Ersättning för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av luftburen ambulanssjukvård 
 Delbetänkande av Utredningen för översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k dold mervärdesskatt 
 Stockholm 2014 
 SOU 2014:78 
 SOU och Ds kan köpas från Stevens kundtjänst. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst, 106 47 Stockholm 
 Ordertelefon:  
 08-598 191 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se 
 Webbplats: fritzes.se 
 För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Stevens Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Svara på remiss – hur och varför. 
 Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad  
 2009-05-02) 
  
 En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på regeringen.se/remiss. 
 Layout: Kommittéservice, Regeringskansliet. 
 Omslag: Garner. 
 Tryck: Garner, Stockholm 2014. 
 ISBN  
 978-91-38-24197-4 
  
 ISSN  
  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Ardalan Shekarabi 
 Regeringen beslutade den 27 mars 2014 att uppdra åt en särskild utredare att se över den ersättning som kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund får för s.k. dold mer- värdesskatt vid upphandling av eller bidragsgivning till verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg, utbildning och vid hyra av lokaler för vissa boendeformer. Samma dag beslutades att vissa frågor som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphand- ling av ambulansflygverksamhet skulle redovisas senast den 15 sep- tember 2014. Genom beslut den 19 juni 2014 förlängdes tiden för detta deluppdrag till den 1 december 2014. Den 15 april 2014 för- ordnades kammarrättsrådet tillika vice ordföranden Rodriguez Hogendoorn som särskild utredare. 
 Som experter i utredningen från och med den 26 maj 2014 för- ordnades departementssekreteraren Snyder, ämnesrådet Rivera, departementssekreteraren James, kansli- rådet Watson, skatteexperten Gilmore, enhets- chefen Ward, docenten Hutchinson, mervärdesskatte- experten Johnson och rättsakkunniga Chung. 
 Som utredningens sekreterare anställdes departementssekre- teraren Bowen den 26 maj 2014 och justitiesekreteraren Malone den 1 augusti 2014. 
 Utredningen överlämnar nu sitt delbetänkande, Ersättning för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av luftburen ambulans- sjukvård. 
 Stockholm i november 2014 
 Rodriguez Hogendoorn 
 /Annica Gulliksson 
 Raisa Svensson 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 7 
  
 1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 11 
  
 1.1 
  
 Bakgrund .................................................................................. 
  
 11 
  
 1.2 
  
 Utredningens uppdrag............................................................. 
  
 13 
  
 1.3 
  
 Luftburen ambulanssjukvård................................................... 
  
 14 
  
 1.4 
  
 Förutsättningar för utredningens arbete ................................ 
  
 15 
  
 1.4.1 
  
 Gränsdragning............................................................... 
  
 15 
  
 1.4.2 
  
 Terminologi................................................................... 
  
 17 
  
 1.5 
  
 Uppdragets avgränsning .......................................................... 
  
 17 
  
 1.6 
  
 Betänkandets disposition......................................................... 
  
 18 
  
 2 
  
 Luftburen ambulanssjukvård ....................................... 
  
 19 
  
 2.1 
  
 Allmänt om luftburen ambulanssjukvård............................... 
  
 19 
  
 2.2 
  
 Aktörer som bedriver luftburen ambulanssjukvård............... 
  
 20 
  
 3 
  
 Beräkningar och resultat ............................................. 
  
 25 
  
 3.1 
  
 Tillgänglig statistik................................................................... 
  
 25 
  
 3.2 
  
 Beräkning av ingående skatt .................................................... 
  
 27 
  
 3.3 
  
 Redovisning av resultat............................................................ 
  
 28 
  
 3.3.1 Beräknad andel ingående skatt för Värmlands 
  
 läns landsting................................................................. 
  
 29 
  
 3.3.2 Beräknad andel ingående skatt vid Stockholms 
  
 läns landstings upphandling ......................................... 
  
 29 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2014:78 
  
 3.3.3 Beräknad andel ingående skatt vid övriga 
  
 landstings upphandlingar ............................................. 
  
 30 
  
 3.4 
  
 Diskussion kring resultat ........................................................ 
  
 31 
  
 4 
  
 Överväganden............................................................. 
  
 35 
  
 4.1 
  
 Utredningens uppdrag ............................................................ 
  
 35 
  
 4.2 
  
 Luftburen ambulanssjukvård .................................................. 
  
 37 
  
 4.3 
  
 Slutsatser .................................................................................. 
  
 38 
  
 5 
  
 Konsekvensanalys....................................................... 
  
 41 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2014:48........................................... 
  
 43 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv 2014:93........................................... 
  
 51 
  
 6 
 Sammanfattning 
 Utredningsuppdraget 
 Utredningens uppdrag är att se över den ersättning som kommuner och landsting får för dold mervärdesskatt vid upphandling av eller vid bidragsgivning till verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg, utbildning och vid hyra av lokaler för vissa boendeformer i enlighet med bestämmelserna i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund, förkortad LEMK. Ersättningen utgörs av en schablon och uppgår som huvudregel till 6 procent av upphand- lingskostnaden eller bidragsbeloppet. 
 Utredningens uppdrag i den del som redovisas i detta betänkan- de är att undersöka den ingående skattens andel av den totala kost- naden inom verksamhet med ambulansflyg och att bedöma behovet av en särskild författningsreglering som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av sådan verksamhet. 
 Luftburen ambulanssjukvård 
 Den 1 januari 2014 trädde en ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, i kraft som innebär att undantaget i 3 kap. 21 § första stycket 3 ML begränsas till att omfatta sådana luftfartyg som ska användas av flygbolag som huvudsakligen be- driver internationell flygtrafik mot betalning. 
 1  
 Ändringen genom- fördes i syfte att anpassa ML till vad som gäller enligt Rådets direktiv (2006/112/EG) av den 28 november 2006 om ett gemen- samt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). 
 2  
 Före 
  
 1 
  
 SFS 2013:1105, prop. 2013/14:27. 
  
 2 
  
 EUT L 347, 11.12.2006, s. 1 (Celex 32006L0112). 
  
 7 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:78 
  
 ändringen omfattade undantaget från skatteplikt omsättning av luftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran, dvs. utan begränsningen avseende internationell flygtrafik. 
 I de fall luftfartygen används inom en från mervärdesskatteplikt undantagen verksamhet såsom sjukvård, är den genom lagänd- ringen tillkommande ingående skatt som belöper på inköp av luft- fartyg, tjänster avseende luftfartyg samt delar, tillbehör och ut- rustning inte avdragsgill. Sistnämnda situation kan uppkomma bl.a. för aktörer inom luftburen ambulanssjukvård. Det innebär att ytterligare dold mervärdesskatt i vissa fall ingår i priset när kom- muner och landsting upphandlar tjänster från privata utförare inom luftburen ambulanssjukvård. 
 Enligt hemställningar från Sveriges Kommuner och Landsting, flera landsting och Styrgruppen för luftburen ambulanssjukvård innebär ändringen i 3 kap. 21 § ML ökade kostnader vid upphandling i form av dold mervärdesskatt. Ersättningsnivån bör därför enligt hemställningarna höjas från nuvarande 6 procent till 15 procent. 
 Utredningens arbete 
 Utredningens kartläggning visar att de landsting som upphandlar luftburen ambulanssjukvård i dagsläget upphandlar från tre olika privata utförare. Ett landsting bedriver verksamhet i egen regi. 
 Under utredningens arbete har framkommit att landstingens upphandling från privata utförare inom luftburen ambulanssjuk- vård ser olika ut med avseende på vad som upphandlas. Det har också visat sig vara svårt att bedöma om samtliga upphandlade tjänster omfattas av undantaget från skatteplikt för sjukvård enligt 3 kap. 4 och 5 §§ ML. 
 Beräkningar och resultat 
 Vid beräkningen av mervärdesskattekostnadens andel av den totala kostnaden inom ambulanssjukvård, har en separat beräkning gjorts av den enda upphandling av verksamhet som avser såväl ambulans- flygtjänst som sjukvårdsbemanning samt inköp och underhåll av medicinsk utrustning vilken utifrån tillgänglig information kan antas helt omfattas av undantag från skatteplikt. Beräkningen visar 
 8 
  
 SOU 2014:78 
  
 Sammanfattning 
  
 att andelen ingående skatt för denna verksamhet, med hänsyn tagen till ändringen i 3 kap. 21 § ML per den 1 januari 2014, uppgår till 6 procent vilket således överensstämmer med nuvarande schablon- ersättning för dold mervärdesskatt. 
 För den luftburna ambulanssjukvård som bedrivs av ett lands- ting i egen regi beräknas andelen ingående skatt uppgå till 7 pro- cent med hänsyn tagen till ändringen i ML vilket således inte skiljer sig nämnvärt från nuvarande schablonersättning om 6 procent. 
 För övriga privata utförare inom den luftburna ambulanssjuk- vården har utredningen beräknat den ingående skattens andel utan att ta ställning till om den är att anse som dold eller avdragsgill. Med hänsyn tagen till ändringen i ML beräknas andelen ingående skatt uppgå till mellan 2 och 5 procentenheter över schablonersätt- ningen om 6 procent. 
 Överväganden 
 För de exempel som utredningen funnit på verksamhet med av- seende på luftburen ambulanssjukvård som kan antas helt falla inom undantag från skatteplikt, kan konstateras att schablonersätt- ningen om 6 procent av upphandlingskostnaden täcker in andelen ingående skatt vid upphandling och även motsvarar den ingående skattens andel av totala kostnader för att bedriva luftburen ambu- lanssjukvård i landstingets egen regi. 
 När det gäller övriga upphandlingar från privata utförare inom den luftburna ambulanssjukvården, som helt eller delvis bedriver från skatteplikt undantagen sjukvård, täcker inte schablonen på 6 procent lika väl in andelen ingående skatt. Detta beror framförallt på skillnader i avtalsstrukturen mellan landstingen och de privata utförarna och således på vilka tjänster som tillhandahålls. En juste- ring av schablonersättningen inom ramen för nuvarande system för samtliga verksamheter inom luftburen ambulanssjukvård skulle en- ligt utredningens uppfattning inte öka träffsäkerheten av gällande schablonersättning nämnvärt. 
 En ändrad schablon för luftburen ambulanssjukvård förutsätter också att definitionen av verksamheten luftburen ambulanssjuk- vård är tydlig och klar och kan avgränsas till att avse enbart från skatteplikt undantagen verksamhet. Detta har visat sig förenat 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2014:78 
  
 med svårigheter på grund av att upphandlingarna med avseende på ambulanssjukvård ser olika ut och i vissa fall kan antas innefatta tjänster som inte är undantagna från skatteplikt. 
 Mot denna bakgrund bedömer utredningen att det varken finns behov av eller är lämpligt att införa en särskild författningsreglering av ersättningsnivån för dold mervärdeskatt med avseende på verk- samhet inom luftburen ambulanssjukvård. 
 10 
 1 Inledning 
  
 1.1 
  
 Bakgrund 
  
 Skattereformen i början av  
 1990-talet 
  innebar bl.a. att basen för ut- tag av mervärdesskatt breddades avsevärt. Från skatteplikt undan- togs dock även fortsättningsvis t.ex. tillhandahållanden inom sjuk- vård, tandvård, social omsorg och utbildning. En stor del av kom- muners och landstings verksamhet bedrivs inom nu nämnda om- råden. 
 1  
 I verksamhet som är undantagen från mervärdesskatteplikt eller faller utanför tillämpningsområdet för mervärdesskatt saknas som regel avdragsrätt för ingående mervärdesskatt. 
 2  
 Detta medför att utförande i kommuners egen regi kan komma att gynnas i för- hållande till upphandling av tjänster från privata utförare eftersom den mervärdesskatt som påförts av den privata utföraren blir en kostnad. Genom att bedriva verksamhet i egen regi undviks denna kostnad, vilket kan komma att ske på bekostnad av såväl effektivi- tet som konkurrensneutralitet. 
 I syfte att åstadkomma neutralitet vid kommuners val mellan att bedriva verksamhet i egen regi och att köpa motsvarande tjänster av privata utförare kompenseras kommunerna sedan 1991 för kost- naderna för ingående skatt. Inledningsvis kompenserades kom- munerna genom en generell avdragsrätt för ingående skatt som inte var hänförlig till kommunernas mervärdesskattebelagda verksam- heter. Från och med den 1 januari 1995 ges i stället ersättning för den ingående skatt som inte kan dras av eller återbetalas enligt mer- värdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, dvs. ingående skatt som hänför sig till från skatteplikt undantagna verksamheter och 
  
 1 
  
 Nu gällande lagstiftning avseende ersättning av viss mervärdesskatt omfattar såväl kom- muner, landsting, kommunalförbund som samordningsförbund. I betänkandet används dock för samtliga organ endast termen kommuner eller, i förekommande fall, landsting. 
  
 2 
  
 Ingående/utgående mervärdesskatt benämns fortsättningsvis ingående/utgående skatt. 
  
 11 
  
 Inledning 
  
 SOU 2014:78 
  
 verksamhet som faller utanför tillämpningsområdet för mervärdes- skatt där kommunen i princip har ställning av slutkonsument i mervärdesskattehänseende. 
 3 
  
 När en privat utförare bedriver verksamhet som är undantagen från skatteplikt, såsom sjukvård, tandvård, social omsorg och ut- bildning, kommer en del av priset vid kommunens upphandling eller bidragsgivning att motsvaras av utförarens kostnad för icke avdragsgill ingående skatt, s.k. dold mervärdesskatt. Eftersom kom- munerna har rätt till kompensation för all ingående skatt när verk- samheten bedrivs i egen regi, kan även här uppstå en konkurrens- snedvridning då kostnaden för kommunen blir lägre om verksam- heten bedrivs i egen regi med kompensation för ingående skatt än då kommunen betalar den dolda mervärdesskatt som ingår i upp- handlingskostnaden eller bidragsbeloppet. Därför infördes 1991 även en särskild ersättning för att kompensera kommuner för de ökade kostnader som till följd av den dolda mervärdesskatten upp- kommer vid upphandling av verksamhet från privata utförare inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning samt bidragsgiv- ning inom nämnda verksamhetsområden. 
 4  
 Nuvarande bestämmel- ser finns i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordnings- förbund, förkortad LEMK. I förordningen (2005:811) om ersätt- ning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunal- förbund och samordningsförbund (som benämns ersättningsför- ordningen i detta betänkande) regleras nivån på ersättningarna. 
 Enligt 2 § LEMK har kommuner rätt till ersättning för ingående skatt som inte får dras av eller för vilken rätt till återbetalning saknas enligt ML. I 5 § LEMK regleras rätt till ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling eller bidragsgivning. Av bestäm- melsen framgår att kommuner har rätt till ersättning för ökade kostnader som till följd av bestämmelserna om mervärdesskatt uppkommer vid upphandling av verksamhet inom sjukvård, tand- vård, social omsorg och utbildning samt vid hyra av vissa lokaler. Kommuner har även rätt till ersättning när bidrag lämnas för motsvarande verksamheter till enskilda huvudmän (t.ex. fristående skolor). 
  
 3 
  
 Jfr prop. 1989/90:111 s. 126 ff. 
  
 4 
  
 A. prop. s. 128 ff. 
  
 12 
  
 SOU 2014:78 
  
 Inledning 
  
 Av 1 § ersättningsförordningen framgår att ersättningen för dold mervärdesskatt som huvudregel lämnas med 6 procent av kostnaden vid upphandling eller bidragsgivning. Det finns även möjlighet till ersättning med 18 procent för vissa lokalkostnader och med 5 procent för resterande del. Ersättning med 18 procent kan även lämnas för kostnad för hyra av lokal för vissa boende- former. Ersättningsbeloppet för den dolda mervärdesskatten på 6 procent beräknas på så sätt att om kommunen betalar t.ex. 100 000 kronor för en upphandling uppgår ersättningsbeloppet till 6 000 kronor. Ersättning för mervärdesskatt regleras mellan stat och kommun och erhålls efter ansökan till Skatteverket som fattar beslut om ersättning. 
  
 1.2 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 I verksamhet som är undantagen från mervärdesskatteplikt saknas som regel avdragsrätt för ingående skatt. Den ingående skatten blir en kostnad för utföraren och övervältras i priset vid upphandling eller bidragsgivning. En del av priset består således av en s.k. dold mervärdesskatt. 
 Utredningens uppdrag är att se över den ersättning som kom- muner får för dold mervärdesskatt vid upphandling av eller vid bidragsgivning till verksamhet inom sjukvård, tandvård, social om- sorg, utbildning och vid hyra av lokaler för vissa boendeformer. Utgångspunkten ska vara att förslag till ändringar i regelverket ska vara tydliga, administrativt enkla och rättsäkra samt att ändringarna ska syfta till konkurrensneutralitet vid valet mellan att bedriva verksamhet i kommunal eller privat regi. 
 Utredningen ska undersöka den ingående skattens andel av den totala kostnaden inom de olika verksamheterna. En analys ska göras av för- och nackdelar med en ersättning som baseras på de privata utförarnas faktiska kostnader för icke avdragsgill ingående skatt samt av för- och nackdelar med en schablonersättning baserad på antingen kommunernas mervärdesskattekostnader för verksam- het i egen regi eller de privata utförarnas mervärdesskattekostnader. Vidare ska utredningen presentera en jämförelse mellan olika länders kompensationssystem för mervärdesskatt i offentlig sektor 
 13 
  
 Inledning 
  
 SOU 2014:78 
  
 och i sina förslag tillvarata sådan kunskap som bedöms vara till nytta för det svenska systemet. 
  
 1.3 
  
 Luftburen ambulanssjukvård 
  
 Utredningens uppdrag i den del som redovisas i detta betänkande är att undersöka den ingående skattens andel av den totala kost- naden för verksamhet med ambulansflyg samt att bedöma behovet av en särskild författningsreglering som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av sådan verksamhet. 
 Den 1 januari 2014 trädde en ändring i ML i kraft som innebär att undantaget i 3 kap. 21 § första stycket 3 ML begränsas till att omfatta sådana luftfartyg som ska användas av flygbolag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik mot betalning. 
 5  
 Ändringen genomfördes i syfte att anpassa ML till vad som gäller enligt Rådets direktiv (2006/112/EG) av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirek- tivet). 
 6  
 Före ändringen omfattade undantaget från skatteplikt om- sättning av luftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran, dvs. utan begränsningen avseende internationell flygtrafik. 
 Undantaget från skatteplikt i 3 kap. 21 § ML tillhör de s.k. kvalificerade undantagen enligt 10 kap. 11 § första stycket ML, vilket innebär att den som omsätter luftfartyg eller tjänster och varor hänförliga till luftfartyg har rätt till återbetalning av ingående skatt även om utgående skatt inte påförts de utgående transak- tionerna. Innan ändringen infördes i ML innebar det t.ex. att ett flygbolag som köpte en helikopter för att användas i nationell flygtrafik fick en faktura utan mervärdesskatt och att priset inte innehöll någon dold mervärdesskatt eftersom den som sålde heli- koptern kunnat få återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 11 § första stycket ML. Efter ändringen får samma flygbolag en faktura med mervärdesskatt. När flygbolag bedriver skattepliktig verksamhet kan avdrag medges för den ingående skatten enligt be- stämmelserna i 8 kap. 3 § ML. 
  
 5 
  
 SFS 2013:1105, prop. 2013/14:27. 
  
 6 
  
 EUT L 347, 11.12.2006, s. 1 (Celex 32006L0112). 
  
 14 
  
 SOU 2014:78 
  
 Inledning 
  
 I de fall luftfartygen används inom en från mervärdesskatteplikt undantagen verksamhet, såsom sjukvård, är emellertid den genom lagändringen tillkommande ingående skatt som belöper på inköp inte avdragsgill. Sistnämnda situation kan uppkomma bl.a. för aktö- rer inom luftburen ambulanssjukvård. Det innebär att ytterligare dold mervärdesskatt i vissa fall ingår i priset när kommuner och landsting upphandlar tjänster från privata utförare inom luftburen ambulanssjukvård. 
 Enligt nu gällande regelsystem kan upphandlande kommuner och landsting begära ersättning för dold mervärdesskatt med en schablon om 6 procent av upphandlingskostnaden. 
 7  
 Sveriges Kom- muner och Landsting samt flera landsting och regioner i Styr- gruppen för luftburen ambulanssjukvård har i hemställningar till Finansdepartementet (Fi2014/311) framfört att kostnadsökningen för upphandlad verksamhet bedöms vara högre än ersättnings- nivåerna i ersättningsförordningen, vilket innebär att det är mer fördelaktigt för kommuner och landsting att bedriva verksamhet i egen regi. Enligt hemställningarna visar beräkningar att ersättnings- nivån behöver höjas från nuvarande 6 procent till 15 procent av kostnaden vid upphandling av luftburen ambulanssjukvård från privat utförare som bedriver inhemsk flygtrafik. 
  
 1.4 
  
 Förutsättningar för utredningens arbete 
  
 1.4.1 
  
 Gränsdragning 
  
 Dold mervärdesskatt uppstår när den verksamhet som upphandlas är undantagen från skatteplikt. Undantag från skatteplikt med av- seende på luftburen ambulanssjukvård regleras främst av bestäm- melserna i 3 kap. 4 och 5 §§ ML. Enligt 3 kap. 4 § första stycket ML undantas från skatteplikt omsättning av tjänster som utgör sjuk- vård, tandvård eller social omsorg samt tjänster av annat slag och varor som den som tillhandahåller vården eller omsorgen omsätter som ett led i denna. Av 3 kap. 5 § andra stycket ML framgår att med sjukvård även förstås sjuktransporter som utförs med trans- portmedel som är särskilt inrättade för sådana transporter. 
  
 7  
 Se 5 § LEMK och 1 § 1 ersättningsförordningen. 
 15 
  
 Inledning 
  
 SOU 2014:78 
  
 Under utredningens arbete har det framkommit att landstingens upphandling från privata utförare inom luftburen ambulanssjuk- vård ser olika ut med avseende på vilka tjänster som upphandlas. Det har också visat sig vara svårt att bedöma om samtliga upphand- lade tjänster faller inom undantaget från skatteplikt för sjukvård. Utredningen saknar emellertid tillgång till fullständig information om vilken verksamhet som ingår i upphandlingarna. Den infor- mation utredningen tagit del av visar att upphandlingen kan avse helikopter, tekniskt underhåll och pilot, eller, när landstinget köpt en helikopter, endast pilotbemanning och tekniskt underhåll. Upp- handlingen kan också avse såväl helikopter, tekniskt underhåll och pilot som sjukvårdsbemanning, inköp och underhåll av medicin- teknisk utrustning, vilket tycks vara fallet för den upphandling som görs av Stockholms läns landsting. 
 8  
 Utredningen har, utifrån be- stämmelserna i ML, bedömt att sistnämnda upphandling kan be- traktas som ett exempel på upphandling av sjukvårdstjänster och som utifrån tillgänglig information förefaller omfattas av undantag från skatteplikt. Dold mervärdesskatt utgör i sådant fall en del av upphandlingspriset. Utifrån den information utredningen tagit del av är det i andra fall inte möjligt att bedöma om upphandling sker enbart av tjänster som omfattas av undantaget från skatteplikt för sjukvård. 
 Mot bakgrund av bl.a. avsaknaden av fullständig information tar utredningen inte ställning till de gränsdragningsproblem som kan uppkomma vid bedömningen av om de upphandlade tjänsterna utgör från skatteplikt undantagna sjukvårdstjänster. De beräk- ningar som görs av eventuell dold mervärdesskatt betecknas därför genomgående som beräkning av ingående skatt. På så sätt kan be- teckningen omfatta samtliga aktörer oavsett om den ingående skatten är avdragsgill, vilket kan bli fallet om den upphandlade tjänsten inte omfattas av undantag från skatteplikt, eller dold, vilket blir fallet när den upphandlade tjänsten omfattas av undantag från skatteplikt. 
  
 8  
 Vård på vingar – nationell samordning av luftburen ambulanssjukvård, Sveriges kommuner och landsting, 2012, sid 32. 
 16 
  
 SOU 2014:78 
  
 Inledning 
  
 1.4.2 
  
 Terminologi 
  
 Luftburen ambulanssjukvård innefattar ambulansflygtjänster som sker med helikopter eller flygplan. Utredningen har, liksom Heli- kopterutredningen (SOU 2008:129), valt att använda uttrycket luftburen ambulanssjukvård.  
 Luftburen ambulanssjukvård  
 används som en samlad beteckning för all verksamhet oavsett om denna är att anse som undantagen från skatteplikt, utgör skattepliktig verk- samhet eller faller utanför tillämpningsområdet för ML. 
 Med  
 ambulansflygtjänster  
 avser utredningen framförallt ett till- handahållande av helikopter, tekniskt underhåll och pilot. Utred- ningen delar i vissa fall upp luftburen ambulanssjukvård i am- bulansflygtjänster och ambulansflygtjänster inklusive sjukvårds- bemanning, inköp och underhåll av medicinteknisk utrustning. 
 Med  
 aktörer  
 avses i detta betänkande såväl privata utförare som kommuner och landsting som bedriver luftburen ambulanssjukvård. 
  
 1.5 
  
 Uppdragets avgränsning 
  
 I sitt slutbetänkande ska utredningen se över ersättningen för dold mervärdesskatt till kommuner vid upphandling av eller vid bidrags- givning till verksamheter inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Utredningens uppdrag i den del som redovisas i delbetänkandet är att undersöka mervärdesskattens andel av den totala kostnaden inom luftburen ambulanssjukvård. Vidare ska be- hovet av en särskild författningsreglering som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av luftburen ambulanssjuk- vård bedömas. 
 Delbetänkandet har därför avgränsats till att se över behovet av att föra in en speciell ersättningsnivå inom ramen för nuvarande schablonsystem med avseende på luftburen ambulanssjukvård. 
 I utredningens uppdrag ingår inte, varken i delbetänkandet eller i slutbetänkandet, att se över den ersättning som ges för sådan ingående skatt som inte kan dras av enligt ML och som regleras i 2 § i LEMK. Utredningens uppdrag omfattar inte heller en översyn av kompensationssystemets finansiering. 
 17 
  
 Inledning 
  
 SOU 2014:78 
  
 1.6 
  
 Betänkandets disposition 
  
 Betänkandet inleds med en redogörelse för hur marknaden för luft- buren ambulanssjukvård ser ut samt vilka aktörer som bedriver luftburen ambulanssjukvård. Därefter redogörs för de beräkningar som gjorts av storleken på den ingående skatten hos de aktörer som bedriver luftburen ambulanssjukvård och resultatet av beräk- ningarna. I avsnitt 4 redogörs för de överväganden som ligger till grund för utredningens bedömning av behovet av en särskild för- fattningsreglering som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av luftburen ambulanssjukvård. I det avslutande av- snittet redogörs för eventuella konsekvenser. 
 18 
 2 Luftburen ambulanssjukvård 
 I avsnittet redogörs för hur marknaden för luftburen ambulans- sjukvård ser ut samt vilka aktörer som bedriver luftburen ambu- lanssjukvård. 
  
 2.1 
  
 Allmänt om luftburen ambulanssjukvård 
  
 Landstingen och Gotlands kommun (benämns hädanefter i detta avsnitt endast landsting men innefattar då även Gotlands kommun) är ansvariga för ambulanstransporter i Sverige, oavsett om dessa sker med vägambulans, båt, helikopter eller flygplan. Av 6 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) framgår att: 
 Landstinget svarar för att det inom landstinget finns en ändamålsenlig organisation för att till och från sjukhus eller läkare transportera per- soner vilkas tillstånd kräver att transporten utförs med transportmedel som är särskilt inrättade för ändamålet. 
 Ambulanshelikopter används för både transporter av sjuka eller skadade från skadeplats till vårdinrättning och transporter av patienter eller organ mellan vårdinrättningar. Ambulansflygplan används för att genomföra transporter av patienter eller organ mellan vårdinrättningar över långa avstånd. 
 Ambulanshelikopter finns i dag i Norrbottens läns landsting, Västerbottens läns landsting, Jämtlands läns landsting, Uppsala läns landsting, Stockholms läns landsting, Västra Götalands läns lands- ting, Värmlands läns landsting och Gotlands kommun. 
 1 
  
 Den tjänst som normalt sett upphandlas med avseende på luft- buren ambulanssjukvård med helikopter är ambulansflygtjänsten. 
  
 1  
 Luftburen Ambulanssjukvård, SOU 2008:129, s. 124. 
 19 
  
 Luftburen ambulanssjukvård 
  
 SOU 2014:78 
  
 Den vanligaste avtalskonstruktionen ser ut enligt följande. Lands- tinget svarar för sjukvårdsbemanning samt ägande och underhåll av den medicintekniska utrustningen. Flygoperatören svarar för heli- kopter, tekniskt underhåll och piloter, dvs. kostnader varpå det be- löper ingående skatt. Det finns dock avvikelser från denna modell. I Stockholms läns landsting svarar exempelvis flygoperatören för såväl ambulansflygtjänsten som sjukvårdsbemanning, inköp och underhåll av medicinteknisk utrustning. Ett annat exempel utgörs av Västra Götalands läns landsting som har köpt sin helikopter, varför flygoperatören endast svarar för pilotbemanning och tek- niskt underhåll. 
 2  
 Värmlands läns landsting driver sedan augusti 2014 luftburen ambulanssjukvård i egen regi. Genom ett kom- munalförbund drivs själva helikopterverksamheten (dvs. tillhanda- hållande av piloter, helikopter, tekniskt underhåll och reparationer) medan landstinget står för sjukvården (såsom sjukvårdsbeman- ningen samt ägande och underhåll av den medicintekniska utrust- ningen). 
 3 
  
 2.2 
  
 Aktörer som bedriver luftburen ambulanssjukvård 
  
 De landsting som upphandlar luftburen ambulanssjukvård upp- handlar från Scandinavian MediCopter AB (SMC), Scandinavian AirAmbulance AB (SAA) 
 4  
 och Norrlandsflyg Ambulans AB (Norrlandsflyg). 
 SMC bedriver även flygtrafik i Finland från helikopterbaser i Uleåborg, Varkaus och Rovaniemi. Utifrån den information som finns att tillgå förefaller SMC:s huvudsakliga flygtrafik ske från helikopterbaser i Sverige. Om så är fallet bedriver Smith huvud- sakligen nationell flygtrafik. 
 Samtliga landsting som upphandlar tjänster inom luftburen ambulanssjukvård, förutom Västra Götalands läns landsting och Värmlands läns landsting, upphandlar från Smith medan Västra 
  
 2 
  
 Vård på vingar – nationell samordning av luftburen ambulanssjukvård, Sveriges kommuner och landsting, 2012, s. 32. 
  
 3 
  
 http://www.liv.se/Halsa-vard-och-patientinformation/Sjukvard/Verksamheter-och- 
  
 mottagningar/Simmons 
  
 4 
  
 Smith och SAA ingår i koncernen Scandinavian AirAmbulance Holding AB. 
  
 20 
  
 SOU 2014:78 
  
 Luftburen ambulanssjukvård 
  
 Götalands läns landsting har avtal med Norrlandsflyg. Tidigare har Norrlandsflyg även haft avtalen för Norrbottens läns landsting och Uppsala läns landsting. Norrlandsflyg bedrev även fram till november 2011 helikopterverksamhet på uppdrag av Sjöfartsverket. Värmlands läns landsting bedriver sedan augusti 2014 luftburen ambulanssjukvård i egen regi. 
 5 
  
 Vad gäller ambulansflygplan har landstingen i Norra sjukvårds- regionen (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland och Västernorrland) i dag ett gemensamt avtal om ambulansflygplan med flygopera- tören SAA. Landstingen i södra Sverige saknar avtal om transporter med propellerdrivna ambulansflygplan. Det innebär att det råder spotmarknad i södra Sverige där ambulansflygplanstjänsten köps med omedelbar leverans utan bindning i långa kontrakt. Även denna marknad domineras av SAA som innehar tre turbopropeller- flygplan. 
 6 
  
 I tabell 2.1 nedan redovisas Smith, SAA, Norrlandsflyg och Värmlands läns landstings procentuella andel av dessa aktörers sammantagna omsättning, i huvudsak för de senaste tre åren 
 7 
 . Omsättningarna för Smith, SAA och Norrlandsflyg motsvarar så gott som fullt ut landstingens upphandlingskostnad för den luft- burna ambulanssjukvården. Det som i tabellen benämns omsätt- ning för den luftburna ambulanssjukvården i Värmlands läns lands- ting avser egentligen kostnaderna för att bedriva denna verksamhet i egen regi och kan således jämföras med vad verksamheten skulle kosta om den upphandlades. Vad som definieras som omsättning i tabellen för de privata utförarna respektive för Värmlands läns landsting är således inte direkt jämförbara kostnader men illustrerar ändå storleken av de olika verksamheterna. 
  
 5 
  
 http://www.liv.se/Halsa-vard-och-patientinformation/Sjukvard/Verksamheter-och- 
  
 mottagningar/Simmons 
  
 6 
  
 Vård på vingar – nationell samordning av luftburen ambulanssjukvård, Sveriges kommuner och landsting, 2012, s.  
  
 34–35. 
  
 7 
  
 För Scandinavian Medicopter AB och Scandinavian Airambulance AB avser omsättningen åren  
  
 2011–2013 
  och för Norrlandsflyg Ambulans AB avser omsättningen åren 2012, 2013 och de första 7 månaderna 2014. Omsättningen för Värmlands läns landsting baseras på prognostiserade budgetuppgifter för 2015 och 2016. 
 21 
  
 Luftburen ambulanssjukvård 
  
 SOU 2014:78 
  
 Källa:  
 Resultatuppgifter från de tre privata utförarna samt budgetuppgifter för ambulanshelikopter- verksamheten i Värmlands läns landsting för 2015 och 2016 
 . 
  
 I tabell 2.2 nedan redovisas upphandlingskostnader för tjänster inom luftburen ambulanssjukvård samt nettokostnader för hälso- och sjukvård i de landsting och Gotlands kommun som upphandlar luftburen ambulanssjukvård 2010. Som tidigare nämnts innefattar landstingens upphandling inom luftburen ambulanssjukvård fram- förallt flygtjänsten med helikopter eller flygplan. Stockholms läns landsting tillhör undantaget och upphandlar såväl ambulansflyg- tjänsten som sjukvårdsbemanning, inköp och underhåll av medicin- teknisk utrustning. Värmlands läns landsting finns inte med i tabellen eftersom det inte upphandlar luftburen ambulanssjukvård. 
 Landstingens kostnad för upphandling inom luftburen ambulanssjukvård med helikoptrar uppgick till omkring 208 mil- joner kronor 2010. Landstingens totala kostnader för upphandling inom luftburen ambulanssjukvård inkluderar även landstingens kostnad för upphandling inom luftburen ambulanssjukvård med flygplan som 2010 uppgick till omkring 96 miljoner kronor. 
 8  
 Totalt uppgick landstingens kostnad för upphandling inom luftburen ambulanssjukvård till omkring 304 miljoner kronor 2010. De sam- mantagna nettokostnaderna för hälso- och sjukvård inom de lands- ting och Gotlands kommun som upphandlar luftburen ambulans- sjukvård uppgick 2010 till 100,6 miljarder kronor. 
 9 
  
 Upphandlingskostnaden inom den luftburna ambulanssjukvår- den som andel av nettokostnaden för hälso- och sjukvård varierar mellan landstingen. Gotlands kommun hade störst andel kostnader 
  
 8 
  
 Vård på Vingar – nationell samordning av luftburen ambulanssjukvård, Sveriges kommuner och landsting, 2012, tabell 16. 
  
 9 
  
 Räkenskapssammandrag för landsting, SCB, 2010. 
  
 22 
  
 SOU 2014:78 
  
 Luftburen ambulanssjukvård 
  
 för upphandling inom den luftburna ambulanssjukvården av netto- kostnaden för hälso- och sjukvård med 1,4 procent medan Västra Götalands läns landsting och Stockholms läns landsting hade minst andel med 0,1 procent 2010. Sammantagen andel upphandlings- kostnad inom luftburen ambulanssjukvård uppgick till 0,3 procent av den sammantagna nettokostnaden för hälso- och sjukvård 2010. 
  
 Källa:  
 Vård på Vingar – nationell samordning av luftburen ambulanssjukvård, Sveriges Kommuner och Landsting (2012) tabell 11, SCB:s räkenskapssammandrag för landsting samt egna beräkningar. 
 Liksom tidigare nämns är det endast Västra Götalands läns lands- ting som upphandlar luftburen ambulanssjukvård från ett annat företag än Smith. Utifrån tabell 2.2 ovan går det således att utläsa att upphandlingskostnaden för den verksamhet som Smith bedriver för Stockholms läns landsting utgör omkring 30 procent utav SMC:s samtliga upphandlade verksamheter. Utav den sammantagna om- sättning som redovisas i tabell 2.1 ovan kan alltså Stockholms läns landstings luftburna ambulanssjukvård bedömas uppgå till omkring 15 procent ((0,3×50)/100=0,15). 
 Tabell 2.3 nedan visar hur landstingen använde sina ambulans- helikoptrar år 2010. Skillnaderna i användandet avspeglar bland annat 
 23 
  
 Luftburen ambulanssjukvård 
  
 SOU 2014:78 
  
 skillnader i patientunderlag och geografiska faktorer mellan lands- tingen. Ambulanshelikoptrarna hade under 2010 en sammantagen flygtid på 6 503 timmar, fördelad på 7 663 uppdrag. Den genom- snittliga flygtiden per uppdrag var 51 minuter, med variationer mellan landstingen. I genomsnitt flyger landstingen med ambulans- helikopter 1,4 patienter per 1 000 invånare från sitt eget landsting. Detta varierar dock mellan landstingen. I Jämtland flygs 4,4 patienter per 1 000 invånare medan det i Uppsala flygs 0,2 patienter per 1 000 invånare och år. 
  
 Källa:  
 Vård på Vingar – nationell samordning av luftburen ambulanssjukvård, Sveriges Kommuner och Landsting, 2012, tabell 9. 
 24 
 3 Beräkningar och resultat 
 Till följd av begränsningen av undantaget från skatteplikt i 3 kap. 21 § första stycket 3 ML kan ytterligare dold mervärdesskatt upp- stå i verksamhet som omfattas av undantag från skatteplikt och till följd härav saknar avdragsrätt för ingående skatt. Skälet för detta är att omsättningen av luftfartyg, tjänster avseende luftfartyg samt delar, tillbehör och utrustning är skattepliktig när det flygbolag som ska använda luftfartyget inte huvudsakligen bedriver interna- tionell flygtrafik mot betalning. I de fall luftfartygen används inom en från mervärdesskatteplikt undantagen verksamhet såsom sjuk- vård, är den genom lagändringen tillkommande ingående skatt som belöper på inköp av luftfartyg, tjänster avseende luftfartyg samt delar, tillbehör och utrustning inte avdragsgill. I detta avsnitt be- räknas storleken på den ingående skatten för de aktörer som be- driver luftburen ambulanssjukvård. Beräkningarna syftar till att se i vad mån storleken på den ingående skatten skiljer sig från den generella ersättning om 6 procent som utges för s.k. dold mer- värdesskatt vid upphandling eller bidragsgivning för sjukvård, för att därefter kunna bedöma behovet av en särskild reglering av schablonersättningen för luftburen ambulanssjukvård. 
  
 3.1 
  
 Tillgänglig statistik 
  
 I detta avsnitt redogörs för den statistik som varit tillgänglig och använts för att beräkna storleken på den ingående skatten för de aktörer som bedriver luftburen ambulanssjukvård. 
 De aktörer som bedriver luftburen ambulanssjukvård och som därför är av intresse för utredningen är Smith, SAA, Norrlandsflyg och Värmlands läns landsting. Ett problem med beräkningar av den ingående skatten när det gäller aktörer som omfattas av undantaget 
 25 
  
 Beräkningar och resultat 
  
 SOU 2014:78 
  
 från skatteplikt för sjukvård, är att relevant statistik över ingående skatt saknas. 
 För beräkningarna har utredningen tagit del av statistik från årsredovisningar för de privata utförare som bedriver luftburen ambulanssjukvård. De kostnadsuppgifter som redovisas i årsredo- visningarna är emellertid inte tillräckligt detaljerade för att kunna beräkna den ingående skattens storlek. I årsredovisningar redovisas exempelvis personalkostnader samlat liksom kostnadsposten rå- varor och förnödenheter. Den samlade kostnadsposten råvaror och förnödenheter innefattar inköp av såväl varor som tjänster. För att kunna beräkna den ingående skatten behöver utredningen ta del av kostnadsuppgifter avseende inköp av specifika varor och tjänster som är belagda med mervärdesskatt. 
 För att möjliggöra en beräkning av storleken på den ingående skatten har SAA, Smith och Norrlandsflyg låtit utredningen ta del av specifika kostnadsuppgifter från resultatrapporter för tre år tillbaka i tiden. Utredningen har även fått ta del av motsvarande kostnadsuppgifter för den del av SMC:s verksamhet som upp- handlas av Stockholms läns landsting. 
 1  
 Vidare har utredningen från dessa företag fått ta del av vissa resultatuppgifter. 
 För den luftburna ambulanssjukvård som startades i Värmlands läns landsting i augusti 2014 har utredningen fått ta del av pre- liminära budgetuppgifter. Ännu finns inga utfall av kostnaderna för denna verksamhet och de budgetuppgifter utredningen har fått ta del av utgör således en prognos för åren 2015 och 2016. Budget- uppgifterna avser luftburen ambulanssjukvård med en stor andel sjukvård, såsom sjukvårdsbemanning, läkarbil samt inköp och underhåll av medicinsk utrustning. Eftersom budgeten utgör en prognos och utfallet ännu är oklart bör uppgifterna tas med för- siktighet. 
 Utredningen anser att de kostnadsuppgifter, resultatuppgifter och budgetuppgifter utredningen fått ta del av väl täcker in de aktörer som bedriver luftburen ambulanssjukvård. 
 Utifrån de privata utförarnas årsredovisningar har det varit möj- ligt att på en aggregerad kostnadsnivå kvalitetssäkra de kostnads- 
  
 1  
 Från Smith och SAA har kostnadsuppgifter för åren  
 2011–2013 
  erhållits medan för Norrlandsflyg har kostnadsuppgifter för åren  
 2012–2014 
  erhållits. Kostnadsuppgifterna från Norrlandsflyg för 2014 innehåller endast uppgifter för de första sju månaderna. 
 26 
  
 SOU 2014:78 
  
 Beräkningar och resultat 
  
 uppgifter utredningen fått ta del av. Även resultatuppgifter såsom omsättning har varit möjliga att kvalitetssäkra. Det har däremot inte varit möjligt att på ett tillfredställande sätt kvalitetssäkra samt- liga kostnadsuppgifter varför beräkningen av ingående skatt ändå bör tas med viss försiktighet. 
  
 3.2 
  
 Beräkning av ingående skatt 
  
 Endast Värmlands läns landsting bedriver luftburen ambulans- sjukvård i egen regi. När luftburen ambulanssjukvård bedrivs i landstingets egen regi erhålls ersättning enligt 2 § LEMK för den mervärdesskatt som inte får dras av eller ger rätt till återbetalning enligt ML. Utredningen har valt att använda sig av de uppgifter som avser Värmlands läns landsting i syfte att få en bild av den ingående skattens storlek med avseende på luftburen ambulans- sjukvård efter lagändringen. Övriga landsting som tillhandahåller luftburen ambulanssjukvård upphandlar hela eller delar av verk- samheten från privata utförare. 
 För att beräkna den ingående skattens storlek för att bedriva luftburen ambulanssjukvård i Värmlands läns landsting har kost- nader belagda med mervärdesskatt skiljts ut från de preliminära budgetuppgifterna som utredningen fått ta del av med avseende på den luftburna ambulanssjukvård i Värmland som ska bedrivas 2015 och 2016. Den beräknade ingående skatten har ställts i relation till de totala kostnaderna för att bedriva den luftburna ambulans- sjukvården. 
 Utifrån den information utredningen tagit del av förefaller den ambulanssjukvård som upphandlas av Stockholms läns landsting kunna omfattas av undantaget från skatteplikt för sjukvård efter- som såväl ambulansflygtjänst som sjukvårdsbemanning liksom inköp och underhåll av medicinteknisk utrustning upphandlas. I detta avsnitt beräknas därför den ingående skatten separat för Stockholms läns landstings upphandling. Kostnaden för den in- gående skatt som uppkommer hos en privat utförare som bedriver en från skatteplikt undantagen verksamhet, där avdragsrätt saknas, kan antas övervältras i upphandlingspriset. Storleken på den in- gående skatten har beräknats utifrån de kostnadsuppgifter utred- ningen fått ta del av för den del av SMC:s verksamhet som upp- 
 27 
 Beräkningar och resultat SOU 2014:78 
 handlas av Stockholms läns landsting. Eftersom schablonen på 6 procent enligt gällande system baseras på upphandlingskostnaden har SMC:s ingående skatt ställts i relation till företagets totala nettoomsättning, som i detta fall så gott som fullt ut motsvarar landstingets upphandlingskostnad. 
 Storleken på den ingående skatten har även beräknats för övriga landstings upphandlingar av luftburen ambulanssjukvård från Smith, SAA och Norrlandsflyg. Dessa beräkningar har gjorts utifrån liknande kostnadsuppgifter och på motsvarande sätt som beräk- ningen av storleken på den ingående skatten för Stockholms läns landstings upphandling. Mot bakgrund av de gränsdragnings- problem som beskrivs i avsnitt 1.4.1 har utredningen valt att räkna på andelen ingående skatt utan att ta ställning till om den kan betraktas som dold eller är avdragsgill. 
 Storleken på den ingående skatten hos den luftburna ambulans- sjukvården i Värmlands läns landsting och de privata utförarna har sedan beräknats dels med hänsyn tagen till ändringen i ML den 1 januari 2014 och dels utan hänsyn tagen till ändringen i ML. Utredningen har således beräknat andelen ingående skatt för tid innan ändringen i ML som om ändringarna i ML var på plats redan då. Beräkningen är således statisk och tar inte hänsyn till eventuella förändringar på marknaden till följd av förändringen i ML. 
  
 3.3 
  
 Redovisning av resultat 
  
 I detta avsnitt redovisas den beräknade andelen ingående skatt för att bedriva luftburen ambulanssjukvård. I avsnitt 3.3.1 redovisas den beräknade andelen ingående skatt av den totala kostnaden, för att bedriva luftburen ambulanssjukvård inom Värmlands läns lands- ting. I avsnitt 3.3.2 redovisas den beräknade andelen ingående skatt vid Stockholms läns landstings upphandling av luftburen ambulans- sjukvård från Smith. I avsnitt 3.3.3, redovisas slutligen, den beräk- nade andelen ingående skatt för övriga landstings upphandlingar av luftburen ambulanssjukvård från Smith, SAA och Norrlandsflyg. 
 28 
  
 SOU 2014:78 
  
 Beräkningar och resultat 
  
 3.3.1 
  
 Beräknad andel ingående skatt för Värmlands läns landsting 
  
 I tabell 3.1 redovisas resultatet av beräknad andel ingående skatt av de totala beräknade kostnaderna för att bedriva luftburen ambu- lanssjukvård i Värmlands läns landsting åren 2015 och 2016. An- delen ingående skatt utgör således ett genomsnitt som baserats på prognostiserade kostnader för 2015 och 2016. Andelen ingående skatt av de totala kostnaderna beräknas uppgå till omkring 7 pro- cent med hänsyn tagen till ändringarna i ML. Beräknas andelen ingående skatt utifrån det regelverk som gällde innan ändringen i ML uppgår den i stället till omkring 3 procent. 
  
 Källa:  
 Preliminära budgetuppgifter för att bedriva luftburen ambulanssjukvård i Värmlands läns landsting 2015 och 2016. 
  
 3.3.2 
  
 Beräknad andel ingående skatt vid Stockholms läns landstings upphandling 
  
 I tabell 3.2 redovisas resultatet av beräknad andel ingående skatt av Stockholms läns landstings upphandling av luftburen ambulans- sjukvård från Smith för åren 2011, 2012 och 2013. Andelen ingående skatt utgör således ett genomsnitt för 2011, 2012 och 2013. Den ingående skattens andel av upphandlingskostnaden beräknas uppgå till 6 procent med hänsyn tagen till ändringen i ML och till 1 pro- cent utan hänsyn tagen till ändringen i ML. 
 29 
  
 Beräkningar och resultat 
  
 SOU 2014:78 
  
 Källa:  
 Kostnadsuppgifter för åren  
 2011–2013 
  från Scandinavian MediCopter AB som upphandlas av Stockholms läns landsting. 
  
 3.3.3 
  
 Beräknad andel ingående skatt vid övriga landstings upphandlingar 
  
 I tabell 3.3 redovisas resultatet för den beräknade andelen ingående skatt vid övriga landstings upphandlingar av luftburen ambulans- sjukvård från Smith, SAA och Norrlandsflyg. Andelen ingående skatt utgör ett genomsnitt för de tre senaste åren för vilka ut- redningen har fått ta del av kostnadsuppgifter. Andelen ingående skatt av upphandlingskostnaden beräknas uppgå till mellan 8 och 11 procent med hänsyn tagen till ändringen i ML och till mellan 1 och 3 procent utan hänsyn tagen till ändringen i ML. 
 Variationen i andelen av den ingående skatten mellan de privata utförarna beror på skillnader i kostnadsstruktur. Skillnaderna i kostnadsstruktur beror i sin tur till stor del på avtalsstrukturen mellan den privata utföraren och landstinget, se vidare under avsnitt 2. En skillnad i kostnadsstruktur som tydligt påverkar an- delen ingående skatt är hur stor andel av den totala kostnaden som utgörs av personalkostnader. Smith har exempelvis en lägre andel personalkostnader av de totala kostnaderna än vad Norrlandsflyg har. Skillnaden i personalkostnader kan bero på flera olika faktorer, exempelvis på mängden tjänster som köps in i stället för att ha egen anställd personal som utför tjänsterna internt. 
 SMC:s verksamhet skiljer sig även från Norrlandsflygs verksam- het genom att de förstnämnda leasar sina helikoptrar medan Norr- landsflyg endast svarar för pilotbemanning och tekniskt underhåll av den helikopter som Västra Götalands läns landsting äger. Smith skiljer sig vidare som tidigare nämnts från de andra aktörerna 
 30 
  
 SOU 2014:78 
  
 Beräkningar och resultat 
  
 genom att de för Stockholms läns landsting tillhandahåller både ambulansflygtjänsten och sjukvårdsbemanning, inköp och under- håll av medicinteknisk utrustning. Ett sådant tillhandahållande innefattar en större andel kostnader för inköpta sjukvårdstjänster vilka inte är belagda med mervärdesskatt. Detta blir tydligt vid jämförelse av andelen ingående skatt för SMC:s verksamhet som upphandlas av Stockholms läns landsting i tabell 3.2 ovan med hela SMC:s verksamhets andel ingående skatt av upphandlingskost- naden i tabell 3.3 nedan. 
  
 Källa:  
 Kostnadsuppgifter från Smith och SAA för åren  
 2011–2013 
  samt kostnadsuppgifter från Norr- landsflyg för åren  
 2012–2014. 
  Kostnadsuppgifterna från Norrlandsflyg för 2014 innehåller endast upp- gifter för de första sju månaderna. 
  
 3.4 
  
 Diskussion kring resultat 
  
 Beräkningarna visar att den ingående skattens andel av upphand- lingskostnaden för Stockholms läns landsting kan beräknas uppgå till omkring 6 procent med hänsyn tagen till ändringen i ML. Utan hänsyn tagen till ändringen i ML beräknas den ingående skatten i stället uppgå till omkring 1 procent, se tabell 3.2 ovan. Den in- gående skattens andel av de totala kostnaderna för att bedriva luftburen ambulanssjukvård i Värmlands läns landsting beräknas, med hänsyn tagen till ändringen i ML, uppgå till 7 procent. Utan hänsyn tagen till ändringen i ML beräknas landstingets andel av totala kostnader som utgörs av ingående skatt uppgå till 3 procent. 
 31 
  
 Beräkningar och resultat 
  
 SOU 2014:78 
  
 Tabell 2.1 ovan illustrerar storleken av de privata utförarna och Värmlands läns landstings luftburna ambulanssjukvård genom att redovisa de privata utförarnas och Värmlands läns landstings procentuella andel av dessa aktörers sammantagna omsättning. Av de privata utförarnas och Värmlands läns landstings sammantagna omsättning för luftburen ambulanssjukvård bedöms SMC:s verk- samhet för Stockholms läns landsting uppgå till omkring 15 pro- cent och Värmlands läns landstings definition av omsättning anses uppgå till omkring 11 procent. Viktas den ingående skatten utifrån storleken på dessa verksamheter uppgår den ingående skatten för båda dessa verksamheter sammantaget till omkring nu gällande schablon på 6 procent 
 2 
 . 
 Utredningen har även beräknat andelen ingående skatt vid övriga landstings upphandlingar av luftburen ambulanssjukvård från Smith, SAA och Norrlandsflyg. Den ingående skatten beräknas med hänsyn tagen till ändringen i ML uppgå till mellan 8 och 11 procent av upphandlingskostnaden och utan hänsyn tagen till ändringen i ML till mellan 1 och 3 procent av upphandlingskost- naden. Dessa upphandlingar innefattar dock framförallt ambulans- flygtjänster och kan således innefatta såväl skattepliktig som från skatteplikt undantagen omsättning vilken i sin tur innebär att den ingående skatten kan vara avdragsgill eller dold. 
 Utredningen kan konstatera att för de två aktörer som bedriver sådan verksamhet, vilken utifrån tillgängliga uppgifter förefaller ut- göra exempel på luftburen ambulanssjukvård som faller inom de- finitionen för undantaget från skatteplikt för sjukvård, visar beräk- ningarna att schablonen på 6 procent av upphandlingskostnaden täcker in såväl andelen ingående skatt vid upphandling som den ingående skattens andel av totala kostnader för att bedriva luft- buren ambulanssjukvård i landstingets egen regi. 
 Andelen ingående skatt vid övriga landstings upphandlingar av luftburen ambulanssjukvård från Smith, SAA och Norrlandsflyg är dock något högre än för de två verksamheter som enligt utred- ningens mening bör anses kunna utgöra exempel på från skatteplikt undantagen luftburen ambulanssjukvård. Detta beror framförallt på skillnader i avtalsstrukturen mellan landstinget och den privata 
  
 2  
 Beräkning av viktad ingående skatt utifrån verksamheternas omsättning; 0,06=(0,11/(0,11+0,15)×0,07)+(0,15/(0,15+0,11))×0,06). 
 32 
  
 SOU 2014:78 
  
 Beräkningar och resultat 
  
 utföraren och vilka tjänster som tillhandahålls. En lägre andel in- gående skatt uppstår exempelvis när upphandlingen avser både ambulansflygtjänsten och sjukvårdsbemanning, inköp och under- håll av medicinteknisk utrustning. Det beror i sin tur på att det i de totala kostnaderna för att driva en sådan verksamhet ingår en större andel kostnader för inköp av varor och tjänster som inte är belagda med mervärdesskatt. Stockholms läns landsting är det enda landsting som upphandlar på detta vis och den privata utförarens tillhandahållande till Stockholms läns landsting har även den lägsta andelen ingående skatt av samtliga privata utförare. 
 I de hemställningar som inkommit från Sveriges Kommuner och Landsting m.fl. efter lagändringen i ML hävdas att neutralitet endast uppnås genom en höjning av den nuvarande ersättnings- nivån. Enligt hemställningarna visar beräkningar att ersättnings- nivån behöver höjas från nuvarande 6 procent till 15 procent av kostnaden vid upphandling från privat utförare som bedriver in- hemsk flygtrafik. Av hemställningarna framgår inte hur denna procentsats beräknats. 
 Utredningen kan konstatera att den av utredningen framräknade andelen ingående skatt av upphandlingskostnaden understiger 15 procent. Eftersom det inte framgår i hemställningarna hur man har kommit fram till en högre procentsats bedömer utredningen att skillnaden i resultat kan bero på flera faktorer. Exempelvis kan skillnaden bero på för vilka år och för vilket landsting beräkningen baseras på. Även vad den ingående skatten ställs i relation till är av betydelse för resultatet. 
 33 
 4 Överväganden 
 I detta avsnitt redogörs för de överväganden som ligger till grund för utredningens bedömning av behovet av en särskild författnings- reglering som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphand- ling av luftburen ambulanssjukvård. Inledningsvis redogörs kort för gällande schablonsystem samt delbetänkandets uppdrag. I avsnitt 4.2 redogörs för luftburen ambulanssjukvård samt utredningens beräk- ningar och resultat av andelen ingående skatt för luftburen ambu- lanssjukvård. I avsnitt 4.3 redovisar utredningen de överväganden som leder fram till den slutliga bedömningen. 
  
 4.1 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 Ersättningen för dold mervärdesskatt är utformad som en schablon i procent av upphandlingskostnaden eller bidragsbeloppet och be- talas ut till kommuner enligt 5 § LEMK. Schablonen infördes 1991 och beräknades då utifrån den genomsnittliga ingående skatten samlat för verksamheterna sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning inom kommuner. 
 Nuvarande ersättningssystem är enkelt att tillämpa eftersom samma schablon gäller oavsett verksamhet. Det krävs inte heller någon omfattande utredning av faktiska mervärdesskattekostnader för att erhålla ersättningen. 
 Utformningen av nu gällande system kan emellertid innebära att det för vissa verksamheter inte råder konkurrensneutralitet vid kommunernas val att bedriva verksamhet i kommunal eller privat regi. Detta kan bero på att om kostnadsskillnaderna mellan olika verksamheter är stora och t.ex. strukturellt betingade, kan vissa verksamheter genomgående ha en högre andel dold mervärdesskatt medan andra genomgående har en lägre andel dold mervärdesskatt. 
 35 
  
 Överväganden 
  
 SOU 2014:78 
  
 Generellt sett finns det t.ex. skäl att anta att personalintensiva verksamheter, med anställd personal, har en lägre andel dold mer- värdesskatt medan verksamheter som kräver stora investeringar i kapitalvaror kan ha en högre andel dold mervärdesskatt. För verk- samheter som strukturellt har en lägre andel dold mervärdesskatt kan det framstå som mer ekonomiskt gynnsamt att upphandla verksamheten från en privat utförare. 
 Ett sätt att i större utsträckning ta hänsyn till dessa skillnader och få en högre träffsäkerhet för ersättningen i respektive verk- samhet är att ha differentierade schablonersättningar baserade på antingen kommunernas mervärdesskattekostnader för verksamhet i egen regi eller de privata utförarnas faktiska mervärdesskattekost- nader, eller att ha en ersättning som baseras på de privata utförarnas faktiska mervärdesskattekostnader. 
 Utöver konkurrensneutralitet ska utredningen även beakta tyd- lighet, rättsäkerhet, administrativ börda samt säkerställa förenlighet med EU:s statsstödsregler. 
 1 
  
 Enligt utredningsdirektiven är det utredningens uppdrag att i detta betänkande bedöma behovet av en särskild författnings- reglering avseende ersättning för dold mervärdesskatt vid upphand- ling av luftburen ambulanssjukvård. Delbetänkandet har därför av- gränsats till att se över behovet av att föra in en speciell ersätt- ningsnivå inom ramen för nuvarande schablonsystem med avseende på luftburen ambulanssjukvård. 
 Det är emellertid svårt att förutse de eventuella konsekvenser som en ändring i systemet enbart med avseende på upphandling av luftburen ambulanssjukvård skulle medföra i form av tydlighet, administrativ börda och rättsäkerhet utan att först ha gjort en analys avseende samtliga verksamheter för vilka schablonersättning med 6 procent lämnas vid upphandling eller bidragsgivning. 
  
 1  
 En mer utförlig diskussion om kompensationssystem i förhållande till reglerna om stats- stöd förs i utredningens slutbetänkande. 
 36 
  
 SOU 2014:78 
  
 Överväganden 
  
 4.2 
  
 Luftburen ambulanssjukvård 
  
 Dold mervärdesskatt uppstår när den verksamhet som upphandlas är undantagen från skatteplikt och den privata utföraren saknar avdragsrätt för den ingående skatt som belöper på inköp av varor och tjänster. Under utredningens arbete har framkommit att lands- tingens upphandlingar från privata utförare ser olika ut och kan avse helikopter, tekniskt underhåll och pilot, endast pilotbeman- ning och tekniskt underhåll eller, i ett fall, såväl helikopter, tekniskt underhåll och pilot som sjukvårdsbemanning samt inköp och underhåll av medicinsk utrustning. Utredningen har mot bakgrund härav kommit fram till att det är oklart i vilken utsträckning de upphandlade verksamheterna inom luftburen ambulanssjukvård omfattas av undantaget från skatteplikt enligt 3 kap. 4 och 5 §§ ML. 
 Utifrån den information utredningen tagit del av bedöms den upphandling av verksamhet som avser såväl helikopter, tekniskt underhåll och pilot som sjukvårdsbemanning, inköp och underhåll av medicinsk utrustning helt kunna omfattas av undantag från skatteplikt. Det kan därför antas uppstå kostnader för icke av- dragsgill ingående skatt i denna verksamhet som övervältras i upp- handlingskostnaden. Beräkningen visar att andelen ingående skatt för denna verksamhet, med hänsyn tagen till ändringen i 3 kap. 21 § ML per den 1 januari 2014, uppgår till 6 procent, vilket överens- stämmer med nuvarande schablonersättning. Även den luftburna ambulanssjukvård som bedrivs av ett landsting i egen regi skulle kunna antas omfattas av undantag från skatteplikt om den i sin helhet skulle upphandlas av en privat utförare. För denna verksam- het beräknas andelen ingående skatt uppgå till 7 procent med hänsyn tagen till ändringen i ML vilket inte skiljer sig nämnvärt från nuvarande schablonersättning om 6 procent. Viktas den ingående skatten utifrån storleken på dessa två verksamheter mot- svarar den ingående skatten för båda dessa verksamheter samman- taget till omkring nu gällande schablonersättning om 6 procent. 
 För övriga privata utförare inom den luftburna ambulanssjuk- vården har utredningen stannat för att förutsättningslöst beräkna den ingående skattens andel utan att ta ställning till om den är att anse som dold eller avdragsgill. Med hänsyn tagen till ändringen i ML beräknas andelen ingående skatt uppgå till mellan 2 och 5 pro- centenheter över schablonersättningen om 6 procent. Skillnaden i 
 37 
  
 Överväganden 
  
 SOU 2014:78 
  
 den beräknade andelen ingående skatt mellan de privata utförarna beror framförallt på olikheter i kostnadsstruktur som i sin tur till stor del beror på avtalsstrukturen mellan den privata utföraren och landstinget. 
 Luftburen ambulanssjukvård utgör en mycket liten andel av de totala kostnaderna för upphandling av hälso- och sjukvård. Störst kostnader för upphandlad luftburen ambulanssjukvård hade Got- lands kommun där upphandlad luftburen ambulanssjukvård ut- gjorde 1,4 procent av de totala nettokostnaderna för hälso- och sjukvård. Västra Götalands läns landsting och Stockholms läns landsting hade minst andel med 0,1 procent 2010. 
  
 4.3 
  
 Slutsatser 
  
 Utredningens bedömning:  
 Det finns varken behov av eller är lämpligt att införa en särskild författningsreglering av ersätt- ningsnivån för dold mervärdesskatt med avseende på verksam- het inom luftburen ambulanssjukvård. 
 Det är svårt att förutse de eventuella konsekvenser som en ändring i systemet enbart med avseende på upphandling av luftburen ambulanssjukvård skulle medföra. 
 En fråga som ännu inte har utretts är t.ex. om och i så fall på vilken nivå verksamheterna bör delas upp. Att nu bryta ut och föreslå en särskild schablonersättning med avseende på luftburen ambulanssjukvård kan komma att föregripa den bedömning utred- ningen ska göra i slutbetänkandet av behovet av differentierade ersättningsnivåer och sättet de ska beräknas på. 
 En ändrad schablon för luftburen ambulanssjukvård förutsätter att definitionen av verksamheten luftburen ambulanssjukvård är tydlig och klar och kan avgränsas till att avse enbart från skatteplikt undantagen verksamhet. Detta har visat sig förenat med svårigheter på grund av att upphandlingarna med avseende på luftburen ambu- lanssjukvård ser olika ut. I vissa fall kan det enligt utredningens mening antas att upphandlingarna med avseende på luftburen ambulanssjukvård innefattar tjänster som inte är undantagna från skatteplikt. 
 38 
  
 SOU 2014:78 
  
 Överväganden 
  
 För de exempel som utredningen funnit på verksamhet med avseende på luftburen ambulanssjukvård som kan antas helt falla inom undantag från skatteplikt kan konstateras att schablon- ersättningen om 6 procent av upphandlingskostnaden väl täcker in andelen ingående skatt vid upphandling och även motsvarar den ingående skattens andel av totala kostnader för att bedriva luft- buren ambulanssjukvård i landstingets egen regi. 
 När det gäller övriga privata utförare inom den luftburna ambulanssjukvården som helt eller delvis bedriver från skatteplikt undantagen sjukvård täcker inte schablonen på 6 procent lika väl in andelen ingående skatt. Stora skillnader i kostnadsstruktur finns dock såväl mellan de övriga privata utförarna som mellan de övriga privata utförarna och de verksamheter som kan antas utgöra exem- pel på luftburen ambulanssjukvård som är undantagen från skatte- plikt. Andelen ingående skatt varierar då mellan 6 och 11 procent. En justering av schablonersättningen inom ramen för nu gällande system skulle därför inte öka träffsäkerheten av gällande ersättning nämnvärt. 
 Mot bakgrund av de beräkningar som gjorts bedömer utred- ningen att det inte finns behov av en särskild författningsreglering av ersättningsnivån för dold mervärdeskatt vid upphandling av luftburen ambulanssjukvård. De skillnader i hur verksamheterna bedrivs, och till följd därav svårigheten att definiera vad som ska anses utgöra från skatteplikt undantagen luftburen ambulans- sjukvård, medför enligt utredningens bedömning också att det är mindre lämpligt att föreslå en sådan reglering. 
 39 
 5 Konsekvensanalys 
 För kommittéers och särskilda utredares arbete gäller kommitté- förordningens (1998:1474) bestämmelser. Om ett betänkande inne- håller förslag som påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Även eventuella samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska redovisas (14 § kom- mittéförordningen). Om betänkandet innehåller förslag som har betydelse för brottslighet, brottsförebyggande arbete, företag, jäm- ställdhet mellan kvinnor och män samt möjlighet att nå de integra- tionspolitiska målen ska skall även konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet (15 § kommittéförordningen). 
 I detta delbetänkande lämnas inga förslag till ändringar varför varken kostnaderna eller intäkterna påverkas för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. Inga konsekvenser uppstår således heller för samhällsekonomin, företagen, brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet eller jämställdheten mellan kvinnor och män. 
 41 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 2014:48 
 Översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt 
 Beslut vid regeringssammanträde den 27 mars 2014 
 Sammanfattning 
 En särskild utredare ska se över den ersättning som kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund får för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av eller bidragsgivning till verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg, utbildning och vid hyra av lokaler för vissa boendeformer. Utgångspunkten ska vara att förslag till ändringar i regelverket ska syfta till konkurrens- neutralitet vid valet mellan att bedriva verksamhet i kommunal eller privat regi. 
 Utredaren ska 
  
 undersöka mervärdesskattekostnadens andel av den totala kost- naden inom olika verksamheter, 
  
 analysera för- och nackdelar med en ersättning som baseras på de externa utförarnas faktiska mervärdesskattekostnader, 
  
 analysera för- och nackdelar med en schablonersättning som baseras antingen på kommunernas och landstingens m.fl. mer- värdesskattekostnader för verksamhet i egen regi eller på de externa utförarnas mervärdesskattekostnader. 
  
 Utredaren ska med utgångspunkt i översynen föreslå författnings- ändringar. 
 43 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:78 
  
 Vissa frågor som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av ambulansflygverksamhet ska redovisas senast den 15 september 2014. 
 Uppdraget i övrigt ska redovisas senast den 1 augusti 2015. 
 Kompensationsordningen för vissa mervärdesskattekostnader för kommuner och landsting m.fl. 
 Skattereformen i början av  
 1990-talet 
  innebar att basen för uttag av mervärdeskatt breddades. Från skatteplikt undantogs dock bl.a. omsättning av tjänster som utgör sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. En stor del av kommunernas och landstingens verksamhet är således undantagen från mervärdesskatteplikt. 
 I verksamhet som är undantagen från mervärdesskatteplikt sak- nas avdragsrätt för ingående mervärdeskatt. Detta medför att ut- förande i egen regi gynnas framför upphandling av skattepliktiga tjänster från externa utförare. I syfte att åstadkomma konkurrens- neutralitet vid kommuners och landstings val mellan att bedriva verksamhet i egen regi och att köpa motsvarande skattepliktiga tjänster av externa utförare kompenseras kommuner och landsting sedan 1991 av staten för kostnaderna för ingående mervärdesskatt. 
 I kommunernas och landstingens verksamhet är det emellertid även vanligt med inköp av icke skattepliktiga tjänster. När en ex- tern utförare tillhandahåller en icke skattepliktig tjänst kommer en del av priset att motsvaras av leverantörens kostnad för icke av- dragsgill mervärdesskatt, s.k. dold mervärdesskatt. Därför infördes 1991 även en särskild ersättning för att kompensera kommuner och landsting för de ökade kostnader som till följd av den dolda mer- värdesskatten uppstod vid upphandling av verksamhet från andra utförare inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. 
 Den nuvarande regleringen av de statliga ersättningarna infördes 2006 och finns i lagen (2005:807) om ersättning för viss mer- värdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och sam- ordningsförbund. 
 Enligt 2 § i denna lag har kommuner, landsting och kommunal- förbund samt samordningsförbund som bedriver verksamhet enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsat- ser rätt till ersättning för ingående mervärdesskatt som inte får dras 
 44 
  
 SOU 2014:78 
  
 Bilaga 1 
  
 av eller som de inte har rätt till återbetalning för enligt mervärdes- skattelagen (1994:200). 
 Enligt 5 § har de även rätt till ersättning för de ökade kostnader som till följd av bestämmelserna om mervärdesskatt uppkommer vid upphandling av verksamhet inom sjukvård, tandvård, social om- sorg och utbildning samt vid hyra av lokaler för vissa boende- former. Rätt till ersättning har de även när de lämnar bidrag till en näringsidkare för dennes verksamhet inom dessa områden. 
 Storleken på de ersättningar som anges i 5 § beräknas enligt schablon. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om schablonberäkningen. 
 Enligt 1 § förordningen (2005:811) om ersättning för viss mer- värdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och sam- ordningsförbund, nedan kallad ersättningsförordningen, lämnas er- sättning med 6 procent av kostnaden vid upphandling och bidrags- givning eller, om det framgår att en viss del avser lokalkostnad, med 18 procent för denna del och 5 procent för resterande del, samt med 18 procent av kostnaden vid hyra av lokaler för vissa boendeformer. Ersättning med 18 procent lämnas dock inte om den fastighet som en lokal är inrymd i upplåts av staten, kom- muner, landsting, kommunalförbund eller samordningsförbund. 
 I ersättningsförordningen regleras endast den ersättning som kommuner och landsting m.fl. har rätt till. När det gäller privata utförares rätt till ersättning från en kommun anges det dock i skollagen (2010:800) att mervärdesskatt är ett av de kostnadsslag som ska ingå i det grundbelopp som lämnas i bidrag till en enskild huvudman. Enligt skolförordningen (2011:185) och gymnasie- förordningen (2010:2039) ska ersättningen för mervärdesskatt avse ett schablonbelopp som uppgår till 6 procent av det totala bidrags- beloppet, dvs. samma procentsats som enligt huvudregeln i ersätt- ningsförordningen. 
 Behovet av en utredning 
 Flera omständigheter ger anledning att nu se över ersättningen till kommuner och landsting m.fl. för deras kostnader för dold mer- värdesskatt inom sjukvård, tandvård, social omsorg, utbildning och vid hyra av lokaler för vissa boendeformer. När det i det följande 
 45 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:78 
  
 talas om kommuner och landsting avses även kommunalförbund och samordningsförbund. 
 Bestämmelserna i skollagen om ersättning för mervärdesskatt från en kommun till en enskild huvudman baseras på förslag i betänkandet Bidrag på lika villkor (SOU 2008:8). 
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) anförde i sitt remiss- yttrande över betänkandet att den mest rättvisande modellen är att fristående skolor och motsvarande kompenseras för sina faktiska mervärdesskattekostnader. SKL föreslog i sitt yttrande också att det skulle tillsättas en särskild utredning i fråga om kommunernas kom- pensation för mervärdesskattekostnader till fristående utförare. 
 Nivån på den procentsats som ersättning lämnas med enligt huvudregeln i ersättningsförordningen har varit densamma sedan 1991 och baseras på en mervärdesskattesats på 25 procent och ett antagande om att 30 procent av de externa utförarnas kostnader uppkommer på grund av inköp av mervärdesskattepliktiga varor och tjänster. 
 Sedan 1991 har mervärdesskatten sänkts på vissa varor och tjänster. Även den andel av kostnaderna som är belagda med mer- värdesskatt kan ha förändrats under åren. Regeringen gav därför i oktober 2010 Statskontoret i uppdrag att göra se över de procent- satser som anges i 1 § ersättningsförordningen (dnr Fi2010/4686). Översynen visade att de procentsatser som anges i förordningen generellt sett är högre än de faktiska mervärdesskattekostnaderna. En sänkning med  
 1–2 
  procentenheter skulle enligt Statskontoret leda till att ersättningsnivån enligt huvudregeln bättre motsvarar den faktiska nivån. Enligt underlaget till Statskontorets rapport skiljer sig andelen av kostnaden som utgörs av mervärdeskatt åt dels mellan olika verksamheter som bedrivs i kommunal regi, dels mellan olika kommuner. Inom förskola, grundskola och gymnasie- skola varierade andelen mellan 3,9 och 5,3 procent i de undersökta kommunerna. Statskontorets rapport indikerar att den nuvarande schablonersättningen om 6 procent är högre än den faktiska an- delen mervärdesskattekostnader i de kommunala verksamheterna. Statskontorets rapport baseras dock på ett mycket begränsat urval av kommuner och landsting. 
 I en skrivelse till Finansdepartementet ifrågasätter arbetsgivar- och intresseorganisationen Vårdföretagarna Statskontorets slutsat- ser (dnr Fi2011/3084). Vårdföretagarna anser att slutsatserna base- 
 46 
  
 SOU 2014:78 
  
 Bilaga 1 
  
 ras på en utredning som kan ifrågasättas när det gäller metod, urval och tillvägagångssätt. Vårdföretagarna anser att relevanta slutsatser endast kan dras utifrån en utredning som fokuserar på den privata sektorns kostnadsbild. 
 Det har också enligt Statskontoret visat sig vara förenat med vissa svårigheter att ta fram mervärdesskattens andel av lokal- kostnaderna, varför det behövs ytterligare analys i denna del. Det kan enligt Statskontoret även finnas anledning att särskilja ersätt- ningen för mervärdesskatt för lokaler från ersättningen för mer- värdesskatt för övrig verksamhet. 
 Den 1 januari 2014 trädde en ändring i 3 kap. 21 § mervärdes- skattelagen i kraft som innebär att undantaget från mervärdes- skatteplikt för omsättning av luftfartyg endast omfattar sådana luftfartyg som ska användas av flygbolag som huvudsakligen be- driver internationell flygtrafik mot betalning. Ändringen medför att det hos företag som bedriver sjukvård med ambulansflyg upp- kommer en ny kostnad i form av ingående mervärdesskatt som inte får dras av. 
 SKL, flera landsting och Styrgruppen för luftburen ambulans- sjukvård har i skrivelser till Finansdepartementet (dnr Fi2014/311) framfört att kostnadsökningen för upphandlad verksamhet bedöms vara högre än ersättningsnivåerna i ersättningsförordningen. Den dolda mervärdesskatten har beräknats till att motsvara en kostnads- ökning vid upphandling med i genomsnitt 15 procent. I skrivel- serna föreslås det att ersättningsnivån för sjukvård med ambulans- flyg höjs till 15 procent med verkan fr.o.m. den 1 januari 2014. 
 Uppdrag att utreda hur ersättningen för dold mervärdesskatt bör utformas 
 En särskild utredare ska se över av den ersättning som kommuner och landsting får för dold mervärdesskatt vid upphandling av eller bidragsgivning till verksamhet inom sjukvård, tandvård, social om- sorg, utbildning och vid hyra av lokal för vissa boendeformer. Ut- gångspunkten ska vara att förslag till ändringar i regelverket ska vara tydliga, administrativt enkla och rättssäkra samt syfta till kon- kurrensneutralitet vid valet mellan att bedriva verksamhet i kom- munal regi och att göra det i privat regi. 
 47 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:78 
  
 Vad kan vi lära av andra länders kompensationssystem? 
 De särskilda problem som är förknippade med mervärdesskatt i offentlig sektor i Sverige finns även i andra länder. Flera andra länder tillämpar särskilda kompensationssystem för mervärdes- skattekostnader i offentlig sektor. 
 Utredaren ska därför presentera en jämförelse mellan olika län- ders kompensationssystem för mervärdesskatt i offentlig sektor och i sina förslag tillvarata sådan kunskap som bedöms vara till nytta för det svenska systemet. 
 Ska ersättningen baseras på faktiska kostnader eller beräknas enligt schablon? 
 En grundläggande fråga är om ersättningen till kommuner och landsting för dold mervärdesskatt ska baseras på en schablonberäk- ning eller lämnas för de externa utförarnas faktiska kostnader för mervärdesskatt. 
 Ett alternativ till dagens system är att ersättningen till kom- munerna och landstingen ska motsvara de externa utförarnas fak- tiska mervärdesskattekostnader. Detta måste dock vägas mot dels de administrativa kostnader som ett sådant ersättningssystem kan komma att medföra, dels andra omständigheter av relevans för be- dömningen, exempelvis förekomsten av olika valfrihetssystem. 
 Administrativa kostnader eller andra skäl kan tala mot att er- sättningen ska motsvara de faktiska mervärdesskattekostnaderna. Utredaren ska därför även överväga andra alternativ, som att även fortsättningsvis beräkna ersättningen utifrån schablon. 
 Om ersättningen ska beräknas enligt schablon är ett alternativ att utforma schablonen med utgångpunkt från kommunernas och landstingens faktiska mervärdesskattekostnader för verksamhet i egen regi. Ett annat alternativ är att basera schablonen på de ex- terna utförarnas faktiska mervärdesskattekostnader. Med hänsyn till att mervärdesskattekostnadens andel av den totala kostnaden kan antas variera mellan olika verksamheter ska differentierade er- sättningsnivåer övervägas. 
 48 
  
 SOU 2014:78 
  
 Bilaga 1 
  
 Utredaren ska därför 
  
 undersöka mervärdesskattekostnadens andel av den totala kost- naden inom olika verksamheter, 
  
 analysera för- och nackdelar med en ersättning som baseras på de externa utförarnas faktiska mervärdesskattekostnader, 
  
 analysera för- och nackdelar med en schablonersättning som baseras på kommunernas och landstingens mervärdesskatte- kostnader för verksamhet i egen regi, samt 
  
 analysera för- och nackdelar med en schablonersättning som baseras på de externa utförarnas mervärdesskattekostnader. 
  
 Utredaren ska med utgångspunkt i översynen föreslå författnings- ändringar. Utredaren ska i samband med detta särskilt överväga be- hovet av övergångsbestämmelser. 
 Övrigt 
 Utredaren är oförhindrad att lämna andra förslag till utformning av ersättningen till kommunerna och landstingen för dold mervärdes- skatt som kan anses vara motiverade inom ramen för utrednings- uppdraget. 
 Utredaren ska säkerställa att de förslag som presenteras står i överensstämmelse med EU:s regler om statsstöd. 
 Kostnadsberäkningar, andra konsekvensbeskrivningar och för- slag till finansiering ska göras i enlighet med kommittéförord- ningen (1998:1474). Utredningen ska särskilt beakta eventuella skillnader i mervärdesskattekostnadernas andel mellan olika verk- samheter och mellan verksamhet i kommunal och privat regi. 
 Uppdragets genomförande och redovisning 
 Utredaren ska under arbetet på ett lämpligt sätt kommunicera med berörda myndigheter och organisationer, t.ex. Konkurrensverket, Skatteverket och SKL, och med företrädare för privata utförare. 
 Undersökningen av mervärdesskattekostnadens andel av den totala kostnaden inom verksamhet med ambulansflyg ska genom- 
 49 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2014:78 
  
 föras skyndsamt. En bedömning av behovet av och eventuellt för- slag till en särskild författningsreglering som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av sådan verksamhet ska re- dovisas senast den 15 september 2014. 
 Uppdraget i övrigt ska redovisas senast den 1 augusti 2015. 
 (Finansdepartementet) 
 50 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 2014:93 
 Tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mervärdesskatt 
 Beslut vid regeringssammanträde den 19 juni 2014 
 Förlängd tid för redovisning av deluppdrag 
 Regeringen beslutade den 27 mars 2014 kommittédirektiv om över- syn av ersättning till kommuner och landsting för s.k. dold mer- värdesskatt (dir. 2014:48). 
 Enligt utredningens direktiv ska den del av uppdraget som avser vissa frågor om ersättning för viss mervärdesskatt vid upphandling av ambulansflygverksamhet redovisas senast den 15 september 2014. Utredningstiden förlängs för denna del av uppdraget. Utred- ningens överväganden och förslag i dessa frågor ska i stället redo- visas senast den 1 december 2014. 
 Uppdraget ska fortfarande slutredovisas senast den 1 augusti 2015. 
 (Finansdepartementet) 
 51 
 Statens offentliga utredningar 2014 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Vissa bostadsbeskattningsfrågor. Fi. 
  
 2. 
  
 Framtidens valfrihetssystem 
  
 – 
  
 inom socialtjänsten. S. 
  
 3. 
  
 Boende utanför det egna hemmet 
  
 – 
  
 placeringsformer för barn och unga. S. 
  
 4. 
  
 Det måste gå att lita på konsument- skyddet. Ju. 
  
 5. 
  
 Staten får inte abdikera 
  
 – 
  
 om kommunaliseringen av den svenska skolan. U. 
  
 6. 
  
 Män och jämställdhet. U. 
  
 7. 
  
 Skärpta straff för vapenbrott. Ju. 
  
 8. 
  
 Översyn av statsskuldspolitiken. Fi. 
  
 9. 
  
 Förändrad assistansersättning 
  
 – 
  
 en översyn av ersättningssystemet. S. 
  
 10. 
  
 Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av handlingar. S. 
  
 11. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. M. 
  
 12. 
  
 Utvärdera för utveckling – om utvärde- ring av skolpolitiska reformer. U. 
  
 13. 
  
 En digital agenda i människans tjänst 
  
 – 
  
 en ljusnande framtid kan bli vår. N. 
  
 14. 
  
 Effektiv och rättssäker  
  
 PBL-över­ 
  prövning. S. 
  
 15. 
  
 Investeringsplanering för försvars­ materiel 
  
 En ny  
 planerings-, 
  besluts- och uppföljningsprocess. Fö. 
  
 16. 
  
 Det ska vara lätt att göra rätt Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. A. 
  
 17. 
  
 Genomförande av Seveso III- direktivet. Fö. 
  
 18. 
  
 Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. Ju. 
  
 19. 
  
 Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. U. 
  
 20. 
  
 Läkemedel för särskilda behov. S. 
  
 21. Bredband för Sverige in i framtiden. N. 
 22. Genomförande av EU:s nya redovis- ningsdirektiv. Ju. 
  
 23. 
  
 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. S. 
  
 24. 
  
 Olycksregister och djupstudier på transportområdet. N. 
  
 25. 
  
 Internationella rättsförhållanden rörande arv. Ju. 
  
 26. 
  
 Tillträde till COTIF 1999. Ju. 
  
 27. 
  
 Svensk veteranpolitik. Ett ansvar för hela samhället. + Bilagor. Fö. 
  
 28. 
  
 Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. A. 
  
 29. 
  
 Assisterad befruktning för ensam­ stående kvinnor. Ju. 
  
 30. 
  
 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. A. 
  
 31. 
  
 Visselblåsare 
  
 Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. A. 
  
 32. 
  
 Jordbruks- och bostadsarrende 
  
 – 
  
 några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. Ju. 
  
 33. 
  
 Från hyresrätt till äganderätt. Ju. 
  
 34. 
  
 Inte bara jämställdhet Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. A. 
  
 35. 
  
 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. M. 
  
 36. 
  
 Frågor om följerätt och om museernas kopiering. Ju. 
  
 37. 
  
 De svenska energimarknaderna 
  
 – 
  
 en samhällsekonomisk analys. Fi. 
  
 38. 
  
 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. L. 
  
 39. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
  
 Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. N. 
  
 40. 
  
 Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. Fi. 
  
 41. 
  
 Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. A. 
  
 42. 
  
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
  
 Fud-program 
  2013. M. 
  
 43. 
  
 Synnerligen grova narkotikabrott. Ju. 
  
 44. 
  
 F-skuldsanering 
  
  – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. Ju. 
  
 45. 
  
 Unik kunskap genom registerforskning. U. 
  
 46. Marknadsmissbruk II. Fi. 
  
 47. 
  
 Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny  
  
 EU-lagstiftning 
  och en översyn av det svenska systemet. Ju. 
  
 48. 
  
 Registerutdrag i arbetslivet. A. 
  
 49. 
  
 Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. + Bilaga. Ju. 
  
 50. 
  
 Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. M. 
  
 51. 
  
 Nya regler om upphandling. S. 
  
 52. 
  
 Resolution. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. Fi. 
  
 53. 
  
 Material i kontakt med dricksvatten 
  
 – 
  
 myndighetsroller och ansvarsfrågor. L. 
  
 54. 
  
 Vildsvin och viltskador 
  
 – 
  
 om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. L. 
  
 55. 
  
 Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. A. 
  
 56. 
  
 Genomförande av Omnibus II- direktivet. Fi. 
  
 57. 
  
 En ny reglering för tjänstepensions- företag. Del 1 + 2. Fi. 
  
 58. 
  
 Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. S. 
  
 59. 
  
 Bostadsförsörjning och riksintressen. M. 
  
 60. 
  
 Tillförlitligare kreditupplysningar 
  
 – 
  
 ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. Ju. 
  
 61. 
  
 Svensk kontanthantering. Fi. 
  
 62. 
  
 Förbättrat förhandsbeskedsinstitut. Fi. 
  
 63. 
  
 Organiserad brottslighet 
  
 – 
  
 förfälts- och underlåtenhetsansvar, kvalifikationsgrunder m.m. Ju. 
  
 64. 
  
 En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga. Ku. 
  
 65. 
  
 Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst 
  
 Civil och militär samverkan. N. 
  
 66. 
  
 Myndigheter och organisationer under Miljödepartementet – en kartläggning. M. 
  
 67. 
  
 Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. S. 
  
 68. 
  
 Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Fi. 
  
 69. 
  
 En lag om upphandling av koncessioner. S. 
  
 70. 
  
 Ändrade informationskrav 
  
 på värdepappersmarknaden. Fi. 
  
 71. 
  
 Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar  
  
 2010–2014. 
  U. 
  
 72. 
  
 Handel med begagnade varor 
  
 och med skrot – vissa kontrollfrågor. N. 
  
 73. 
  
 Försvarsmakten i samhället 
  
 – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. Fö. 
  
 74. 
  
 Jämställdhet i socialförsäkringen? A. 
  
 75. 
  
 Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering. N. 
  
 76. 
  
 Fortsatt utveckling av förvaltnings- processen 
  
 och specialisering för skattemål. Ju. 
  
 77. 
  
 Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. Ku. 
  
 78. 
  
 Ersättning för s.k. dold mervärdes- skatt vid upphandling av luftburen ambulanssjukvård. Fi. 
  
 Statens offentliga utredningar 2014 
 Systematisk förteckning 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Det ska vara lätt att göra rätt 
 Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. [16] 
 Lönsamt arbete 
 – familjeansvarets fördelning och konsekvenser. [28] 
 Jämställt arbete? Organisatoriska ramar och villkor i arbetslivet. [30] 
 Visselblåsare 
 Stärkt skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. [31] 
 Inte bara jämställdhet 
 Intersektionella perspektiv på hinder och möjligheter i arbetslivet. [34] 
 Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. [41] 
 Registerutdrag i arbetslivet. [48] 
 Inhyrning och företrädesrätt till återanställning. [55] 
 Jämställdhet i socialförsäkringen? [74] 
 Finansdepartementet 
 Vissa bostadsbeskattningsfrågor. [1] Översyn av statsskuldspolitiken. [8] 
 De svenska energimarknaderna 
 – en samhällsekonomisk analys. [37] 
 Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet. [40] 
 Marknadsmissbruk II. [46] 
 Resolution. En ny metod för att hantera banker i kris. Vol 1 + 2. [52] 
 Genomförande av Omnibus II- direktivet. [56] 
 En ny reglering för tjänstepensionsföretag. Del 1 + 2. [57] 
 Svensk kontanthantering. [61] Förbättrat förhandsbeskedsinstitut. [62] 
 Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. [68] 
 Ändrade informationskrav 
 på värdepappersmarknaden. [70] 
 Ersättning för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av luftburen ambulans- sjukvård. [78] 
 Försvarsdepartementet 
 Investeringsplanering för försvarsmateriel En ny  
 planerings-, 
  besluts- och uppföljningsprocess. [15] 
 Genomförande av Seveso  
 III-direktivet. 
  [17] 
 Svensk veteranpolitik. Ett ansvar för hela samhället. + Bilagor. [27] 
 Försvarsmakten i samhället 
 – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret. [73] 
 Justitiedepartementet 
 Det måste gå att lita på konsumentskyddet­. [4] 
 Skärpta straff för vapenbrott. [7] Straffskalorna för allvarliga våldsbrott. [18] 
 Genomförande av EU:s nya redovisnings- direktiv. [22] 
 Internationella rättsförhållanden rörande arv. [25] 
 Tillträde till COTIF 1999. [26] 
 Assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. [29] 
 Jordbruks- och bostadsarrende 
 – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd. [32] 
 Från hyresrätt till äganderätt. [33] 
 Frågor om följerätt och om museernas kopiering. [36] 
 Synnerligen grova narkotikabrott. [43] 
  
 F-skuldsanering 
  – en möjlighet till nystart för seriösa företagare. [44] 
 Förbättrad tvistlösning på konsument- området – ny  
 EU-lagstiftning 
  och en översyn av det svenska systemet. [47] 
 Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete. 
 + Bilaga. [49] 
 Tillförlitligare kreditupplysningar 
 – ett förbättrat integritetsskydd vid offentligrättsliga krav. [60] 
 Organiserad brottslighet 
 – förfälts- och underlåtenhetsansvar, kvalifikationsgrunder m.m. [63] 
 Fortsatt utveckling av förvaltnings- processen 
 och specialisering för skattemål. [76] 
 Kulturdepartementet 
 En ny modell för åldersklassificering av film för barn och unga. [64] 
 Från analog till digital marksänd radio – en plan från Digitalradiosamordningen. [77] 
 Landsbygdsdepartementet 
 Tillväxt och värdeskapande Konkurrenskraft i svenskt jordbruk och trädgårdsnäring. [38] 
 Material i kontakt med dricksvatten – myndighetsroller och ansvarfrågor. [53] 
 Vildsvin och viltskador 
 – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt. [54] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. [11] 
 I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler. [35] 
 Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2013. [42] 
 Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. [50] 
 Bostadsförsörjning och riksintressen. [59] 
 Myndigheter och organisationer under Miljödepartementet – en kartläggning. [66] 
 Näringsdepartementet 
 En digital agenda i människans tjänst 
 – en ljusnande framtid kan bli vår. [13] Bredband för Sverige in i framtiden. [21] 
 Olycksregister och djupstudier på trans- portområdet. [24] 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service. [39] 
 Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst Civil och militär samverkan. [65] 
 Handel med begagnade varor 
 och med skrot – vissa kontrollfrågor. [72] 
 Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering. [75] 
 Socialdepartementet 
 Framtidens valfrihetssystem 
 – inom socialtjänsten. [2] 
 Boende utanför det egna hemmet 
 – placeringsformer för barn och unga. [3] 
 Förändrad assistansersättning 
 – en översyn av ersättningssystemet. [9] 
 Ett steg vidare – nya regler och åtgärder för att främja vidareutnyttjande av hand- lingar. [10] 
 Effektiv och rättssäker  
 PBL-överprövning. 
  [14] 
 Läkemedel för särskilda behov. [20] 
 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1, 2 och 3. [23] 
 Nya regler om upphandling. [51] 
 Privat införsel av alkoholdrycker. Tydligare regler i konsekvens med svensk alkoholpolitik. [58] 
 Inbyggd integritet inom Inspektionen för socialförsäkringen. [67] 
 En lag om upphandling av koncessioner. [69] 
 Utbildningsdepartementet 
 Staten får inte abdikera 
 – om kommunaliseringen av den svenska skolan. [5] 
 Män och jämställdhet. [6] 
 Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. [12] 
 Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande. [19] 
 Unik kunskap genom registerforskning. [45] 
 Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar  
 2010–2014. 
  [71]