Kärnavfallsrådets yttrande över 
  SKB:s Fud 
  
 -program 
  2013 
 SOU 2014:42 
  
 KärnavfallsrådetsyttrandeöverSvenskKärnbränslehantering AB:s (SKB)programförforskning,utvecklingochdemonstrationavme- toder för hantering och slutförvaring av kärnavfall 20 3. 
  
 Statensrådförkärnavfallsfrågor–Kärnavfallsrådet–ärenfristående 
  vetenskapligkommittéinomMiljödepartementet.Rådetsledamöter har sakkunskap inom teknik, naturvetenskap, etik och samhälls- vetenskap. 
  
 EnavKärnavfallsrådetsuppgifterärattbedömaSKB:sforsknings-, 
 utvecklings-ochdemonstrationsprogram(Fud-program).Rådethar 
  vidsingranskningav2013årsprogramfokuseratpådeområdendär ledamöterna har specialkompetens. 
 Kärnavfallsrådet vill särskilt betona att det i kommande Fud- program: 
  
 mer utförligt i den löpande texten lämnas referenser till de redo- visade forskningresultaten, 
  
 redovisas ett forsknings- och utvecklingsprogram för att skapa en organisation som kan förvandla ett teoretiskt rimligt säkert slutförvar för använt kärnbränsle till ett på vald plats uppfört slutförvar som uppfyller säkerhetsanalysens krav, 
  
 redovisas att ett mätprogram är under utveckling för att följa vat- tenmättnad av bu erten och andra viktiga processer i pluggade delar av förvaret, 
  
 redovisas ett gemensamt program för den forsknings- och ut- vecklingsverksamhet som behövs för att stödja avvecklingen av kärnkraftsreaktorerna, inklusive Ågesta kärnkraftverk och övriga kärntekniska anläggningar i anslutning till reaktorerna, 
  
 redovisas ett nytt samhällsforskningsprogram nära kopplat till  
  
 dettekniskt-naturvetenskapligaforskningsprogrammetförKärn- 
  bränsleförvaret. 
 Rapporten nns tillgänglig på www.karnavfallsradet.se och kan även beställas hos karnavfallsradet@regeringskansliet.se. 
 106 47 Stockholm Tel  
 08-598 
  191 90 Hansen  
 08-598 
  191 91 order.fritzes@nj.se www.fritzes.se 
 ISBN  
 978-91-38-24130-1 
  ISSN  
 0375-250X 
  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2013 
 Yttrande av Kärnavfallsrådet 
 Stockholm 2014 
 SOU 2014:42 
 SOU och Ds kan köpas från Howell kundtjänst. Beställningsadress: Fritzes kundtjänst, 106 47 Stockholm Ordertelefon:  
 08-598 191 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se fritzes.se 
 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Howell Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Svara på remiss – hur och varför. 
 Statsrådsberedningen, SB PM 2003:3 (reviderad  
 2009-05-02) 
  
 En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. 
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet. 
 Omslag: Garrett, Miljöinformation AB. 
 Foto: Vasquez. 
 Tryck: Singleton, Stockholm 2014. 
 ISBN  
 978-91-38-24130-1 
  
 ISSN  
  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Miljödepartementet 
 Kärnavfallsrådets yttrande över Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. 
 Enligt regeringens direktiv ska Kärnavfallsrådet bedöma SKB:s forsknings- utvecklings- och demonstrationsprogram  
 (Fud-pro- 
  gram). 
  
 1  
  
 Föreliggande yttrande innehåller Kärnavfallsrådets bedöm- ning av  
 Fud-program 
  2013. Granskningen utgår från ledamöternas sakområden. 
 Bakom kärnavfallsrådets granskning står samtliga ledamöter, sak- kunniga Meadows Hänninen och Archer, kanslichef Holmfridur Bjarnadottir, tf. kanslichef Johnson samt sekreterare Rodriguez och biträdande sekreterare Johnson. 
 Stockholm i juni 2014 
 Kärnavfallsrådets  Statens råd för kärnavfallsfrågor 
  
 Lewis 
  
 Kirby 
  
 Herrera 
  
 Dunn 
  
 Jones 
  
 Guerra 
  
 Lindsey 
  
 Phillips 
  
 Boyer 
  
 Watkins 
  
 Harvey 
  Roberts, Johnson, 
 Rodriguez, Johnson 
  
 1  
 M1992:A, Dir. 2009:31. 
 Innehåll 
  
 1 
  
 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning................ 
  
 9 
  
 1.1 
  
 Utgångspunkter för rådets granskning..................................... 
  
 9 
  
 1.2 
  
 Kärnavfallsrådets viktigaste synpunkter på SKB:s Fud- 
  
 program 2013 ........................................................................... 
  
 10 
  
 Kärnavfallsrådets motiveringar ............................................... 
  
 10 
  
 1.3 
  
 Kärnavfallsrådets slutsatser ..................................................... 
  
 12 
  
 1.3.1 SKB:s verksamhet och handlingsplan (rådets 
  
 yttrande kapitel 2) ........................................................ 
  
 13 
  
 1.3.2 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 (rådets yttrande kapitel 3)............................................ 
  
 14 
  
 1.3.3 Använt kärnbränsle och forskning för analys av 
  
 långsiktig säkerhet (rådets yttrande kapitel 4) ........... 
  
 15 
  
 1.3.4 Samhällsvetenskaplig forskning (rådets yttrande 
  
 kapitel 5)........................................................................ 
  
 18 
  
 2 
  
 SKB:s verksamhet och handlingsplan ........................... 
  
 19 
  
 2.1 
  
 Övergripande bedömning av  
  
 Fud-programmet 
  – 
  
 Hantering av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle ........ 
  
 19 
  
 2.1.1 
  
 Inledning ....................................................................... 
  
 19 
  
 2.1.2 Allmänt om det fortsatta forsknings- och 
  
 utvecklingsarbetet......................................................... 
  
 19 
  
 2.1.3 
  
 Anläggningar inom  
 KBS-3-systemet........................... 
  
 20 
  
 2.1.4 
  
 Finansiering av avfallsprogrammet.............................. 
  
 21 
  
 2.1.5 Handlingsplan för fortsatt utbyggnad......................... 
  
 22 
  
 2.1.6 Flexibilitet vid ändrade förutsättningar....................... 
  
 23 
  
 Referenser................................................................................. 
  
 24 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2014:42 
  
 3 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall................ 
  
 25 
  
 3.1 
  
 Hantering av låg- och medelaktivt avfall ................................ 
  
 25 
  
 3.1.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 25 
  
 3.1.2 
  
 Bakgrund ....................................................................... 
  
 25 
  
 3.1.3 Slutförvaret för kortlivat radioaktivt avfall, SFR ........ 
  
 27 
  
 3.1.4 Slutförvar för långlivat avfall, SFL ............................... 
  
 29 
  
 3.1.5 
  
 Green..................................................................... 
  
 31 
  
 3.1.6 Ansvar, planering och teknik för avveckling............... 
  
 31 
  
 Referenser ................................................................................. 
  
 33 
  
 4 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av 
  
 långsiktig säkerhet...................................................... 
  
 35 
  
 4.1 
  
 Säkerhetsanalys......................................................................... 
  
 35 
  
 4.1.1 
  
 Inledning: säkerhetsanalysens roller ............................ 
  
 35 
  
 4.1.2 Organisation och relationerna mellan de två 
  
 huvudprocesserna.......................................................... 
  
 37 
  
 4.1.3 
  
 Mätprogram................................................................... 
  
 40 
  
 Referenser ................................................................................. 
  
 42 
  
 4.2 
  
 Bränsle....................................................................................... 
  
 43 
  
 4.2.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 43 
  
 4.2.2 
  
 Kärnavfallsrådets bedömning ....................................... 
  
 43 
  
 Referenser ................................................................................. 
  
 45 
  
 4.3 
  
 Kapsel 
  
 ........................................................................................ 
  
 45 
  
 4.3.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 45 
  
 4.3.2 
  
 Teknikutveckling kapsel ............................................... 
  
 46 
  
 4.3.3 
  
 Kapselprocesser............................................................. 
  
 47 
  
 Referenser ................................................................................. 
  
 50 
  
 4.4 Downs, återfyllning och förslutning....................................... 
  
 51 
  
 4.4.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 51 
  
 4.4.2 Utveckling och kvalitetskrav för buffert och 
  
 återfyllning .................................................................... 
  
 52 
  
 Referenser ................................................................................. 
  
 59 
  
 4.5 
  
 Geosfär...................................................................................... 
  
 60 
  
 4.5.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 60 
  
 4.5.2 
  
 Hydrologi och hydrogeologi........................................ 
  
 60 
  
 4.5.3 
  
 Bergmekanik.................................................................. 
  
 61 
  
 4.5.4 
  
 Seismisitet...................................................................... 
  
 63 
  
 6 
  
 SOU 2014:42 Innehåll 
  
 Referenser................................................................................. 
  
 64 
  
 4.6 
  
 Ytnära ekosystem..................................................................... 
  
 65 
  
 4.6.1 
  
 Inledning ....................................................................... 
  
 65 
  
 4.6.2 
  
 Akvatiska ekosystem .................................................... 
  
 65 
  
 4.6.3 
  
 Hydrologi och transport .............................................. 
  
 66 
  
 4.6.4 
  
 Effekter av långtidsvariationer..................................... 
  
 66 
  
 4.6.5 
  
 Kärnavfallsrådets synpunkter....................................... 
  
 66 
  
 Referenser................................................................................. 
  
 68 
  
 5 
  
 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och 
  
 informationsbevarande över generationer ...................... 
  
 69 
  
 5.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 69 
  
 5.2 
  
 Tidigare  
 Fud-yttranden ........................................................... 
  
 70 
  
 5.3 
  
 Förslag beträffande ett framtida 
  
 samhällsforskningsprogram .................................................... 
  
 73 
  
 5.4 Avslutande reflektioner ........................................................... 
  
 76 
  
 Referenser................................................................................. 
  
 77 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv............................................................... 
  
 79 
  
 Bilaga 2 
  
 Tilläggsdirektiv................................................................... 
  
 83 
  
 7 
  
 1 
  
 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning 
  
 1.1 
  
 Utgångspunkter för rådets granskning 
  
 Kärnavfallsrådet har granskat delar av Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) forskningsprogram  
  
 Fud-program 
  
  2013. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall  
 och fokuserar på de områden där leda- möterna har specialkompetens. Granskningen omfattar SKB:s verksamhet och handlingsplan, låg- och medelaktivt avfall, använt kärnbränsle, samhällsvetenskaplig forskning samt delar av forsk- ning för analys av långsiktig säkerhet. 
 Lewis från Bromma Geokonsult har administrerat granskningsarbetet. Rådet har anlitat konsulter som gjort utred- ningar inom geosfär och hydrologi. Dessa granskningsrapporter finns att hämta på: www.karnavfallsradet.se 
 Kärnavfallsrådet kan efter sin granskning konstatera att SKB i  
 Fud-programmet 
  gjort betydande framsteg mot tidigare år. Rådet uppskattar exempelvis att en större andel av SKB:s forskning har publicerats i vetenskapliga tidskrifter. Det finns dock områden som SKB bör utveckla och förbättra i kommande  
 Fud-program. 
  
 I yttrandets kapitel 1.2 beskriver Kärnavfallsrådet de viktigaste synpunkterna med en kort motivering. Utförligare beskrivningar finns i kommande kapitel. I kapitel 1.3 finns en sammanställning av rådets synpunkter som är indelade kapitelvis. 
 9 
  
 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning 
  
 SOU 2014:42 
  
 1.2 
  
 Kärnavfallsrådets viktigaste synpunkter på SKB:s  
  
 Fud-program 
  2013 
 Enligt 12 § kärntekniklagen får villkor ställas för den fortsatta forsk- nings- och utvecklingsverksamheten. Kärnavfallsrådet föreslår att regeringen ställer villkor att det i kommande  
 Fud-program: 
  
 mer utförligt i den löpande texten lämnas referenser till de redo- visade forskningresultaten, 
  
 redovisas ett forsknings- och utvecklingsprogram för att skapa en organisation som kan förvandla ett teoretiskt rimligt säkert slutförvar för använt kärnbränsle till ett på vald plats uppfört slutförvar som uppfyller säkerhetsanalysens krav, 
  
 redovisas att ett mätprogram är under utveckling för att följa vattenmättnad av bufferten och andra viktiga processer i plug- gade delar av förvaret, 
  
 redovisas ett gemensamt program för den forsknings- och utveck- lingsverksamhet som behövs för att stödja avvecklingen av kärn- kraftsreaktorerna, inklusive Ågesta kärnkraftverk och övriga kärntekniska anläggningar i anslutning till reaktorerna, 
  
 redovisas ett nytt samhällsforskningsprogram nära kopplat till det  
  
 tekniskt-naturvetenskapliga 
  forskningsprogrammet för Kärn- bränsleförvaret. 
 Kärnavfallsrådets motiveringar 
 Redovisning av referenser 
 I flera fall saknas information om var resultat från tidigare studier kan återfinnas.  
 Fud-programmet 
  borde innehålla ett mer utförligt referenssystem med en notapparat så att det lättare går att följa upp vad som ligger bakom forskningsresultaten. Läs mer i kapitel 4.2 och 4.5. 
 10 
  
 SOU 2014:42 
  
 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning 
  
 Organisationsfrågor 
 Den organisation som under cirka ett sekel ska bygga slutförvaret för använt kärnbränsle måste kunna garantera att säkerhetsana- lysens krav alltid och överallt i slutförvaret är uppfyllda. Det får inte bli några skillnader mellan teorin (säkerhetsanalysen) och praktiken (slutförvaret på plats) eftersom det kan få allvarliga kon- sekvenser för den långsiktiga säkerheten. 
 Det behövs en närmare beskrivning av den organisation som kan följa byggnormen (bestämd av säkerhetsanalysen) och därmed bygga ett säkert slutförvar. Projektets långa byggnadstid och skif- ten av generationer ökar risken för att något går fel. Kärnavfalls- rådet anser därför att SKB omgående måste starta ett forsknings- projekt om hur organisationen ska vara uppbyggd. Läs mer i kapitel 2, 4 och 5. 
 Mätprogram och metoder för övervakning 
 Kärnavfallsrådet anser att SKB inte tillräckligt har motiverat varför ett mätprogram i anslutning till Kärnbränsleförvaret inte behövs. Det är en fråga som behöver diskuteras mera. 
 Ett mätprogram är viktigt i flera avseenden, inte minst för att mäta hur bufferten förändras i deponeringshålen. Bufferten är en barriär som blir säker först efter att den vattenmättats. Kunskapen som ett mätprogram skulle ge är även användbar för utformningen av framtida slutförvar som eventuellt kommer att byggas antingen i Sverige eller i övriga världen. 
 Kärnavfallsrådet anser därför fortfarande att ett övervaknings- system/mätprogram måste finnas för att följa utvecklingen i några utvalda deponeringshål med olika grad av vattenmängd. Om SKB menar att ett sådant utvidgat mätprogram inte behövs ska SKB utförligt dokumentera motiven för sitt ställningstagande och kon- tinuerligt hålla denna dokumentation tillgänglig för framtida besluts- fattare. Läs mer i kapitel 4.1.3 och 4.4.2. 
 Samordnad forskning om avveckling och rivning 
 SKB anger i  
 Fud-program 
  2013 att reaktorinnehavarna (Ringhals AB, OKG AB, Forsmark Kraftgrupp AB och Barsebäck Kraft AB) gett SKB i uppdrag att ansvara för nödvändig forsknings- och 
 11 
  
 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning 
  
 SOU 2014:42 
  
 utvecklingsverksamhet och att i övrigt också hjälpa dem med genom- förandet av kommande avvecklingsverksamhet. När det gäller Rivera kärnkraftreaktor har Vattenfall AB som tillståndshavare gett AB SVAFO i uppdrag att utföra pågående servicedrift och att ansvara för avvecklingsplanering av reaktorn. Kärnavfallsrådet anser att det av  
 Fud-programmet 
  inte klart framgår hur samarbetet mellan aktörerna ovan är tänkt att bedrivas. Det behövs en natio- nell samordning och ett gemensamt program för forsknings- och utvecklingsverksamheten för att stödja avvecklingen av kärnkrafts- reaktorerna, inklusive Ågesta kärnkraftverk och övriga kärntek- niska anläggningar i anslutning till reaktorerna. Läs mer i kapitel 3. 
 Nytt samhällsforskningsprogram 
 Samhällsforskningen är en grundläggande del av kunskapsunder- laget i kärnavfallsfrågan. SKB är positiva till att genomföra enstaka sådana projekt, men framhåller att man för närvarande inte har för avsikt att initiera ett nytt samhällsforskningsprogram. Rådet ifråga- sätter SKB:s argument mot att starta framtida samhällsforsknings- program. 
 Kärnavfallsrådet föreslår att SKB initierar ett nytt samhälls- forskningsprogram som bör vara nära kopplat till det tekniskt- naturvetenskapliga forskningsprogrammet om slutförvaring av hög- aktivt använt kärnbränsle. 
 Ett kommande samhällsforskningsprogram bör bl.a. omfatta forskning om: 
  
 ekonomiska, politiska och sociala omvärldsförändringar som kan påverka genomförandet av slutförvarsprojektet, 
  
 organisation och säkerhetskultur, 
  
 informationsbevarande över generationer. 
  
 Läs mer i kapitel 5. 
  
 1.3 
  
 Kärnavfallsrådets slutsatser 
  
 Nedan följer slutsatserna från Kärnavfallsrådets granskning av SKB:s  
 Fud-program 
  2013. Utförligare bakgrund och motiv till synpunk- terna finns i yttrandets respektive kapitel. 
 12 
  
 SOU 2014:42 
  
 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning 
  
 Rådet har inte granskat följande kapitel i  
 Fud-program 
  2013: kapitel 5, 8, 10,  
 14–17, 
  19,  
 22–23 
  och 28. 
  
 1.3.1 
  
 SKB:s verksamhet och handlingsplan (rådets yttrande kapitel 2) 
  
 Kärnavfallsrådet har sammanfattningsvis följande synpunkter på  
 Fud-program 
  2013 kapitel  
 1–3. 
  
 Sammanfattande tabell kapitel  
 1–3 
  Verksamhet och handlingsplan i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning 
  
 Bedömning 
  
 Fortsatt  
 Fud-arbete 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att SKB i kommande  
 Fud-program 
  ska lämna en mer strukturerad 
  
 och fokuserad redovisning av det forsknings- och utvecklings- 
  
 arbete som behöver genomföras för att reaktorinnehavarna ska 
  
 kunna uppfylla de krav som ställs i kärntekniklagen. Studier av 
  
 olika alternativa metoder och handlingsalternativ bör bedrivas 
  
 parallellt. 
  
 Anläggningar inom 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 KBS-3-systemet 
  
 -  
 att det fortsatta forsknings- och utvecklingsarbetet beträffande 
  
 utvecklingen av  
 KBS-3-metoden 
  ska redovisas i kommande Fud- 
  
 program, även efter det att ett tillstånd för slutförvar för använt 
  
 kärnbränsle beviljats. 
  
 Finansiering 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att SKB i kommande  
 Fud-program 
  ska redovisa alternativa stra- 
  
 tegier för att fullfölja reaktorinnehavarnas skyldigheter enligt 
  
 kärntekniklagen i händelse av att medlen i kärnavfallsfonden 
  
 med tillkommande säkerheter skulle redovisa underskott i balans- 
  
 räkningen. 
  
 Handlingsplanen 
 Flexibilitet vid ändrade förutsättningar 
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 - 
  
 att SKB och reaktorinnehavarna ska se över de antaganden som görs i  
  
 Fud-program 
  2013 när det gäller den fortsatta utbygg- naden av kärnavfallsprogrammet. 
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 - 
  
 att SKB i kommande  
  
 Fud-program 
  ska utveckla sina övervägan- den när det gäller hantering, mellanlagring och slutförvaring av nya typer av kärnbränsle, behovet av en eventuell utbyggnad av Nunez samt varför återvinning av det använda kärnbränslet inte är ett rimligt alternativ till direktdeponering. 
 13 
  
 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning 
  
 SOU 2014:42 
  
 1.3.2 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall (rådets yttrande kapitel 3) 
  
 Kärnavfallsrådet har sammanfattningsvis följande synpunkter på  
 Fud-program 
  20 
 13 kapitel 4, 67, 9 och 2021. 
  
 Sammanfattande tabell kapitel 4 och 20 SFR i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning SFR 
  
 Bedömning 
  
 Konstruktionskrav 
  
 Kärnavfallsrådet föreslår 
  
 -  
 att SKB tydligare ska redovisa hur man avser att tillgodose de 
  
 krav som måste ställas på konstruktionen av SFR p.g.a. att för- 
  
 varet kommer att innehålla även en icke försumbar mängd av 
  
 långlivade radioaktiva ämnen. 
  
 Erfarenhetsåterföring 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att SKB ska redovisa hur man systematisk avser att analysera 
  
 och utnyttja erfarenheterna från SFR 1 vid planeringen och upp- 
  
 förandet av SFR 2. Särskilt bör man ange vilka förbättringar i 
  
 konstruktionen som behöver göras och hur man avser att göra 
  
 detta. 
  
 Forskningsprogram 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att SKB bör redovisa ett forskningsprogram för att utveckla 
  
 bättre metoder för rekonditionering och kompaktering för att 
  
 reducera avfallsvolymen. 
  
 Sammanfattande tabell kapitel 4, 6 och 21 SFL i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning SFL 
  
 Bedömning 
  
 Tidsplanering 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 - 
  
 att SKB i nästa  
 Fud-program 
  ska redovisa en tydligare tids- 
  
 planering för de olika delstegen i planeringsprocessen. 
  
 Alternativa tidsplaner/ 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 handlingsalternativ 
  
 - 
  
 att SKB i nästa  
 Fud-program 
  ska presentera en utförligare 
  
 och tydligare redovisning av för- och nackdelar med de olika 
  
 alternativa tidsplanerna för SFL, inklusive handlingsalterna- 
  
 tivet etappvis drifttagande. 
  
 Rekonditionering 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 - 
  
 att SKB i nästa  
 Fud-program 
  ska presentera en utförligare redo- 
  
 görelse för vad det skulle innebära att, så långt det ur strål- 
  
 skyddssynpunkt är acceptabelt, rekonditionera även långlivat 
  
 avfall. Vad kan man uppnå? Vilka är riskerna? 
  
 Säkerhetsanalys 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 - 
  
 att SKB i nästa  
 Fud-program 
  ska redovisa hur man avser att 
  
 genomföra säkerhetsanalysen för SFL. 
  
 14 
 SOU 2014:42 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning 
 Sammanfattande tabell kapitel 7 Green i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning 
  
 Bedömning 
  
 Avfallsvolymer 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att SKB i kommande  
 Fud-program 
  bör redovisa reaktorinnehavarnas 
  
 möjligheter att reducera avfallsvolymerna beträffande mycket lågaktivt, 
  
 kortlivat avfall innan det slutförvaras. 
  
 Sammanfattande tabell kapitel 9 Ansvar, planering och teknik för avveckling av kärntekniska anläggningar i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning 
  
 Bedömning 
  
 Gemensamt FoU- 
  
 Kärnavfallsrådet föreslår 
  
 program för avveckling 
  
 - 
  
 att reaktorinnehavarna upprättar ett  
 gemensamt  
 program 
  
 och rivning 
  
 för den allsidiga forsknings- och utvecklingsverksamhet och 
  
 övriga åtgärder som ska stödja avvecklingen av de kärn- 
  
 tekniska anläggningarna och presenterar det i kommande 
  
 Fud-program. 
  Programmet bör inkludera Ågesta kärnkraft- 
  
 - 
  
 verk, 
  
 att SKB redovisar ett program för forsknings- och utvecklings- 
  
 arbetet avseende avvecklingen av de egna anläggningarna. 
  
 Planering och hinder för 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 avveckling och rivning 
  
 - 
  
 att reaktorinnehavarna ska se över tidsplaneringen i sina 
  
 respektive program för avveckling, nedmontering och rivning 
  
 och i samband därmed närmare redogöra för de hinder som 
  
 kan tänkas komma att påverka genomförandet av arbetet, 
  
 - 
  
 att orsakerna till den försenade avvecklingen av de kärn- tekniska anläggningarna i Barsebäck och Ågesta bör analy- seras och presenteras i kommande  
  
 Fud-program. 
  
 1.3.3 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet (rådets yttrande kapitel 4) 
  
 Kärnavfallsrådet har sammanfattningsvis följande synpunkter på  
 Fud- 
 program 
  
  2013 kapitel 1113, 18 och 2427. 
  
 Sammanfattande tabell kapitel 11 Teknikutveckling bränslehantering i Fud- 2013 
  
 Frågeställning 
  
 Bedömning 
  
 Generell text och 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 referenser 
  
 - 
  
 att texten i kapitel 11 är mycket översiktlig, vilket gör det svårt att 
  
 - 
  
 bedöma vetenskaplig kvalitet och omfattning av arbetet, 
  
 att det i flera fall saknas information om var resultat från tidigare 
  
 studier kan återfinnas. 
  
 Mätprogram för 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 bränsle 
  
 - 
  
 att många fysikaliska egenskaper hos bränslet ska bestämmas, 
  
 men det saknas information om vilka mätningar som planeras 
  
 genomföras och specifikationer av dessa. 
  
 15 
  
 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning SOU 2014:42 
 Sammanfattande tabell kapitel 18 Säkerhetsanalys i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning 
  
 Bedömning 
  
 Organisation: 
  
 Kärnavfallsrådet föreslår 
  
 Säkerhetsanalys 
  
 -  
 att SKB snarast ska starta ett forsknings- och utvecklings- 
  
 och Uppförande 
  
 program för att skapa en organisation som kan förvandla ett 
  
 teoretiskt rimligt säkert slutförvar till ett på vald plats uppfört 
  
 slutförvar som uppfyller säkerhetsanalysens krav. 
  
 Mätprogram 
  
 Kärnavfallsrådet föreslår 
  
 -  
 att SKB ska utveckla metodik (mätprogram) för att följa proces- 
  
 serna i pluggade delar av förvaret (se även nedan i samman- 
  
 fattande tabell för kapitel 13 och 25). Om SKB anser att ett 
  
 sådant utvidgat mätprogram inte behövs ska SKB utförligt doku- 
  
 mentera motiven för sitt ställningstagande och kontinuerligt 
  
 hålla denna dokumentation tillgänglig för framtida besluts- 
  
 fattare. 
  
 Sammanfattande tabell kapitel 12 och 24 Kapsel i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning 
  
 Bedömning 
  
 Teknikutveckling kapsel 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 - 
  
 att SKB:s fortsatta forskning om konstruktionsförutsättningar 
  
 för kapseln ska preciseras och inriktas så att deras upp- 
  
 fyllande kan verifieras med oförstörande provningsmetoder 
  
 - 
  
 eller genom tester och modellering i industriell skala, 
  
 att SKB utvecklar slutgiltiga oförstörande provningsmetoder 
  
 och acceptanskriterier för kapselns alla delar som beaktar 
  
 materialstruktur, materialegenskaper och defekter. Kvalitets- 
  
 kraven måste kunna verifieras med oförstörande provnings- 
  
 metoder. 
  
 Kapselprocesser 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 - 
  
 att SKB ska utveckla en validerad krypmodell med funda- 
  
 mentala ekvationer och göra implementering av modeller med 
  
 - 
  
 Jordan elementmetoden för fullstor kapsel, 
  
 att SKB ska intensifiera studier om mekanismen av 
  
 spänningskorrosion för att förstå hur tillförlitliga tröskel- 
  
 - 
  
 värden för spänningskorrosion är, 
  
 att SKB ska fortsätta studier av korrosionsmekanismen under 
  
 gammastrålning. 
 16 
  
 SOU 2014:42 
  
 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning 
  
 Sammanfattande tabell kapitel 13 och 25 Downs, återfyllning och förslutning i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning 
  
 Bedömning 
  
 Mätprogram 
  
 Kärnavfallsrådet föreslår 
  
 -  
 att metoder för övervakning in situ av viktiga processer i 
  
 bufferten ska utvecklas, demonstreras och användas i några 
  
 utvalda deponeringshål under drifttiden. 
  
 Fortsatt forskning 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att SKB:s fortsatta forskning om bentonit och återfyllning bör 
  
 bedrivas på en fördjupad lösningskemisk nivå. 
  
 Vattenmättnad 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att det är angeläget att vattenmättnadsprocessen av buffert 
  
 och återfyllning utforskas med utgångspunkt från de förhållan- 
  
 den som förväntas råda i ett eventuellt slutförvar i Forsmark. 
  
 Modeller 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att adekvata modeller för transport av radionuklider och korro- 
  
 siva ämnen från grundvattnet genom bufferten bör upprättas. 
  
 Sammanfattande tabell kapitel 26 Geosfär i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning 
  
 Bedömning 
  
 Generell text 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att SKB ska redovisa en tydligare tidsplan för pågående och planerade 
  
 projekt, samt en tydligare motivering av initierade projekt och hur 
  
 resultaten från dessa ska användas i säkerhetsanalysen, 
  
 -  
 att källhänvisningar i texten bör vara tydligare. 
  
 Modellering 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att val av modelleringsverktyg för de integrerade modellerna bör 
  
 motiveras, 
  
 -  
 att det bör tydliggöras om kumulativa effekter av de  
 termo-hydro- 
  
 mekaniska processerna kommer att modelleras. 
  
 Bergmekanik 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att förslag till teknik- och instrumentutveckling för karaktärisering 
  
 av bergvolymen bör redovisas, 
  
 -  
 att tunnelborrningstekniken för berguttag i deponeringstunnlar bör 
  
 övervägas. 
  
 17 
 Kärnavfallsrådets sammanfattande bedömning SOU 2014:42 
 Sammanfattande tabell kapitel 27 Ytnära ekosystem i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning 
  
 Bedömning 
  
 Akvatiska ekosystem 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 -  
 att SKB ska genomföra känslighets- och osäkerhetsanaly- 
  
 ser vad gäller mekanistiska ekosystemmodeller för geo- 
  
 kemisk fördelning av fler ämnen än kol i akvatisk miljö. 
  
 Hydrologi- och transport- 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 modellering 
  
 -  
 att en jämförelse av olika modellverktyg ska genomföras då 
  
 flera alternativa modeller finns tillgängliga och att skälen 
  
 bör redovisas varför sedan en modell valts till grund för de 
  
 slutsatser som redovisas. 
  
 Systempåverkan under 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 byggandet av slutförvaret 
  
 -  
 att det saknas en utvärdering huruvida anläggandet av 
  
 slutförvaret kan påverka bergbarriären, dvs. ändra förut- 
  
 sättningarna för hydrologi och transport, med konsekvenser 
  
 för säkerhetsanalysen. 
  
 Forskningsprogrammet 
  
 Kärnavfallsrådet efterfrågar 
  
 för Ytnära Ekosystem 
  
 -  
 en sammanfattande bedömning om hur forsknings- 
  
 resultaten som hittills erhållits påverkar säkerhetsanalysen 
  
 vad gäller bergbarriären. 
  
 1.3.4 
  
 Samhällsvetenskaplig forskning (rådets yttrande kapitel 5) 
  
 Kärnavfallsrådet har sammanfattningsvis följande synpunkter på  
 Fud-program 
  2013 kapitel 29 och 30. 
 Sammanfattande tabell kapitel 29 och 30 Samhällsvetenskaplig forskning i  
 Fud-2013 
  
 Frågeställning 
  
 Bedömning 
  
 Framtida  
 SKB-program 
  
 Kärnavfallsrådet föreslår 
  
 för samhällsvetenskaplig 
  
 -  
 att SKB initierar ett nytt samhällsforskningsprogram som 
  
 kärnavfallsforskning 
  
 till skillnad från 20042010 års program bör vara nära 
  
 kopplat till det  
 tekniskt-naturvetenskapliga 
  forskningspro- 
  
 grammet och syfta till att underlätta beslutsfattandet om 
  
 slutförvarsprojektet. 
  
 Forskning om 
  
 Kärnavfallsrådet anser 
  
 kunskapsbevarande 
  
 -  
 att SKB ska upprätta ett systematiskt forskningsprogram 
  
 utifrån identifierade behov av datainsamlingsmetoder och 
  
 informationsbevarande tekniker och redovisa kvalitetssäk- 
  
 ringen av forskningsprojekten samt redovisa hur arbetsplanen 
  
 för utvecklingen av metoder för informationsbevarande ser 
  
 ut 20162019. 
  
 18 
  
 2 
  
 SKB:s verksamhet och handlingsplan 
  
 2.1 
  
 Övergripande bedömning av  
  
 Fud-programmet 
  – Hantering av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle 
  
 2.1.1 
  
 Inledning 
  
 I sitt  
 Fud-program 
  2013 redogör SKB för sina planer för forskning, utveckling och demonstration under perioden 2014 till 2019. Pro- grammet utgår från SKB:s verksamhet och handlingsplan för låg- och medelaktivt avfall och för slutförvaring av det högaktiva avfallet från de svenska kärnkraftverken. Denna verksamhet och handlings- plan utgör grunden för SKB:s plan vad gäller forskning, utveckling och demonstration. Handlingsplanen är med andra ord av grund- läggande betydelse för att förstå  
 Fud-programmets 
  olika delar och hur SKB valt inriktning för sin forskning. 
  
 2.1.2 
  
 Allmänt om det fortsatta forsknings- och utvecklingsarbetet 
  
 Redovisningen i  
 Fud-programmets 
  del I ger en bra sammanfattning över reaktorinnehavarnas och SKB:s övergripande planer för hante- ringen av kärnavfall och använt kärnbränsle. Redovisningen i del I kompletteras genom kapitlen  
 4–8 
  där planer och strategier för slut- lig hantering av låg- och medelaktivt avfall redovisas utförligt. I kapitel 9 redovisas närmare reaktorinnehavarnas och SKB:s planer för avveckling av de kärntekniska anläggningarna samt det utveck- lingsarbete som pågår inom ramen för dessa planer. I kapitel 9 redovisas även det internationella utvecklingsarbete som pågår inom 
 19 
  
 SKB:s verksamhet och handlingsplan 
  
 SOU 2014:42 
  
 området avveckling och teknik för nedmontering och rivning av kärntekniska anläggningar, som SKB bevakar och deltar i. 
 Kärnavfallsfrågornas långsiktighet ställer krav som inte enbart gäller de tekniska lösningarna. Verksamhetsutövaren bör också ha en organisation utformad och bemannad så att den tillförsäkrar en säker och tillförlitlig drift av verksamheten, samt tillgodoser kravet på effektiva åtgärder i en haverisituation. Uppgiften innebär också att verksamhetsutövarens organisation ska garantera att alla entre- prenörer och uppdragsgivare följer de säkerhetskrav som ställs upp. 
  
 1  
  
 De framtida problemen med informationsbevarande är frågor som också omfattas av reaktorinnehavarnas långsiktiga skyldighet och som bör belysas i kommande  
 Fud-program. 
  
 2 
  
 Forskningsprogrammet ska enligt kärntekniklagen vara allsidigt och inriktat på att redovisa den forskning och utveckling som behöver vidtas för att slutligt kunna lösa problemen kring en säker hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. I vissa avsnitt är  
 Fud-program 
  2013 dock mer fokuserat på redovis- ning av planerade aktiviteter och när i tiden olika anläggningar i den fortsatta verksamheten kan tänkas behöva uppföras, än på fortsatt forsknings- och utvecklingsarbete. Det gäller t.ex. de avsnitt som rör rivning och avveckling av kärntekniska anläggningar och kraven på bentonitbuffertens mineralsammansättning. 
 Kärnavfallsrådet skulle i kommande  
 Fud-program 
  vilja se en mer strukturerad och fokuserad redovisning av det forsknings- och utvecklingsarbete som behöver genomföras för att reaktorinne- havarna ska kunna uppfylla de krav som ställs i kärntekniklagen. Studier av olika alternativa metoder och handlingsalternativ bör bedrivas parallellt. 
  
 2.1.3 
  
 Anläggningar inom  
  
 KBS-3-systemet 
  
 I den nu aktuella ansökan om att få uppföra och driva ett slutförvar för använt kärnbränsle har reaktorinnehavarna, som ansvariga för forsknings- och utvecklingsarbetet, slutligen bundit sig för  
 KBS-3- 
  metoden. Om ansökan beviljas av regeringen kan reaktorinne- havarna sägas ha fullgjort kärntekniklagens krav på forskning och utveckling i den del som avser slutförvaring av använt kärnbränsle 
  
 1 
  
 Läs mer om organisationsfrågan i yttrandets kapitel 4.1.2. 
  
 2 
  
 Läs mer informationsbevarande i yttrandets kapitel 5.3. 
  
 20 
  
 SOU 2014:42 
  
 SKB:s verksamhet och handlingsplan 
  
 inom ramen för nu gällande kärnkraftsprogram. 
  
 3  
  
 Det finns därefter inte något egentligt lagstöd för att kräva att reaktorinnehavarna i kommande  
 Fud-program 
  ska redovisa fortsatt forskning och utveck- ling avseende slutlig hantering av det kärnbränsle som genererats. 
 SKB:s slutförvarsansökan innehåller ett omfattande material som pekar på behovet av kompletterande forskning och utveckling efter det att tillståndet för att uppföra slutförvaret beviljats. Detta kompletterande forsknings- och utvecklingsarbete kan komma att utgöra ett eller flera villkor i ett stegvist prövningsförfarande för att uppföra slutförvaret. Förmodligen kommer en fortsatt forsk- ningsverksamhet vid  
 Äspö-laboratoriet 
  vara nödvändig. 
 Även om det fortsatta forskningsarbetet när det gäller  
 KBS-3- 
  metoden formellt inte kommer att regleras enligt 11 och 12 §§ kärn- tekniklagen kan det vara av stort intresse för berörda kommuner, en intresserad allmänhet, miljöorganisationer etc. att följa arbetet. Kärnavfallsrådet anser mot den bakgrunden att det fortsatta forsk- nings- och utvecklingsarbetet beträffande utvecklingen av  
 KBS-3- 
  metoden bör redovisas i kommande  
 Fud-program, 
  även efter det att ett tillstånd för slutförvar för använt kärnbränsle beviljats. 
  
 2.1.4 
  
 Finansiering av avfallsprogrammet 
  
 Förutsättningen för att genomföra alla åtgärder som omfattas av  
 Fud-programmet 
  är att de ekonomiska resurserna är tillräckliga. En säker finansiering av slutförvaret torde vara en stor betydelse för projektets acceptans i de berörda kommunerna. 
 Strålsäkerhetsmyndigheten har fått i uppdrag av regeringen att se över finansieringslagen och finansieringsförordningen. Detta uppdrag har genomförts i samråd med Riksgäldskontoret och Kärn- avfallsfonden. En rapport 
  
 4  
  
 lämnades till regeringen i juni 2013. Enligt rapporten visar de första analyserna på ett underskott i balans- räkningen för kärnavfallssystemet, bl.a. beroende på fallande mark- nadsräntor. Myndigheterna konstaterar i rapporten att det behövs ytterligare analyser samt en helhetssyn på finansieringssystemet avseende beslut om fondförvaltning, avgifter och säkerheter. 
 Enligt Kärnavfallsrådets uppfattning bör framtida  
 Fud-program 
  redovisa alternativa strategier för att fullfölja reaktorinnehavarnas 
  
 3 
  
 Jfr 11 och 12 §§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 
  
 4 
  
 SSM (2013),  
 Förändringar i lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet och förordningen (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet.  
 (Dnr:  
  
 SSM2011-4690). 
  
 21 
  
 SKB:s verksamhet och handlingsplan 
  
 SOU 2014:42 
  
 skyldigheter enligt kärntekniklagen i händelse av att medlen i Kärn- avfallsfonden med tillkommande säkerheter skulle redovisa under- skott i balansräkningen. 
  
 2.1.5 
  
 Handlingsplan för fortsatt utbyggnad 
  
 Fud-programmet 
  utgår i planeringen av det fortsatta omhänder- tagandet och slutförvaringen av det använda kärnbränslet och kärn- avfallet ifrån de planerade driftstider som reaktorinnehavarna har angett för sina respektive reaktorer. Detta är naturligtvis rimligt för planeringen av de anläggningar för mellanlagring och slutförvaring som ska uppföras, alternativt byggas ut. 
 Kärnavfallsrådet konstaterar dock att de tidsplaner som SKB redovisar i  
 Fud-program 
  2013 innehåller flera flaskhalsar som inte ger utrymme för några förseningar i de olika projekten. Detta gäller såväl den s.k. huvudtidsplanen som handlingsplanen för låg- och medelaktivt avfall. SKB är medvetna om de snäva tidsramarna, och antyder några alternativa lösningar om tidsplanen inte skulle hålla. Det gäller bl.a. olika idéer om utbyggnad av Nunez eller torr mellanlagring. Frågeställningarna kan vara avgörande för om avfalls- programmet ska kunna genomföras inom de ekonomiska ramar som förutsätts för kärnavfallsprojektet. Ytterst är det trots allt inte SKB utan reaktorinnehavarna som bär det ekonomiska ansvaret för genomförandet av kärnavfallsprogrammet. 
 Slutförvaret för långlivat låg- och medelaktivt avfall (SFL) ligger enligt tidsplanen långt fram i tiden. Kärnavfallsrådet vill särskilt betona att SKB redan nu bör utveckla acceptanskriterier för det kärnavfall som ska slutförvaras i SFL, så att reaktorinnehavarna kan konditionera avfallet på ett riktigt sätt. 
 Möjligheterna att slutförvara mycket lågaktivt kärnavfall bör redovisas skyndsamt eftersom frågan har stor betydelse för det val av strategier för hantering och slutförvaring reaktorinnehavarna bör göra beträffande denna typ av avfall. 
 Kärnavfallsrådet föreslår att SKB och reaktorinnehavarna ser över de antaganden som görs i  
 Fud-program 
  2013 när det gäller den fortsatta utbyggnaden av kärnavfallsprogrammet. 
 22 
  
 SOU 2014:42 
  
 SKB:s verksamhet och handlingsplan 
  
 2.1.6 
  
 Flexibilitet vid ändrade förutsättningar 
  
 I  
 Fud-program 
  2013 kapitel 3 redogörs för avfallsprogrammets flexibilitet vid förändrade förutsättningar. Den aktuella tidshori- sonten är enligt  
 Fud-programmet 
  cirka 70 år. 
 Kärnavfallsrådet instämmer i att det med hänsyn till den långa tidshorisonten kan ske förändringar av planeringsförutsättningarna och att det kan ske omvärderingar av de utgångspunkter som gäller i dag. Kärntekniklagens bestämmelser om återkommande gransk- ningar av reaktorinnehavarnas och SKB:s forsknings- och utveck- lingsprogram innebär att reglerna är anpassade för att hantera för- ändrade förutsättningar. 
 Några frågor bör uppmärksammas särskilt. Det gäller möjlig- heterna att nya kärnkraftsreaktorer kan komma att uppföras. Sär- skild hänsyn kan behöva tas när det gäller hantering, mellanlagring och slutförvaring av nya typer av kärnbränsle. Det gäller inte minst behovet av en eventuell utbyggnad av Nunez med ytterligare ett bergrum eller att lagra bränslet torrt i speciella behållare. 
 En annan fråga gäller ny teknik i samband med framtida reakto- rer av fjärde generationen.  
 Fud-programmet 
  omnämner kortfattat den utveckling av fjärde generationens snabba reaktorer som pågår på olika håll i världen. Dessa har, enligt vad som påpekas, en pot-  
 ential att utnyttja uranresursen betydligt bättre (50100 gånger) 
  
 än lättvattenreaktorer. Mycket utvecklingsarbete återstår. SKB:s bedömning är därför att utvecklingen av snabba reaktorer inte påverkar arbetet med kärnbränslehanteringen. 
 Kärnavfallsrådet gör en annan bedömning än SKB, utan att på något sätt ta ställning för någon annan metod än den SKB förordar. Ny teknik vid hantering av använt kärnbränsle minskar volymen av högaktivt kärnavfall och dess radiotoxicitet och medger att kärn- avfallets komponenter kan hanteras separat och destrueras eller lagras. Vidare kan det radioaktiva avfallet som återstår slutförvaras under betydligt kortare tid än vad som är fallet med använt kärn- bränsle som direktdeponeras. Slutförvaret skulle därför också kunna utformas på ett annat sätt. 
 En aspekt som enligt Kärnavfallsrådet bör övervägas är om inte vår generation rent av har en skyldighet att göra det möjligt för kommande generationer att utnyttja den restenergi som finns i kärnavfallet, om ett sådant behov skulle uppkomma i framtiden. Kommande generationer, som inte dragit nytta av den energi som utvunnits genom kärnkraften, kan komma tvingas att ta ställning 
 23 
  
 SKB:s verksamhet och handlingsplan 
  
 SOU 2014:42 
  
 till huruvida det är förenligt med skyddet av människors hälsa och miljön att långsiktigt förvara stora mängder plutonium i slutför- varet. 
 Kärnavfallsrådet anser att SKB i kommande  
 Fud-program 
  bör utveckla sina överväganden beträffande varför återvinning av det använda kärnbränslet inte är ett rimligt alternativ till direktdepone- ring. En utgångspunkt för ett sådant arbete skulle kunna vara Carter, SKB International AB, rapport om snabba reaktorer och hur de påverkar det svenska systemet för hantering av använt kärnbränsle. 
  
 5 
  
 Referenser 
  
 Miller, Ball (2013),  
 Utveckling av snabba reaktorer. Påverkan på det svenska systemet för hantering av använt bränsle.  
 SKB P-  
  
 13-33. 
  
  Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 Strålsäkerhetsmyndigheten (2013),  
 Förändringar i lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärn- teknisk verksamhet och förordningen (2008:715) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verk- samhet.  
 (Dnr:  
 SSM2011-4690). 
  
 Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Miljödepartementet. 
  
 5  
  
 Miller, Ball (2013),  
 Utveckling av snabba reaktorer. Påverkan på det svenska systemet för hantering av använt bränsle.  
 SKB  
  
 P-13-33. 
  
 24 
  
 3 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 3.1 
  
 Hantering av låg- och medelaktivt avfall 
  
 3.1.1 
  
 Inledning 
  
 Låg- och medelaktivt avfall från kärnkraftsreaktorerna genereras genom läckage från bränslet och från radioaktiva ämnen som bildas då neutroner (som bildas i bränslet) bestrålar material i härdens närhet. Del II av  
 Fud-program 
  2013 beskriver planerna för framtida omhändertagande av låg- och medelaktivt avfall. I praktiken kan man säga att allt radioaktivt avfall som inte utgörs av det använda kärnbränslet klassas som låg- och medelaktivt avfall i SKB:s termi- nologi. 
  
 3.1.2 
  
 Bakgrund 
  
 I programmet för låg- och medelaktivt avfall (tidigare också kallat  
 Loma-programmet) 
  beskrivs hur det radioaktiva avfall som utgörs av annat än använt kärnbränsle ska tas om hand. Vid driften indu- ceras radioaktiva ämnen i härdens närhet genom neutronbestrål- ning, dessutom kan små aktivitetsmängder läcka via kylvattnet. I programmet för låg- och medelaktivt avfall inkluderas också radio- aktivt avfall som härrör från användning av radioaktiva ämnen för forskning och sjukvård, och från annan industriell verksamhet. Avfall från annan verksamhet än kärnkraftverken omhändertas ini- tialt av SVAFO och bearbetas och förvaras temporärt på Studsviks område. Allt radioaktivt avfall som inte utgörs av det använda kärnbränslet klassas som låg- och medelaktivt och ska, om det inte kan friklassas, oavsett ursprung, slutförvaras i SFR, SFL eller i mark- förvar. Styrstavarna från PWR som är integrerade i bränslet utgör 
 25 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 SOU 2014:42 
  
 ett undantag eftersom de deponeras med bränslet. I programmet för låg- och medelaktivt avfall ingår som en viktig del även plane- ring för avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar samt sanering och friklassning av områden där kärnkraftverk varit lokali- serade. 
 SKB har i  
 Fud-programmen 
  sedan 2007 redovisat planer för utformning av de tänkta förvaren och för hanteringen av låg- och medelaktivt avfall. Kärnavfallsrådet gav i granskningen av  
 Fud-pro- 
  grammet 2010 utförligt sin syn på den redovisning av utform- ningen av  
 Loma-programmet 
  som då presenterades. 
  
 1  
  
 Kärnavfalls- rådet finner att  
 Fud-program 
  2013 i stora drag väsentligt har för- bättrats i jämförelse med tidigare program, men av de synpunkter som Kärnavfallsrådet framförde på 2010 års  
 Fud-program 
  har end- ast cirka hälften beaktats. 
 Bland Kärnavfallsrådets kommentarer till förra  
 Fud-program- 
  met efterlystes en bättre redovisning och analys av konsekvenserna vid en försening av utbyggnaden av SFR som en av de mest ange- lägna frågorna. Rådet ställde också frågan hur SKB kommer att hantera det låg- och medelaktiva avfallet efter 2023 om den till- tänkta expansionen av SFR inte är färdig då. Rådet efterlyste dess- utom en alternativ tidsplanering om så skulle bli fallet. I den hand- lingsplan som nu redovisas i kapitel 2 i  
 Fud-programmet 
  2013 redovisas även tidsplanen för projektet för låg- och medelaktivt avfall. Kärnavfallsrådet konstaterar att denna är snäv och att oför- utsedda händelser kan komma att få konsekvenser i form av för- seningar i flera avseenden. I  
 Fud-programmets 
  kapitel 3.2 ställs frå- gan vilka konsekvenserna blir om utbyggnaden av SFR försenas. Detta påverkar bl.a. den planerade mellanlagringen av rivnings- avfallet. Några alternativa tänkbara lösningar antyds men Kärn- avfallsrådet anser att sådana lösningar bör analyseras och redovisas utförligare. Dock kan noteras att SKB påpekat att man anser att förseningar i utbyggnaden av SFR inte medför några ur strål- skyddssynpunkt negativa konsekvenser. Kärnavfallsrådet finner ingen anledning att ifrågasätta denna slutsats, men anser att det finns risk för att den störning som en försening innebär på ett eller annat sätt indirekt kan resultera i försämrad säkerhet, inklusive strålsäkerhet. Olika kategorier av radioaktivt avfall och med varie- rande halveringstid måste mellanlagras någon annanstans om SFR 1 blir fullt. 
  
 1  
  
 SOU 2011: 50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010. 
 26 
  
 SOU 2014:42 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 Dessutom efterlystes en systematisk analys av transporter av avfallet mellan olika mellanlager. Inte minst kommer det att vara ett stort behov av att genomföra transporter när man ska flytta avfall från SFR till SFL. Detta kommer att vara en faktor SKB behöver ta hänsyn till då platsvalet för SFL ska genomföras. Inne- börden av detta kan bli att Forsmark av detta skäl kan få företräde. Det är då viktigt att detta inte innebär säkerhetsrisker eller strål- skyddsmässiga nackdelar utifrån andra orsaker. SKB bör därför, utifrån en strategi för var den slutliga deponeringen ska ske, nog- grant analysera och redovisa behovet av transporter. Det behöver bl.a. redovisas hur mycket som kommer att behöva flyttas från SFR då SFL blir klart. 
 Ytterligare en fråga som ställdes av Kärnavfallsrådet vid gransk- ningen av 2010 års  
 Fud-program 
  gällde rivningsgruppens roll, sammansättning och arbetsmetoder. SKB har noterat denna syn- punkt, men har inte uttryckligen svarat. I 2013 års  
 Fud-program 
  refereras det till rivningsgruppen som en: Samverkansgrupp för avvecklingsfrågor som på SKB:s initiativ etablerats för kärntekniska anläggningar. I denna samverkansgrupp ingår de olika tillstånds- havarna. Kärnavfallsrådet kan konstatera att frågan från 2010 kvar- står. 
 SKB planerar olika typer av förvar, som anpassas för olika kate- gorier av avfall. I SFR kommer driftavfall och rivningsavfall som i huvudsak innehåller kortlivade radionuklider att förvaras. I SFL kommer det långlivade låg- och medelaktiva avfallet att slutför- varas. I huvudsak kommer detta förvar att innefatta härdkompo- nenter. Detta förvar kommer enligt SKB dock inte att kunna tas i drift förrän om  
 30–50 
  år. Under tiden kommer de delar som ska slutförvaras i SFL att mellanlagras i SFR. 
 SKB utreder dessutom behovet av ett centralt placerat markför- var för mycket lågaktivt avfall. Denna typ av förvar finns i dag för temporär lagring vid kärnkraftverken i Oskarshamn, Forsmark och Ringhals. 
  
 3.1.3 
  
 Slutförvaret för kortlivat radioaktivt avfall, SFR 
  
 Den första delen av slutförvaret för kortlivat låg- och medelaktivt radioaktivt avfall är sedan 1988 i drift och är lokaliserat ca 60 meter under havsbottnen i nära anslutning till Forsmarks kärnkraftverk. 
 27 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 SOU 2014:42 
  
 Detta förvar består av fyra typer av bergrum, med olika krav på maximal doshastighet för: 
  
 silo 
  
 bergssal för medelaktivt avfall 
  
 bergssal för betongtankar 
  
 bergssal för lågaktivt avfall 
  
 Eftersom kapaciteten hos detta förvar inte är tillräcklig för framtida behov, behöver en utbyggnad ske. SKB avser att lämna in ansökan om detta under 2014. 
 I  
 Fud-programmet 
  2013 anger SKB varken vilket referens- inventarium eller vilken radionuklidsammansättning som man avser att placera i de olika förvaren för låg- och medelaktivt avfall. I en senare publicerad  
 SKB-rapport: 
 Låg- och medelaktivt avfall i SFR 
 , utgiven i december 2013, presenteras ett radionuklidreferens- inventarium. 
  
 2  
  
 I själva verket tycks uppdelningen mellan SFR och SFL utgå från helt andra kriterier än halveringstiden på den radionuklid som ska förvaras. Även om man anger att SFR är avsett för kortlivat låg- och medelaktivt avfall diskuteras i berörda kapitel (inkl. kapitel 20) flera långlivade aktiverings- och fissionsprodukter och även aktinider. Detta framgår också från rapporten. 
  
 3 
  
 Även om andelen långlivade radionuklider i SFR är av mindre omfattning, så anser Kärnavfallsrådet att SKB tydligare måste klar- göra hur man avser att hantera detta och i vilken mån det kommer att inverka på konstruktionen av SFR 2. Det är problematiskt att bedöma utformning, säkerhetsanalys m.m. utifrån redovisningen i  
 Fud-program 
  2013. 
 SKB planerar att driftsätta den utbyggda delen av SFR 2023. Kapaciteten hos detta förvar blir avsevärt större än SFR 1. Utbygg- nationen är avsedd att lokaliseras i nära anslutning till SFR 1. Kärn- avfallsrådet anser att det är angeläget att SKB i samband med plane- ringen och konstruktionen av det utbyggda förvaret redovisar hur man avser att utnyttja erfarenheterna från SFR 1, som nu varit i drift i drygt 25 år. 
 I kapitel 20 redogörs för ett stort antal frågor kring vilka forsk- ning pågår. Redovisningen har dock snarare karaktären av lista över problem än av forskningsprogram. Syftet med dessa projekt 
  
 2 
  
 SKB (2013),  
 Låg- och medelaktivt avfall i SFR. Referensinventarium för avfall 2013 
 . SKB R-  
  
 13-37. 
  
 3 
  
 SKB (2013),  
 Låg- och medelaktivt avfall i SFR. Referensinventarium för avfall 2013 
 . 
  
 28 
  
 SOU 2014:42 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 är att få tillräckligt med underlag för en säkerhetsanalys. Även forskning kring betongbarriären redovisas av SKB. 
 Speciellt kan noteras att forskning pågår kring  
 kol-14. 
  Denna radionuklid kräver särskild uppmärksamhet eftersom den kan ingå i organiska föreningar. Kärnavfallsrådet noterar därför med tillfreds- ställelse att SKB uppmärksammat detta och bl.a. deltar i interna- tionellt samarbete i syfte att öka förståelsen för  
 kol-14 
  i geologiska förvar. 
 Det finns också ett stort behov av att reducera avfallsvolymen. Något forskningsprogram med syfte att ta fram bättre metoder för rekonditionering, kompaktering och eventuell återvinning i syfte att reducera avfallsvolymerna redovisas dock inte i  
 Fud-program 
  2013. 
  
 3.1.4 
  
 Slutförvar för långlivat avfall, SFL 
  
 SFL är avsett för långlivat låg- och medelaktivt avfall. Innehållet i detta förvar planeras att huvudsakligen bestå av härdkomponenter, samt reaktortankar och styrstavar från BWR. Dessutom kommer en del av det avfall som nu lagras i Studsvik att förvaras där, samt långlivat avfall från nutida och framtida svensk forskningsverksam- het. Utformning och lokalisering av detta förvar är ännu inte beslutat. Men för närvarande utgår SKB ifrån att SFL kommer att vara ett geologiskt förvar med betong, grus och bentonit som tek- niska barriärer. 
 Härdkomponenter som uppstår som rivningsavfall kommer att mellanlagras i Nunez eller i kärnkraftverkens egna bassänger tills SFL driftsätts. Kapaciteten för detta bedöms vara tillräcklig med god marginal. SKB gör bedömningen att den totala tillgängliga volymen överstiger den planerade deponeringsvolymen. Långlivat avfall kan också mellanlagras i det utbyggda SFR. 
 SFL är det förvar som sist kommer att tas i drift. I den tidigare planeringen angavs årtalet 2045 som ett riktmärke för detta. Vid rådets granskning av  
 Fud-program 
  2010 begärde Kärnavfallsrådet bl.a. att SKB skyndsamt skulle utreda möjligheterna till en tidiga- reläggning av driftstart. Någon sådan utredning gjordes inte och i  
 Fud-program 
  2013 säger SKB att 2045 är ett: ambitiöst men inte orimligt mål. Samtidigt presenteras en alternativ plan med drift- sättning först år 2065. De steg i processen för etablering av SFL som ska genomföras omfattar: 
 29 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 SOU 2014:42 
  
 teknikutveckling 
  
 utvärdering av den långsiktiga säkerheten (planeras till 2016) 
  
 platsval 
  
 säkerhetsanalys 
  
 ansökan 
  
 projektering 
  
 uppförande och driftsättning 
  
 SKB anser att dessa steg behöver genomföras i en logisk sekvens. Alternativet med driftsättning 20 år senare skulle, enligt SKB, syfta till att ge en kortare drifttid, på 10 år i stället för 30 år. I vissa avse- enden kan detta vara en fördel, men det finns också nackdelar. En för tidsplaneringen avgörande faktor är bl.a. när behovet att slutligt deponera härdkomponenterna uppstår. En rekonditionering av delar av dessa före deponering i syfte att kunna friklassa och möj- ligen återvinna materialet, kan komma att kräva att ett initialt allt- för högt aktivitetsinnehåll av radioaktiva ämnen ges tid att avklinga först, förutsatt att de har en halveringstid som möjliggör detta inom rimlig tid. Detta för att kunna bearbeta materialet utan att det innebär oacceptabla stråldoser till personalen. En avklingningstid på kanske 50 år kommer att innebära att behovet av utrymme i för- varet för att slutdeponera materialet förskjuts framåt i tiden i mot- svarande utsträckning. Kärnavfallsrådet anser att det är angeläget att SKB i samband med sin planering av förverkligandet av SFL även gör en grundlig analys av möjligheterna till rekonditionering, som också innebär en reducerad avfallsvolym. 
 Ett alternativ som diskuteras i  
 Fud-programmet 
  är etappvis drifttagande. Förvarsutrymmena skulle planeras och byggas i den takt som behoven beräknas uppstå. En första del skulle kunna då tas i drift i mindre skala år 2045. 
 SKB omnämner säkerhetsanalysen i  
 Fud-program 
  2013, men redovisar inte hur de avser att arbeta med den. Det är viktigt att alla aspekter kommer med och att SKB i ett relativt tidigt skede pre- senterar hur man kommer att genomföra analysen. Kärnavfallsrådet anser därför att SKB i kommande  
 Fud-program 
  ska redovisa hur man avser att genomföra säkerhetsanalysen för SFL. 
 30 
  
 SOU 2014:42 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 3.1.5 
  
 Green 
  
 SKB har under 2013 startat ett projekt om markförvar. Syfte är att ta fram underlag för att kunna fatta beslut om huruvida ett mark- förvar på ett miljömässigt, strålskyddsmässigt och kostnadseffek- tivt sätt kan fungera som ett alternativt slutförvar för delar av avfallet från nedmontering och rivning, samt om konventionella avfallsanläggningar på något sätt kan utnyttjas. Om markförvar visar sig vara ett fördelaktigt förvaringsalternativ ska beslut fattas om SKB bör driva ett centralt markförvar eller om markförvaren som i dag finns lokalt i anslutning till kärnkraftverken bör byggas ut och användas. 
 Kärnavfallsrådet vill påpeka att kravet på en allsidig forsknings- och utvecklingsverksamhet även gäller lågaktivt- och kortlivat avfall.  
 Fud-programmet 
  visar inte på att någon sådan verksamhet före- kommer. Problemställningarna här gäller att ta tillvara på möjlig- heterna att reducera avfallsvolymerna så långt det är rimligt innan det slutförvaras. Markförvaren bör utformas så att de belastar miljön i så liten utsträckning som möjligt. Kortsiktiga ekonomiska för- delar får inte överväga de långsiktiga fördelarna med volymredu- cering. 
 Kärnavfallsrådet föreslår att kommande  
 Fud-program 
  redovisar möjligheterna att reducera avfallsvolymerna beträffande lågaktivt- och kortlivat avfall innan det slutförvaras. 
  
 3.1.6 
  
 Ansvar, planering och teknik för avveckling 
  
 I  
 Fud-program 
  2013 kapitel 9 redogör SKB översiktligt för ansvars- fördelningen mellan reaktorinnehavarna och SKB när det gäller avvecklingen av reaktorinnehavarnas kärntekniska anläggningar samt gällande rätt i anslutning till det. 
 SKB anger att reaktorinnehavarna (Ringhals AB, OKG AB, Forsmark Kraftgrupp AB och Barsebäck Kraft AB) uppdragit åt SKB att svara för nödvändig forsknings- och utvecklingsverksam- het samt att i övrigt bistå dem på olika sätt i genomförande av kommande avvecklingsverksamhet. När det gäller Rivera kärn- kraftreaktor har Vattenfall AB som tillståndshavare uppdragit åt AB SVAFO att ombesörja pågående servicedrift samt att svara för avvecklingsplanering av reaktorn. 
 31 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 SOU 2014:42 
  
 SKB framhåller att det behövs en nationell samordning av avvecklingsfrågorna mellan de olika anläggningarna. Visserligen pågår det arbete i en arbetsgrupp mellan reaktorinnehavarna och SKB som fokuserar på teknik- och logistikfrågor och som diskute- rar val av tekniska lösningar, men SKB anger att det behövs ytter- ligare samordning för att säkerställa en optimering av systemet. 
 Kärnavfallsrådet finner att det av  
 Fud-program 
  2013 inte klart framgår hur samarbetet mellan SKB och reaktorinnehavarna är tänkt att bedrivas. Något specifikt forsknings- och utvecklings- arbete gemensamt för reaktorinnehavarna när det gäller avveckling och rivning redovisas inte. Reaktorinnehavarnas planer och strate- gier för avveckling och rivning av kärnkraftverken och Ågesta kraftvärmeverk samt SKB:s planer för att lokalisera och etablera ett slutförvar för långlivat avfall (SFL) redovisas översiktligt. Friklass- ning av mark redovisas som en utmaning, men redovisningen är kort- fattad när det gäller hur metodutvecklingen skulle kunna utvecklas. 
 När det gäller arbetet med rivning och avveckling av de kärn- tekniska anläggningarna är det ett problem att det saknas mer kon- kreta planer beträffande lokalisering och etablering av ett slutförvar för långlivat avfall (SFL). Platsvalsprocessens första del kommer enligt SKB att påbörjas under kommande  
 Clark. 
  Platsunder- sökningsskedet förväntas kunna inledas först runt 2021 och pågå under fem till sju år. SKB redovisar inte heller något specifikt forsknings- och utvecklingsarbete inför avvecklingen av sina egna anläggningar. Det enda som redovisas är att en ny avvecklingsplan tagits fram för Johns. 
 De planer som reaktorinnehavarna var för sig beskriver är mycket ambitiösa. Planerna förutsätter en god framförhållning när det gäller förberedelserna för att avveckling, nedmontering och riv- ning ska kunna påbörjas inom en rimligt kort tid efter att respek- tive reaktor permanent ställs av. De är därför känsliga för föränd- rade förutsättningar av olika slag i – den redan snäva – tidsplane- ringen enligt huvudtidsplanen och handlingsplanen för låg- och medelaktivt avfall. 
 Enligt Kärnavfallsrådet bygger reaktorinnehavarnas respektive tidsplaner på förutsättningar som mycket väl kan komma att för- ändras. Kärnavfallsrådet vill framhålla att det förutom praktiska hinder även kan finnas administrativa hinder som bör beaktas. Avveckling av kärnkraftsreaktorer eller annan kärnreaktor kräver tillstånd enligt miljöbalken från det att reaktorn stängs av tills dess att reaktorn upphört genom att allt kärnbränsle och annat radio- 
 32 
  
 SOU 2014:42 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 aktivt kontaminerat material varaktigt har avlägsnats från anlägg- ningsplatsen. 
  
 4 
  
 Innan nedmontering och rivning påbörjas ska bl.a. anläggning- ens säkerhetsredovisning omarbetas. 
  
 5  
  
 Dessutom krävs det en av  
 EU-kommissionen 
  godtagen redovisning enligt Euratomfördragets artikel 37. Dessa prövningar och godkännanden kräver omfattande redogörelser av bland annat aktivitetsinnehållet i anläggningen efter det att reaktorn permanent ställts av. 
 Enligt rådets uppfattning bör reaktorinnehavarna närmare redo- göra för de hinder som kan tänkas komma att påverka genom- förandet av avvecklingsarbetet. Orsakerna till den försenade avveck- lingen av Garcia och Ågesta bör också analyseras. 
 Kärnavfallsrådet bedömer, mot den ovan redovisade bakgrun- den, att reaktorinnehavarna inte fullt ut uppfyller kraven enligt kärntekniklagen när det gäller ansvar, planering och teknik för avveckling av de kärntekniska anläggningarna. Det är reaktorinne- havarna som har ansvaret för att bedriva den allsidiga forsknings- och utvecklingsverksamhet som behövs för att fullgöra vad som före- skrivs beträffande deras ansvar för avveckling och rivning. 
  
 6  
  
 Reaktor- innehavarna är också skyldiga att i samråd med övriga reaktor- innehavare upprätta eller låta upprätta ett program för den allsidiga forsknings- och utvecklingsverksamheten och övriga åtgärder. 
  
 7  
  
 Det framgår inte om Vattenfall AB eller deras uppdragstagare AB SVAFO medverkat i den arbetsgrupp för avvecklingsfrågor som upprättats mellan övriga reaktorinnehavare. 
 Kärnavfallsrådet delar SKB:s uppfattning att det behövs ytter- ligare samordning för att säkerställa en optimering av systemet. 
 Referenser 
  
 SKB (2013),  
 Låg- och medelaktivt avfall i SFR. Referensinventarium för avfall 2013 
 . SKB  
  
 R-13-37. 
  
  Stockholm: Svensk Kärnbränsle- hantering AB. 
  
 SOU 2011: 50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Miljödepartementet. 
  
 4 
  
 Jfr 22 kap 1 § miljöprövningsförordning (2013:251). 
  
 5 
  
 Jfr 9 kap 7 § SSMFS 2008:1. 
  
 6 
  
 Jfr 11 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 
  
 7 
  
 Jfr 12 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 
  
 33 
  
 Kort- och långlivat låg- och medelaktivt avfall 
  
 SOU 2014:42 
  
 Miljöprövningsförordning (2013:251). Miljödepartementet. 
 Strålsäkerhetsmyndighetens föreskrifter och allmänna råd om säker- het i kärntekniska anläggningar (SSMFS 2008:1). 
 34 
  
 4 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 4.1 
  
 Säkerhetsanalys 
  
 4.1.1 
  
 Inledning: säkerhetsanalysens roller 
  
 I  
 Fud-program 
  2013 betraktar SKB Säkerhetsanalysen som en metodik för att bedöma den långsiktiga säkerheten av ett tänkt teo- retiskt slutförvar på den föreslagna platsen i Forsmark. Ingenstans i  
 Fud-program 
  2013 diskuteras Säkerhetsanalysens roll i den sekel- långa processen att sätta ett rimligt säkert slutförvar på plats i Forsmark. Denna process måste garantera ett fungerande samspel mellan Säkerhetsanalys och Uppförande så att Säkerhetsanalysens krav alltid och överallt i Kärnbränsleförvaret är uppfyllda. Kärn- avfallsrådet anser att detta ställer mycket stora och unika krav på projektorganisation och institutioner kring projektorganisationen. Rådet anser att det brådskar att få igång en analys av samspel och organisation och att den totala bristen på insikt om nödvändig- heten av sådan analys i  
 Fud-program 
  2013 skapar berättigat tvivel om kärnkraftindustrins vilja och förmåga att bygga ett kärnbräns- leförvar som uppfyller Säkerhetsanalysens alla krav. 
 Kärnavfallsrådet har dels i sina yttranden över  
 Fud-program 
  2007 och  
 Fud-program 
  2010, dels i rådets Kunskapslägesrapport 2012 tagit upp Säkerhetsanalysens olika roller och understrukit betydelsen av att klargöra dessa roller. 
  
 1,2,3  
  
 Säkerhetsanalysens meto- dik har utvecklats under flera decennier. Både SSM:s företrädare 
  
 1 
  
 SOU 2008:70  
 Slutförvaring av kärnavfall – Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud- program 2007. 
  
 2 
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010. 
  
 3 
  
 SOU 2012:7  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 
 35 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 och SKB har i ett internationellt perspektiv lämnat betydande bidrag till denna utveckling och avnämarna kan känna viss trygghet med Säkerhetsanalysens resultat. Inför ett eventuellt uppförande av Kärnbränsleförvar och utbyggnad av SFR ansåg Kärnavfallsrådet det vara viktigt att klargöra hur Säkerhetsanalysen ska garantera uppförandet av säkra slutförvar. Bristerna i  
 Fud-program 
  2013 framstår som ytterligt märkliga efter den inledningsvisa diskussion om samspel mellan Säkerhetsanalys och uppförande som SKB initi- erade i  
 Fud-program 
  2010. I detta program delade SKB upp verk- samheten under uppförande och driftsättning i två iterativa huvudprocesser: Säkerhetsanalys och Uppförande. Rådet fann i sitt remissvar denna uppdelning rimlig och drog slutsatsen: 
 att relationerna mellan de två huvudprocesserna är av fundamental betydelse. Rådet anser att forskning och utveckling för att förstå och hantera dessa relationer är utomordentligt viktiga och bör lyftas in som en viktig post i  
 Fud-programmet. 
  Som en förberedelse inför ett eventuellt positivt beslut om SKB:s ansökan bör ett forskningsprojekt med inriktning på dessa relationer komma igång så snart som möjligt. 
  
 4 
  
 Behovet att hantera relationerna mellan de två huvudprocesserna sätter fokus på projektets organisation och rådet understryker: 
 behovet av systematiska studier av hur organisationen ska se ut för att garantera att den fastställda byggnormen följs och att det önskade ini- tialtillståndet uppnås, under de speciella förhållanden som råder för uppförandet av ett slutförvar. Rådet anser att sådana studier bör komma igång så snart som möjligt, så att kunskapen finns inför ett eventuellt tillåtlighetsbeslut för ett  
 Martinez 
  i Forsmark. 
  
 5 
  
 Till Säkerhetsanalysens nya roll knyts både utveckling av kon- struktionsförutsättningar och av mätprogram. Konstruktionsförut- sättningarna operationaliserar Systemanalysen, dvs. de klargör vilka mätbara krav som ska ställas på ett slutförvar. Mätprogrammet ska ge Säkerhetsanalysen möjlighet att kontrollera att förvaret utveck- las mot ett rimligt säkert slutförvar. 
 Beträffande konstruktionsförutsättningarna har SKB accepterat rådets synpunkter i fråga om verifierbarhet men ännu inte levererat en full uppsättning som uppfyller detta krav. Rådet anser att fort- satta diskussioner om konstruktionsförutsättningar kan föras inför mark- och miljödomstolen. 
  
 4 
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 , sid. 68. 
  
 5 
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010,  
 sid.  
  
 70–71. 
  
 36 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 Angående mätprogram ansåg rådet i sitt yttrande över  
 Fud-pro- 
  gram 2010 att: 
 SKB måste utveckla ett mätprogram, som gör det möjligt att följa utvecklingen i buffert, deponeringshål och deponeringstunnlar efter- hand som tunnlarna försluts. 
  
 6 
  
 Detta krav kommenteras över huvud taget inte i  
 Fud-program 
  2013. Kärnavfallsrådet vidhåller sitt krav på ett mätprogram för att följa utvecklingen i pluggade delar av förvaret, dock med tillägget att om SKB anser att ett sådant program inte behövs ska SKB dokumentera motiven för sitt ställningstagande. Om det inte finns något mätprogram är ett sådant dokument ett viktigt underlag inför framtida beslut om förvarets förslutning. 
 I det följande diskuteras mera utförligt behoven av organisa- tionsanalys och mätprogram. 
  
 4.1.2 
  
 Organisation och relationerna mellan de två huvudprocesserna 
  
 Organisation, kravhantering och de två huvudprocesserna diskute- rades översiktligt i  
 Fud-program 
  2010. 
  
 7  
  
 Under avsnittet Arbets- metodik under uppförande och driftsättning 
  
 8  
  
 påbörjades också en diskussion om relationerna mellan huvudprocesserna. 
 En övergripande diskussion om organisation och relationerna Säkerhetsanalys  
 -> 
  Konstruktionsförutsättningar  
 -> 
  Initialtill- stånd förs också dels i huvudbilaga SR till SKB:s ansökan till SSM och mark- och miljödomstolen, 
  
 9  
  
 dels i  
 TR-10-12 
 Design and pro- duction of the  
  
 KBS-3 
  
  repository 
 . 
  
 10 
  
 Kärnavfallsrådet argumenterade i sin Kunskapslägesrapport 2012 för forskning och utveckling kring temat organisation och relationerna mellan de två huvudprocesserna. 
  
 11 
  
 Den operativa och strukturella organisationen av slutförvars- projektet har diskuterats i en  
 SKB-rapport 
  från 2010. 
  
 12  
  
 Fud-pro- 
  
 6 
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 , sid. 69. 
  
 7 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2010. Se avsnitt 1.4, 1.5 och 8.4.4. 
  
 8 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2010. Se avsnitt 8.4.4. 
  
 9 
  
 SKB (2011),  
  
 Long-term 
  safety for the final repository for spent nuclear fuel at Forsmark. Main report of the  
 SR-Site 
  project.  
 SKB  
  
 TR-11-01. 
  
 10 
  
 SKB (2010),  
 Design and production of the  
 KBS-3 
  repository.  
 SKB  
  
 TR-10-12, 
  
  sid.  
  
 26–27. 
  
 11 
  
 SOU 2012:7  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 
  
 12 
  
 Sanders, Young (2010),  
 Slutförvarets industriella organisering. Fallgrop eller följdriktig- het?  
 SKB  
  
 R-10-55. 
  
 37 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 gram 2013 konstaterar att den övergripande ambitionen för denna rapport varit att: kartlägga och tydliggöra företagsorganisatoriska förhållanden för de enheter som ingår i slutförvarsprojektet samt att analysera relationerna till projektets intressenter, i första hand SKB:s ägare och kommunerna Östhammar och Oskarshamn. 
  
 13  
  
 Rapporten säger emellertid ingenting om relationen mellan de två huvudprocesserna, Säkerhetsanalys och Uppförande, och belyser därför inte det som Kärnavfallsrådet anser vara den organisatoriska kärnfrågan för projektet. 
 En genomgång av  
 Fud-program 
  2013 visar att alla diskussioner om organisation och de två huvudprocesserna är utrensade. Vissa bitar av en organisatorisk struktur finns antydda. En leveransstyr- modell för att styra teknikutvecklingen inom Kärnbränsle- programmet presenteras. 
  
 14  
  
 När ett tekniskt system genomfört implementeringsfasen i denna modell ska systemet anses vara industrialiserat. Naturligtvis är leveransstyrsystemet en viktig komponent i en organisation, men termen industrialiserat kan ge en förrädisk trygghetskänsla och visar på problemet. I en fungerande industri finns två kontrollstationer för en produkt. Den första är industrins egen kontroll av produktens egenskaper. Det är förmodligen vad som här menas med termen industrialiserat. Den andra kontrollstationen utgörs av marknadens dom. Industri- projektet Kärnbränsleförvar producerar inte för en marknad. Det producerar långsiktig säkerhet som ska kontrolleras av en Säker- hetsanalys. Egenskaper och funktioner hos enskilda komponenter i förvaret, exempelvis kapsel och buffert ska mätas, men målet är att det som produceras, dvs. den långsiktiga säkerheten, aldrig kan verifieras genom någon reell process utan endast av säkerhets- analysen. Det är denna kontrollaspekt som gör förvaret unikt och kräver forskning och utveckling för att få en effektiv, legitim och autentisk organisation för att producera förvarsanläggningen. 
 Organisationen ska kontinuerligt under cirka ett sekel hantera relationerna mellan huvudprocesserna och inför beslutet om för- slutning garantera att alla förvarets delar uppfyller säkerhetsana- lysens alla krav. Figur 1 illustrerar att utveckling och implemente- ring av en sådan organisation är en uppgift fullt jämförbar med utveckling och implementering av de tekniska systemen. En rimlig slutsats från trettio års säkerhetsanalys är att ett förvar som upp- nått sitt idealtillstånd med vattenmättade buffertar och syrefri 
  
 13 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2013, sid. 513. 
  
 14 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2013, sid. 149 avsnitt 10.2.3. 
 38 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 miljö kommer att vara rimligt säkert under 100 000 till en miljon år. Man kan alltså anse att SKB i teorin löst avfallsproblemet. Frågan är om initialtillståndet kan realiseras för alla komponenter, så att förvaret med säkerhet uppnår detta idealtillstånd på den valda plat- sen. För detta krävs tekniska system inbäddade i en effektiv, legi- tim och autentisk organisation. 
 Trots tidigare förslag 
 15  
 saknas i  
 Fud-program 
  2013 ett forsk- nings- och utvecklingsprogram. Kärnavfallsrådet vidhåller alltså sitt krav från yttrandet över  
 Fud-program 
  2010 att SKB snarast ska starta ett forsknings- och utvecklingsprogram för att skapa en organisation som kan förvandla ett teoretiskt rimligt säkert slutför- var till ett rimligt säkert slutförvar uppfört på vald plats. 
 Säkerhetsanalysen visar bortom allt rimligt tvivel: 
 Ett  
 Martinez 
  som uppnått sitt idealtillstånd 
 är ett långsiktigt säkert förvar 
 Tekniska 
 system 
  
 Projektets 
  
 Samhällets 
  
 Realiserat i verkligheten (2100?): 
 Ett  
 Martinez 
  som vid förslutning kan garanteras 
 vara ett långsiktigt säkert förvar 
 (dvs. idealtillståndet nås) 
  
 15  
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 . 
  
 39 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 Grönt: 
  
 - 
  
 I teorin är ett  
  
 Martinez 
  i idealtillståndet långsiktigt säkert. 
  
 - 
  
 Samhällets beslutsprocesser: SKB är relativt väl inbäddad i ett nätverk av kontroller och bedömningar. Med hänsyn taget till den långa bygg- och drifttiden är det viktigt att säkerställa sam- hällets kompetens att genom sina institutioner kritiskt granska SKB:s arbeten med säkerhetsanalys och kostnadsberäkningar (oron för det långsiktiga kompetensbevarandet hos den statliga myndigheten markeras av den gula fläcken i den gröna pilen). 
  
 Gult: 
  
 - 
  
 Tekniska system: Här finns fortfarande stora frågetecken, främst beträffande buffertens förmåga att uppfylla alla krav som ställs på den. Det är också mycket bekymmersamt att SKB ännu inte formulerat ett komplett paket av Konstruktionsförutsätt- ningar som alla är verifierbara. Man måste också visa bortom allt rimligt tvivel att alla system från sina initialtillstånd (enligt SKB:s definition av initialtillstånd) kommer att nå idealtillstån- det. 
  
 Rött: 
  
 - 
  
 Projektorganisation: Hur ska en projektorganisation se ut som ska fungera i ett sekel och med autenticitet säkerställa att förva- ret i alla delar och under hela tiden produceras i enlighet med Säkerhetsanalysens krav? Unikt är att produktionen inte sker mot Marknaden utan mot Säkerhetsanalysen och åtminstone tre generationer av entreprenörer och anställd personal ska passera igenom systemet. 
  
 - 
  
 Slutsatsen är att SKB ännu inte visat att man kan bygga ett säkert  
  
 KBS-3-förvar. 
  
 4.1.3 
  
 Mätprogram 
  
 Inom EU:s sjunde ramprogram genomförs MoDeRn, ett projekt om monitorering av slutförvar under alla faser, inklusive: staged closure, Lloyd a  
 post-closure 
  institutional control phase. Pro- jektet ska bl.a. belysa nuläget vad gäller mätteknik men också i ett 
 40 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 speciellt Work Package (WP3) demonstrera ny teknik in situ. 
  
 16  
  
 En av uppgifterna inom detta arbetspaket är: 
  
 Demonstrate the capability to monitor events inside sealed and inaccessible repository Burns, including the behaviour of the swelling clay plug. 
  
 Projektet har 18 deltagare från 17 länder inklusive USA och Japan. SKB deltar från Sverige i alla arbetspaketen utom i WP3. 
 Mätprogram för att följa utvecklingen i förslutna och ej till- gängliga utrymmen i förvaret utvecklas alltså på olika håll i världen. Exempelvis ANDRA i Frankrike utvecklar sådana program i sitt projekt i Bure. 
 SKB har sedan 2001 genomfört mätningar i Prototypförvaret i Äspölaboratoriet 
  
 17  
  
 och konstaterar: En generell slutsats av den kontinuerliga datauppföljningen är att mätsystemen tycks fungera bra. 
  
 18  
  
 SKB har alltså god erfarenhet av mätprogram i förslutna områden. Med beaktande av rådets krav på mätprogram i gransk- ningen av  
 Fud-program 
  2010, vore det av intresse för rådets fort- satta arbete att få motiveringen till att SKB avstått från att delta i den tekniskt mest avancerade delen av MoDeRn projektet. 
 Rådet har vid flera olika tillfällen motiverat behovet av att utveckla mätprogram för att följa utvecklingen i pluggade delar av förvaret. SKB tar inte i någon del av  
 Fud-program 
  2013 upp detta behov eller motiverar varför ett sådant program inte behövs. 
 Kärnavfallsrådet har i sitt svar 
  
 19  
  
 till mark- och miljödomstolen pekat på tre områden där ett mätprogram ger nytta för slutförvars- projektet genom att dels utveckla konstruktionsförutsättningar, dels upptäcka dolda fel/misstag i analys och konstruktion, dels stödja kontrollprogram för att upptäcka avsiktligt eller oavsiktligt felhandlande. För forskning och utveckling skulle ett mätprogram dessutom ge mycket värdefull kunskap om hur ett verkligt slutför- var utvecklas, bl.a. beträffande vattenmättnad av buffert. Sådan kunskap är viktig för eventuell konstruktion av andra geologiska slutförvar, i och utanför Sverige. 
  
 16 
  
 http://www.modern-fp7.eu/work-packages/wp3-in-situ-demonstration-of-innovative- 
  
 monitoring-techniques/ 
  (hämtad  
 2014-05-27). 
  
 17 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2013, sid.  
 202–204. 
  
 18 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2013, sid. 203. 
  
 19 
  
 Kärnavfallsrådet (2012),  
 Kärnavfallsrådets synpunkter på behov av kompletteringar av ansökan för tillstånd till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall (M  
 1333-11). 
 (Dnr 43/2012). 
  
 41 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 Kärnavfallsrådet anser därför att ett minimikrav är att SKB dokumenterar motiven för sitt beslut att avstå från mätprogram, exempelvis i en  
 kostnad-nyttoanalys, 
  och att denna dokumentation fortlöpande uppdateras och hålls tillgänglig för framtida besluts- fattare. 
 Referenser 
  
 Sanders, Young (2010),  
 Slutförvarets industriella organisering. Fallgrop eller följdriktighet?  
 SKB  
  
 R-10-55. 
  
  SKB: Stockholm. 
  
 Kärnavfallsrådet (2012),  
 Kärnavfallsrådets synpunkter på behov av kompletteringar av ansökan för tillstånd till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall (M  
 1333-11) 
 . 
  
  (Dnr 43/2012). 
  
 SKB (2013),  
  
 Fud-program 
  2013. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall 
 . Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SKB (2011),  
  
 Long-term 
  safety for the final repository for spent nuclear fuel at Forsmark. Main report of the  
 SR-Site 
  project 
 . SKB  
  
 TR-11- 
  
  01. Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SKB (2010),  
 Design and production of the  
 KBS-3 
  repository 
 . SKB  
  
 TR-10-12. 
  
  Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SKB (2010),  
  
 Fud-program 
  2010. Program för forskning, utveckling och demonstration  
 av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SOU 2012:7  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2008:70  
 Slutförvaring av kärnavfall – Kärnavfallsrådets ytt- rande över SKB:s  
 Fud-program 
  2007 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 http://www.modern-fp7.eu/work-packages/wp3-in-situ- 
 demonstration-of-innovative-monitoring-techniques/ 
  (hämtad  
 2014-05-27). 
  
 42 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 4.2 
  
 Bränsle 
  
 4.2.1 
  
 Inledning 
  
 I 2013 års  
 Fud-program 
  är upplägget för bränslehanteringen i stort sett detsamma som tidigare år, med uppföljning av frågor som identifierats av SKB själva sedan tidigare (såsom kriticitet, rest- värme), eller som påpekats av SKI/SSM under granskningarna av  
 Fud-programmen 
  från 2007 och 2010. Nytt med  
 Fud-program 
  2013 är att: 
  
 bränsle som kräver särskild hantering tas upp separat, som resultat av SSM:s kommentarer på tidigare  
  
 Fud-program, 
  
 det tidigare endast fanns en beskrivning av kärnämneskon- trollen, men att ett program för området nu lagts till. 
  
 4.2.2 
  
 Kärnavfallsrådets bedömning 
  
 Kärnavfallsrådet delar SKB:s uppfattning att uppmärksamhet bör riktas mot de specifikt utvalda delområdena av bränslehantering och att dessa är relevanta att studera ur forskningssynpunkt. Flera av delområdena är sedan tidigare fokus för forskningsprogram, det gäller exempelvis Resteffekt, Vatten och vattenånga samt Kriticitet. Rådet noterar att nulägesbeskrivningen för dessa sedan tidigare identifierade områden i princip har samma innehåll som tidigare år, medan programtexten innehåller ett tillskott av forskningsrelevant information. Delområdena Källstyrkor och källtermer, Strålskydd och dosuppskattningar, Bränsle och kapseloptimering samt Kärn- ämneskontroll är nya ur forskningsprogramsynvinkel. Programmet för Kärnämneskontroll är det i särklass största och tar upp rele- vanta frågeställningar kring både inkapsling, transport och slutför- var. 
 Kärnavfallsrådet anser i likhet med SKB att informationen som tas upp i bränslekapitlet är relevant, men anser att textframställ- ningen på flera ställen är av så generell och översiktlig karaktär att det vetenskapliga innehållet blir svårbedömt. Under beskrivningen Källstyrkor och källtermer är det exempelvis lätt att hålla med SKB om att det är bra att behov ska identifieras, kompletteringar ska utföras och att rapporter ska kvalitetssäkras. Men vilka behov och kompletteringar det gäller eller vad som i praktiken avses med kva- litet beskrivs inte. Inte heller återfinns någon information i avsnit- 
 43 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 tet om varför eller vilken typ av uppgradering av källstyrkor och källtermer som ska genomföras, trots att forskningsprogrammet explicit nämner att detta ska göras. På liknande sätt anser Kärn- avfallsrådet att det inom Kärnämneskontrollen är av stor vikt att beakta myndigheternas rekommendationer, att beräkna bränsle- parametrar och att utföra verifierande mätningar. Men utan att veta vad för rekommendationer SKB avser, hur eller med vilken pro- gramvara bränsleparametrarna ska beräknas eller varför, i vilken utsträckning och med vilka instrument verifierande mätningar ska göras, säger programtexten i sig inte speciellt mycket. 
 Kärnavfallsrådet noterar att bränslekapitlet endast innehåller referenser till tre andra  
 SKB-dokument. 
  Ett hänvisar till krav och förutsättningar 
  
 20 
  
 , ett hänvisar till resultat från beräkningar av käll- termer och källstyrkor 
  
 21  
  
 och ett tredje redogör för tidigare kalori- metriska mätningar 
  
 22 
  
 . Dessutom finns externa referenser till ett internationellt samarbete. 
  
 23,24  
  
 Rådet anser med anledning av detta att kapitlet endast i begränsad utsträckning följer upp och redovisar resultat från tidigare års  
 Fud-program 
  så att utvecklingen kan föl- jas. I bästa fall kan man i den löpande texten återfinna någon enstaka mening som översiktligt beskriver vad som gjorts, men på det hela taget anser rådet att det saknas en redovisning av tidigare års forskningsprogram inklusive referenser där resultaten står att återfinna. 
 Ytterligare en synpunkt på kapitlet är att SKB insett att många tekniska bränsleegenskaper kvarstår att utreda: att rätt doku- mentation medföljer bränslet, källstyrkor, källtermer, strålskydd, dosuppskattningar, resteffekt, mängder vattenånga, kriticitet, bränsle- parametrar, verifiering av kärnämne etc. Det är dock förvånande att resteffektsbestämningen är det enda av de listade områdena som explicit nämner faktiska mätningar. Huruvida exempelvis alla bränslen ska mätas eller bara vissa, och hur man tänker ta fram specifika- tioner eller krav på dessa mätningar är emellertid oklart. Kärn- avfallsrådet ställer sig därmed frågande till i vilken utsträckning 
  
 20 
  
 SKB (2010),  
 Spent nuclear fuel for disposal in the  
 KBS-3 
  repository.  
 SKB  
  
 TR-10-13. 
  
 21 
  
 SKB (2009),  
 Referensrapport till SAR allmän del kapitel 6 – Källtermer.  
 SKB doc 1179234 ver 1.0. 
  
 22 
  
 SKB (2006),  
 Measurements of decay heat in spent nuclear fuel at the Swedish interim storage facility, Nunez.  
 SKB  
  
 R-05-62. 
  
 23 
  
 USNRC (2010),  
 Spent fuel decay heat measurements performed at the Swedish Central Interim Storage Facility.  
  
 NUREG/CR-6971, 
  
  U.S. Nuclear Regulatory Commission, Washington, DC. 
  
 24 
  
 USNRC (2010),  
 Validation of SCALE 5 decay heat predictions for LWR spent nuclear fuel. 
 NUREG/  
 CR-6972, 
  U.S. Nuclear Regulatory Commission, Washington, DC. 
 44 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SKB tänker mäta bränsleegenskaper och bränsleparametrar, och i vilken utsträckning SKB tänker förlita sig på beräkningsmetoder. Frågan om hur evalueringsmetoder väljs ut och verifieras mot faktiska data är relevant, liksom frågan om SKB själva tänker utföra dessa valideringar. 
 Referenser 
  
 SKB (2010),  
 Spent nuclear fuel for disposal in the  
 KBS-3 
  repository 
 . SKB  
  
 TR-10-13. 
  
  Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SKB (2009), Referensrapport till SAR allmän del kapitel 6 – Käll- termer. SKB doc 1179234 ver 1.0. 
  
 SKB (2006),  
 Measurements of decay heat in spent nuclear fuel at the Swedish interim storage facility, Clab 
 . SKB  
  
 R-05-62. 
  
  Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 USNRC (2010),  
 Spent fuel decay heat measurements performed at the Swedish Central Interim Storage Facility 
 .  
  
 NUREG/CR-6971, 
  
  U.S. Nuclear Regulatory Commission, Washington, DC. 
  
 USNRC (2010),  
 Validation of SCALE 5 decay heat predictions for LWR spent nuclear fuel 
 . NUREG/  
  
 CR-6972, 
  
  U.S. Nuclear Regulatory Commission, Washington, DC. 
  
 4.3 
  
 Kapsel 
  
 4.3.1 
  
 Inledning 
  
 Kopparkapseln är den viktigaste barriären i  
 KBS-3-systemet 
  efter- som den innesluter det använda kärnbränslet och förhindrar sprid- ning av radionuklider till omgivningen. Kapselns uppgift är också att dämpa joniserade strålning och förhindra fortsatt uranklyvning (kriticitet). Den måste därför tillverkas och förslutas med hög tillförlitlighet så att den efter deponering i förvaret kan upprätthålla sin optimala funktion mot korrosion och mekaniska laster. SKB har valt referensmetoder för tillverkning av kapselns komponenter samt för svetsning och förslutning. Kärnavfallsrådet har i tidigare rapporter och yttranden gett synpunkter på tillverkningsprocesser, kriterier för materialstruktur, materialegenskaper och defekter 
 45 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 såväl i kopparhöljet som i insatsen av gjutjärn och de underliggande kraven för oförstörande provning. 
  
 25,26,27 
  
 I  
 Fud-program 
  2013 är SKB:s målsättning att utveckla metoder för tillverkning och kontroll som uppfyller fastställda kvalitetskrav och som har tillräckligt hög tillförlitlighet för att användas i den framtida kapselproduktionen och i Johns. Viktiga processer är friktionsomröringssvetsning med roterande verktyg och oförstö- rande provning samt produktion av fullstora kapslar. Produktions- systemet för kapslar i industriell skala (200 kapslar per år) kommer även att omfatta externa leverantörer som tillverkar kopparkompo- nenter och segjärnsinsatser till kapslarna enligt SKB:s specifika- tioner. I SKB:s kapselfabrik (möjligen gemensam med Posiva) kommer den slutliga bearbetningen, monteringen och kvalitetssäk- ringen av kapselkomponenter att göras. 
 Rådet anser att alla krav som måste ställas på tillverkning, prov- ning och kontroll av kapselns komponenter, liksom hela systemet, ännu inte är helt klara. SKB fortsätter utvecklingen av konstruk- tionsförutsättningarna för kapseln och en sammanställning av kap- selns hållfasthet och skadetålighet (designanalys) har nyligen pre- senterats. 
  
 28  
  
 Acceptanskriterier för systemet och driften är ännu inte fastställda och arbetet med att specificera dessa kriterier pågår. 
  
 4.3.2 
  
 Teknikutveckling kapsel 
  
 Arbetet med att precisera konstruktionsförutsättningar för kapseln fortsätter. Kapselns barriärfunktion i förvaret beror bl.a. på för- mågan hos koppar att motstå korrosion och på gjutjärnsinsatsen som ger kapseln en hög hållfasthet. Kapseln ska motstå en isosta- tisk belastning på 45 MPa, som är summan av svälltryck i bufferten, grundvattentryck och hydrostatisk tryck under en glaciation. Koppar- höljet ska bestå intakt efter en fem centimeter stor skjuvrörelse i berget. 
 Seghet och plastiska egenskaper hos gjutjärnsinsatsen behöver ytterligare verifieras med nya försök. I tillverkning av gjutjärns- 
  
 25 
  
 Kärnavfallsrådet (2007),  
 Tid för slutförvaring av kärnavfall – samhälle, teknik och natur. En fördjupning till KASAM:s rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 (SOU 2007:38).  
 Rapport 2007:3. 
  
 26 
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010. 
  
 27 
  
 SOU 2012:7  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 
  
 28 
  
 Johansson, M., Powell, Gallagher, Oliver, Gallagher och Jacobs, Hurst (2010),  
  
 Design analysis report for the canister.  
 SKB TR  
 10-28. 
  
 46 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 insatser är syftet att få de mekaniska egenskaperna i hela insatsen att motsvara ställda krav. Genom att öka förståelsen för gjutpara- metrar och materialets mikrostruktur bör kopplingen till meka- niska egenskaper såsom brottöjning och brottseghet utvärderas. I insatsen kan storleken på en kritisk defekt i ett ogynnsamt fall til- låtas ha ett djup på bara 4,5 mm, vilket ställer stora krav på oförstö- rande provning av insatsen. 
 Oförstörande provning av insatser, kopparkomponenter och förslutningssvetsar bör fortsätta genom utveckling av teknik, metodik för karakterisering och storleksbestämning av defekter. Också teknik för att åstadkomma relevanta defekter i testblock (både i koppar och i gjutjärn) är viktiga och nödvändiga för verifie- ring av provningssystemet med hjälp av demonstration på test- block. Sambandet mellan materialstruktur och ultraljudsprovning måste fastställas. Programmet att minimera förekomsten av svets- defekter i förslutningssvetsning är viktig samt utveckling av oför- störande provning för detektering av svetsdefekter. Svetsdefekter har inverkan på mekaniska egenskaper och mekanisk integritet av kapseln, särskilt på krypduktiliteten. Förekomsten av oxidpartiklar i svetsen vid friktionsomrörningssvetsning är viktig för krypegen- skaper liksom utsträckning av foglinjeböjning i svetsen. Prov- ningstekniken bör utvecklas så att detekterade defekter karakteri- seras med avseende på de egenskaper som är viktiga för att säker- ställa kapselns integritet. 
  
 4.3.3 
  
 Kapselprocesser 
  
 Kopparkapslarna ska innesluta det använda kärnbränslet och där- efter deponeras i slutförvaret när de uppfyller de acceptanskriterier som är ställda för tillverkning och provning. Enligt SKB beskriver kapselns initialtillstånd de egenskaper som kapslarna har när de pla- cerats i deponeringshålen och inte kommer att hanteras mer. I säkerhetsanalysen ingår långsiktiga förändringar såsom korrosion, deformation och krypning hos kapselns kopparhölje och insats. 
 För att begränsa korrosion av insatsen ska mängden av vatten i kapseln begränsas till 600 g och luften i kapseln ersättas med argon (> 90 % Ar). Korrosion innebär att vätgas utvecklas och vätets effekt både på materialegenskaperna för segjärn och koppar måste studeras. Väteupptagning i kapselmaterial måste analyseras med hänsyn till både korrosionsmekanismer och strålningens inverkan 
 47 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 på korrosionsprocesserna. Väte påverkar mekaniska egenskaper, speciellt krypning. 
 Koppars krypegenskaper har ännu inte fastställts tillräckligt. Krypegenskaper hos t.ex. svetsar är inte karakteriserade och inver- kan av kallbearbetning och fleraxliga spänningstillstånd behöver studeras mer. En validerad krypmodell med fundamentala ekva- tioner och implementering i modeller med finita elementmetoden fattas ännu och beräkningar för fullstor kapsel behövs. Inverkan av fosfor, svavel, syre och väte på koppars krypegenskaper måste stu- deras vidare. Forskning för att få en fördjupad förståelse för kop- pars materialegenskaper bör genomföras. 
 Kopparkorrosion i rent och syrgasfritt vatten har diskuterats mycket under de senaste åren och Kärnavfallsrådet har i tidigare kunskapslägesrapporter redovisat sina synpunkter. 
  
 29,30,31  
  
 Kärn- avfallsrådet har genomgående försökt att hitta förklaringsmodeller som kan tjäna som utgångspunkt dels för konstruktiva samtal som alla kan acceptera, dels för hur de experimentella resultaten kan tolkas. 
 Kärnavfallsrådet ger i denna rapport ett förslag på en reaktions- mekanism som möjligen kan utgöra en startpunkt för en fördjupad diskussion i de forskargrupper som för närvarande undersöker kor- rosion av koppar i rent syrgasfritt vatten och söker en rationell för- klaring till resultaten. Reaktionsmodellen kan sammanfattas i nedan- stående illustration (Figur 2). Som framgår av figuren kan ett tänkt förlopp indelas i ett antal delsteg som följer på varandra. 
  
 29 
  
 SOU 2012:7  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 
  
 30 
  
 SOU 2011:14  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011- geologin, barriärerna, alternativen. 
  
 31 
  
 SOU 2010:6  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. 
 48 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 Korrosionsmekanism för koppar i vatten 
 Vatten 
 H H H H H H 
  
 O 
  
 O 
  
 O 
  
 H 
  
 H H 
  
 H H  
 H 
  
 O 
  
 O 
  
 O 
  AndersonHydratisering 
 Cu (s) + Cu(OH) 
 2 
  
 H 
 + 
  
 H 
 2 
  
 H 
 2 
  
 H 
 2 
  
 H 
  
 + 
  
 H 
  
 + 
  
 O 
  
 H 
  
 H 
  
 H 
  
 H 
  
 H 
  
 H 
  
 H 
  
 H 
  
 HH 
  
 O 
  
 O 
  
 O 
  
 O 
  
 O 
  
 O 
  
 O 
  
 O 
  
 O 
  
 O 
  
 Jennings 
  
 Jennings 
  
 Farrell 
  
 Farrell 
  
 Farrell 
  
 Farrell 
  
 Farrell 
  
 Farrell 
  
 Farrell 
  
 Cu 
  
 Hydroxylering 
  
 Utfällning på ytan 
  
 Omvandlad 
  
 utfällning 
  
 Kopparmetall 
 Reaktionsmodellen är avsedd att utgöra en utgångspunkt för dis- kussioner om tänkbara orsaker till att vätgas har utvecklats i en rad laboratorieförsök. 
 Hydratisering av ytan innebär att det bildas ett diffust lager av adsorberade vattenmolekyler som beror av deras bipolära struktur. Nästa steg, hydroxyleringen, innebär att ett antal vattenmolekyler närmast ytan ger protoner (H 
 + 
 ) till lösningen och bildar hydro- xidjoner  
 (OH 
 - 
 ) 
  som adsorberas på kopparatomer i gränsytan mot vattnet. Dessa protoner kan eventuellt medverka till att dessa kopparatomer oxideras och då bildas CuOH(s) som utfälls på ytan. CuOH(s) är inte beständig i kontakt med vatten och kan omvand- las till utfälld Cu 
 2 
 O (2CuOH => Cu 
 2 
 O + H 
 2 
 O) eller dispro- portioneras. Kinetik och omfattning av de fasta korrosionspro- dukterna (CuOH och Cu 
 2 
 O) påverkas starkt av partialtrycket av vätgas. 
 Kärnavfallsrådet anser att den viktigaste diskussionen gäller kopparkorrosion i den miljö som långsiktigt dominerar i förvaret, dvs. när syrgasen minskar och slutligen har förbrukats i förvaret. Kopparkorrosion i syrgasfri miljö resulterar alltid i vätgasutveck- ling och vätgastrycket blir därför en avgörande parameter. När 
 49 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 trycket uppnår en viss nivå upphör korrosionen. Väte kan absorberas i koppar och vätets inverkan på kopparmaterialets egenskaper, t.ex. krypning, kan då bli viktig. 
  
 32  
  
 Väte i OFP koppar är troligen i form av gasmolekyler, eftersom väteinnehållet (gräns  
 Spänningskorrosion i koppar kan ske när det råder speciella för- hållanden med avseende på dragspänning, aerob miljö och vissa föroreningar (ammonium, nitrit, osv.) samt mycket långsam töj- ningshastighet. Spänningskorrosion uppträder i närvaro av en Cu 
 2 
 O/CuO – komplex film på kopparytan. För att kunna utesluta spänningskorrosion måste den mekanism som är orsaken till spän- ningskorrosionen vara noggrant utforskad. Spänningskorrosion av koppar uppkommer speciellt i nitritlösningar. SKB använder trös- kelvärden för koncentrationer av nitrit, ammonium och acetat i analysen. Tröskelvärden från korta laboratorieförsök är otillförlit- liga och mekanismen för spänningskorrosion i dessa miljöer måste studeras för att förstå hur tillförlitliga dessa tröskelvärden för spänningskorrosion verkligen är. 
 Kärnavfallsrådet har vid flera tillfällen motiverat behovet av att inverkan av gammastrålning på korrosion av koppar studeras. Nu har SKB börjat med forskning i rent vatten under kvävgasatmosfär vid olika stråldosrater. Korrosionsmekanismen i samband med gammastrålning bör studeras noggrant, t.ex. bör morfologin av filmtillväxt, lokal korrosion och möjlig väteupptagning i koppar utredas. 
 Referenser 
 Johansson, M., Powell, Gallagher, Oliver, Gallagher och Jacobs, Hurst (2010), 
 Design analysis report for the canister 
 . SKB TR  
  
 10-28. 
  
  Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 Kärnavfallsrådet (2007),  
 Tid för slutförvaring av kärnavfall – sam- hälle, teknik och natur. En fördjupning till KASAM:s rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 (SOU 2007:38) 
 . Rap- port 2007:3. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2012:7  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 32  
 Yagodzinskyy, Christensen.  
 (2012),Hydrogen-enhanced 
  Cunningham  
 oxygen-free 
 phosphorous-doped 
  copper.  
 Scripta Materialia  
 67, sid.  
 931–934. 
  
 50 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2011:14  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011: geologin, barriärerna, alternativen 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2010:6  
 Kunskapsläget på kärnavfallområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 Yagodzinskyy, Christensen. (2012),  
 Hydrogen-enhanced 
  Cunningham  
 oxygen-free 
 phosphorous-doped 
  copper.  
 Scripta Materialia  
 67, sid.  
 931–934. 
  
 4.4 
  
 Downs, återfyllning och förslutning 
  
 4.4.1 
  
 Inledning 
  
 De viktigaste uppgifterna för bufferten är att förhindra att koppar- kapseln utsätts för ett direkt flöde av grundvatten och att filtrera bort så mycket som möjligt av korrosiva joner, kolloider och mikroorganismer. Tanken är att bentoniten ska absorbera grund- vatten och svälla tills dess att den fyller ut alla tomrum och tränger in i sprickor i omgivande berg. Samtidigt ska densiteten öka till en nivå av cirka 2 000 kg/m 
 3  
 varpå bufferten blir mycket tät. Bentonit- bufferten har en unik roll bland barriärerna eftersom det är en för- utsättning att den efter deponering i förvaret måste förändras för att få sin optimala funktion. 
 SKB har i ansökningarna för Kärnbränsleförvaret angett kon- struktionsförutsättningar för bufferten som omfattar en lägsta halt av lermineralet montmorillonit,  
 75–90 
  procent av den totala torr- vikten. Dessutom finns krav på maximalt innehåll av organiskt kol ( 
 total- 
 svavel 
  
  ( 
 - cent). Den installerade buffertens vattenmättade densitet ska vara  
 1950–2050 
  kg/m 
 3 
 . Det senare har tidigare kritiserats av Kärnavfalls- rådet som framhåller att denna konstruktionsförutsättning inte är verifierbar och därför hittills inte har någon egentlig funktion. Enligt  
 Fud-program 
  2013 planerar SKB att ersätta kravet på buf- fertdensitet med ett krav på minsta och största mängd buffert- material i ett deponeringshål och hur dessa får fördelas vid depone- ringstillfället. Det är ett krav som i nuläget är mycket svårt att bedöma värdet av och som måste förklaras ytterligare för att det ska kunna utvärderas. 
 51 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 4.4.2 
  
 Utveckling och kvalitetskrav för buffert och återfyllning 
  
 Det är enligt rådets uppfattning ändamålsenligt att som utgångs- punkt för SKB:s forskningsprogram om buffert och återfyllning undersöka och fastställa de processer och åtgärder som ska leda till att konstruktionskraven uppfylls. Dit hör i tur och ordning att optimera mineralsammansättning med tillåtna föroreningar i ben- toniten, porvattensammansättning i bentoniten, tillverkning av block och pellets för deponeringshål och återfyllning, vattenmätt- ning och svällning, erosion under vattenmättningsfasen och efter glaciation, inverkan av  
 γ  
 - strålning under den första tiden i förva- ret, transportmekanismer för joner från grundvattnet och radio- nuklider från en skadad kapsel, frysning och upptining av bento- nitblock och pellets i återfyllningen samt kemisk och fysikalisk stabilitet på lång sikt. Det är hur väl SKB har fokuserat på och lyck- ats med att klarlägga oklarheter omkring dessa processer och åtgär- der i forskningsprogrammet som ska bedömas. 
 Tiden i slutförvaret kan alltså definieras i olika tillstånd som vart och ett omfattar ett antal processer som definierar utvecklingen i förvaret och hur väl det uppfyller sin uppgift att långsiktigt isolera det använda kärnbränslet från omgivningen (Figur 3). 
 52 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 Energiutveckling i deponeringshålen 
 G 
  
 efter förslutning 
  
 Inkapsling 
  
 Initialtillstånd 
  
 Jämvikt? 
  
 r 
 G = 0 
  
 Reeves 
  
 i deponeringshål 
  
 Idealtillstånd 
  
 Cu 
 2 
 S 
  
 + O 
 2  
 + CO 
 2 
  
 Cu 
 2 
 O 
  
 CuOH +  
 H 
  
 2 
  
 Cu 
 2 
 S 
  
 Cu 
 2 
 (OH) 
 2 
 CO 
 3  
 + 
 H 
  
 2 
  
 O 
  
 CuSH 
  
 CuSH 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Tillstånd 
 När det gäller buffert och återfyllning kan utvecklingen beskrivas med nedanstående tillstånd: 
  
 1. 
  
 Produktion och transport 
  
 För bentonitbufferten gäller t.ex. krav på och kontroll av ben- tonitens innehåll av mineral och föroreningar, förbehandling (tillsats av vatten, malning), kompaktering av block, ringar och pellets, logistik i samband med intern transport av bentonitleror av olika kvalitet och förvaring av färdiga komponenter före deponering. 
  
 2. 
  
 Initialtillstånd efter deponering 
  
 Ringar av kompakterad bentonit deponeras tillsammans med kopparkapslar vilket innebär att bufferten utsätts för strålnings- värme och  
 - strålning från kapseln. Vattenmättning och sväll- ning påbörjas och avslutas inte förrän bufferten har nått sitt ide- altillstånd. Det sker en övergång från oxiderande (oxisk) till reducerande (anoxisk) miljö genom att syrgas i olika former förbrukas bl.a. genom reaktioner med föroreningar. 
 53 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 Block och pellets i buffert och återfyllning kan utsättas för erosion om grundvattenflödet är stort. 
  
 3. 
  
 Idealtillstånd efter deponering 
  
 Bufferten har vattenmättats, svällt och uppnått önskad densitet. Temperaturgradienten genom bufferten har minskat eller för- svunnit och mineraltransporter i bentoniten har orsakat föränd- ringar i mekanisk hållfasthet och hydrologisk konduktivitet. Miljön i bufferten är reducerande. 
 Korrosiva ämnen från grundvattnet har transporterats in i bufferten och kommer långsamt att diffundera närmare kapseln. 
  
 4. 
  
 Återstående förvarstid 
  
 Downs och återfyllning är nu rustade att fullfölja sin uppgift som kopparkapselns beskyddare. Det innebär att de ska kunna skydda kapseln och hantera framtida klimatvariationer (frysning och upptining), mindre jordbävningar och utgöra hinder för radionuklidtransport från en eventuellt skadad kapsel. 
 Krav på optimal mineralsammansättning i bentoniten och övre gräns för föroreningar 
 Det är viktigt att bentonitleran i buffert och återfyllning har rätt innehåll och kvalitet. Det finns en rad tydliga krav på bentonitens kvalitet innan den har levererats till SKB och produktionen av ringar, block och pellets har startat. Bentonit är en naturlig produkt och består av en blandning av mineral med olika egenskaper och innehåller dessutom naturliga föroreningar. Bentonit från olika leverantörer kommer därför att ha något olika egenskaper och SKB måste ställa upp väl avvägda kriterier för sammansättningen för att få optimala egenskaper. 
 SKB:s slutsatser av granskningsrapporter från SSM och NEA av  
 Fud-program 
  2010 gäller förbättrade kriterier för halter av andra ämnen (än kol och svavel) i bentoniten liksom för viktiga egen- skaper som tätningsförmåga, piping och erosionsstabilitet. 
 Detta är i enlighet med de krav som Kärnavfallsrådet ställt i en rad tidigare granskningar 
  
 33  
  
 av SKB:s  
 Fud-program 
  som bl.a. inne- höll nedanstående rekommendationer: 
  
 33  
  
 Exempelvis SOU 2002:63  
 Kärnavfall – forskning och teknikutveckling. KASAM:s yttrande över SKB:s  
 FUD-program 
  2001,  
 SOU 2005:47  
 Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. KASAM:s yttrande över SKB:s  
 FUD-program 
  2004  
 och SOU 2008:70  
 Slutförvaring av kärnavfall – Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2007 
 . 
  
 54 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 De viktigaste egenskaperna hos materialet i bufferten bör specificeras och gränsvärden med avseende på t.ex. svällningspotential, reten- tionsförmåga gentemot radionuklider, kemisk stabilitet, hydraulisk diffusion, motståndskraft mot erosion samt halter av föroreningar (oorganiska såväl som organiska) bör fastställas. 
 Mekanisk hållfasthet och kemisk stabilitet för kompakterade kompo- nenter i bufferten ska säkerställas. 
  
 34 
  
 K 
 ärnavfallsrådets förslag och rekommendationer sedan 1015 år  
 tillbaka har stor relevans ännu i dag. Det gäller inte minst med tanke på de samstämmiga krav som nyligen uttalats av andra grans- kande instanser (SSM och NEA). 
  
 Man kan fråga sig vilket experimentellt och teoretiskt underlag som ligger bakom den exakta nivån på dessa gränsvärden och halten av föroreningar i de bentonittyper som SKB för närvarande utvär- derar. 
 Vattenmättning och svällning 
 Vattenmättning och svällning av bentonitblock och pellets i buffert och återfyllning efter deponering är nyckelprocesser i utvecklingen av förvaret. SKB:s program för forskning och utveckling kring dessa processer är visserligen omfattande men fortfarande i huvud- sak på en övergripande mekanisk/teknisk nivå. 
 Kunskapsutvecklingen på en molekylär lösningskemisk nivå är fortfarande bristfällig. 
 Med tanke på hur centrala vattenmättningen och svällningen är för den långsiktiga säkerheten i förvaret bör kunskaperna fördjupas med fokus på de förhållanden som förväntas råda i förvaret. 
 Vattenmättnadsprocessen har beskrivits i detalj i en rad rappor- ter från KASAM/Kärnavfallsrådet från 2001 och framåt. 
  
 35  
  
 På grund av strålningsvärmen från kapseln kommer en temperaturgradient att uppstå genom bufferten i deponeringshålet vilket betyder att temperaturen kommer att variera med avståndet från kapseln. Denna temperaturskillnad förväntas existera i uppemot 1 000 år och kommer att påverka vattenmättnadsprocessen. Det gäller t.ex. joners diffusionskoefficienter som i allmänhet ökar med tempera- 
  
 34 
  
 SOU 2008:70  
 Slutförvaring av kärnavfall – Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud- program 2007,  
 sid. 66. 
  
 35 
  
 SOU 2001:35  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet Del III Grundvatten i hårt berg  
 och exempelvis SOU 2011:14  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011: geologin, barriärerna, alternativen 
 . 
  
 55 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 turen. Joner med hög rörlighet, i synnerhet klorid och kalcium, påverkas starkt av en temperaturhöjning. Diffusion av natrium beror i hög grad på rörligheten av anjoner som t.ex. den tvåvärda sulfatjonen, SO 
 4 
  
 2-  
 vars diffusionskoefficient är relativt oberoende av temperatur och salthalt, och är en tiopotens lägre än motsva- rande värden för klorid och kalcium. 
  
 36 
  
 Det är intressant att konstatera att SKB nu efter krav från SSM har insett att beskrivningen av vatteninflödet i bufferten och åter- fyllningen är otillräcklig. Liknande synpunkter har framförts av Kärnavfallsrådet i en rad  
 Fud-yttranden 
  och kunskapslägesrappor- ter. 
  
 37 
  
 Transportmekanismer för joner i bentoniten 
 Bentonitbufferten har flera viktiga uppgifter och en av de viktigaste är att förhindra eller försvåra för korrosiva ämnen i grundvattnet att komma i kontakt med kopparkapseln. Det gäller t.ex. svavel- anjoner som vätesulfid  
 (HS 
 - 
 ) 
  och sulfat  
 (SO 
 4 
  
 2- 
 ) 
  som direkt eller indirekt kan initiera korrosion på lång sikt. En viktig faktor är den temperaturgradient som kommer att existera i bufferten under flera hundra år. SKB bör öka sin kunskap om hur diffusionen av joner från grundvattnet påverkas av detta. 
 SKB behöver förbättra sina kunskaper om kinetiken för trans- port av anjoner av svavel från grundvattnet genom bentoniten. 
 Från oxiderande till reducerande förhållanden 
 Det finns inget särskilt avsnitt i  
 Fud-program 
  2013 om övergången från oxiska (oxiderande) till anoxiska (reducerande) förhållanden i bufferten. Det är egentligen förvånande eftersom anoxiska förhål- landen förväntas råda på lång sikt och är av stor betydelse för att bl.a. minimera korrosion av kopparkapseln. Hur snabbt och på vil- ket sätt det molekylära syret (O 
 2 
 ) förbrukas är en viktig fråga i sammanhanget. Kärnavfallsrådet beskrev osäkerheten i sin kun- skapslägesrapport 2012 och rekommenderade SKB att beskriva 
  
 36 
  
 Williams, M., Cuevas, Becker och Scott, S. (2000), Diffusion of soluble salts under a temperature gradient after the hydration of compacted bentonite,  
  
 Applied Clay Science  
 17, sid.  
 55–70. 
  
 37 
  
 Exempelvis SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010  
 och SOU 2010:6  
 Kunskapsläget på kärnavfallområdet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. 
 56 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 mekanismer för syrgasförbrukning, hur fort detta går och vilken reducerande nivå som uppnås på sikt. 
  
 38  
  
 Denna rekommendation gäller fortfarande. 
 Gastransport 
 SKB förväntar sig inte några tidiga kapselskador och man anser därför att gastransport i bentonit inte längre är en prioriterad fråga. Kärnavfallsrådet håller inte med om detta, för när grundvatten kommer i kontakt med kopparkapseln kommer korrosionsproces- serna igång och vätgas utvecklas. Kapseln skyddas från allvarlig korrosion så länge vätgasen kan hållas kvar nära kapselns yta. Hur fort och på vilket sätt som vätgasen diffunderar genom bentoniten är därför värdefull kunskap som SKB bör tillgodogöra sig. 
 Processerna bör övervakas 
 Kärnavfallsrådet anser det angeläget att SKB fortsätter kunskaps- uppbyggnaden på en molekylär nivå om hur dessa för slutförvaret så betydande processer i buffert och återfyllning sker under varie- rande förhållanden. Ett övervakningssystem behöver utvecklas för att följa utvecklingen i några utvalda deponeringshål under drift- tiden. 
  
 39  
  
 Bland de parametrar som kan mätas i bufferten finns tryck mot kapseln på olika nivåer genom vattenmättning, syrgasförbruk- ning som ska ge reducerande förhållanden och temperatur på olika avstånd från kapseln. 
 Erosion och piping 
 Vattentransport och svällning av bentoniten innebär också en risk för kanalbildning (piping) och erosion. Det är i dessa fall bentoni- tens hållfasthet i form av ringar, block och pellets som är viktig, vilket i sin tur beror på mineralsammansättningen, mängden föroreningar och densiteten efter kompaktering. Kompakterings- metoden (enaxlig eller isostatisk pressning) kan också påverka 
  
 38 
  
 SOU 2012:7  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. 
  
 39 
  
 Läs även under kapitel 4.1.3. 
  
 57 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 buffertens motståndskraft mot erosion genom att homogeniteten blir olika. 
 Risken för en omfattande erosion och piping torde vara störst när bentoniten har fått svälla utan tillräckligt högt mottryck, eftersom det innebär att den får en geléartad och lös konsistens där partiklarna lätt delas upp och transporteras av vattnet. Detta är tro- ligen ett mindre problem i deponeringshålen där mottrycket i nor- mala fall är stort från omgivande berg, men utgör ett större pro- blem vid gränsytorna mellan återfyllningen och berget. SKB avser ju att fylla ut tunnlarna med block av kompakterad bentonitlera och skapa en förtätning mot omgivande berg med hjälp av bento- nitpellets. Den stora mängden av pellets som behövs för att förtäta hålrummen mellan block och berg kan innebära att metoden blir mycket känslig för kanalbildning och erosion. 
  
 40 
  
 Smältvatten efter en glaciation är nästa stora utmaning mot buffert och återfyllning eftersom vattnet då är mycket jonfattigt och de joner som gör att bentonitpartiklarna aggregerar kan sköljas bort. Resultatet kan bli en omfattande erosion som dock bör inträffa relativt långt fram i tiden. 
 Frysning av bentonit 
 SKB avser inte att göra ytterligare forskningsinsatser under kom- mande period. 
 Den långa förvarstiden innebär att det periodvis kommer att vara mycket kallt och att bentoniten i återfyllningen delvis kommer att frysa. Den lägre halten av svällande mineral i återfyllningen kommer att leda till en annan vattenfördelning än i bufferten, dvs. mer porvatten och mindre absorberat vatten. Detta kommer i sin tur att påverka frysegenskaperna och leda till utfrysning av salter och föroreningar i återfyllningen. Kärnavfallsrådet uppmanar SKB att utföra frys- och tiningsförsök på bentonit med lägre sväll- ningsförmåga på samma sätt som motsvarande studier av bentonit- bufferten. Dessutom uppmanade Kärnavfallsrådet SKB i kun- skapslägesrapporten 2011 att genomföra studier som innebär att bentonit som mättats med förorenat grundvatten får frysa och där- efter tinas upp. 
  
 41  
  
 Denna uppmaning gäller fortfarande. 
  
 40 
  
 SOU 2010:6  
 Kunskapsläget på kärnavfallområdet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. 
  
 41 
  
 SOU 2011:14  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011: geologin, barriärerna, alternativen. 
 58 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 Modell för transport av radionuklider 
 Ytterligare en primär uppgift för bufferten är att fördröja transport av radioaktiva nuklider efter en eventuell skada på kapseln. Den förmågan påverkas av organiska ämnen i buffert och grundvatten. Kärnavfallsrådet har i flera år föreslagit att SKB ska upprätta en mer sofistikerad modell för diffusion av de viktigaste nukliderna genom bentonitbufferten. 
  
 42  
  
 Det gäller både positiva joner som kan neutra- liseras av negativt laddade anjonerna i humusämnen och de radio- nuklider som består av negativt laddade  
 poly-anjoner. 
  
 Referenser 
 Williams, M., Cuevas, Becker och Scott, S. (2000), Diffusion of soluble salts under a temperature gradient after the hydration of compacted bentonite,  
 Mitchell  
 17, sid 
 . 5570. 
  
 SOU 2012:7  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2011:14  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2011: geologin, barriärerna, alternativen 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2010:6  
 Kunskapsläget på kärnavfallområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2008:70  
 Slutförvaring av kärnavfall – Kärnavfallsrådets ytt- rande över SKB:s  
 Fud-program 
  2007 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2005:47  
 Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. KASAM:s yttrande över SKB:s  
 FUD-program 
  2004 
 . Kärnavfalls- rådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2002:63  
 Kärnavfall – forskning och teknikutveckling. KASAM:s yttrande över SKB:s  
 FUD-program 
  2001 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2001:35  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet Del III Grund- vatten i hårt berg 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 42  
  
 Exempelvis SOU 2008:70  
 Slutförvaring av kärnavfall – Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2007  
 och SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud- program 2010. 
 59 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 4.5 
  
 Geosfär 
  
 4.5.1 
  
 Inledning 
  
 Berggrundens uppgift är att fördröja transport av radionuklider till biosfären i de fall kapslar med kärnavfall skadas. För att berget ska fungera som ett transporthinder måste både sprickfrekvens och vattenhalt vara låga eftersom vatten effektivt kan transportera olika typer av föroreningar som t.ex. radionuklider, där sprickor utgör goda transportvägar för detta vatten. Det är därför viktigt att veta hur sprickor i berget är fördelade, om och hur nya sprickor bildas samt hur hydrologin samverkar med dessa. 
  
 4.5.2 
  
 Hydrologi och hydrogeologi 
  
 I Kärnavfallsrådets granskning av  
 Fud-program 
  2010 konstaterades att informationen om hur geologiska, hydrologiska, bergmekaniska och termala parametrar samverkar under olika betingelser som för- varet kan utsättas för inte var tillräckligt väl belysta och att det fanns brister i hur osäkerheter och verifierbarheten i modellerna hanterats. 
  
 43  
  
 Sedan dess har SKB initierat ett omfattande program som beskriver flera påbörjade studier som innefattar integrerad modellering där samverkan mellan termiska, hydrologiska och mekaniska parametrar kommer att undersökas, därtill kommer för- bättrade programmeringskoder att utvecklas. Programmet present- eras i  
 Fud-program 
  2013. Mycket har dessutom gjorts för att stärka de hydrogeologiska modellernas tillförlitlighet där resultat från fältstudier har kopplats till och jämförts med resultat från modelle- ringarna. För att utvärdera vissa ställningstaganden från tidigare studier som presenteras i  
 Fud-program 
  2013 är det olyckligt att källanvisningar ofta saknas till refererade data. Till exempel har de, enligt SKB, viktigaste hydrogeologiska analyserna publicerats i en sammanhängande serie i tidskriften Hydrogeology Journal, men år och volym är utelämnade i texten. 
 De integrerade modelleringarna är mycket komplexa 
  
 44  
  
 och det skulle vara önskvärt om svagheterna i modelleringarna och en motivering till val av modelleringsverktyg lyfts fram. Det kom- plexa, integrerade systemet gör att det föreligger stora osäkerheter i 
  
 43 
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010. 
  
 44 
  
 Solomon, Roberts (2014),  
 Granskning av  
 Fud-program 
  2013: Hydrologi.  
 Rapport till Kärnavfallsrådet. Tyréns. (Dnr 18/2014). 
  
 60 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 modellberäkningarna, till detta kan s.k. ekvifinalitetsproblem upp- stå 
  
 45 
  
 , vilket innebär att en felaktig beskrivning av verkligheten tycks ge en korrekt beräkningsmodell. Kärnavfallsrådet saknar en moti- vering till valet av modelleringsverktyg, syftet varför de olika modelleringarna utförts, och önskar att deras styrkor och svagheter presenteras. Kärnavfallsrådet önskar även en tydligare presentation av de försök som använts för verifiering, kalibrering och validering av modellerna (se också avsnitt 4.6). 
  
 4.5.3 
  
 Bergmekanik 
  
 Brister i källhänvisningar är också påtagliga i de kapitel som berör berggrunden och bergmekaniska undersökningar. Det framgår t.ex. inte var figur  
 14-2 
  i SKB:s rapport är hämtad. Denna figur visar bergspänningars storlek och riktning i Äspö uppmätta med olika metoder (överborrning, Over Coring, OC) och Linear Variable Differential Tansducer (LVDT)). I texten framgår det att OC- och  
 LVDT-mätningarna 
  överensstämmer, vilket är korrekt med avse- ende på storleken på spänningarna, men figur  
 14-2 
  visar stora vari- ationer i riktningen av  
 σ 
 2 med de olika metoderna. Trots detta visar  
 LVDT-cellen 
  goda och tillförlitliga resultat. 
  
 46  
  
 Metoden används också i gruvor och andra undermarksprojekt. Det innebär att bergsspänningarnas magnitud, riktning och variation torde kunna bestämmas i Forsmark under uppförandet av slutförvaret. 
  
 47 
  
 I kapitel 26.7 Nyvunnen kunskap sedan Fud 2010 med avseende på termisk rörelse, saknas referenser till modelleringsresultatet och var informationen publicerats som beskriver att den maximala tem- peraturen i förvarsberget inte kommer att överstiga 60 °C. Lik- nande värden förekommer visserligen i Gordon och Stanley (2008) 
  
 48  
  
 medan Donaldson m.fl. (2006) 
  
 49  
  
 presenterar högre temperaturer. Temperaturökningen av buffert och kringliggande berg är orsakad av värmealstring från det använda kärnbränslet i kapslarna vilket 
  
 45 
  
 Solomon, Roberts (2014),  
 Granskning av  
 Fud-program 
  2013: Hydrologi. 
  
 46 
  
 Duarte, Norman (2014),  
 Synpunkter på valda delar av SKB:s  
 Fud-program 
  2013.  
 Rapport till Kärnavfallsrådet. (Dnr 19/2014). 
  
 47 
  
 Duarte, Norman (2014),  
 Synpunkter på valda delar av SKB:s  
 Fud-program 
  2013 
 . 
  
 48 
  
 Gordon, Becker och Stanley,  
  
 C-F. 
  
  (2008),  
 Review of SKB's work on coupled  
 T-H-M 
  processes within  
 SR-Can: 
  External review contribution in support of SKI's review on  
 SR-Can. 
 Statens kärnkraftinspektion Technical report 2008:08. 
  
 49 
  
 Donaldson, Young, Fälth, B. och Carney, Becker (2006),  
  
 Water saturation phase of the buffer and backfill in the  
  
 KBS-3V 
  
  concept. Special emphasis given to the influence of the backfill on the wetting of the buffer.  
 SKB  
 TR-06-14. 
  
 61 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 leder till expansion med ett ökat tryck som följd, detta sker under den s.k. termala fasen. 
 Trots att SKB inte anser att termalt inducerad spjälkning av ber- get runt kapslarna är kritiskt, har ett doktorandprojekt initierats för att bedöma potentialen för spjälkning och för att öka förståel- sen av hur sprickor och brott propagerar i kristallint berg, vilket välkomnas av Kärnavfallsrådet. Detta projekt är viktigt eftersom det har framkommit att tryckökningen under den termala fasen kan leda till skjuvrörelser utmed flacka sprickor, vilka visats förekomma i förvarets närhet. 
  
 50,51 
  
 Modelleringar visar att den horisontella tryckökningen under den termala fasen är större än under en glaciation, 
  
 52  
  
 vilket kan få konsekvenser för förvarets stabilitet under upp till tusen år efter förslutning. 
  
 53  
  
 Kärnavfallsrådet anser därför att det är av stor vikt att SKB utför  
 termo-mekaniska 
  tester i Forsmark redan under inled- ningsfasen av bergarbetena för att på ett tidigt stadium fastställa det platsspecifika bergets respons och spjälkningstendenser p.g.a. bergmassans expansion i anslutning till värmebelastningen under den termala fasen. 
 Ett viktigt scenario i säkerhetsanalysen är skjuvrörelser utmed större sprickor som kan leda till att dessa propagerar genom depo- neringshål. Ett antal geofysiska undersökningar i kombination med hydrauliska tester kommer enligt SKB att användas under upp- förandet av slutförvaret i Forsmark, och planeras i Äspö, för att identifiera och lokalisera om dolda större sprickor förekommer. Det är av största vikt att karaktärisera berget i förvarsvolymen inte minst med avseende på långa sprickor som potentiellt kan aktiveras och skjuvas, 
  
 54  
  
 men i  
 Fud-program 
  2013 saknas förslag till teknik- och instrumentutveckling för att utföra denna karaktärisering. 
 I samband med berguttag bildas en uppspräckt sprängskadezon (EDZ, Excavation Damage Zone) som är större vid sprängning än vid berguttag med tunnelborrningsteknik (TBM). I  
 Fud-program 
  2010 framgår att SKB avser att använda konventionell borrning- sprängning för berguttaget i Forsmark. Att minimera en kontinu- 
  
 50 
  
 Gordon, Becker och Stanley,  
  
 C-F. 
  
  (2008),  
 Review of SKB's work on coupled  
 T-H-M 
  processes within  
 SR-Can: 
  External review contribution in support of SKI's review on  
 SR-Can. 
  
 51 
  
 Duarte, Garcia, Sonnerfelt, L., Estes, Gallagher och Vazquez, Marks (2012),  
  
 Workshop on seismology 
 . SSM 2012:25. 
  
 52 
  
 Gordon, Becker och Stanley,  
  
 C-F. 
  
  (2008),  
 Review of SKB's work on coupled  
 T-H-M 
  processes within  
 SR-Can: 
  External review contribution in support of SKI's review on  
 SR-Can. 
  
 53 
  
 Duarte, Garcia, Sonnerfelt, L., Estes, Gallagher och Vazquez, Marks (2012),  
  
 Workshop on seismology.  
 SSM 2012:25. 
  
 54 
  
 Duarte, Norman (2014),  
 Synpunkter på valda delar av SKB:s  
 Fud-program 
  2013 
 . 
  
 62 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 erlig EDZ är viktigt eftersom den kan utgöra möjliga strömnings- vägar för t.ex. radionuklider från en skadad kapsel. Resultat från tidigare studier i Äspö med tomografiska metoder kunde enligt SKB inte påvisa närvaron av en kontinuerlig EDZ. Senare har dock Posiva i anslutning till  
 ONKALO-projektet 
  identifierat en konti- nuerlig EDZ i tunnelgolvet (sulan) med hjälp av geoelektriska undersökningar. SKB planerar nu att utföra en liknande studie i Äspö. Teknikutvecklingen av TMB går snabbt 
  
 55  
  
 och i kombination med den begränsade EDZ som uppstår i samband med TBM anser Kärnavfallsrådet att SKB bör överväga om denna teknik är tillräck- ligt utvecklad för berguttag i anslutning till uppförande av ett slut- förvar. 
  
 4.5.4 
  
 Seismisitet 
  
 I Sverige är aktiva rörelser i fast berg, som orsakar förskjutningar utmed befintliga sprickor, relaterad till storskaliga geologiska platt- rörelser (plattektonik) i kombination med återjustering av jord- skorpan (landhöjning) efter senaste nedisningen. De uppbyggda spänningarna i berget avlastas antingen genom aseismisk rörelse, dvs. krypning längs befintliga sprickor som då kan propagera eller genom abrupt rörelse (seismisk rörelse) som orsakar jordbävningar utmed  
 post-glaciala 
  förkastningar. 
 För att undersöka långsamma rörelser i berget har SKB utfört  
 GPS-mätningar 
  i Forsmark under ett antal kampanjer mellan  
 20052009. 
  
 56  
  
 Under denna begränsade period insamlades mätdata  
 vid 18 tillfällen i 37 dagar 
 . Dessa datainsamlingsperioder anses vara för korta och för sporadiska för att några konklusiva slutsatser ska kunna dras. 
  
 57  
  
 För att få bättre kunskap om långsamma rörelser i berget i Forsmark fortsätter SKB att utföra  
 GPS-mätningar 
  med fasta stationer. Det är dock oklart om insamling av data sker i kam- panjer eller om insamlingen sker kontinuerligt. Kortare mätkam- panjer är inte tillräckliga för att få information om långsamma rörelser, inte heller för att utvärdera eventuella snabba periodvisa förändringar. För detta krävs kontinuerliga mätningar, något som också påpekades vid Kärnavfallsrådets granskning av  
 Fud-program 
  
 55 
  
 Duarte, Norman (2014),  
 Synpunkter på valda delar av SKB:s  
 Fud-program 
  2013. 
  
 56 
  
 Gustavsson, Young och Robertson, Payne (2010),  
 Forsmark site investigation. A deformation analysis of the Forsmark GPS monitoring network from 2005 to 2009.  
 SKB  
  
 P-10-29. 
  
 57 
  
 Ekman, Young och Ward, M. (2013),  
 Quality control of GPS deformation data from Forsmark and analysis of crustal deformation in the local scale.  
 SKB  
  
 R-13-11. 
  
 63 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 2010. 
  
 58  
  
 Kontinuerliga mätningar rekommenderas också av Ward och Ward (2013). 
  
 59 
  
 Under de långa tidsperioder som förvaret ska vara intakt kan rörelser i berget i och kring förvaret orsakas av enskilda eller kom- binerade processer. Förutom de redan nämnda processerna (plat- tektonik, återjustering efter en glaciation och upphettning under den termala fasen) ökar även bergspänningen och portrycket under själva glaciationen. Följden av detta kan innebära risk för jordbäv- ningar eller krypning i berget. I det omfattande forskningspro- grammet som beskrivs i  
 Fud-program 
  2013 framgår inte om Bennett lativa effekter av dessa processer kommer att modelleras i det  
 termo-hydro-mekaniska 
  programmet, vilket Kärnavfallsrådet anser bör tydliggöras. 
 Referenser 
 Börgesson, Young, Fälth, B. och Carney, Becker (2006),  
 Water saturation phase of the buffer and backfill in the  
  
 KBS-3V 
  
  concept. Special emphasis given to the influence of the backfill on the wetting of the buffer 
 . SKB  
 TR-06-14. 
  Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
 Ekman, Young och Ward, M. (2013),  
 Quality control of GPS deforma- tion data from Forsmark and analysis of crustal deformation in the local scale 
 . SKB  
 R-13-11. 
  Stockholm: Svensk Kärnbränslehante- ring AB. 
 Gustavsson, Young och Robertson, Payne (2010),  
 Forsmark site investiga- tion. A deformation analysis of the Forsmark GPS monitoring network from 2005 to 2009 
 . SKB  
 P-10-29. 
  Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 Solomon, Roberts (2014),  
 Granskning av  
 Fud-program 
  2013: Hydro- logi.  
 Tyréns. Rapport till Kärnavfallsrådet. (Dnr 18/2014). 
  
 Gordon, Becker och Stanley,  
 C-F. 
  (2008),  
 Review of SKB's work on coup- led  
  
 T-H-M 
  
  processes within  
  
 SR-Can: 
  
  External review contribu- tion in support of SKI's review on  
  
 SR-Can 
 . 
  Statens kärnkraft- inspektion Technical report 2008:08. 
  
 58 
  
 SOU 2011:50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010. 
  
 59 
  
 Ekman, Young och Ward, M. (2013),  
 Quality control of GPS deformation data from Forsmark and analysis of crustal deformation in the local scale.  
 SKB  
  
 R-13-11. 
  
 64 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SKB (2010 
 ),  
 Fud-program 
  2010. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall 
 . Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SKB (2013),  
  
 Fud-program 
  2013. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall 
 . Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SOU 2011: 50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 Duarte, Norman (2014),  
 Synpunkter på valda delar av SKB:s Fud- program 2013 
 . Rapport till Kärnavfallsrådet.(Dnr 19/2014). 
  
 Duarte, Garcia, Sonnerfelt, L., Estes, Gallagher och Vazquez, Marks (2012),  
 Workshop on seismology 
 . SSM 2012:25. 
  
 4.6 
  
 Ytnära ekosystem 
  
 4.6.1 
  
 Inledning 
  
 Radionuklider i de ytnära ekosystemen utgör källan till stråldoser till människa och miljön. Deras ackumulation och omsättning är en väsentlig del i säkerhetsanalysen. I  
 Fud-program 
  2013 redovisas kunskapsläget samt de framtida forskningsprogram som SKB avser att genomföra rörande ytnära ekosystem. 
 Enligt Kärnavfallsrådet är det mycket värdefullt att resultaten som SKB:s forskning genererar publiceras i internationell press och på konferenser. Forskningen inom ytnära ekosystem håller mycket hög klass och är därmed av internationellt intresse. 
  
 4.6.2 
  
 Akvatiska ekosystem 
  
 I  
 Fud-program 
  2013 har SKB utvidgat studierna av geokemiskt beteende i de akvatiska systemen till att omfatta flera ämnen än kol. Nu har även omsättningen av kväve och fosfor studerats. Att inkludera fler ämnen än kol var något som efterfrågades i gransk- ningen av  
 Fud-program 
  2010 och ses som ett viktigt steg i modelle- ringen av akvatiska ekosystem. 
 SKB har utvecklat mekanistiska ekosystemmodeller för akvatisk miljö med målsättningen att beskriva omsättning och ackumulation av radionuklider i organismer och organiskt material i hav och sjöar 
 65 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 samt i angränsande våtmarker. SKB planerar att validera sina modellbeskrivningar med befintliga fältdata från Forsmark. 
  
 4.6.3 
  
 Hydrologi och transport 
  
 I  
 Kerr 
  använde SKB partikelspårning i hydrogeologiska modeller för att beräkna var grundvatten som passerat förvarsvolymen når ytsystemet. 
  
 60  
  
 Dessa utströmningspunkter utgör grund för identifieringen och avgränsningen av de objekt som ska ingå i biosfärsmodelleringen. SKB visar att beroende på vilken metod för modellering som sedan använts kan skillnader i resultat erhållas, vilket kan belysa osäkerheter i modellernas robusthet. 
 Resultaten från studierna i Krycklan beläget vid Vindeln i Västerbotten visar på våtmarkernas stora inverkan på transporten av ämnen på landskapsnivå, där de studerade ämnena ackumuleras i betydligt större utsträckning i avrinningsområden som domineras av våtmarker, jämfört med avrinningsområden som domineras av skog. 
  
 4.6.4 
  
 Effekter av långtidsvariationer 
  
 Kärnavfallsrådet framhöll i sin granskning av  
 Fud-program 
  2010 att ett program saknades för att beskriva biosfärens utveckling under klimat som är varmare än i dag. 
  
 4.6.5 
  
 Kärnavfallsrådets synpunkter 
  
 Akvatiska ekosystem 
 SKB redovisar i  
 Fud-program 
  2013 mekanistiska ekosystemmodeller för geokemisk fördelning av fler ämnen än kol i akvatisk miljö. Dessa modeller är dock komplexa med stora osäkerheter i indata liksom i parametrar som inte kan mätas. Därför är det en svår upp- gift att utvärdera och validera modellberäkningarna. När modell- resultaten ska utvärderas finns även andra osäkerheter, bl.a. är osäkerheten stor om hur områdena kommer utvecklas i framtiden. Det är därför viktigt att det finns en tydlig plan för hur modellerna 
  
 60  
  
 SKB (2011),  
  
 Long-term 
  safety for the final repository for spent nuclear fuel at Forsmark. Main report of the  
 SR-Site 
  project.  
 SKB  
  
 TR-11-01. 
  
 66 
  
 SOU 2014:42 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 ska utvärderas. Det är rimligt att SKB använder fältdata för kalibre- ring och validering, särskilt om SKB kan använda redan insamlade data. Denna plan bör även innehålla känslighets- och osäkerhets- analyser. 
 Kärnavfallsrådet önskar även att SKB utvärderar förutsättning- arna för att starta ett program som utreder hur anläggandet av för- varet kommer att påverka de närliggande akvatiska ekosystemen och om detta kan vara av värde för ekosystemmodelleringen. 
 Hydrologi och transport 
 I  
 Fud-program 
  2010 redovisade SKB planer på att studera specifika hydrologiska objekt som representerar alla successionsstadier i landskapsutvecklingen, från marina bassänger över igenväxande sjöar till våtmarker och vattendrag. Detta är ett viktigt forsknings- område som bör prioriteras. Liknande studier borde även göras för vattendrag som även är utströmningsområden för grundvatten och som dessutom länkar samman olika våtmarker och sjöar. 
 När storleken av olika flöden i SKB:s biosfärsmodell ska bestäm- mas används resultat från den ythydrologiska modellen. Ett medel- objekt modelleras med den ythydrologiska modellen och utifrån modellresultaten bestäms parametrar som beskriver flöden i biosfärsobjektet. När andra biosfärsobjekt ska beskrivas skalas parametervärdena om baserat på storleken av biosfärsobjektet och dess tillrinningsområden. Problemet med detta tillvägagångssätt är att de hydrologiska sambanden sällan är linjära. Således borde SKB ha använt sig av mer än ett medelobjekt vid den hydrologiska modelleringen. Åtminstone borde de ha gjort någon slags känslig- hetsanalys som visade på hur stor skillnaden kan vara mellan olika objekt och redovisat i vilken mån användandet av ett medelobjekt innebär ett konservativt tillvägagångssätt. 
 En generell reflektion är att en jämförelse av olika modellverk- tyg bör genomföras då fler alternativa modeller finns tillgängliga och att skälen bör redovisas varför sedan en modell valts till grund för de slutsatser som redovisas. 
 Det kan ifrågasättas hur generella slutsatser kan dras utifrån platsspecifika undersökningar. Därför är det positivt att SKB planerar att koppla nyvunnen kunskap från Krycklanstudien till Forsmark och undersökningsområdet på Grönland. Det skulle 
 67 
  
 Använt kärnbränsle och forskning för analys av långsiktig säkerhet 
  
 SOU 2014:42 
  
 också vara önskvärt att genomföra liknande platsspecifika studier i exempelvis Forsmark för att säkerställa sig om regionala skillnader. 
 Effekter av långtidsvariationer 
 I  
 Fud-program 
  2013 är redovisningen av kommande tre års pro- gram för effekter av långtidsvariationer svepande beskrivet och mer precisa projektbeskrivningar saknas vilket medför att det är svårt att bedöma vilken målsättning SKB har för den kommande treårsperioden. 
 Referenser 
  
 SKB (2011),  
  
 Long-term 
  safety for the final repository for spent nuclear fuel at Forsmark. Main report of the  
 SR-Site 
  project 
 . SKB  
  
 TR-11- 
  
  01. Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 68 
  
 5 
  
 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över generationer 
  
 5.1 
  
 Inledning 
  
 Kärnavfallsfrågans över  
 30-åriga 
  framväxt vilar på en kombination av tekniska och naturvetenskapliga utredningar samt sociala sam- verkansprocesser mellan aktörer som utifrån sina kompetenser och värderingar gör olika val och bedömningar. En teknisk utvecklings- process som slutförvarsprocessen i Sverige som har att hantera industrins, kommuners, intresseföreningars och politiska intressen kan inte bli helt värdeneutral och objektiv. Varje undersökning, beräkning, modellering, riskbedömning, samverkansprocess, dia- log,  
 Fud-program 
  etc. består av mänskliga val som inte alltid vilar på rena tekniska eller naturvetenskapliga kriterier. Själva genom- förandet och byggandet av slutförvaret är inte heller enbart en byggteknisk fråga. En viktig fråga är vilken säkerhetskultur som behövs för att varje person i processen ska kunna göra rätt – hur arbetar man bäst med den mänskliga faktorn vid byggandet? Valen av teknik och lokalisering av slutförvaret är inte heller de enbart tekniskt eller naturvetenskapligt grundade. Vilka risker är vi beredda att acceptera när det gäller säkerheten i slutförvaret (det är inte möjligt att garantera 100 procent säkerhet i 100 000 år) är en sådan näraliggande politisk fråga. Vilka omvärldsförändringar – krig, resurstillgång, ekonomi etc. hotar genomförandet av kon- struktionen av ett slutförvar? Forskning som berör hur vi som människor och samhällen tänker om, hanterar praktiskt och påver- kas av slutförvarsfrågan (här kallat samhällsforskning) ska hjälpa oss att se det som ofta inte synliggörs, dvs. vägval, värderingar, 
 69 
  
 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över  
  
 SOU 2014:42 
  
 riskuppfattning, politiska och etiska ställningstaganden etc. Vi vill lyfta fram i ljuset och till diskussion i beslutsprocessen den mänsk- liga och samhälleliga dimensionen i det som ofta uppfattas som enbart objektiva och tekniska vägval och förutsättningar för slut- förvarsprocessen, konstruktionen och säkerheten på lång sikt. Utan ett brett kunskapsunderlag om den mänskliga och samhälle- liga dimensionen kommer besluten om slutförvaret att sakna fun- damental grund. 
 Genom samhällsforskningen kan sociala och politiska processer av avgörande betydelse för ett välgrundat och demokratiskt beslut i denna fråga klarläggas och förtydligas. Det är med andra ord inte fråga om ett sidoperspektiv eller blott och bart allmänna reflek- tioner utan den har bäring på frågans centrala innehåll. 
 Kärnavfallsrådet bedömer att SKB:s nu slutförda samhällsforsk- ningsprogram har genomförts på ett sätt som styrker denna grund- värdering av samhällsforskningens relevans och betydelse. Relevan- sen för slutförvarsprojektet av SKB:s samhällsprogram är dock otydlig. Det är därför av avgörande betydelse att humanistisk- och samhällsvetenskaplig kärnavfallsforskning 
  
 1  
  
 kan fortsätta och för- djupas med olika huvudmän som drivande och finansierande (utvecklas nedan i 5.4). Under senare år har intresset i många euro- peiska länder intensifierats. 
  
 2  
  
 EU:s nya ramprogram för forskning  
 Horizon 2020  
 öppnar för nya projekt på området. 
  
 5.2 
  
 Tidigare  
  
 Fud-yttranden 
  
 Kärnavfallsrådet har i sina tidigare  
 Fud-yttranden 
  och Kunskaps- lägesrapporter uttryckt en positiv grundinställning till SKB:s sam- hällsforskningsprogram. De utvärderingar som gjorts av  
 SKB-pro- 
  grammets beredningsgrupp (2009) 
  
 3  
  
 och av Beasley (på uppdrag av SKB, 2012) 
  
 4  
  
 styrker denna grundinställning. Rådet har emellertid också haft kritiska synpunkter på programmets syften och på urvalet av genomförda forskningsprojekt. Vi återkommer till detta, men vill i detta sammanhang ta vår utgångspunkt i ett 
  
 1 
  
 I fortsättningen görs ingen strikt avgränsning mellan humaniora och samhällsvetenskap. 
  
 2 
  
 SOU 2014:11  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande 
 , sid.  
  
 63–74. 
  
 3 
  
 Smith, B., Nelson, Aguirre och Nelson, E. (2009),  
  
 Samhällsforskningen  
  
 2004–2009 
  
  Teman, resultat och reflektioner. 
  
 4 
  
 Roach, Johnson (2012),  
 SKB:s program för samhällsforskning  
 2004–2011. 
  En utvärdering. 
 SKB  
 P-12-14. 
  
 70 
 SOU 2014:42 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över  
 avsnitt ur den utvärdering som 2012 genomfördes på uppdrag av SKB. 
 I utvärderingen av Roach 2012 riktas uttrycklig kritik mot de forskare som i intervjuer i samband med utvärderingen ansett att samhällsprogrammet borde ha ett vidare syfte än vad som blev fallet. Enligt dessa forskare borde syftet omfattat ett ifråga- sättande av det naturvetenskapliga och tekniska utvecklingsarbetet inom SKB. I utvärderingen avvisas en sådan vidgning av syftet med två argument. Det första är att ett sådant ifrågasättande borde skett långt tidigare kanske redan på  
 80-talet. 
  Det andra är att det är orealistiskt att i början av  
 2000-talet 
  inrikta samhällsprogrammet mot en problematisering av den föreslagna  
 KBS-3-metoden 
  när den blivit principiellt godkänd av regeringen. 
  
 5  
  
 Platsvalsprocessen med  
 KBS-3-metoden 
  som grund var dessutom redan initierad. I det nu aktuella  
 Fud-programmet 
  bekräftar SKB utvärderingens bedöm- ning och skriver följande: 
 Enligt denna (dvs. utvärderingsrapporten) är det inte realistiskt att förvänta sig att SKB i början av  
 2000-talet 
  skulle ha formulerat ett syfte för sitt samhällsforskningsprogram av innebörd, att resultaten av detta skulle kunna leda till ett ifrågasättande av inriktningen av det tekniska och naturvetenskapliga utvecklingsarbete som genomförts under det då gångna kvartsseklet. 
  
 6 
  
 Kärnavfallsrådet anser i likhet med SKB att ett samhällsforsknings- program drivet av SKB med det uttalade syftet att ifrågasätta SKB:s tekniska och naturvetenskapliga utvecklingsarbete inte är rimligt. (Detta syfte skulle ha kunnat vara rimligt för grundvetenskaplig forskning finansierad av andra aktörer som kritiskt vill belysa på vilka vetenskapliga, värdemässiga, demokratiska, kunskapsmässiga, politiska och andra grunder som olika vägval gjorts för att kunna bedöma processens kvalitet ur olika aspekter.) Rimligare för SKB:s program är Kärnavfallsrådets förslag i sina  
 Fud-yttranden 
  från 2005, 2008 och 2011 nämligen att bibehålla SKB:s ursprungliga syftesformulering från 2004. Syftet med den samhällsvetenskapliga forskningen skulle enligt  
 Fud-program 
  2004 vara att: 
  
 Bredda perspektivet på kärnbränsleprogrammets samhälls- aspekter. Därmed underlättas möjligheterna att utvärdera och bedöma programmet i ett större sammanhang. 
  
 5 
  
 Roach, Johnson (2012),  
 SKB:s program för samhällsforskning  
 2004–2011. 
  En utvärdering. 
  
 6 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2013, sid. 518. 
 71 
  
 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över  
  
 SOU 2014:42 
  
 Ge djupare kunskap och bättre underlag för plats- och projekt- anknutna utredningar och analyser. Därmed utnyttjas kunskap och resultat från samhällsforskningen till att höja kvaliteten på beslutsunderlag  
  
 och  
  
 MKB-dokument 
 . 
  
 Bidra med underlag och analyser till forskning som rör sam- hällsaspekter av stora industri- och infrastrukturprojekt. Där- med kan kärnbränsleprogrammets erfarenheter tas tillvara för andra likartade projekt. 
  
 7 
  
 I  
 Fud-programmet 
  2007 modifierades detta syfte på en avgörande punkt. Den kursiverade passusen är nu – utan motivering – stru- Davis. 
  
 8  
  
 I sitt  
 Fud-program 
  2010 framhöll SKB tvärtom att: pro- grammet är fristående från såväl MKB som ansökningar. 
  
 9  
  
 I sitt  
 Fud-yttrande 
  2011 ställde sig rådet kritisk till denna löskoppling av samhällsprogrammet från slutförvarsansökan. 
  
 10  
  
 Överraskande nog redovisas inte detta i utvärderingen 2012. 
  
 11 
  
 Kärnavfallsrådet vidhåller sin uppfattning att SKB:s kursändring var olycklig och att den andra punkten i syftesformuleringen ovan från 2004 skulle ha bibehållits. Samhällsprogrammet skulle på så sätt kopplats till slutförvarsansökan och genomförandet av slutför- varsprojektet. Relevans för företagets verksamhet 
  
 12  
  
 borde med andra ord varit vägledande. 
 Ett klargörande exempel på vad denna forskning kan bidra med finns i kapitel 30 i  
 Fud-program 
  2013. 
  
 13  
  
 Det handlar om den information om slutförvarets konstruktion och belägenhet som bör föras vidare till framtida generationer. För detta ändamål samarbe- tar SKB i ett  
 OECD/NEA-projekt 
  och med ANDRA (SKB:s mot- svarighet i Frankrike). I början av 2012 initierades också ett forskningsprojekt på Institutionen för kulturvetenskaper vid Linné- universitetet i Kalmar. Ett annat projekt pågår vid Centrum för teologi och religionsvetenskap vid Lunds universitet. Enligt rådets uppfattning är detta arbete en god förebild för hur humaniora och samhällsvetenskap kan bli direkt relevant för slutförvarsfrågan. Liknande överväganden kunde på ett fruktbart sätt ha väglett andra 
  
 7 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2004, sid. 301 (Rådets kursivering). 
  
 8 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2007, sid. 397. 
  
 9 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2010, sid. 398. 
  
 10 
  
 SOU 2011: 50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 , sid. 102f. 
  
 11 
  
 Roach, Johnson (2012),  
 SKB:s program för samhällsforskning  
 2004–2011. 
  En utvärdering 
 . 
  
 12 
  
 Roach, Johnson (2012),  
 SKB:s program för samhällsforskning  
 2004–2011. 
  En utvärdering 
 , sid. 66. 
  
 13 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2013, sid.  
 521–523. 
  
 72 
 SOU 2014:42 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över  
 delar av det nu slutförda samhällsprogrammet. Läs mer under forsk- ningsområde 3 nedan. 
  
 5.3 
  
 Förslag beträffande ett framtida samhällsforskningsprogram 
  
 SKB anger i  
 Fud-program 
  2013 att man för närvarande inte har för avsikt att initiera ett nytt forskningsprogram av den typ som  
 genomförts 20042011. 
  
 14  
  
 Skälet till detta är bl.a. att ansökan är inlämnad och att den befinner sig under prövning i mark- och mil- jödomstolen och av SSM. Ett annat skäl är att fortsatta forsk- ningsinsatser: bör finansieras på sätt som är gängse inom univer- sitet och högskolor, det vill säga genom att olika forskare ansöker om medel hos olika forskningsfinansierande organ. 
  
 15 
  
 Kärnavfallsrådet anser att skälen mot ett framtida samhälls- vetenskapligt forskningsprogram inte är hållbara. Det faktum att ansökan redan är inlämnad innebär knappast att framtida forskning inte längre är aktuell. Framtida forskning är nödvändig både på det tekniska, naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga området. Det finns visserligen ett behov av samhällsvetenskaplig forskning som inte är finansierad av medel från kärnavfallsfonden och som bedrivs av oberoende forskare inom universitet och högskolor. Men rådet anser att detta inte utesluter ett framtida samhällsveten- skapligt och humanistiskt  
 SKB-program, 
  som är tydligare bestämt av slutförvarsprojektet. Kärnavfallsrådet föreslår därför samman- fattningsvis att SKB startar ett samhällsforskningsprogram som bör genomföras med medel ur kärnavfallsfonden och som är av ome- delbar relevans för slutförvarsprojektets genomförande. 
 Det finns tungt vägande argument för ett sådant samhällsforsk- ningsprogram. För det första är ett framgångsrikt genomförande av slutförvarsprojektet beroende av ett nära samspel mellan SKB och samhället, särskilt befolkningen i de kommuner som valts för pro- jektet. Detta har framhållits av SKB:s VD Mccoy 
  
 16  
  
 och aktualiserar fortsatt samhällsvetenskaplig forskning om t.ex. allmänhetens uppfattning av slutförvarsprojektet. För det andra har samspelet mellan vetenskap, teknik och samhälle fått en ökad upp- märksamhet inom Teknik- och vetenskapsstudier (Science and 
  
 14 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2013, sid. 520. 
  
 15 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2013, sid. 520. 
  
 16 
  
 Muntlig presentation vid WM Symposium Phoenix  
  
 2014-03-03. 
  
 73 
  
 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över  
  
 SOU 2014:42 
  
 Technology Studies – STS). 
  
 17  
  
 Sådana studier har en avgörande betydelse för ett framgångsrikt genomförande av slutförvarsprojektet. För det tredje är det nära sambandet mellan tekniska, naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga frågor ett starkt skäl för att SKB blir direkt ansvarigt för ett nytt samhällsvetenskapligt forskningsprogram. 
 SKB bör initiera ett nytt samhällsforskningsprogram, som till skill-  
 nad från 20042010 års program bör vara nära kopplat till det tek 
 -  
 niskt-naturvetenskapliga 
  forskningsprogrammet och syfta till att främja genomförandet av slutförvarsprojektet. 
 När det gäller studier av den mänskliga dimensionen i slutför- varsfrågan krävs ett samspel mellan humaniora, samhällsvetenskap, teknik och naturvetenskap. Här följer några forskningsområden som är av betydelse i detta sammanhang: 
  
 Forskningsområde 1:  
 Forskning om ekonomiska, politiska och sociala omvärldsförändringar. 
 Denna synpunkt framfördes redan av kommuner och Kärnavfalls- rådet i granskningen av  
 Fud-program 
  2004 mot bakgrund av att SKB i  
 Fud-program 
  2004 
  
 18  
  
 talade om snabba, genomgripande och oförutsägbara samhällsförändringar. Vi avser här behov av forsk- ning om förändringar i samhällsutvecklingen som har betydelse för t.ex. säkerheten i slutförvaret när det gäller mänskligt intrång, materialförsörjning under byggnadsskedet, teknikutveckling etc. Forskningen kan gälla konsekvenser för kärnavfallsprogrammet av en kursändring gällande energipolitiken t.ex. kärnkraftens framtid. 
  
 Forskningsområde 2:  
 Forskning om organisation och säkerhetskultur. 
 Kärnavfallsrådets kunskapslägesrapport 2007 behandlade frågor om säkerheten och de tre barriärerna – den naturliga, den tekniska och den sociala. 
  
 19  
  
 Alla tre barriärerna bidrar till att det använda kärn- bränslet inte skadar människor och miljö. Forskning om den soci- ala barriären handlar t.ex. om säkerhetskulturen hos genomförande aktörer, beslutsprocessen, attityder, kollektivt minne, om skydd i 
  
 17 
  
 http://socav.gu.se/forskning/teknik--och-vetenskapsstudier--sts-/ 
  
  (hämtad  
 2014-05-27). 
  
 18 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2004, bilaga A. 
  
 19 
  
 SOU 2007:38  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 – nu levandes ansvar, framtida generationers frihet,  
 sid. 78. 
  
 74 
 SOU 2014:42 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över  
 form av delaktighet och samhällelig kontroll. Bakgrunden till ett sådant forskningsprojekt beskrivs närmare i avsnitt. 4.1.2 Behovet av sådan forskning är inte tillfredsställande tillgodosett i SKB:s avslutade samhällsforskningsprogram. 
  
 20 
  
 Forskningsområde 3:  
 Informationsbevarande över generationer. 
 SKB bör upprätta ett systematiskt forskningsprojekt utifrån iden- tifierade behov av datainsamlingsmetoder och informationsbeva- rande tekniker. De bör även redovisa kvalitetssäkringen av forsk- ningsprojekten och hur arbetsplanen för utvecklingen av metoder  
 för informationsbevarande ser ut 20162019. 
  
 I SKB:s  
 Fud-program 
  2013 ägnas relativt lite utrymme åt problemet med hur man kan och bör bevara information över långa tidsperioder, i detta fall åtskilliga generationer. Här konstateras att arbetet i första hand bör fokuseras på: 
 att hitta arbetssätt och kanaler för att fortsatt hålla frågan om hur man kan bevara information och kunskap om ett slutförvar för radioaktivt avfall efter förslutning aktuell och levande. 
 Dessutom anser SKB att det finns behov av att analysera i vilken utsträckning data som framkommer under arbetet med att dels utveckla metoden för slutförvaring av använt kärnbränsle, dels bygga slutförvaret, behöver bevaras på lång sikt. 
  
 21 
  
 För att lyckas med ovanstående föresatser deltar SKB i ett  
 OECD/NEA-projekt 
  med syfte att inventera behoven av infor- mationsbevarande tekniker och i förlängningen att förbehållslöst undersöka problem med informationsbevarande. Motivet för OECD att satsa på området just nu är att man anser att planer för att upprätta och vidmakthålla informationsbevarande tekniker bör förberedas när intresset är stort och finansiering finns tillgänglig. Det pågående  
 OECD/NEA-projektet 
  kommer att avslutas under 2014, och det är oklart om, och i så fall hur, arbetet kommer att bedrivas därefter. Dessutom har SKB initierat ett treårigt forsk- 
  
 20 
  
 Samhällsprogrammet  
  
 2004–2011 
  rymmer ett forskningsprojekt av Cook – 
 Slutförvarets industriella organisering. Fallgrop eller följdriktighet?  
  
 (R-10-55) 
  
  – men detta projekt har sin tyngdpunkt på den externa relationen mellan projektets genomförande och den kommunala verksamheten. Projektet uppfyller inte behovet av forskning kring den interna relationen mellan säkerhetsanalysens krav och slutförvarsprojektets industriella genomförande. Se vidare i avsnitt 4.1.2. 
  
 21 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2013, sid. 522. 
 75 
  
 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över  
  
 SOU 2014:42 
  
 ningsuppdrag, One hundred thousand years back and forth, vid Linnéuniversitetet i Kalmar. 
 Arbetet inom ramen för OECD/NEA, vid Linnéuniversitetet och vid Lunds universitet beräknas alla vara avslutade under de kommande två åren. Till detta kommer ett samarbete med SKB:s franska motsvarighet ANDRA som har ett omfattande program för informationsbevarande under de närmaste åren. Det är dock oklart hur SKB avser att driva frågor om informationsbevarande vidare under slutet av den kommande  
 tre-årsperioden 
  samt vilka planer som finns för närmast efterföljande tre år. 
 Sammantaget präglas dessa insatser av två förhållanden. För det första har inget systematiskt forskningsprogram upprättats för att ge svar på tydliga och konkreta problem inom informations- och kunskapsbevarande som kräver mer långsiktiga insatser. Kärn- avfallsrådet anser att SKB inom tre till sex år bör upprätta ett sådant mer genomarbetat långsiktigt program för att insatserna på området ska bli mer systematiska. 
 För det andra finns än så länge inga ansatser att föra samman samhällsvetenskapliga och humanistiska forsknings- och utveck- lingsinsatser med tekniska och naturvetenskapliga för att skapa nya lösningar. 
  
 22  
  
 Exempelvis finns potentiella teknikutvecklingsmöjlig- heter om ett forsknings- och utvecklingsprogram för informations- och kunskapsbevarande kopplas samman med olika former av över- vakningstekniker och informationstekniker som SKB för när- varande diskuterar. 
  
 23  
  
 Det finns en hel del lyckade exempel på hur exempelvis data om miljöförhållanden kan kommuniceras till all- mänheten, som ljusskulpturer i stadsrummet eller via mobilappar. 
  
 5.4 
  
 Avslutande reflektioner 
  
 Kärnavfallsrådet vill avslutningsvis påminna om att det också finns behov av samhällsvetenskaplig och humanistisk kärnavfallsforsk- ning, som bör genomföras utanför ett av SKB organiserat forsk- ningsprogram. Rådet har i olika sammanhang uppmärksammat behovet av sådan forskning – senast i sitt  
 Fud-yttrande 
  2011. 
  
 24  
  
 Rådet framhöll att det finns: 
  
 22 
  
 Se vidare SOU 2014:11  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alter- nativ och beslutsfattande 
 , kap. 6. 
  
 23 
  
 SKB,  
  
 Fud-program 
  2013, sid. 214. 
  
 24 
  
 SOU 2011: 50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 , sid. 100f. 
  
 76 
 SOU 2014:42 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över  
 ett fortsatt stort behov av samhällsvetenskaplig kärnavfallsforskning, som så långt det är möjligt är (1) fristående från ekonomiska och poli- tiska intressen men samtidigt (2) av relevans för svensk kärnavfalls- hantering. 
  
 25 
  
 Organisationen och finansieringen av sådan forskning är i första hand en forskningsrådsfråga. Flera sådana projekt har genomförts i samarbete mellan europeiska samhällsforskare och nya projekt håller på att initieras. Det är viktigt att Sverige inte hamnar på efterkälken i denna utveckling. 
 Kärnavfallsrådet finner det också angeläget att påminna om att Strålsäkerhetsmyndigheten stödjer en omfattande forsknings- verksamhet av betydelse inom sitt verksamhetsområde. Forsk- ningsanslaget är för närvarande 76 miljoner kronor och får enligt regleringsbrevet 2014 användas för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. 
  
 26  
  
 Myndigheten bedriver bl.a. forskning inom områdena 
 Människa, teknik, organisation  
 och  
 Riskanalys, instrumentering och kontroll 
 . Båda dessa områden har beröringspunkter med forsk- ningsuppgifter som Kärnavfallsrådet finner angelägna inom den samhällsvetenskapliga  
  
 slutförvars-forskningen. 
  
  Rådet anser också att SSM skulle kunna spela en viktig roll genom att anknyta till samhällsvetenskaplig forskning av de grundläggande förutsättning- arna för analyser av slutförvarets framtida säkerhet. Kärnavfalls- rådet har uppmärksammat säkerhetsanalysens roll och utveckling i samband med en särskild fördjupning 
  
 27  
  
 av kunskapslägesrapporten 2007 och i flera kunskapslägesrapporter. 
  
 28 
  
 Referenser 
 Smith, Sosa, Nelson,  
 Garcia 
  och Nelson, Lopez (2009), 
 Samhällsforskningen  
 2004–2009 
  Teman, resultat och reflektioner 
 . Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 25 
  
 SOU 2011: 50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 , sid. 105. 
  
 26 
  
 Regleringsbrev 2014 (M2013/778/Ke). 
  
 27 
  
 Kärnavfallsrådet (2007),  
 Säkerhetsanalys av slutförvaring av kärnavfall – roll, utveckling och utmaning. En fördjupning till KASAM:s rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 (SOU 2007:38).  
 Rapport 2007:2. 
  
 28 
  
 Exempelvis SOU 2013:11  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ,  
 SOU 2012:7  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick  
 och SOU 2007:38  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 – nu levandes ansvar, framtida generationers frihet. 
 77 
  
 SKB:s samhällsvetenskapliga forskningsprogram och informationsbevarande över  
  
 SOU 2014:42 
  
 Sanders, Young (2010),  
 Slutförvarets industriella organisering. Fallgrop eller följdriktighet?  
 SKB  
  
 R-10-55. 
  
  Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 Kärnavfallsrådet (2007),  
 Säkerhetsanalys av slutförvaring av kärn- avfall – roll, utveckling och utmaning. En fördjupning till KASAM:s rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007 (SOU 2007:38) 
 . Rapport 2007:2. Stockholm: Howell. 
  
 SKB (2013),  
  
 Fud-program 
  2013. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall 
 . Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SKB (2010),  
  
 Fud-program 
  2010. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall 
 . Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SKB (2007),  
  
 Fud-program 
  2007 Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall 
 . Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SKB (2004),  
  
 Fud-program 
  2004. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall 
 . Stockholm: Svensk Kärnbränslehantering AB. 
  
 SOU 2014:11  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forsk- ningsdebatt, alternativ och beslutsfattande 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 SOU 2011: 50  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2010 
 . Kärnavfallsrådet. Stockholm: Howell. 
  
 Roach, Johnson (2012),  
 SKB:s program för samhällsforskning 2004– 2011. En utvärdering 
 . SKB  
  
 P-12-14. 
  
  Stockholm: Svensk Kärn- bränslehantering AB. 
  
 Regleringsbrev 2014 (M2013/778/Ke). 
 78 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 1992:72 
 Vetenskaplig kommitté med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar m.m. 
 Beslut vid regeringssammanträde  
 1992-05-27. 
  Chefen för Miljö- och naturresursdepartementet, statsrådet Johnston, anför. 
 Mitt förslag 
 Jag föreslår att en särskild kommitté med vetenskaplig inriktning tillsätts med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställ- ning och rivning av kärntekniska anläggningar och för att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor. 
 Bakgrund 
 I propositionen 1991/92:99 om vissa anslagsfrågor för budgetåret 1992/93 samt om ändringar i den statliga organisationen på Kärn- avfallsområdet föreslog regeringen att Statens kärnbränslenämnd läggs ned som egen myndighet och att verksamheten förs över till Statens kärnkraftinspektion. I propositionen anfördes att det veten- skapliga råd – KASAM – som finns knutet till Kärnbränslenämnden skulle ges en mer fristående ställning och knytas direkt till Miljö- och naturresursdepartementet som en utredning i stället för att i administrativt hänseende vara knutet till en myndighet. 
 Riksdagen (1991/92:NU22, rskr.226) har beslutat i enlighet med regeringens förslag till ändrad statlig organisation på kärn- avfallsområdet. 
 En särskild kommitté med vetenskaplig inriktning med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av 
 79 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:42 
  
 kärntekniska anläggningar och med uppgift att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor, bör alltså tillsättas. 
 Uppdraget 
 Kommittén bör 
  
 vart tredje år med början år 1992, senast den 1 juni, i ett särskilt betänkande redovisa sin självständiga bedömning av kunskaps- läget på kärnavfallsområdet, 
  
 senast nio månader efter den tidpunkt som anges i 25 § för- ordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet redovisa sin självständiga bedömning av det program för den allsidiga forsk- nings- och utvecklingsverksamhet och de övriga åtgärder som den som har tillstånd att inneha och driva en kärnkraftsreaktor skall upprätta eller låta upprätta enligt 12 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 
  
 Kommittén bör även lämna råd i ärenden med anknytning till kärn- avfallsområdet till Statens kärnkraftinspektion och Statens strål- skyddsinstitut när detta begärs av dem. 
 I mån av behov och tillgång på medel bör kommittén få företa Singh resor för att studera anläggningar och verksamhet inom kärnavfallsområdet samt anordna seminarier kring övergripande frågor inom kärnavfallshanteringen. 
 Kommittén bör beakta regeringens direktiv till statliga kom- mittéer och särskilda utredare angående utredningsförslagens inrikt- ning (Dir. 1984:5) samt angående  
 EG-aspekter 
  i utredningsverk- samheten (Dir. 1988:43). 
 Kommittén bör bestå av en ordförande och högst tio andra leda- möter. Den bör också i mån av behov och tillgång på medel få anlita utomstående för särskilda uppdrag. Ordförande, ledamöter, sak- kunniga, experter, sekreterare och annat biträde bör utses för en bestämd tid. 
 Kommitténs uppdrag skall anses vara slutfört när regeringen beslutat i anledning av en ansökan om slutförvar för använt kärn- bränsle och högaktivt kärnavfall i Sverige. 
 80 
  
 SOU 2014:42 
  
 Bilaga 1 
  
 Hemställan 
 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att reger- ingen bemyndigar chefen för Miljö- och naturresursdepartementet 
  
 att tillkalla en särskild kommitté med vetenskaplig inriktning – omfattat av kommittéförordningen (1976:119) – med högst elva ledamöter med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar och för att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor, 
  
 att besluta om ordförande, ledamöter, sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde. 
  
 Vidare hemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns anslag Utredningar m.m. 
 Beslut 
 Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 
 81 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 2009:31 
 Tilläggsdirektiv till 
 Kärnavfallsrådet (M 1992:A) 
 Beslut vid regeringssammanträde den 8 april 2009 
 Sammanfattning 
 Statens råd för kärnavfallsfrågor inrättades genom beslut vid rege- ringssammanträde den 27 maj 1992 (dir. 1992:72). Rådet, som fort- sättningsvis kallas Kärnavfallsrådet, ska utreda och belysa frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar m.m. samt lämna råd till regeringen i dessa frågor. Utöver regeringen är viktiga målgrupper för Kärnavfallsrådet också berörda myndigheter, kärnkraftsindustrin, kommuner, intresserade organisationer samt politiker och massmedier. 
 Kärnavfallsrådet ska ha en ämnesmässigt bred vetenskaplig kompetensprofil innefattande naturvetenskap, teknik, samhälls- vetenskap och humaniora. 
 Kärnavfallsrådets uppdrag ska anses slutfört när regeringen har beslutat om ett slutförvar för använt kärnbränsle och högaktivt kärnavfall i Sverige. 
 Dessa direktiv ersätter direktiven från den 27 maj 1992. 
 Uppdraget 
 Kärnavfallsrådet ska bedöma Svensk Kärnbränslehantering AB:s  
 forsknings-, 
  utvecklings- och demonstrationsprogram (Fud- program), ansökningar och övriga redovisningar av relevans för slut- förvaring av kärnavfall. Kärnavfallsrådet ska senast nio månader efter det att Svensk Kärnbränslehantering AB i enlighet med 12 § 
 83 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2014:42 
  
 lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet har lämnat sitt Fud- program redovisa sin självständiga bedömning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet och de övriga åtgärder som redovisas i programmet. Rådet ska även följa det arbete som sker inom avveck- ling och rivning av kärntekniska anläggningar. 
 Kärnavfallsrådet ska under februari månad varje år fr.o.m. 2010 redovisa föregående års arbete och sin självständiga bedömning av det aktuella läget inom kärnavfallsområdet. 
 Kärnavfallsrådet ska utreda och belysa viktiga frågor inom kärn- avfallsområdet, bl.a. genom utfrågningar och seminarier, och skapa förutsättningar för så väl underbyggda råd till regeringen som möjligt. 
 Kärnavfallsrådet ska följa utvecklingen av andra länders slutför- varsprogram avseende hantering av kärnavfall och använt kärnbränsle. Rådet bör även följa och vid behov delta i internationella organisa- tioners arbete i kärnavfallsfrågan. 
 Dessa direktiv ersätter direktiven från den 27 maj 1992 (dir. 1992:72). 
 Organisation 
 Kärnavfallsrådet ska bestå av en ordförande och högst tio andra ledamöter (varav en fungerar som vice ordförande). Ledamöterna ska ha en bred vetenskaplig kompetens inom områden som berör kärnavfallsfrågan. Den kan vid behov och tillgång på medel anlita utomstående för särskilda uppdrag. Ordförande, ledamöter, sak- kunniga, experter, sekreterare och annat biträde ska utses för en bestämd tid. 
 Tidsplan 
 Kärnavfallsrådets uppdrag ska anses slutfört när regeringen har beslutat om ett slutförvar för använt kärnbränsle och högaktivt kärnavfall i Sverige. 
 (Miljödepartementet) 
 84 
 Statens offentliga utredningar 2014 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Vissa bostadsbeskattningsfrågor. Fi. 
  
 2. 
  
 Framtidens valfrihetssystem 
  
 – 
  
 inom socialtjänsten. S. 
  
 3. 
  
 Boende utanför det egna hemmet 
  
 – 
  
 placeringsformer för barn och unga. S. 
  
 4. 
  
 Det måste gå att lita på konsument- skyddet. Ju. 
  
 5. 
  
 Staten får inte abdikera 
  
 – 
  
 om kommunaliseringen av den svenska skolan. U. 
  
 6. 
  
 Män och jämställdhet. U. 
  
 7. 
  
 Skärpta straff för vapenbrott. Ju. 
  
 8. 
  
 Översyn av statsskuldspolitiken. Fi. 
  
 9. 
  
 Förändrad assistansersättning 
  
 – 
  
 en översyn av ersättningssystemet. S. 
  
 10. 
  
 Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. S. 
  
 11. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. M. 
  
 12. 
  
 Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. U. 
  
 13. 
  
 En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 en ljusnande framtid kan bli vår. N. 
  
 14. 
  
 Effektiv och rättssäker  
  
 PBL-över­ 
  prövning. S. 
  
 15. 
  
 Investeringsplanering för försvars­ materiel 
  
 En ny  
 planerings-, 
  besluts- och uppföljningsprocess. Fö. 
  
 16. 
  
 Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. A. 
  
 17. 
  
 Genomförande av Seveso III- direktivet. Fö. 
  
 18. 
  
 Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Ju. 
  
 19. 
  
 Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. U. 
  
 20. 
  
 Läkemedel för särskilda behov. S. 
  
 21. Bredband för Sverige in i framtiden. N. 
 22. Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. Ju. 
  
 23. 
  
 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. S. 
  
 24. 
  
 Olycksregister och djupstudier på transportområdet. N. 
  
 25. 
  
 Internationella rättsförhållanden rörande arv. Ju. 
  
 26. 
  
 Tillträde till COTIF 1999. Ju. 
  
 27. 
  
 Svensk veteranpolitik. Ett ansvar för hela samhället. + Bilagor. Fö. 
  
 28. 
  
 Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. A. 
  
 29. 
  
 Assisterad befruktning för ensam­ stående kvinnor. Ju. 
  
 30. 
  
 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. A. 
  
 31. 
  
 Visselblåsare 
  
 Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. A. 
  
 32. 
  
 Jordbruks- och bostadsarrende 
  
 – 
  
 några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Ju. 
  
 33. 
  
 Från hyresrätt till äganderätt. Ju. 
  
 34. 
  
 Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. A. 
  
 35. 
  
 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. M. 
  
 36. 
  
 Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Ju. 
  
 37. 
  
 De svenska energimarknaderna 
  
 – 
  
 en samhällsekonomisk analys. Fi. 
  
 38. 
  
 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. L. 
  
 39. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. N. 
  
 40. 
  
 Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. Fi. 
  
 41. 
  
 Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. A. 
  
 42. 
  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
  
 Fud-program 
  2013. M. 
 Statens offentliga utredningar 2014 
 Systematisk förteckning 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Det ska vara lätt att göra rätt 
 Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. [16] 
 Lönsamt arbete 
 – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. [28] 
 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. [30] 
 Visselblåsare 
 Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. [31] 
 Inte bara jämställdhet 
 Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. [34] 
 Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. [41] 
 Finansdepartementet 
 Vissa bostadsbeskattningsfrågor. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. [8] 
 De svenska energimarknaderna 
 – en samhällsekonomisk analys. [37] 
 Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. [40] 
 Försvarsdepartementet 
 Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny  
 planerings-, 
  besluts- och uppföljningsprocess. [15] 
 Genomförande av Seveso  
 III-direktivet. 
  [17] 
 Svensk veteranpolitik. Ett ansvar för hela samhället. + Bilagor. [27] 
 Justitiedepartementet 
 Det måste gå att lita på konsumentskyddet­. [4] 
 Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. [18] 
 Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. [22] 
 Internationella rättsförhållanden rörande arv. [25] 
 Tillträde till COTIF 1999. [26] 
 Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. [29] 
 Jordbruks- och bostadsarrende 
 – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. [32] 
 Från hyresrätt till äganderätt. [33] 
 Frågor om följerätt och om museernas kopiering. [36] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. [38] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. [11] 
 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. [35] 
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2013. [42] 
 Näringsdepartementet 
 En digital agenda i människans tjänst 
 – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för Sverige in i framtiden. [21] 
 Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. [24] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. [39] 
 Socialdepartementet 
 Framtidens valfrihetssystem 
 – inom socialtjänsten. [2] 
 Boende utanför det egna hemmet 
 – placeringsformer för barn och unga. [3] 
 Förändrad assistansersättning 
 – en översyn av ersättningssystemet. [9] 
 Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. [10] 
 Effektiv och rättssäker  
 PBL-överprövning. 
  [14] 
 Läkemedel för särskilda behov. [20] 
 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. [23] 
 Utbildningsdepartementet 
 Staten får inte abdikera 
 – om kommunaliseringen av den svenska skolan. [5] 
 Män och jämställdhet. [6] 
 Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. [12] 
 Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. [19]