Planera för effekt! 
 Slutbetänkande från Samordningsrådet för smarta elnät 
 Stockholm 2014 
 SOU 2014:84 
 SOU och Ds kan köpas från Montes kundtjänst. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst, 106 47 Stockholm 
 Ordertelefon:  
 08-598 191 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se 
 Webbplats: fritzes.se 
 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Montes Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Svara på remiss – hur och varför. 
 Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad  
 2009-05-02) 
  
 En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. 
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet. 
 Omslag: Hernandez, Smith. 
 Tryck: Fox, Stockholm 2014. 
 ISBN  
 978-91-38-24204-9 
  
 ISSN  
  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Johnson 
 Regeringen beslutade den 24 maj 2012 om kommittédirektiv 2012:48: Samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät. Kommittén har antagit namnet Samordningsrådet för smarta elnät (samordningsrådet eller rådet). 
 Samordningsrådets övergripande arbetsuppgifter har varit att genomföra dialogforum, etablera en kunskapsplattform och att ta fram ett förslag på en nationell handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät. 
 Rådets ordförande Hutchinson, verkställande direktör, och dess vice ordförande Lopez, senior rådgivare, förordnades av regeringen den 28 maj 2012. Samma dag förordnades också ledamöterna: Hale, verkställande direktör; Wolfe, professor; Cole, generaldirektör; Kane, forskningschef;  
 Hernandez 
  Alexander, förbundsdirektör; Ferguson, generaldirektör Howard, verkställande direktör; Waller, 
  verkställande direktör; Williams, överdirektör; Adams, generaldirektör; Butler, studio director energy design och Holt, vice president industry and research relations. Den 28 augusti förordnades Lee; affärsutvecklare smarta elnät. Den 1 februari 2013 entledigades generaldirektören Ferguson. Samma dag förordnades Mccormick, 
  generaldirektör. 
 En expertgrupp med sakkunniga från Regeringskansliet har förordnats av regeringen och biträtt rådet: Bray  
 (12-08- 
 28–14-12-31); 
  Clark  
 (12-08-28–14-05-13); 
  Fry  
 (12-08-28–13-08-27); 
  Carrillo  
 (13-08-27–13-12- 
  17); Stanley  
 (14-09-15–14-12-31); 
  Reed  
 (12-08- 
 28–13-01-22); 
  Nunez  
 (12-08-28–13-12-17); 
  Armstrong  
 (12-08-28–14-12-31); 
  Woods  
 (13-12-17–14-12- 
  31); Bailey  
 (12-08-28–13-12-17, 
 14-10-01–14-12-31); 
  
 Butler  
 (14-05-13–14-12-31); 
 Graham  
 (13-01-22–13-09-01); 
  Mcclure  
 (14-05-13–14-12-21); 
  Alvarez  
 (13-12-17–14-05-13); 
  Campos  
 (13-08-27–14-12- 
  31); Riley  
 (13-12-17–14-08-30); 
  Williams  
 (13-01-22–14-12-31); 
  Daniels  
 (14-05-13–14-10-02); 
  Wallace  
 (12-08-28–14-12-31); 
  Padilla (12-  
 08-28–14-05-13). 
  
 Morales anställdes som huvudsekreterare den 20 augusti 2012 och därmed inledde rådet sin operativa verksamhet. Därpå anställdes: Cross, sekreterare, den 3 oktober 2012; Davis, sekreterare, den 14 januari 2013 och White, sekreterare, den 18 februari 2013. Därtill har Moore lånats från Energimyndigheten för att tjänstgöra som sekreterare från den 8 april 2013. 
 Samordningsrådet har tidigare redovisat sitt arbete genom Års- rapport 2012 samt Delårs- och Årsrapport 2013. 
 Samordningsrådet för smarta elnät överlämnar härmed sitt slut- betänkande. 
 Stockholm i december 2014 
  
 Hutchinson 
  
 Lopez 
  
 Hale 
  
 Wolfe 
  
 Cole 
  
 Kane 
  
 Green 
  
 Lee 
  
 Howard 
  
 Waller 
  
 Williams 
  
 Mccormick 
  
 Adams 
  
 Butler 
  
 Holt 
  
 Jenkins Davenport Estrada 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 11 
  
 Summary ............................................................................... 
  
 19 
  
 Författningsförslag .................................................................. 
  
 27 
  
 1 
  
 Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857).......................... 
  
 27 
  
 1 
  
 Bakgrund ....................................................................... 
  
 29 
  
 1.1 
  
 Begreppet smarta elnät ................................................................. 
  
 29 
  
 1.2 
  
 Samordningsrådets uppdrag......................................................... 
  
 30 
  
 1.3 
  
 Utgångspunkter och avgränsningar............................................. 
  
 32 
  
 1.4 
  
 Rådets arbetsformer och genomförande av uppdraget............... 
  
 35 
  
 1.5 
  
 Betänkandets innehåll................................................................... 
  
 38 
  
 2 
  
 Handlingsplanens utgångspunkter.................................... 
  
 41 
  
 2.1 
  
 Centrala frågor och avgränsningar............................................... 
  
 41 
  
 2.2 
  
 Handlingsplanens strategiska inriktning..................................... 
  
 45 
  
 2.3 
  
 Handlingsplanens uppbyggnad.................................................... 
  
 46 
  
 3 
  
 Uppföljning av handlingsplanen ....................................... 
  
 49 
  
 3.1 
  
 Framtida samordning ................................................................... 
  
 49 
  
 3.2 
  
 Tidsplan och koordinering ........................................................... 
  
 51 
  
 5 
 Innehåll SOU 2014:84 
  
 4 
  
 Handlingsplan för smarta elnät ......................................... 
  
 55 
  
 4.1 
  
 Handlingsplanens övergripande inriktning................................. 
  
 55 
  
 4.1.1 
  
 Tidsperspektiv................................................................... 
  
 57 
  
 4.1.2 
  
 Förslagens inriktning........................................................ 
  
 58 
  
 4.1.3 
  
 Ansvarsfördelning............................................................. 
  
 61 
  
 4.2 
  
 Politiska ramverk och marknadsvillkor....................................... 
  
 62 
  
 4.2.1 Spelregler på elmarknaden – marknadsdesign................. 
  
 63 
  
 4.2.2 Spelregler på elmarknaden – energilagring ...................... 
  
 69 
  
 4.2.3 Nya förutsättningar för elnäten – nätinvesteringar ........ 
  
 73 
  
 4.2.4 Nya förutsättningar för elnäten – säkerhet ..................... 
  
 82 
  
 4.2.5 Samverkan med övriga delar av energimarknaden – 
  
 energibärare ....................................................................... 
  
 86 
  
 4.2.6 Samverkan med övriga delar av energimarknaden – 
  
 trafiksektorn...................................................................... 
  
 90 
  
 4.2.7 Samverkan med övriga delar av energimarknaden – 
  
 energieffektivisering ......................................................... 
  
 92 
  
 4.2.8 Långsiktig utveckling av politiska ramverk och 
  
 marknadsvillkor – systemansvar ...................................... 
  
 99 
  
 4.2.9 Långsiktig utveckling av politiska ramverk och 
  
 marknadsvillkor – systemeffekter.................................. 
  
 102 
  
 4.3 
  
 Kunddeltagande och samhällsaspekter...................................... 
  
 104 
  
 4.3.1 Smarta elnät ur ett kundperspektiv – värna 
  
 kunderna.......................................................................... 
  
 106 
  
 4.3.2 Smarta elnät ur ett kundperspektiv – värna 
  
 kundernas integritet........................................................ 
  
 107 
  
 4.3.3 Smarta elnät ur ett kundperspektiv – attityder och 
  
 beteenden ........................................................................ 
  
 110 
  
 4.3.4 Kundernas tillgång till mätdata och information – 
  
 mätdata ............................................................................ 
  
 112 
  
 4.3.5 Kundernas tillgång till mätdata och information – 
  
 information ..................................................................... 
  
 119 
  
 4.3.6 Kundernas tillgång till mätdata och information – 
  
 funktionskrav .................................................................. 
  
 125 
  
 4.3.7 Synergier mellan smarta elnät och annan 
  
 samhällsutveckling – samhällsplanering ........................ 
  
 130 
  
 4.3.8 Synergier mellan smarta elnät och annan 
  
 samhällsutveckling – produkt- och 
  
 tjänsteutveckling ............................................................. 
  
 134 
  
 6 
 SOU 2014:84 Innehåll 
  
 4.4 
  
 FoU, innovation och tillväxt...................................................... 
  
 137 
  
 4.4.1 
  
 Kunskap och kompetensutveckling............................... 
  
 138 
  
 4.4.2 
  
 Forskningsprioriteringar och samverkan ...................... 
  
 143 
  
 4.4.3 En samlad strategi för innovation inom smarta elnät ... 
  
 148 
  
 4.4.4 Villkor för pilot- och demonstrationsprojekt ............... 
  
 151 
  
 4.4.5 Smarta elnät på en global marknad - en nationell 
  
 främjandestrategi ............................................................ 
  
 156 
  
 4.4.6 Smarta elnät på en global marknad - standardisering 
  
 och interoperabilitet ....................................................... 
  
 159 
  
 4.5 
  
 Behov av långsiktiga åtgärder..................................................... 
  
 161 
  
 4.5.1 
  
 Lagstiftning ..................................................................... 
  
 162 
  
 4.5.2 
  
 Ekonomiska styrmedel ................................................... 
  
 163 
  
 4.5.3 Insatser inom offentlig sektor........................................ 
  
 165 
  
 4.5.4 
  
 Organisatoriska åtgärder ................................................ 
  
 167 
  
 5 
  
 Rådets bedömning av smarta elnäts möjligheter .............. 
  
 169 
  
 5.1 
  
 Kartläggning av aktörer, ansvar och insatser för smarta 
  
 elnät i Sverige .............................................................................. 
  
 169 
  
 5.1.1 Aktörer och ansvarsfördelning inom smarta elnät i 
  
 Sverige.............................................................................. 
  
 170 
  
 5.1.2 Insatser och ramvillkor som påverkar utvecklingen 
  
 inom smarta elnät i Sverige............................................. 
  
 177 
  
 5.1.3 Förändringar i roller och ansvar..................................... 
  
 190 
  
 5.2 
  
 Smarta elnät som tillväxtbransch ............................................... 
  
 191 
  
 5.2.1 Karakterisering av företag i Sverige verksamma 
  
 inom smarta elnät............................................................ 
  
 193 
  
 5.2.2 Sveriges konkurrenskraft inom smarta elnät................. 
  
 197 
  
 5.2.3 
  
 Internationella samarbeten............................................. 
  
 200 
  
 5.2.4 Smarta elnäts potential att bli en svensk 
  
 tillväxtbransch ................................................................. 
  
 203 
  
 5.3 
  
 Smarta elnäts roll för den långsiktiga utvecklingen av 
  
 energisystemet ............................................................................ 
  
 208 
  
 5.3.1 Teknikutveckling som påverkar behovet av smarta 
  
 elnät ................................................................................. 
  
 209 
  
 5.3.2 
  
 Samordningsrådets framtidsscenarier ............................ 
  
 217 
  
 5.3.3 Analys av energisystemets långsiktiga utveckling ........ 
  
 223 
  
 5.3.4 Kostnad och nytta med smarta elnät ............................. 
  
 237 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2014:84 
  
 5.4 
  
 Analyser av elmarknadens utveckling och 
  
 förändringsbehov........................................................................ 
  
 242 
  
 5.4.1 Drivkrafter för smarta elnät samt fördelning av 
  
 kostnad och nytta ........................................................... 
  
 242 
  
 5.4.2 Affärsmodeller och användarvänliga tjänster ................ 
  
 258 
  
 5.4.3 
  
 Förutsättningar för efterfrågeflexibilitet....................... 
  
 260 
  
 5.4.4 Förändringar i det nationella regelverket ...................... 
  
 268 
  
 5.5 
  
 Övriga behov av insatser för att främja smarta elnät................ 
  
 269 
  
 5.5.1 Kunskapsförsörjning och tematisk plan för 
  
 forskning inom smarta elnät .......................................... 
  
 269 
  
 5.5.2 
  
 Kommunikationsinfrastruktur, säkerhet och 
  
 integritet .......................................................................... 
  
 281 
  
 6 
  
 Kunskapsplattformen..................................................... 
  
 289 
  
 6.1 
  
 Bakgrund ..................................................................................... 
  
 289 
  
 6.2 
  
 Kommunikationsplanering ........................................................ 
  
 289 
  
 6.2.1 
  
 Övergripande kommunikationsstrategi och 
  
 prioriterade målgrupper.................................................. 
  
 289 
  
 6.2.2 
  
 Årliga kommunikationsplaner ....................................... 
  
 291 
  
 6.3 
  
 Webbplatsens status ................................................................... 
  
 293 
  
 6.3.1 Övergripande om webbplatsens innehåll och 
  
 struktur............................................................................ 
  
 293 
  
 6.3.2 Innehåll och funktioner som inte specificeras av 
  
 direktivet ......................................................................... 
  
 297 
  
 6.4 
  
 Webbplatsens utvecklingsmöjligheter och fortsatta 
  
 förvaltning................................................................................... 
  
 298 
  
 7 Konsekvensanalys ......................................................... 
  
 299 
  
 7.1 
  
 Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningens 
  
 förslag .......................................................................................... 
  
 299 
  
 7.1.1 ..... 
  
 Konsekvenser av utredningens förslag om mätdata 
  
 299 
  
 7.1.2 ..... 
  
 Konsekvenser av samordningsrådets övriga förslag 
  
 312 
  
 8 
  
 Författningskommentar .................................................. 
  
 315 
  
 8.1 
  
 Förslaget ....................till lag om ändring i ellagen (1997:857) 
  
 315 
  
 8 
  
 SOU 2014:84 
  
 Innehåll 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2012:48 ............................................. 
  
 317 
  
 Bilaga 2 
  
 Rådets referensgruppsmedlemmar, dialogforum och 
  
 seminarier ........................................................................ 
  
 333 
  
 Bilaga 3 
  
 Samordningsrådets rapporter ......................................... 
  
 341 
  
 Bilaga 4 
  
 Övriga referenser ............................................................ 
  
 349 
  
 Samordningsrådets egna rapporter och samtliga underlags- rapporter kan laddas ner från samordningsrådets webbplats www.swedishsmartgrid.se 
 9 
 Sammanfattning 
 Uppdraget 
 I maj 2012 beslutade regeringen att tillsätta ett samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät (dir 2012:48). I samord- ningsrådets uppdrag ingår att stimulera dialog och samverkan, utveckla en nationell kunskapsplattform och en nationell hand- lingsplan för utvecklingen av smarta elnät  
 2015–2030. 
  Förslaget till handlingsplan ska överlämnas till regeringen senast den 15 december 2014. 
 Samordningsrådets arbete har omfattat smarta elnätslösningar inom hela värdekedjan, från anslutning av produktionsanläggningar till nya tjänster hos elanvändarna så som smarta hemlösningar. 
 Utifrån direktivets krav har samordningsrådet formulerat följ- ande vision och mål för sin verksamhet: 
  
 Vision: Sverige är ledande inom smarta elnät som möjliggör ett ökat kundinflytande, hållbar utveckling, försörjningstrygghet och tillväxt. 
  
 Mål: Att genom ökad samverkan, kunskapsutveckling och kun- skapsspridning samt genom en handlingsplan medverka till tyd- liga spelregler på marknaden, stärkt kundinflytande, gynnsamma utvecklingsförutsättningar för smarta elnät i Sverige och att smarta elnät blir en svensk tillväxtbransch. 
  
 En avgörande utgångspunkt för uppdraget har varit hur elsystemet ska anpassas till de långsiktiga energi- och klimatpolitiska målen i Sverige och EU, vilket är en stor utmaning. Det kräver ett elsystem som är betydligt mer flexibelt än dagens. Men samtidigt underlättar den snabba utvecklingen inom IT och kommunikationsteknik el- systemets modernisering och introduktion av nya marknadslös- ningar, som kan bidra till att kundernas deltagande på marknaden 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:84 
  
 förändras på ett avgörande sätt. Ny teknik och nya marknads- modeller som bidrar till ökad flexibilitet i hela elsystemet kommer att fungera bättre än nuvarande lösningar. Det är i detta perspektiv som behovet av att satsa på smarta elnät ska betraktas. 
 En nationell kunskapsplattform för smarta elnät är en central del i arbetet, resultatet redovisas närmare i avsnitt 6. Kunskaps- plattformen, som också är samordningsrådets webbplats  
 (www.swedishsmartgrid.se),  
 har stimulerat dialog och samverkan. Inom ett flertal områden av betydelse för utvecklingen av smarta elnät har särskilda dialogforum genomförts där resultaten public- erats på webbplatsen. Dessa samverkansformer har gett värdefulla bidrag till arbetet med handlingsplanen. 
 Viktiga är också referensgrupperna som vi har inrättat för att underlätta samverkan med experter och nyckelaktörer inom viktiga fokusområden. Referensgrupperna har gett betydelsefullt underlag till samordningsrådets arbete med kunskapsplattformen och hand- lingsplanen tillsammans med våra kartläggningar och analyser uti- från centrala frågeställningar i rådets direktiv. 
 För att kunna belysa långsiktiga konsekvenser och behov av åtgärder har samordningsrådet tagit fram framtidsscenarier för utvecklingen av smarta elnät i Sverige 2030 och utvecklingen mot 
 2050. De möjliga framtidsbilder som scenarierna visar har gjort det lättare att identifiera och strukturera tänkbara konsekvenser och behov av åtgärder. 
 Utgångspunkter för handlingsplanen 
 En central utgångspunkt för samordningsrådets handlingsplan är att smarta elnät kan öka elkundernas inflytande genom att de får fler valmöjligheter på marknaden och stimulera utveckling av nya produkter och tjänster. Hur stor utbyggnaden av elproduktion från kortsiktigt fluktuerande energikällor så som sol och vind (s.k. intermittent elproduktion) blir är den andra avgörande faktorn för behovet av smarta elnätslösningar i framtiden. 
 Drivkrafterna för smarta elnät är i första hand marknads- baserade. Syftet med handlingsplanen är att skapa framförhållning och underlätta anpassning till framtida utmaningar. Utvecklingen bör ske inom ramen för en helhetssyn där nyttan för kunderna är 
 12 
  
 SOU 2014:84 
  
 Sammanfattning 
  
 central tillsammans med ett effektivt och hållbart resursutnyttjande och en säker elförsörjning. Smarta elnät är i första hand ett redskap för kundnytta och samhällsnytta som vi vill uppnå, t.ex. ökad energieffektivitet, elektrifiering av transportsektorn och hållbarhet på energisystemnivå. Att förverkliga dessa mål är ett långsiktigt utvecklingsarbete där smarta elnät kan ge betydelsefulla bidrag. 
 Utvecklingen av smarta elnät hänger nära samman med utveck- lingen av den europeiska elmarknaden och berör komplexa problem som behöver utredas noga. Samtidigt är det viktigt att den process som ska underlätta anpassning till nya förutsättningar på elmark- naden (stor andel lokal och intermittent produktion, aktiva kunder med helt nya förbrukningsmönster etc.) påbörjas redan nu. På detta sätt kan vi få praktiska erfarenheter innan utmaningarna blir mer akuta. 
 Handlingsplanens övergripande inriktning och uppföljning 
 För att hantera den osäkerhet som det långa tidsperspektivet inne- bär  
 (2015–2030) 
  bygger handlingsplanen på ett antal grund- läggande mål och rekommendationer, som förväntas vara giltiga också på längre sikt. Dessa täcker in förändringsbehov inom de områden vi bedömer kommer att ha betydelse för behovet av och utvecklingen av smarta elnät. För varje rekommendation har vi tagit fram bedömningar och förslag på åtgärder som behöver genomföras inom de närmaste åren tillsammans med förslag om ansvarsfördel- ning. Som ett resultat av omvärldsförändringar kommer nya behov av åtgärder kopplat till rekommendationerna kunna identifieras efter hand. 
 Med denna uppbyggnad får vi ett stabilt ramverk för ett lång- siktigt arbete där behovet av konkreta åtgärder kan identifieras steg för steg. En systematisk uppföljning och uppdatering av handlings- planen är därför betydelsefull. För detta ändamål föreslår vi att ett nationellt forum för smarta elnät inrättas med uppgift att främja dialog mellan berörda aktörer, följa upp genomförandet av hand- lingsplanen, identifiera behov av kompletterande åtgärder och koordinera genomförande och uppföljning av vissa förslag. Forumet bör också ansvara för att förvalta och utveckla kunskapsplatt- formen. 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:84 
  
 Rekommendationer och förslag 
 Handlingsplanens rekommendationer och förslag har delats in i tre huvudområden som också har sin motsvarighet i samordnings- rådets målformulering. Samtliga rekommendationer och förslag är samlade i tabellen på omslagets insida. 
 Rådet lämnar endast ett förslag som innebär en regelförändring. Rådet föreslår en komplettering av dagens regelverk som innebär att elkunderna får tillgång till information, som minst motsvarar timmätvärden, vid förfrågan utan det krav på elavtal som gäller i dag och utan extra kostnad för kunden. 
 Konsekvensanalyser för våra förslag finns i avsnitt 7. 
 Politiska ramverk och marknadsvillkor 
 Det politiska ramverket bör utvecklas för att ta tillvara de nya möj- ligheter som smarta elnät kan erbjuda samtidigt som konkurrensen på den avreglerade elmarknaden bevaras. Marknadsvillkoren bör utformas så att de ger tydliga incitament för samhällsekonomiskt kostnadseffektiva smarta elnätsåtgärder utan att begränsa konkur- rensen på marknaden för ny teknik. 
 För att klara elsystemets framtida utmaningar kommer spel- reglerna på marknaden att behöva utvecklas så att smarta elnätslös- ningar kan bidra till både systemnytta och nätnytta. Här är villkoren för efterfrågeflexibilitet och energilagring som behandlas i rekommendationerna 4.2.1 och 4.2.2 av speciellt intresse. Väl så betydelsefullt är försättningarna för modernisering av elnäten som behandlas i rekommendation 4.2.3. 
 För driften av framtidens smarta energisystem krävs ökad auto- mation, för att kontrollera de fysiska processerna för elproduktion och eldistribution, och mer avancerade  
 IT-system 
  för att hantera stora informationsflöden (mätdata, anläggningsinformation, arbets- order, kunddata, etc.). Informationshanteringen i de smarta elnäten kräver medvetenhet om säkerhet och integritet, vilket tas upp i rekommendation 4.2.4. 
 Smarta elnät innebär också nya förutsättningar för samverkan med övriga delar av energisystemet. Integrationen mellan elsystemet och energibärare som gas och fjärrvärme kan ge ökade möjligheter till lagring av värme och kyla. Elektrifieringen av fordonstrafiken 
 14 
  
 SOU 2014:84 
  
 Sammanfattning 
  
 kan medföra krav på ökad flexibilitet i elnätet när bilarna ska lad- das. Här kan smarta elnät spela en viktig roll. Även möjligheterna till energieffektivisering påverkas av olika smarta elnätslösningar. I ett framtida elsystem blir effektbehov minst lika viktigt som energi- behov. Och det kommer att få betydelse för hur energieffektiviser- ingen bör utformas och samordnas med olika möjligheter för efter- frågeflexibilitet. Dessa frågor behandlas i rekommendationerna  
 4.2.5–4.2.7. 
  
 Hur stor utbyggnaden blir av intermittent elproduktion i Sverige och Nordeuropa styr kraven på elsystemets olika nivåer. Även sammansättningen och lokaliseringen av den intermittenta elproduktionen är en avgörande faktor. För att kunna hantera dessa långsiktiga utmaningar krävs ökad förståelse för effekterna på systemnivå, så att vi kan ändra reglerna i tid. Rekommendationerna 4.2.8 och 4.2.9 tar upp dessa utmaningar. 
 Kunddeltagande och samhällsaspekter 
 Flera av rekommendationerna och förslagen har ett tydligt kund- perspektiv, i första hand med fokus på förutsättningar och behov av kundstödjande insatser kopplade till de nya möjligheter till aktivt deltagande som smarta elnät innebär. 
 I rekommendationerna 4.3.1 och 4.3.2 lyfter vi särskilt fram konsumentperspektivet och den personliga integriteten. Kunskap om vad som styr människors preferenser och intresse för smarta elnätslösningar är också en viktig del av kundperspektivet i rekom- mendation 4.3.3. Hur mätdata och information kan bli mer lättill- gänglig för kunderna behandlas i rekommendationerna  
 4.3.4–4.3.6. 
  Här ligger fokus på behovet av regelförändringar, tydligare pris- och kostnadsrelaterad information från marknadens aktörer samt funktionskrav för nästa generations smarta mätare. 
 Avsnittet tar också upp övergripande samhällsaspekter och synergier mellan smarta elnät och annan samhällsutveckling. Smarta elnät är viktiga för ett hållbart samhällsbyggande och utvecklingen av smarta städer. För att kunna utnyttja samhällsplaneringens möjligheter att bidra till utvecklingen av energisystemet och smarta elnät behövs ökat utbyte av information och kunskap, vilket behandlas i rekommendation 4.3.7. 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:84 
  
 Det finns synergieffekter mellan energisektorn och smarta pro- dukter och tjänster som utvecklas inom andra områden. Även om denna utveckling i första hand är marknadsdriven finns ett behov av information och kunskapsspridning som tas upp i rekom- mendation 4.3.8. 
 FoU, innovation och tillväxt 
 Den tredje delen av handlingsplanen handlar om hur Sverige på bästa sätt ska kunna dra nytta av utvecklingen av smarta elnät och skapa förutsättningar för att smarta elnät ska utvecklas till en svensk tillväxtbransch. Inledningsvis behandlas behovet av kunskaps- och kompetensförsörjning (4.4.1) där vi i två rekommendationer lyfter fram de nya kompetensbehov som utvecklingen inom smarta elnät innebär och betydelsen av att förstärka attraktionskraften för sådan utbildning. Rekommendationerna 4.4.2 och 4.4.3 fokuserar på behovet av att stimulera forskning, utveckling och innovation. 
 Viktiga delar är förslaget om en tematisk forskningsplan och en samlad strategi för innovation. Betydelsen av att utnyttja och stärka befintliga miljöer och stimulera till ökad samverkan lyfts också fram som viktiga prioriteringar. 
 Vid satsningar på hela kunskapstriangeln – utbildning, forskning och innovation – spelar test- och demonstrationsprojekt en nyckel- roll. Demonstrationsprojekt kan också stödja utvecklingen av nya marknadsmodeller. Avsnitt 4.4.4 ger två rekommendationer för satsningarna. 
 Sverige har en stark position inom flera av de teknikområden som är relevanta för utvecklingen av det framtida smarta elsystemet och har hävdat sig bra i internationella jämförelser och utlysningar. Men Sverige är ett litet och exportberoende land och fortsatt inter- nationalisering är därför viktig för Sveriges position inom smarta elnät. Vi behandlar frågan i rekommendation 4.4.5 och 4.4.6 där bl.a. standardisering och interoperabilitet lyfts fram som viktiga verktyg. 
 16 
  
 SOU 2014:84 
  
 Sammanfattning 
  
 Handlingsplanens långsiktiga inriktning 
 Slutligen innehåller också handlingsplanen ett avslutande avsnitt med diskussion om åtgärder på lång sikt som inte direkt knyter an till rekommendationerna i handlingsplanen. Här diskuteras bl.a. hur de styrmedel som används i dag kan behöva utvecklas på längre sikt i takt med att förutsättningarna på marknaden förändras. En viktig sådan förutsättning är reglerna på den europeiska mark- naden, vilket i sin tur kommer att medföra förändringar på den svenska elmarknaden. Även ekonomiska styrmedel som elcertifi- katssystemet och energiskatter kan behöva ses över i ett långsiktigt perspektiv. Slutligen behöver vi lyfta fram möjligheterna inom offentlig sektor t.ex. genom offentlig upphandling och innovations- upphandling. 
 Bedömning av smarta elnäts möjligheter 
 Samordningsrådets uppdrag omfattar också en rad krav på bedöm- ningar, kartläggningar och analyser inom olika områden som kan tänkas påverka utvecklingen av smarta elnät och som ska ligga till grund för handlingsplanen. Resultatet av detta arbete redovisas i avsnitt 5 och har strukturerats så här: 
  
 1. 
  
 Aktörer, ansvar och insatser i Sverige inom smarta elnät. 
  
 2. 
  
 Smarta elnät som tillväxtbransch. 
  
 3. 
  
 Smarta elnäts roll för den långsiktiga utvecklingen av energi- systemet. 
  
 4. 
  
 Analyser av elmarknadens utveckling och förändringsbehov. 
  
 5. 
  
 Övriga behov av insatser för att främja smarta elnät. 
  
 De resultat som redovisas här bygger på en grundlig analys och en bred dialog med olika intressenter. Resultaten från analyserna inom olika områden finns i samordningsrådets egna rapporter och i en rad underlagsrapporter. En fullständig förteckning finns i bilaga 3. 
 17 
 Summary 
  
 Our  
 mission 
 In May 2012, the Swedish Government decided to appoint a Coordination Council and National Knowledge Platform for Smart Grids (ToR 2012:48). The Coordination Council's mission includes stimulating dialogue and cooperation, developing a national know- ledge platform and a national action plan for the development of smart grids in Sweden from 2015 to 2030. The proposal for an action plan shall be submitted to the Government by 15 December 2014 at the latest. 
 The work of the Coordination Council has covered smart Carter all along the value chain, from the connection of power stations to new end user services, such as smart solutions for the home. 
 Based on the requirements laid down in its terms of reference (ToR), the Coordination Council has formulated the following vision and objective for its activities: 
  
 The vision: Sweden is a world leader in the field of smart grids that enable greater customer empowerment, sustainable development, security of supply and growth. 
  
 The objective: Through greater cooperation, knowledge development and knowledge dissemination and by means of an action plan, to help create clear ground rules on the market, strengthened customer empowerment, beneficial development conditions for smart grids in Sweden and to promote smart grids as a Swedish growth industry. 
  
 A crucial  
 starting-point 
  for the mission has been how to adapt the electricity system to the  
 long-term 
  energy and climate policy goals in Sweden and the EU – a considerable challenge in itself. This 
 19 
  
 Summary 
  
 SOU 2014:84 
  
 requires an electricity system that is considerably more flexible than it is today. At the same time, however, rapid developments in information and communication technology (ICT) are facilitating the modernisation of the electricity system and the introduction of new market solutions that can contribute to crucial changes in the way customers participate on the market. New technology and new market models that help to increase flexibility throughout the system will function better than current solutions. It is in this perspective that the need to invest in smart grids is to be con- sidered. 
 A national knowledge platform for smart grids has been a central part of our work and the results are presented in Section 6. The knowledge platform, which is also the Coordination Council's website, has stimulated dialogue and cooperation  
 (www.swedishsmartgrid.se) 
 . In several areas of importance for the development of smart grids, special dialogue forums have been held and the results published on the website. Oliver forms of cooperation have made a valuable contribution to the development of the action plan. 
 The reference groups that we have established to facilitate cooperation have also been important. Dudley made up of experts and key actors in primary focus areas and have provided vital background material for the Coordination Council as it devel- oped the knowledge platform and action plan. Our own surveys and analyses based on central questions in the Council's terms of reference have also been of considerable use. 
 In order to highlight the  
 long-term 
  consequences and the need for measures, the Coordination Council has produced future scenarios for the development of smart grids in Sweden in 2030 and their development towards 2050. Oliver feasible future scenarios have made it easier to identify and formulate potential conse- quences and the need for measures. 
 Premises for the action plan 
 A key premise for the Coordination Council's action plan is that smart grids can increase customer empowerment as they provide customers with more options on the market and stimulate the 
 20 
  
 SOU 2014:84 
  
 Summary 
  
 development of new products and services. The potential expansion of electricity generation from  
 short-term 
  fluctuating energy sources such as sun and wind (known as "intermittent electricity generation") is the other crucial factor influencing the need for smart grid solutions in the future. 
 The  
 driving-forces 
  for smart grids are primarily  
 market-based. 
  The aim of the action plan is to ensure  
 long-term 
  planning and facilitate adaptation to future challenges. The plan should take a holistic approach, the main focus of which is on customer benefit coupled with efficient and sustainable resource use and a secure supply of electricity. Smart grids are primarily a tool to achieve the desired level of customer and public benefit, e.g. greater energy efficiency, electrification of the transport sector and a sustainable energy system. The realisation of these goals requires  
 long-term 
  development efforts to which smart grids can make a significant contribution. 
 The development of smart grids is closely linked to the develop- ment of the European electricity market and poses complex problems that need to be carefully analysed. At the same time, it is important that the process to facilitate the adaptation to new conditions on the electricity market (a large percentage of inter- mittent generation, active customers with entirely new consump- tion patterns, etc.) gets under way as soon as possible. This will provide us with practical experience before the challenges become more urgent. 
 Overarching focus and monitoring of the action plan 
 In order to manage the uncertainty of such a  
 long-term 
  perspective  
 (2015–2030), 
  the action plan is based on a number of basic goals and recommendations that we anticipate will also be valid in the longer term. Oliver cover the need for change in areas that we deem to be of significance for the development of smart grids. For each recommendation, we have made assessments and developed pro- posals for measures that need to be implemented within the next few years along with a proposal for how to allocate responsibility. As a result of changes in the world around us, it will be possible to 
 21 
  
 Summary 
  
 SOU 2014:84 
  
 identify new needs for measures linked to the recommendations as they emerge. 
 This structure will provide us with a stable framework for our  
 long-term 
  Gaines need for concrete measures can be identified step by step. Systematic monitoring and updating of the action plan is therefore of the utmost importance. To this aim, we propose that a national forum for smart grids be established with the task of promoting dialogue between the actors involved, monitoring implementation of the action plan, identifying the need for supplementary Johnson implementation and  
 follow-up 
  of certain proposals. The forum should also be responsible for managing and developing the knowledge platform. 
 Recommendations and proposals 
 The recommendations and proposals in the action plan have been divided into three main areas, each of which corresponds directly to an area described in the Coordination Council's wording of its objectives. All the recommendations and proposals are listed in the table on the inside cover of the report. 
 The Council is presenting only one legislative proposal, which is an amendment to the existing legal framework. This amendment gives the electricity customers who ask for it access to information that at least corresponding to hourly meter data without them having to have an hourly based contract and at no extra cost to them. 
 Impact assessments for our proposals can be found in Section 7. 
 Political framework and market terms and conditions 
 The political framework should be developed in order to take advantage of the new possibilities that smart grids can offer while at the same time maintaining competition on the deregulated electricity market. And the market terms and conditions should be designed so that they provide a clear incentive for socioeconomic,  
 cost-effective 
  smart Kim market for new technology. 
 22 
  
 SOU 2014:84 
  
 Summary 
  
 In order to cope with the future challenges of the electricity system, the ground rules on the market will need to be improved so that smart grid solutions can benefit both the system and the grids. Here, the terms and conditions for demand response and energy storage that are dealt with in Recommendations 4.2.1 and 4.2.2 are of particular interest. Of similar importance are the conditions for modernisation of the electricity grids dealt with in Recommendation 4.2.3. 
 Operation of future smart energy systems requires greater auto- mation in order to control the physical processes for electricity generation and distribution, and more advanced IT systems to cope with large flows of information (measurement data, site information, work orders, customer data, etc.). Information management of the smart grids requires awareness of security and integrity, which is discussed in Recommendation 4.2.4. 
 Smart grids also mean new conditions for cooperation with other parts of the energy system. Integration between the electricity system and energy carriers such as gas and district heating can provide greater scope for the storage of heat and cooling capabilities. Electrification of vehicular traffic can give rise to a demand for greater flexibility in the grid when vehicles are to be charged. Smart grids can play an important role in this. The scope for energy efficiency is also affected by different smart grid solutions. In a future electricity system, the capacity need will be just as important as the energy need. And this will have a bearing on how energy efficiency should be designed and coordinated with the various demand response options. Oliver issues are dealt with in Recommendations  
 4.2.5–4.2.7. 
  
 The extent of the expansion of intermittent electricity generation in Sweden and northern Europe will determine the demands placed on the different levels of the electricity system. And the com- position and location of the intermittent electricity generation are also decisive factors. In order to deal with these  
 long-term 
  challenges, greater understanding of the effects on the system level is required so that we can change the rules in time. Recom- mendations 4.2.8 and 4.2.9 Burke challenges. 
 23 
  
 Summary 
  
 SOU 2014:84 
  
 Customer participation and societal aspects 
 Several of the recommendations and proposals have a clear customer perspective, primarily focussing on the  
 pre-conditions 
  and need for initiatives that support customers linked to the new opportunities for active participation that smart grids provide. 
 In Recommendations 4.3.1 and 4.3.2, we highlight the consumer perspective and personal integrity in particular. Knowledge of what determines people's preferences and their interest in smart grid solutions is also an important part of the customer perspective in Recommendation 4.3.3. How measurement data and information can become more easily accessible for customers is discussed in Recommendations 4.3.4 to 4.3.6. Here the focus is on the need for rule changes, clearer price- and  
 cost-related 
  information from market players and functional requirements for the next generation of smart meters. 
 This section also looks at overarching social aspects and syn- ergies between smart grids and other societal developments. Smart grids are important for sustainable community development and the development of smart cities. In order to utilize the potential of community planning to contribute to the development of the energy system and smart grids, greater information and knowledge exchange is required, something that is discussed in Recom- mendation 4.3.7. 
 There are synergy effects between the energy sector and smart products and services being developed in other areas. Even if this development is primarily  
 market-driven, 
  there is still a need to disseminate information and knowledge, an aspect that is discussed in Recommendation 4.3.8. 
 R&height:582px"  id="img1"/DIVDIV id="id_1"TABLE cellpadding=0 cellspacing=0 Chavez"> 
 SOU 2014:84 
  
 Bakgrund 
  
 Dessa syften ligger bakom den vision och det mål som vi formu- lerat för vårt arbete och för utvecklingen av smarta elnät. 
 Vision: Sverige är ledande inom smarta elnät som möjliggör ett ökat kundinflytande, hållbar utveckling, försörjningstrygghet och tillväxt. 
 Mål: Att genom ökad samverkan, kunskapsutveckling och kun- skapsspridning samt genom en handlingsplan medverka till 
  
 tydliga spelregler på marknaden 
  
 stärkt kundinflytande 
  
 gynnsamma utvecklingsförutsättningar för smarta elnät i Sverige 
  
 att smarta elnät blir en svensk tillväxtbransch 
  
 Målformulering lyfter också fram uppdragets breda inriktning. På ett övergripande plan kan den sägas omfatta två delar med delvis olika fokus. Den första delen tar sin utgångspunkt i behovet av ökad samverkan samt kunskapsutveckling och kunskapsspridning om möjligheterna med smarta elnät i samhället. Här är kunskaps- plattformen och dialogforumen en central verksamhet. Den andra delen av uppdraget är att analysera möjligheter och hinder för 
 33 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2014:84 
  
 utvecklingen av smarta elnät som underlag för rådets handlings- plan. Även i denna del behövs samverkan och dialog för att få fram beslutsunderlag till de rekommendationer och förslag som present- eras i handlingsplanen. 
 Direktivet till samordningsrådet innehåller många områden och skilda frågeställningar. För att strukturera och effektivisera arbetet, valde vi redan under hösten 2012 att dela in verksamheten i fokus- områden och bilda referensgrupper för dessa fokusområden. Indel- ningen i fokusområden samt referensgruppernas uppgifter och arbetsformer presenteras i avsnitt 1.4. 
 I direktivet lämnas också en rad krav på bedömningar, kartlägg- ningar och analyser inom olika områden som kan tänkas påverka utvecklingen av smarta elnät och som ska ligga till grund för hand- lingsplanen. För att skapa överblick har vi delat in dessa rapport- eringskrav i fem huvudområden: 
  
 1. 
  
 Aktörer, ansvar och initiativ i Sverige inom smarta elnät. 
  
 2. 
  
 Smarta elnät som tillväxtbransch. 
  
 3. 
  
 Smarta elnäts roll för den långsiktiga utvecklingen av energi- systemet. 
  
 4. 
  
 Analyser av elmarknadens utveckling och förändringsbehov. 
  
 5. 
  
 Övriga behov av insatser för att främja smarta elnät. 
  
 Under respektive huvudområde har vi identifierat vissa uppgifter som särskilt betydelsefulla för handlingsplanen och kunskaps- plattformen. För andra rapporteringskrav har vi valt att genomföra mer begränsade insatser. En fullständig redogörelse för direktivets specifika krav på bedömningar, kartläggningar och analyser samt samordningsrådets prioriteringar och genomförandet av dessa upp- gifter finns i kapitel 5. 
 34 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bakgrund 
  
 1.4 
  
 Rådets arbetsformer och genomförande av uppdraget 
  
 För att strukturera och effektivisera arbetet har vi delat in verksam- heten i fokusområden, med speciell betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Utifrån direktivet och rådets målformulering har följande fokusområden identifierats: 
  
 1. 
  
 Smarta elnäts roll i energisystemet och ur ett samhällsperspektiv 
  
 2. 
  
 Incitamentsstruktur och kundinflytande på elmarknaden 
  
 3. 
  
 Forskning, teknikutveckling och kunskapsförsörjning 
  
 4. 
  
 Informationssäkerhet och integritet 
  
 5. 
  
 Näringslivsutveckling och internationella kontakter 
  
 6. 
  
 Kommunikation och kunskapsspridning 
  
 7. 
  
 Standardisering 
  
 8. 
  
 Organisation och myndighetsansvar 
  
 Arbetets genomförande och delresultat har redovisat i samord- ningsrådets årsrapporter för 2012 och 2013. Därutöver har även en delårsrapport publicerats hösten 2013. Delårsrapporten är till över- vägande del en kunskapssammanställning som utgjort basen för kunskapsplattformen samtidigt som den varit ett viktigt underlag för handlingsplanearbetet. 
 Referensgrupper 
 För att underlätta samverkan med experter och nyckelaktörer har särskilda referensgrupper inrättats för de sex första av dessa fokus- områden. Frågor inom områdena standardisering och organisation och myndighetsansvar behandlas beroende på tillämpningsområde inom flera referensgrupper. 
 I referensgrupperna medverkar experter inom olika myndig- heter och nyckelorganisationer, såväl inom som utanför rådsleda- möternas organisationer. Varje referensgrupp har en ledamot i sam- ordningsrådet som ordförande. Medlemmarna i referensgrupperna 
 35 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2014:84 
  
 är utsedda av rådet och syftet är att grupperna ska bidra med expertis inom sitt område och medverka till att olika aspekter på samordningsrådets uppdrag lyfts fram och analyseras. 
 Totalt omfattar grupperna ett  
 70-tal 
  personer som bidragit till ökad fokusering inom sitt område och medverkat till att olika aspekter på smarta elnäts möjligheter lyfts fram och diskuterats. Referensgrupperna har även fungerat som idégivare och lämnat synpunkter på utredningar och övrigt underlag som tagits fram inom respektive referensgrupp. Referensgruppernas arbete har där- för blivit ett betydelsefullt underlag för samordningsrådets hand- lingsplan. Dessutom har referensgrupperna bidragit till att initiera dialogforum och andra externa aktiviteter. Ordförande och medlem- mar i respektive referensgrupp redovisas i bilaga 2. 
 Kunskapsplattformen 
 Att utveckla en nationell kunskapsplattform för smarta elnät är en central del av samordningsrådets uppdrag. Den ska öka kunskapen om framtida krav på elnäten, nytta och möjligheter med ny teknik och konsumenternas möjligheter i smarta elnät. Den tänkta mål- gruppen är bred, men fokus bör enligt direktivet ligga på elmarkna- dens olika aktörer, sakägare och intresseorganisationer samt närmast berörda branscher. Kunskapsplattformen ska också fungera som en väg in för informationssökning om smarta elnät bland marknadens aktörer, samtidigt som den ska vara underlag för att informera internationellt om Sveriges satsningar på smarta elnät. För att ge stöd i arbetet med kunskapsplattformen har en referensgrupp för kommunikation- och kunskapsspridning inrättats. Resultatet av gruppens arbete finns beskrivet i rådets delårsrapport för 2012 samt i årsredovisningen för 2013. 
 Kunskapsplattformen är också samordningsrådets webbplats (www.swedishsmartgrid.se) och avsikten är att den ska leva vidare och förvaltas även sedan samordningsrådet avslutat sitt arbete. Plattformen har också varit en mötesplats för interaktiv dialog om smarta elnäts möjligheter samtidigt som relevant information från verksamheten har samlats på webbplatsen. Resultaten från arbetet med kunskapsplattformen presenteras närmare i kapitel 6. 
 36 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bakgrund 
  
 Dialogforum 
 Enligt direktivet ska samordningsrådet genomföra dialogforum om olika frågor som behöver behandlas för handlingsplanen. Direktivet anger också ramarna för dialogforumen. Representationen i dialog- forumen ska anpassas för respektive område, men utgångspunkten ska vara en så bred representation som möjligt. Detta innebär att både stora och små företag, företag i olika branscher, konsument- intressen, myndigheter m.fl. ska finnas representerade. 
 Samordningsrådet har genomfört många dialogforum och semi- narier om flera viktiga områden för utvecklingen av smarta elnät och stimulerat till dialog via rådets kunskapsplattform. Med dessa dialogforum har samordningsrådet kunnat bedriva ett öppet och transparent arbete och få impulser från olika aktörer och intress- entgrupper. En förteckning över dialogforumen finns i bilaga 2 och den fullständiga dokumentationen finns på samordningsrådets webbplats. 
 Framtidsscenarier och konsekvensanalyser 
 För att belysa mer långsiktiga konsekvenser och åtgärdsbehov för utvecklingen av smarta elnät har samordningsrådet tagit fram explorativa framtidsscenarier som beskriver utvecklingen av smarta elnät i Sverige 2030 och fortsättningen mot 2050. 
 3F 
  
 4  
 Avsikten har varit att visa på några möjliga framtider som underlättar arbetet med att identifiera och strukturera tänkbara konsekvenser och behov av åtgärder. Framtidsscenarierna gör inget anspråk på att vara fullständiga, utan tar fasta på den centrala frågeställningen, dvs. faktorer av betydelse för behovet och utvecklingen av smarta elnät. Med hjälp av rådets framtidsscenarier har vi belyst och analy- serat mer långsiktiga konsekvenser och åtgärdsbehov för utveckl- ingen av smarta elnät. Scenarierna har på så sätt varit ett viktigt verktyg i arbetet med handlingsplanen. En utförligare redovisning av scenarioarbetet finns i avsnitt 5.3.2. 
 Utifrån rådets fyra framtidsscenarier har fördjupade konsekvens- analyser genomförts inom fokusområdena med stöd av referensgrupp- 
  
 4  
 Samordningsrådet för smarta elnät, 2014, Rapport om rådets framtidsscenarier - Vilka möjliga förändringar i omvärlden påverkar det långsiktiga behovet av smarta elnät? 
 37 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2014:84 
  
 erna. De möjliga framtiderna som scenarioarbetet resulterat i har underlättat arbetet med att identifiera och strukturera behovet av åtgärder. 
 Handlingsplanen 
 De vägval och prioriteringar som ligger till grund för samordnings- rådets handlingsplan tar sin utgångspunkt i de olika syften för att främja utvecklingen av smarta elnät som lyfts fram i samordnings- rådets direktiv (figur 1.1). 
 Som nämnts ovan har samordningsrådets framtidsscenarier varit ett centralt verktyg i arbetet med handlingsplanen. Med stöd av konsekvensanalyserna för framtidsscenarierna har vi tagit fram avgörande nyckelfrågor för den framtida utvecklingen av smarta elnät inom respektive fokusområde både övergripande och mer detaljerat. Detta arbete har genomförts med stöd av rådets referensgrupper, som även lämnat förslag till åtgärder som bör ingå i handlingsplanen. 
 Arbetet inom referensgrupperna har varit ett betydelsefullt underlag för samordningsrådets handlingsplan, tillsammans med kartläggningar och analyser som genomförts utifrån de centrala frågeställningarna i samordningsrådets direktiv. 
 Därutöver har synpunkter på centrala frågeställningar som behandlas i handlingsplanen inhämtats vid ett antal dialogforum och seminarier riktade till berörda aktörer. Samordningsrådet har också stimulerat till dialog via rådets webbplats. Bland annat pub- licerades en första skiss till handlingsplan i juli 2014 för att ge en bred krets av intressenter möjlighet att bidra med förslag och syn- punkter. Genom dessa samverkansformer har vi fått värdefulla bidrag till arbetet med handlingsplanen. 
  
 1.5 
  
 Betänkandets innehåll 
  
 I detta betänkande redovisas resultatet av arbetet med samord- ningsrådets samtliga uppgifter. Fokus för rapporteringen ligger dock på redovisningen av vårt förslag till nationell handlingsplan för smarta elnät. 
 38 
  
 SOU 2014:84 
  
 Bakgrund 
  
 I avsnitt 2 redogör vi för de centrala frågeställningar som vi utgått ifrån och handlingsplanens strategiska inriktning. Här redo- visar vi också vilka avgränsningar som gjorts i arbetet. I avsnitt 3 lämnar vi förslag om hur handlingsplanen bör följas upp och utvecklas samt hur kunskapsplattformen bör förvaltas. En tidplan för denna uppföljning föreslås också. 
 Handlingsplanen presenteras i sin helhet i avsnitt 4. Inlednings- vis (4.1) ges en sammanfattande beskrivning av de mål, rekom- mendationer och förslag som ingår i handlingsplanen. Därefter presenteras handlingsplanens tre huvuddelar  
 (4.2–4.4). 
  Behovet av åtgärder på lång sikt behandlas i handlingsplanens avslutande del (4.5). 
 En sammanfattande redovisning av de bedömningar, kartlägg- ningar och analyser som genomförts utifrån direktivets krav lämnas i avsnitt 5. En fullständig förteckning över det underlag som denna redovisning bygger på finns i bilaga 3. 
 I avsnitt 6 redogör vi för arbetet med uppbyggnad av kunskaps- plattformen och de resultat som uppnåtts. Konsekvensanalyser för våra förslag redovisas avslutningsvis i avsnitt 7 och författnings- kommentarer till det lagförslag vi presenterat återfinns i avsnitt 8. 
 39 
  
 2 
  
 Handlingsplanens utgångspunkter 
  
 2.1 
  
 Centrala frågor och avgränsningar 
  
 Kundperspektiv 
 En central utgångspunkt för samordningsrådets handlingsplan är att smarta elnät gör det möjligt att öka elkundernas inflytande genom att skapa förutsättningar för fler valmöjligheter på markna- den och stimulera utveckling av nya produkter och tjänster. Avgör- ande är då hur kundernas intresse och preferenser kommer att se ut på en framtida marknad. Morgondagens konsumenter är uppvuxna med digitala lösningar på ett helt annat sätt än tidigare generationer och det kan påverka vad de i framtiden kommer att efterfråga. Samtidigt har frågor kring datahantering och integritet fått allt större uppmärksamhet vilket mycket väl kan få betydelse för den framtida utvecklingen. 
 En av de centrala osäkerheterna i rådets framtidsscenarier är hur kundernas intresse för och krav på olika digitala tjänster kommer att utveckla sig. Kundernas acceptans för dessa nya tjänster och produkter kommer i första hand att styras av marknadens aktörer. Deras förmåga att anpassa sig till kundernas behov kommer att vara avgörande för utvecklingen och samhällets roll blir främst att värna konsumenternas intressen. Detta förhållande är en av de grundlägg- ande utgångspunkterna för rådets förslag till handlingsplan. 
 Kunderna kan av olika skäl välja att vara passiva och inte engagera sig i smarta elnät. Rådet anser dock att en viktig drivkraft för utvecklingen av smarta elnätsfunktioner är att tillräckligt många kunder upplever de nya möjligheter som smarta elnät erbjuder som intressanta och värdeskapande. Aktiva kunder med tillgång till 
 41 
  
 Handlingsplanens utgångspunkter 
  
 SOU 2014:84 
  
 information om sin energianvändning kan fatta medvetna beslut om sin användning där både ekonomi och andra faktorer kan vägas in. Kunden kan välja manuell eller automatisk styrning av elför- brukningen med uppföljning i realtid. Uppföljningen kan sedan ligga till grund för beslut om att ta till vara möjligheter till efter- frågeflexibilitet. För kunder som inte önskar fatta löpande aktiva beslut kan ett ökat inflytande istället nås på ett helt automatiserat sätt, exempelvis via ett tjänsteföretag. Kunderna kan också vara aktiva genom att producera sin egen el och agerar då både som konsumenter och producenter. 
 Utveckling inom EU 
 En annan mycket betydelsefull förutsättning är Sveriges och EU:s långsiktiga klimat- och energipolitiska ambitioner för minskade växthusgasutsläpp och en ökad andel förnybar elproduktion. Målen för perioden fram till 2020 
 4F 
  
 1  
 är en viktig utgångspunkt för rådets scenarier, rekommendationer och förslag på åtgärder i handlings- planen. 
 Den långsiktiga energi- och klimatpolitiken inom EU och med- lemsstaterna kommer att påverka kraftsystemets utveckling i våra grannländer och därmed förutsättningarna för smarta elnät i Sverige. I januari 2014 presenterade Kommissionen sitt förslag till en samlad målstruktur för klimat- och energipolitiken fram till 2030. I oktober 2014 enades stats- och regeringscheferna om EU:s ramverk för klimat och energi och vilka mål som ska gälla för 2030. Målen innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med minst 40 procent till 2030, att andelen förnybar energi som används i EU under 2030 ska uppgå till 27 procent samt att energieffektiviser- ingen ska uppgå till 27 procent. 
 Hur stor utbyggnaden av förnybar, intermittent elproduktion i Nordeuropa blir avgör behovet av smarta elnät och är därför den en av de centrala osäkerheterna i rådets framtidsscenarier. Beräk- ningen utifrån rådets scenarier 
 5F 
  
 2  
 visar på en intermittent elpro- 
  
 1 
  
 De s.k.  
  
 20-20-20 
  målen: 2020 ska unionens utsläpp av växthusgaser ha minskat med 20 procent jämfört med 1990, 20 procent av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och 20 procents primärenergibesparing ska uppnås till 2020. 
  
 2 
  
 Rapport till samordningsrådet, NEPP, 2014, Fördjupad scenarioanalys och kvantifiering av rådets fyra scenarier. 
  
 42 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplanens utgångspunkter 
  
 duktion på cirka 30 TWh 2030 i Sverige i det scenario som har den snabbaste ökningen av intermittent elproduktion. Under 2040– 2050 når andelen intermittent kraftkapacitet över 50 procent såväl i Norden som i Europa som helhet i dessa scenarier. Blir en sådan utveckling verklighet, ställer det mycket stora krav på utvecklingen av smarta elnät. Hanteringen av denna osäkerhet påverkar alltså handlingsplanens inriktning. 
 Även den fortsatta liberaliseringen av elmarknaden, och hur väl man lyckas förverkliga den politiska ambitionen i EU om en gemensam marknad med lika villkor, påverkar utvecklingen. Rådet behandlar även denna fråga som en strategisk osäkerhet. Rekom- mendationer inriktade på Sveriges agerande i de processer som styr utvecklingen av den inre marknaden har således inte inkluderats i handlingsplanen. Detta gäller bl.a. arbetet med utformning och introduktion av s.k. nätkoder för den europeiska elmarknaden. 
 6F 
  
 3  
 Men konsekvenser av vissa trender, som introduktion av kapaci- tetsmarknader i flera länder, är dock ett viktigt underlag för hand- lingsplanen. I det långsiktiga perspektivet bör både uppföljning och eventuella kompletteringar eller justeringar av handlingsplanen göras med hänsyn till utvecklingen av den inre marknaden för el och angränsande europisk lagstiftning. 
 Övrig nationell politik 
 Utvecklingen av smarta elnät kommer i hög grad att påverkas av den övergripande energipolitiken och en rad angränsande politik- områden som ligger utanför samordningsrådets uppdrag. 
 En viktig sådan förutsättning är de av riksdagen beslutade miljö- kvalitetsmålen och generationsmålet. Generationsmålet är det över- gripande målet för miljöpolitiken som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att miljökvalitetsmålen ska nås. Generationsmålet är därför vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Miljökvalitetsmålen, totalt 16 stycken, beskriver det tillstånd som miljöarbetet ska leda till. De miljökvalitetsmål som främst berör utvecklingen av smarta elnät är Begränsad klimatpåverkan, God bebyggd miljö och Frisk 
  
 3  
 Mer information om EU:s arbete med nätkoder finns i samordningsrådets delrapport från 2013. 
 43 
  
 Handlingsplanens utgångspunkter 
  
 SOU 2014:84 
  
 luft. Men även andra miljökvalitetsmål kan ha betydelse. Även utformningen av de energipolitiska styrmedel som används för att förverkliga olika energipolitiska mål som regering och riksdag enats om är betydelsefulla. Det gäller t.ex. olika former av stödsystem för förnybar elproduktion så som elcertifikatssystemet och förmånliga villkor för egenproducerad el. Med hänsyn till handlingsplanens tidshorisont  
 (2015–2030) 
  har vi inkluderat olika former av styr- medelsförändringar och deras effekter i de analyser och resone- mang som legat till grund för handlingsplanen. Däremot innehåller handlingsplanen inte några konkreta förslag om utformning av nuvarande eller framtida stödsystem för förnybar elproduktion, eftersom det ligger utanför rådets uppdrag. 
 I handlingsplanen presenteras också ett antal rekommendationer och förslag som berör andra generella politikområden t.ex. sam- hällsbyggande, näringslivsfrämjande, forsknings- och innovations- politik etc. Utgångspunkten för dessa rekommendationer har varit att i första hand bygga på befintliga strukturer och gällande pro- gram inom respektive politikområden. Bara när det saknas generella insatser med rätt inriktning föreslår vi specifika insatser för smarta elnät. I ett mer långsiktigt perspektiv behöver handlingsplanen dock stämmas av mot utvecklingen inom dessa politikområden. Genom sådana avstämningar kan nya erfarenheter och specifika behov relaterade till smarta elnät identifieras. 
 Regeringens miljöteknikstrategi för perioden  
 2011–2014 
  är en viktig förutsättning för näringslivsfrämjandet. Syftet är att genom en sammanhållen satsning skapa goda förutsättningar för framväxt och utveckling av miljöteknikföretag i Sverige men också främja exporten av svensk miljöteknik. Miljöteknikstrategin beskrivs när- mare i avsnitt 5.2. En utvärdering av miljöteknikstrategin genom- förs för närvarande och kommer att avslutas våren 2015. En grund- läggande utgångspunkt är således att resultaten från denna utvärde- ring bör tas tillvara innan mer specifika förslag formuleras inriktade på konkreta främjandeinsatser för smarta elnät 
 . 
  
 Andra viktiga utgångspunkter för handlingsplanens rekommen- dationer och förslag är den generella innovations- och forsknings- politiken och riksdagens beslut med anledning av regeringens forsk- 
 44 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplanens utgångspunkter 
  
 ningspolitiska proposition 
 7F 
  
 4  
 samt den innovationspolitiska agendan inom relevanta områden. Utöver dessa nationella program spelar givetvis även program på  
 EU-nivå 
  som Horisont 2020 en viktig roll. Behovet av mer specifika insatser relaterade till smarta elnät har således identifierats mot bakgrund av dessa mer generella program och insatser. 
  
 2.2 
  
 Handlingsplanens strategiska inriktning 
  
 Utgångspunkten för samordningsrådets handlingsplan är att driv- krafterna för smarta elnät i första hand är marknadsbaserade. Syftet med planen är att skapa framförhållning och underlätta anpassning till framtida utmaningar, så att de mål som uttrycks i direktivet och som rådet formulerat kan uppnås. Vi vill alltså inte styra utveck- lingen i en viss riktning t.ex. när det gäller teknikval och olika aktö- rers roller på en framtida marknad. 
 Utvecklingen av smarta elnät hänger nära samman med utveckl- ingen av den europeiska elmarknaden och berör komplexa pro- blemställningar som i många fall kräver ett omfattande utrednings- underlag. Det handlar bl.a. om avvägningar mellan samhällsnytta och kundnytta som inte alltid sammanfaller, förhållandet till EU:s regelverk etc. Förslag på justeringar i marknadsdesignen måste således ta hänsyn till en rad olika omständigheter. För detta krävs omfattande konsekvensanalyser som bör fortsätta också efter att samordningsrådet avslutat sitt arbete. Samtidigt är det viktigt att den process som ska underlätta anpassning till nya förutsättningar på elmarknaden (stor andel lokal och intermittent produktion, aktiva kunder med helt nya förbrukningsmönster etc.) påbörjas redan nu. På detta sätt kan erfarenheter av praktiskt förändrings- arbete uppnås i god tid innan utmaningarna blir mer akuta. 
 En annan grundförutsättning för handlingsplanens strategiska inriktning är den tröghet som gäller förändringar av energi- och elsystemet, liksom för all kapitalintensiv infrastruktur med långa avskrivningstider. Även ganska omfattande förändringar i mark- nadsförutsättningarna för olika aktörer ger genomslag först på längre 
  
 4  
 Regeringens proposition, 2012, Forsknings- och innovation (Prop. 2012/13:30, bet 2012/13:UbU3, rskr 2012/13:151) med prioriteringar för perioden  
 2013-2016 
  
 45 
  
 Handlingsplanens utgångspunkter 
  
 SOU 2014:84 
  
 sikt. Detta innebär även att en stor del av handlingsplanens resultat inte kan förväntas få fullt genomslag förrän efter 2030. Samtidigt finns det andra mer konsumentnära områden där ny teknik, nya affärsmodeller och förändrade preferenser kan medföra snabba förändringar inom vissa områden som är svåra att förutse (jämför utvecklingen inom telekom). 
 Ytterligare en utgångspunkt för handlingsplanen är att smarta elnät i första hand är en möjliggörare för olika former av kund- nytta/samhällsnytta som vi vill uppnå, t.ex. ökad energieffektivitet, elektrifiering av transportsektorn och hållbarhet på energisystem- nivå, bl.a. genom ökad samverkan med andra energibärare. Att för- verkliga dessa mål är ett långsiktigt utvecklingsarbete där smarta elnät kan ge betydelsefulla bidrag. 
 Samtidigt behöver elmarknaden utvecklas genom att nya system, tekniklösningar och marknadsförutsättningar prövas och utvecklas steg för steg. (efterfrågeflexibilitet, lagring, decentraliserad produk- tion, dubbelriktade flöden, automatisering i elnäten, styrning etc.). Utvecklingen bör ske inom ramen för en helhetssyn där nyttan för kunderna är central tillsammans med ett effektivt och hållbart resursutnyttjande och en säker elförsörjning. Arbetet bör också bygga på förutsägbara och långsiktiga förändringar av spelreglerna på marknaden där det samtidigt finns en beredskap för snabba tekniska förändringar. 
 Handlingsplanen fokuserar därför på förbättringar och utveck- lingsarbete som behöver påbörjas redan nu för att utveckla erfar- enheter som kan bidra till att hantera elsystemets utmaningar, som kan förväntas bli mycket omfattande. Planen innehåller således inte några enkla förslag inriktade på snabba förändringar. I stället är förhoppningen att rådets arbete och handlingsplanen ska bidra till ny kunskap och nya erfarenheter som även kan slå hål på vissa myter. Det ger förutsättningar för en mer stabil utveckling utan risk för bakslag och oönskade konsekvenser. 
  
 2.3 
  
 Handlingsplanens uppbyggnad 
  
 För att skapa överblick har vi valt att i ett inledande avsnitt (4.1) ge en sammanfattande beskrivning av de mål, rekommendationer och åtgärder som föreslås. Här redovisas också vissa generella aspekter 
 46 
  
 SOU 2014:84 
  
 Handlingsplanens utgångspunkter 
  
 på handlingsplanens utformning. Det gäller t.ex. inriktningen på förslagen i handlingsplanen, ansvarsfördelning och tidsperspektivet i arbetets olika faser. 
 Handlingsplanens rekommendationer och förslag har delats upp utifrån tre skilda perspektiv. Det första perspektivet handlar om hur politiska ramverk och marknadsvillkor påverkar marknadens professionella aktörer och affärsmodeller på elmarknaden och inom andra delar av energisystemet vid utvecklingen av smarta elnät. Rekommendationer och det fortsatta arbetet med de delar av hand- lingsplanen som har detta perspektiv har samlats i kapitel 4.2. 
 Kunderna påverkas också av marknadens spelregler, men vi behandlar rekommendationer och förslag med ett tydligt kund- perspektiv samlat i en egen del av handlingsplanen (kapitel 4.3). I första hand med fokus på förutsättningar och behov av kundstöd- jande insatser kopplade till de nya möjligheter till aktivt deltagande som smarta elnät innebär. Här tar vi också upp rekommendationer utifrån hur smarta elnät och annan samhällsutveckling påverkar varandra. I detta kapitel ligger fokus således på både kundnytta och mer övergripande samhällsnyttor. 
 Det tredje perspektivet inriktar sig på Sveriges möjligheter att ta en ledande internationell roll inom smarta elnät. Rekommenda- tioner och förslag som syftar till att uppnå detta mål behandlas samlat i kapitel 4.4. Rekommendationerna berör hela värdekedjan från kunskapsuppbyggnad och forskning till innovation och till- växt. Behovet av forskning och utveckling som underlag för för- ändring av politiska ramvillkor och förutsättningar för aktivt kund- deltagande beskrivs dock i avsnitt 4.2 och 4.3. Avsnittet avslutas med hur Sverige kan positionera sig på en global marknad. 
 Behovet av åtgärder på lång sikt som inte direkt knyter an till våra rekommendationer är samlade i kapitel 4.5. Handlingsplanens rekommendationer och förslag bygger på ett omfattande analys- arbete och en bred dialog med olika intressenter. 
 47 
 3 Uppföljning av handlingsplanen 
  
 3.1 
  
 Framtida samordning 
  
 Förslag:  
 Ett nationellt forum för smarta elnät bör inrättas med uppgift att i bred samverkan mellan berörda myndigheter, bransch och konsumentföreträdare 
  
 1. 
  
 främja dialog om smarta elnäts möjligheter 
  
 2. 
  
 följa upp genomförandet av handlingsplanen för smarta elnät 
  
 3. 
  
 identifiera behov av kompletterande åtgärder och rekom- mendationer i takt med omvärldsförändringar 
  
 4. 
  
 koordinera genomförande och uppföljning av förslag inrik- tade på tvärsektoriella frågor och främjandeinsatser 
  
 5. 
  
 förvalta och utveckla kunskapsplattformen 
  
 . 
  
 Rådets överväganden 
 Samordningsrådet har arbetat för att utveckla en bred samverkan mellan myndigheter, näringsliv och intresseorganisationer genom samarbete och dialog, samt genom utveckling av rådets kunskaps- plattform. Vi har också velat utveckla en nationell samsyn om smarta elnäts förutsättningar och möjligheter. 
 Vår bedömning är att behovet av ett forum för bred samverkan inom smarta elnät kvarstår, även efter det att samordningsrådet avslutat sin verksamhet. Skälet är i första hand att området smarta elnät spänner över flera sektorer. Det involverar aktörer från många branscher och verksamhetsområden, vilket gör det svårt att peka ut ett tydligt huvudmannaskap. Ett framtida forum kan också spela en viktig roll i arbetet med att följa upp och vid behov uppdatera 
 49 
  
 Uppföljning av handlingsplanen 
  
 SOU 2014:84 
  
 handlingsplanen utifrån ett helhetsperspektiv. En förebild för forumet skulle kunna vara Bredbandsforum 
 8F 
  
 1, 
  
 9F 
  
 2 
 ,bland annat vad gäller organisation, ledning och praktiskt genomförande. 
 Ytterligare en viktig uppgift är att förvalta och vidareutveckla samordningsrådets kunskapsplattform. Syftet med kunskapsplatt- formen är att sammanställa och sprida kunskap om smarta elnäts möjligheter och olika praktiska erfarenheter. Denna uppgift kom- mer också att behövas i framtiden eftersom plattformen kan bidra till att hålla handlingsplanen levande. Kunskapsplattformen kan också spela en nyckelroll i informationen om svenska verksamheter inom smarta elnät till en internationell publik. En sådan samlad kontaktpunkt är ett viktigt stöd i arbetet med att göra smarta elnät till en svensk tillväxtbransch. 
 I forumet bör samtliga myndigheter som föreslagits som ansva- riga i rådets handlingsplan ingå. Därutöver bör forumet samla berörda företag inom IT- och energiområdet, kommuner, regionala aktörer samt relevanta bransch- och intresseorganisationer. Forum- et bör stödjas av ett mindre kansli. Forumets ordförande och kansli bör också hålla i genomförandet och uppföljningen av de förslag som berör flera huvudmän utan att någon av dessa kan sägas ha det samlande ansvaret. Detta gäller även de rekommendationer som är inriktade på tvärsektoriella frågor och koordinerade främjande- insatser. 
 Kansliet kan placeras vid lämplig myndighet och bör vara neutralt i förhållande till parterna i forumet. Genom forumets ord- föranden bör regelbunden rapportering om resultatet av arbetet lämnas till regeringen. Detta för att säkerställa ett helhetsperspektiv där samtliga verksamhetsområden som berörs av utvecklingen av smarta elnät beaktas. 
 Forumet och dess kansli bör också ansvara för att utveckla och förvalta kunskapsplattformen, där man ska kunna utbyta informa- tion och kunskap samt informera om pågående verksamhet i Sverige relaterad till smarta elnät. Kunskapsplattformen bör också vara det primära verktyget för att informera om genomförande, planerade uppdateringar och kompletteringar av handlingsplanen. 
  
 1 
  
 Bredbandsforum, http://www.bredbandivarldsklass.se/  
  
 [2014-11-26] 
  
 2 
  
 Regeringskansliet, 2010, Uppdrag till Post- och telestyrelsen i fråga om administrativt stöd till Bredbandsforum. N2010/2461/ITP. 
  
 50 
  
 SOU 2014:84 
  
 Uppföljning av handlingsplanen 
  
 Forumet bör samla samtliga berörda parter minst en gång per år för att redovisa hur långt genomförandet av handlingsplanen kom- mit och diskutera behovet av kompletterande insatser. Därutöver kan olika referensgrupper eller projektgrupper med företrädare för olika intressenter knytas till forumet för hantering av tvärsektor- iella och prioriterade frågor. Exempelvis hanteringen av förslagen där forumet utpekats som huvudansvarig i handlingsplanen. 
  
 3.2 
  
 Tidsplan och koordinering 
  
 Vi har satt upp tidpunkter för en samlad uppföljning, utvärdering och precisering av handlingsplanen. Tanken är att dessa tidpunkter ska fungera som handlingsplanens milstolpar, där ett samlat under- lag tas fram för beslut om verksamhetens fortsatta inriktning. Tid- punkterna är anpassade till förslagen i handlingsplanen, kända omvärldsförändringar och programperioder inom områden som har avgörande betydelse för utvecklingen av smarta elnät. Det är t.ex. kontrollstationerna för elcertifikatssystemet, reglerperioderna för elnätsföretagen och programperioderna för forskningsprogrammen inom energiområdet på nationell och europeisk nivå. Tabell 3.1 visar programmen och våra förslag till tidpunkter. 
 51 
  
 Uppföljning av handlingsplanen 
  
 SOU 2014:84 
  
 Med hänsyn till handlingsplanens förslag och omvärldshändelser som påverkar utvecklingen av smarta elnät föreslår vi en första samlad uppföljning i slutet av 2016. Då bör de insatser som hand- lingsplanen föreslår ha kommit igång. EU:s nätkoder bör ha kommit på plats så att deras inflytande över elmarknaden och utvecklingen av smarta elnät går att bedöma. Detsamma gäller för utvecklingen av en nordisk slutkundsmarknad. Denna tidpunkt ger också utrymme för att resultaten från utvärderingen av miljöteknik- strategin ska kunna utnyttjas, samtidigt som inriktningen på nästa programperiod för forskning och innovation börjar ta form. 
 Lämplig tidpunkt för en andra samlad uppföljning är 2019. Då bör vi kunna följa upp genomförandet av handlingsplanens samtliga förslag och utvärdera resultatet. Viktiga händelser och program för 
 52 
  
 SOU 2014:84 
  
 Uppföljning av handlingsplanen 
  
 den fortsatta verksamhetens inriktning är då bl.a. framtiden för el- certifikatssystemet efter 2020. EU:s nästa samlade program för forskning och innovation liksom nästa nationella programperiod har också betydelse. En annan viktig fråga som kommer att påverka är även måluppfyllelsen för EU:s energi- och klimatmål till 2020 och hur detta påverkar EU:s klimat- och energipolitik. 
 Eftersom handlingsplanen ska täcka perioden  
 2015–2030 
  före- slår vi också ett tredje uppföljningstillfälle 2022. På så sätt kommer de samlade uppföljningarna med treårsintervall, vilket är en rimlig tidperiod. Vi har dock inte bedömt det som meningsfullt att närm- are analysera behovet av utvärderingar och koordinering med andra insatser för de uppföljningar som bör ske efter 2020. 
 53