närvarande föreligger avseende svenska fondbolags möjligheter att vidta förändringar i utbudet av 
 636 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 svenska fonder kommer av allt att döma att undanröjas i samband med genomförandet av UCITS  
 IV-direktivet. 
  En förutsättning är dock att det svenska genomförandet sker på liknande sätt som i övriga  
 EU-länder. 
  
 Finansinspektionens roll att vägleda och effektivt behandla ärenden är en viktig del av den samlade förmågan att attrahera och behålla fonder och fondverksamhet i landet. För att bibehålla en nationell konkurrenskraft krävs därför att Finansinspektionen tilldelas till- räckliga resurser för att ha möjlighet att fullgöra också dessa upp- gifter på ett tillfredsställande sätt. 
 Införandet av andelsklasser skulle också innebära att en väsentlig konkurrensnackdel skulle elimineras. Allmänheten skulle också erhålla ett rikare och mer varierat utbud som möjliggör att sparandet bättre kan anpassas till den enskildes situation och preferenser. 
 Jag förordar i första hand att problemet med stora transaktioner i fonder hanteras genom användandet av köp- och säljavgifter som tillfaller fonden, samt genom att villkoren för att avvakta med att genomföra försäljning enligt 4 kap. 13 § 1 stycket LIF görs mindre begränsande. I det förra fallet torde det inte krävas några vidare förändringar av gällande rätt. I det senare föreslås att väsentlighets- kravet slopas, samt att kravet på föranmälan ändras till att anmälan skall ske utan dröjsmål. Frågan är dock komplicerad och kan behöva utredas vidare, också i samband med en eventuell bedömning om det föreligger behov av förändringar i lag (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension inom detta område. 
 Genomförandet av UCITS  
 IV-direktivet 
  bör ske på sådant sätt att synsättet på distribution likställs med det som idag tillämpas i de flesta andra  
 EU-länder, 
  att distribution inte anses vara delege- ring av fondverksamhet. 
 Jag redogör för behovet av tydlig vägledning från Finansinspek- tionen avseende möjligheterna att betala fondandelar med värde- papper, samt avseende hanteringen av kompensation till fondandels- ägare i samband med fel i andelsvärdesberäkningen. 
 Jag föreslår att lydelsen i 4 kap. 10 § 1 stycket LIF modifieras så att andelar får utges även om betalning inte inkommit, om fondbola- get kan säkerställa att så kommer att ske, som t.ex. vid koncern- interna fondbyten. 
 Jag finner inte att det föreligger ett starkt konkurrensbaserat behov av införande av lagstiftning som möjliggör associationsrätts- liga fonder. 
 637 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2010:78 
  
 6 Referenser 
 Coval, Wright, och Hughes.  
 Asset Fire Sales (and Purchases) in Equity Markets.  
 Working Paper, 2005. 
  
 Hendricks.  
 UCITS IV: Transforming the European investment fund industry 
 . Hendricks, 2009. 
  
 Financial Services Authority. Policy Statement 131: Single pricing of collective investment schemes Feedback on CP131 and made text. 2002. 
  
 Finansinspektionen.  
 Företagsregistret:Företagskategorier 
 . den 10 04 2010. www.fi.se (använd den 10 04 2010). 
  
 Fondbolagens förening. Brådskande: Se till att svenska fonder kan konkurrera med utländska fonder!, 2007. 
 Fondbolagens förening, Hög tid att se till att svenska fonder kan konkurrera på lika villkor, 2008. 
 Fondbolagens  
 förening-1. 
  30 år med fonder. 2009. 
 Fondbolagens  
 förening-2. 
  Föreningens statistikunderlag. den 12 03 2009. 
 Fondbolagens förening. Fondsparandets Fördelning 2009,  
 2010-02-03. 
  
 Fondbolagens förening. Nytt världsrekord i fondsparande, pressmeddelande,  
 2010-05-11. 
  
 Livingston, Lewis, och Poole Obizhaeva.  
 Market Microstructure Invariants.  
 Working Paper, 2009. 
 Ramos, Johnson, Nguyen, och Ball. Sparare och jobb drabbas när fonder nu flyr Sverige.  
 Dagens Nyheter, DN Debatt,  
 den 26 04 2009. 
 Pensionsmyndigheten. 2K - Kompletterande Kanaler - förslag till fortsatt inriktning. 2010. 
 638 
  
 SOU 2010:78 
  
 Bilaga 7 
  
 RBC Dexia & KPMG.  
 UCITS IV: Which Business Model for Tomorrow?  
 RBC Dexia Investor Services & KPMG, 2009. 
  
 Ayala, Morales. Fondskatteutredningen. Promemoria om ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras del- ägare. Finansdepartementet, 2010. 
 SOU 2002:104. Värdepappersfondsutredningen, Investerings- fonder - Förvaringsinstitut, avgifter m.m. 2002. 
 SOU 2002:56. Värdepappersfondsutredningen, Investerings- fonder - Förslag till ny lag. 2002. 
 Verdipapirfondenes Forening. Veiledning til bransjestandard for rutiner ved tegning og innløsning. September 2005. 
 639 
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Lätt att göra rätt 
  
 – 
  
 om förmedling av brottsskadestånd. Ju. 
  
 2. 
  
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Ju. 
  
 3. 
  
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. M. 
  
 4. 
  
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
  
 – 
  
 offentlighet och integritet. Ju. 
  
 5. 
  
 Skolgång för alla barn. U. 
  
 6. 
  
 Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 
  
 – 
  
 utmaningar för slutförvarsprogrammet. M. 
  
 7. 
  
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. IJ. 
  
 8. 
  
 En myndighet för havs- och vatten- miljö. M. 
  
 9. 
  
 Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Jo. 
  
 10. 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. U. 
  
 11. 
  
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. Ku. 
  
 12. 
  
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. Ku. 
  
 13 
  
 Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Fi. 
  
 14. 
  
 Partsinsyn enligt rättegångsbalken. Ju. 
  
 15. 
  
 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. Ju. 
  
 16. 
  
 Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. IJ. 
  
 17. 
  
 Prissatt vatten? M. 
  
 18. 
  
 En reformerad budgetlag. Fi. 
  
 19. 
  
 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. U. 
  
 20. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
  
 e-förvaltning. 
  Fi. 
  
 21. 
  
 Bättre marknad för tjänstehundar. Jo. 
  
 22. 
  
 Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Fö. 
  
 23. 
  
 Tredje sjösäkerhetspaketet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. N. 
  
 24. 
  
 Avtalad upphovsrätt. Ju. 
  
 25. 
  
 Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. Fö. 
  
 26. 
  
 Flyttningsbidrag och unionsrätten. A. 
  
 27. 
  
 Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. N. 
  
 28. 
  
 Vändpunkt Sverige – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. U. 
  
 29. 
  
 En ny förvaltningslag. Ju. 
  
 30. 
  
 Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. N. 
  
 31. 
  
 Första hjälpen i psykisk hälsa. S. 
  
 32. 
  
 Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. UD. 
  
 33. 
  
 Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. U. 
  
 34. 
  
 På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Ku. 
  
 35. 
  
 Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola  
  
 1969–2009. 
  U. 
  
 36. 
  
 Svensk forskning om jämställdhet och skola. En bibliografi. U. 
  
 37. 
  
 Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. IJ. 
  
 38. 
  
 Mutbrott. Ju. 
  
 39. 
  
 Ny ordning för nationella vaccinations- program. S. 
  
 40. 
  
 Cirkulär migration och utveckling 
  
 – 
  
 kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Ju. 
  
 41. 
  
 Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. S. 
  
 42. 
  
 Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. Jo. 
  
 43. 
  
 Förundersökningsbegränsning. Ju. 
  
 44. 
  
 Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Ju. 
  
 45. 
  
 Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten. Förslag till ny lag. S. 
  
 46. 
  
 Utländsk näringsverksamhet i Sverige. En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett  
  
 EU-perspektiv. 
  N. 
  
 47. 
  
 Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? 
  
 En systematisk litteraturöversikt. S. 
  
 48. 
  
 Multipla hälsoproblem bland personer över 60 år. En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. S. 
  
 49. 
  
 Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering  
  
 1999–2008. 
  Ju. 
  
 50. 
  
 Försvarsmaktens helikopterresurser. Fö. 
  
 51. 
  
 Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. U. 
  
 52. 
  
 Biologiska faktorer och könsskillnader 
  
 i skolresultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. U. 
  
 53. 
  
 Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. U. 
  
 54. 
  
 Förbättrad återbetalning av studie- skulder. U. 
  
 55. 
  
 Romers rätt 
  
 – 
  
 en strategi för romer i Sverige. IJ. 
  
 56. 
  
 Innovationsupphandling. N. 
  
 57. 
  
 Effektivare planering av vägar och järn- vägar. N. 
  
 58. 
  
 Rehabiliteringsrådets delbetänkande. S. 
  
 59. 
  
 Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, 2007 års Haagkonvention och 2007 års Haagprotokoll + Bilagedel. Ju. 
  
 60. 
  
 Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. IJ. 
  
 61. 
  
 Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. N. 
  
 62. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Fi. 
  
 63. 
  
 EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. Ju. 
  
 64. 
  
 "Se de tidiga tecknen" 
  
 – 
  
 forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. U. 
  
 65. 
  
 Kompetens och ansvar. S. 
  
 66. 
  
 Barns perspektiv på jämställdhet i skola. En kunskapsöversikt. U. 
  
 67. 
  
 I rättan tid? Om ålder och skolstart. U. 
  
 68. 
  
 Ny yttrandefrihetsgrundlag? Yttrande- frihetskommittén presenterar tre modeller. Ju. 
  
 69. 
  
 Förbättrad vinterberedskap inom järn- vägen. N. 
  
 70. 
  
 Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + Daisy. IJ. 
  
 71. 
  
 Sexualbrottslagstiftningen  
  
 –  
 utvärdering och reformförslag. Ju. 
  
 72. 
  
 Folkrätt i väpnad konflikt 
  
 – 
  
 svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 
  
 73. 
  
 Svensk sjöfarts konkurrensförutsätt- ningar. N. 
  
 74. 
  
 Mer innovation ur transportforskning. N. 
  
 75. 
  
 Gymnasial lärlingsutbildning 
  
 – 
  
 utbildning för jobb. Erfarenheter efter två års försök med lärlingsutbildning. U. 
  
 76. 
  
 Transportstyrelsens databaser på väg- trafikområdet – integritet och effektivitet. N. 
  
 77. 
  
 Sammanläggningar av landsting – över- gångsstyre och utjämning. Fi. 
  
 78. 
  
 Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS  
  
 IV-direktivet. 
  Fi. 
 Statens offentliga utredningar 2010 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Lätt att göra rätt 
 – om förmedling av brottsskadestånd. [1] 
 Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. [2] 
 Allmänna handlingar i elektronisk form 
 – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt rättegångsbalken. [14] 
 Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [15] 
 Avtalad upphovsrätt. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. (38) 
 Cirkulär migration och utveckling 
 – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. [40] 
 Förundersökningsbegränsning. [43] 
 Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. [44] 
 Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering  
 1999–2008. 
  [49] 
 Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, 2007 års Haagkonvention och 2007 års Haagprotokoll + Bilagedel. [59] 
 EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. [63] 
 Ny yttrandefrihetsgrundlag? Yttrandefrihets- kommittén presenterar tre modeller. [68] 
 Sexualbrottslagstiftningen  
 –  
 utvärdering och reformförslag. [71] 
 Utrikespartementet 
 Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. [32] 
 Försvarsdepartementet 
 Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. [22] 
 Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. [25] 
 Försvarsmaktens helikopterresurser. [50] 
 Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] 
 Socialdepartementet 
 Första hjälpen i psykisk hälsa. [31] 
 Ny ordning för nationella vaccinations- program. [39] 
 Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. [41] 
 Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten. Förslag till ny lag. [45] 
 Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. [47] 
 Multipla hälsoproblem bland personer 
 över 60 år. En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [48] 
 Rehabiliteringsrådets delbetänkande. [58] Kompetens och ansvar. [65] 
 Finansdepartementet 
 Upphandling på försvars- och säkerhets- området. [13] 
 En reformerad budgetlag. [18] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för  
 e-förvaltning. 
  [20] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. [62] 
 Sammanläggningar av landsting – övergångs- styre och utjämning. [77] 
 Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS  
 IV-direktivet. 
  [78] 
 Utbildningsdepartementet 
 Skolgång för alla barn. [5] 
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av 
 Delegationen för jämställdhet i skolan. [10] 
 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. [19] 
 Vändpunkt Sverige – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. [28] 
 Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. [33] 
 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola  
 1969–2009. 
  [35] 
 Svensk forskning om jämställdhet och skola. En bibliografi. [36] 
 Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. [51] 
 Biologiska faktorer och könsskillnader i skol- resultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. [52] 
 Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Back- groundpaper on the "Boy Crisis". 
 + Engelsk rapport.[53] 
 Förbättrad återbetalning av studieskulder. [54] 
 "Se de tidiga tecknen" 
 – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. [64] 
 Barns perspektiv på jämställdhet i skola. En kunskapsöversikt. [66] 
 I rättan tid? Om ålder och skolstart. [67] 
 Gymnasial lärlingsutbildning 
 – utbildning för jobb. Erfarenheter efter två års försök med lärlingsutbildning. [75] 
 Jordbruksdepartementet 
 Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. [9] 
 Bättre marknad för tjänstehundar. [21] 
 Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. [42] 
 Miljödepartementet 
 Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. [3] 
 Kunskapslägesrapport på kärnavfallsom- rådet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. [6] 
 En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? [17] 
 Näringsdepartementet 
 Tredje sjösäkerhetspaketet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutrednings- direktivet, IMO:s olycksutredningskod. [23] 
 Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. [27] 
 Tredje inre marknadspaketet för el och natur- gas. Fortsatt europeisk harmonisering. [30] 
 Utländsk näringsverksamhet i Sverige. 
 En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett  
 EU-perspektiv. 
  [46] 
 Innovationsupphandling. [56] 
 Effektivare planering av vägar och järnvägar. [57] 
 Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. [61] 
 Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. [69] 
 Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar [73] 
 Mer innovation ur transportforskning. [74] 
 Transportstyrelsens databaser på vägtrafik- området – integritet och effektivitet. [76] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt mål- inriktat arbete på tre samhällsområden. [7] 
 Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. [16] 
 Sverige för nyanlända utanför flykting- mottandet. [37] 
 Romers rätt – en strategi för romer i Sverige. [55] 
 Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. [60] 
 Ny struktur för skydd av mänskliga rättig- heter. + Bilagor + Lättläst + Daisy. [70] 
 Kulturdepartementet 
 Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. [11] 
 I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. [12] 
 På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. [34] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Flyttningsbidrag och unionsrätten. [26]