Här finns mer att hämta 
 –  
 it-användningen 
  i småföretag 
 Delbetänkande av Utredningen om ökad  
 it-användning 
  i småföretag 
 Stockholm 2012 
 SOU 2012:21 
 SOU och Ds kan köpas från Rodriguez kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Rodriguez Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-598 
  191 91 Ordertel:  
 08-598 
  191 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss – hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad  
 2009-05-02) 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice. 
 Tryckt av Torres. 
 Stockholm 2012 
 ISBN  
 978-91-38-23711-3 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet  
 Davis 
  ThomasDen 22 juni 2011 beslutade regeringen att tillsätta en utredning om åtgärder för att öka småföretagens  
 it-användning. 
  Samma dag förordnades Sawyer till särskild utredare. 
 Till experter förordnades den 18 november 2011 affärsområdeschefen Rogers, enhetschefen  
 Sheppard, näringspolitiske handläggaren Maynard, föreningsdirektören Briggs, juristen  
 Gardner 
  Burgess, kanslirådet Galvan, seniora analytikern Munoz, departementssekreteraren Hunt, verkställande direktören Stewart, programansvarige Little, affärs- och utvecklingsansvariga Vega, 
  konsulten Vasquez, juristen Williams samt enhetschefen Olsen. 
 Den 19 januari 2012 entledigades konsulten Vasquez, och samma datum förordnades departementssekreteraren Livingston som expert. 
 Den 24 augusti 2011 förordnades ämnessakkunnige  
 Rubio till sekreterare i utredningen fr.o.m. den 15 september 2011. Samma datum förordnades departementssekreteraren Monroe 
  till sekreterare fr.o.m. den 10 oktober 2011. 
 Enligt direktiven (dir. 2011:54) ska utredningen redovisa sitt arbete senast den 1 oktober 2012. Ett delbetänkande ska lämnas senast den 31 mars 2012. 
 Utredningen som har antagit namnet Utredningen om ökad itanvändning i småföretag, överlämnar härmed sitt delbetänkande Här finns mer att hämta –  
 it-användningen 
  i småföretag (SOU 2012:21). 
 Stockholm i mars 2012 
 Sawyer 
 / Monroe 
  
 Rubio 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag, genomförande och 
  
 avgränsningar ............................................................ 
  
 23 
  
 1.1 
  
 Direktiven................................................................................. 
  
 23 
  
 1.2 
  
 Genomförande ......................................................................... 
  
 24 
  
 1.3 
  
 Avgränsningar och preciseringar............................................. 
  
 26 
  
 2 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin ...... 
  
 29 
  
 2.1 
  
 Vad är ett småföretag? ............................................................. 
  
 29 
  
 2.2 
  
 Statistik om småföretag ........................................................... 
  
 30 
  
 2.2.1 
  
 Antalet småföretag ....................................................... 
  
 31 
  
 2.2.2 
  
 Anställda i småföretag .................................................. 
  
 32 
  
 2.2.3 
  
 Omsättning ................................................................... 
  
 33 
  
 2.2.4 
  
 Förädlingsvärde............................................................. 
  
 35 
  
 2.2.5 
  
 Produktivitet................................................................. 
  
 36 
  
 2.2.6 
  
 Export och import ........................................................ 
  
 38 
  
 2.3 
  
 Företagens syn på konkurrens och tillväxthinder.................. 
  
 42 
  
 2.3.1 
  
 Omsättning ................................................................... 
  
 42 
  
 2.3.2 
  
 Anställda........................................................................ 
  
 43 
  
 2.3.3 
  
 Tillväxthinder................................................................ 
  
 44 
 5 
 Innehåll SOU 2012:21 
  
 3 
  
 It:s roll och betydelse.................................................. 
  
 47 
  
 3.1 
  
 Allmänt om  
 it-användning....................................................... 
  
 48 
  
 3.2 
  
 Molntjänster ............................................................................. 
  
 49 
  
 3.2.1 
  
 Vad är molntjänster?..................................................... 
  
 50 
  
 3.2.2 Affärsnyttor som molntjänster ger.............................. 
  
 51 
  
 3.2.3 
  
 Affärsrisker med molntjänster ..................................... 
  
 53 
  
 3.3 
  
 Närvaro på internet .................................................................. 
  
 53 
  
 3.3.1 
  
 Egen webbplats ............................................................. 
  
 54 
  
 3.3.2 
  
 Sociala medier................................................................ 
  
 54 
  
 3.4 
  
 E-handel .................................................................................... 
  
 56 
  
 3.4.1  
 E-handel 
  inom svensk detaljhandel.............................. 
  
 57 
  
 3.4.2 
  
 Export genom  
 e-handel ................................................ 
  
 57 
  
 3.5 
  
 Offentlig  
 e-upphandling .......................................................... 
  
 58 
  
 3.6 
  
 E-legitimation........................................................................... 
  
 61 
  
 3.7 
  
 Vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga 
  
 förvaltningen............................................................................. 
  
 63 
  
 3.8 
  
 Offentliga  
 e-tjänster 
  till småföretag........................................ 
  
 64 
  
 4 
  
 Möjligheter och hinder ................................................ 
  
 69 
  
 4.1 
  
 Möjligheter med  
 it-användning ............................................... 
  
 69 
  
 4.2 
  
 Hinder mot att använda it........................................................ 
  
 70 
  
 4.2.1 Hinder enligt forskningen............................................ 
  
 70 
  
 4.2.2 Småföretagens syn på hinder........................................ 
  
 72 
  
 4.2.3 Hinder som framkommit i fallstudierna...................... 
  
 76 
  
 5 
  
 It- och näringspolitikens omfattning och inriktning......... 
  
 79 
  
 5.1 
  
 It-politiken................................................................................ 
  
 79 
  
 5.2 
  
 Näringspolitiken....................................................................... 
  
 82 
  
 5.3 
  
 Slutsatser ................................................................................... 
  
 86 
 6 
 SOU 2012:21 Innehåll 
  
 6 
  
 Offentliga aktörer ....................................................... 
  
 87 
  
 6.1 
  
 Aktörer med verksamhet för näringslivets utveckling .......... 
  
 87 
  
 6.1.1 
  
 Tillväxtverket ................................................................ 
  
 87 
  
 6.1.2 
  
 Almi Företagspartner AB............................................. 
  
 89 
  
 6.1.3 Verket för innovationssystem (Vinnova) ................... 
  
 91 
  
 6.1.4 
  
 Exportrådet ................................................................... 
  
 92 
  
 6.1.5 
  
 Länsstyrelser, självstyrelseorgan och 
  
 samverkansorgan........................................................... 
  
 93 
  
 6.1.6 
  
 Kommuner .................................................................... 
  
 93 
  
 6.2 
  
 Övriga aktörer.......................................................................... 
  
 94 
  
 6.2.1 
  
 Post- och telestyrelsen (PTS) ...................................... 
  
 95 
  
 6.2.2 Aktörer med uppgifter inom  
 e-förvaltningens 
  
 område........................................................................... 
  
 96 
  
 6.2.3 
  
 Digitaliseringskommission........................................... 
  
 97 
  
 6.2.4 
  
 Universitet, högskolor och 
  
 industriforskningsinstitut ............................................ 
  
 97 
  
 6.2.5 Aktörer som hanterar  
 EU-program 
  av betydelse ....... 
  
 98 
  
 7 
  
 It-användning 
  i småföretag ........................................ 
  
 101 
  
 7.1 
  
 Statistik över  
 it-användning .................................................. 
  
 101 
  
 7.1.1 Användning av datorer och internet.......................... 
  
 103 
  
 7.1.2 Användning av internet för olika syften ................... 
  
 105 
  
 7.1.3 Samband mellan småföretagens  
 IT-användning 
  
 och omsättning, marknad och export........................ 
  
 109 
  
 7.1.4 Samband mellan småföretagens  
 it-användning 
  
 och samverkan............................................................. 
  
 111 
  
 7.1.5 Sammanfattning .......................................................... 
  
 113 
  
 7.2 
  
 It-användning 
  i de gröna näringarna..................................... 
  
 115 
  
 8 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens it- 
  
 användning.............................................................. 
  
 121 
  
 8.1 
  
 Nationella  
 it-program ............................................................ 
  
 121 
  
 8.1.1 
  
 IT.SME.se.................................................................... 
  
 121 
  
 8.1.2 
  
 REG-IT ....................................................................... 
  
 123 
  
 8.1.3 Handlingskraft med IT (HIT)................................... 
  
 125 
  
 8.1.4 
  
 Slutsatser ..................................................................... 
  
 128 
 7 
 Innehåll SOU 2012:21 
  
 8.2 
  
 Lokala och regionala åtgärder................................................ 
  
 130 
  
 8.2.1 
  
 Bakgrund ..................................................................... 
  
 130 
  
 8.2.2 
  
 Databaser och urvalsprocess....................................... 
  
 131 
  
 8.2.3 
  
 Insatser för ökad  
 it-användning ................................. 
  
 133 
  
 8.2.4 
  
 Insatsernas huvudsakliga ändamål.............................. 
  
 138 
  
 8.2.5 
  
 Projektägare................................................................. 
  
 142 
  
 8.2.6 
  
 Regional fördelning..................................................... 
  
 143 
  
 8.2.7 
  
 Slutsatser...................................................................... 
  
 144 
  
 9 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning .............. 
  
 147 
  
 9.1 
  
 Fallstudiernas upplägg och omfattning................................. 
  
 147 
  
 9.2 
  
 Drivkrafter för  
 it-användning................................................ 
  
 150 
  
 9.3 
  
 Upplevda effekter och nyttor ................................................ 
  
 152 
  
 9.4 
  
 It:s betydelse för den innovativa förmågan .......................... 
  
 155 
  
 9.5 
  
 Betydelsen av offentligt stöd ................................................. 
  
 159 
  
 9.6 
  
 Övergripande slutsatser från studien .................................... 
  
 164 
  
 10 
  
 Internationellt .......................................................... 
  
 167 
  
 10.1 
  
 EU ........................................................................................... 
  
 168 
  
 10.1.1 Övergripande policyinitiativ....................................... 
  
 168 
  
 10.1.2 Initiativ för att främja  
 it-användning 
  i små och 
  
 medelstora företag ...................................................... 
  
 171 
  
 10.1.3 Erfarenheter från den europeiska arenan................... 
  
 173 
  
 10.2 
  
 Utblick utanför EU................................................................ 
  
 179 
  
 10.2.1 Sydkorea ...................................................................... 
  
 179 
  
 10.2.2 Japan............................................................................. 
  
 185 
  
 10.2.3 USA ............................................................................. 
  
 189 
  
 10.2.4 Tillväxtanalys slutsatser av studierna rörande 
  
 Korea, Japan och USA ................................................ 
  
 195 
 8 
  
 SOU 2012:21 
  
 Innehåll 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 2011:54 ............................................. 
  
 201 
  
 Bilaga 2 
  
 Intervjuade personer....................................................... 
  
 211 
  
 Bilaga 3 
  
 Intervjuer med småföretag ............................................. 
  
 213 
 9 
 Sammanfattning 
 Detta avsnitt är en sammanfattning av delbetänkandets innehåll. I slutet av avsnittet redovisas några övergripande reflektioner som utredningen gör utifrån det redovisade materialet. 
 Uppdraget 
 Regeringen tillsatte denna utredning den 22 juni 2011 med syftet att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft genom att undanröja hinder mot ökad användning av  
 it-lösningar. 
  I uppdraget ingår att göra en kartläggning dels över småföretagens  
 it-använd- 
  ning och behov, dels över befintliga offentliga åtgärder på lokal, regional och nationell nivå för att främja denna användning. Relevanta  
 EU-program 
  ska ingå i kartläggningen. Utredningen ska också göra en internationell utblick inom området. 
 Utifrån kartläggningarna ska utredningen lämna förslag på justeringar i befintliga åtgärder och föreslå eventuellt nya åtgärder som främjar en ökad  
 it-användning 
  bland småföretag. 
 För ett antal småföretag i olika delar av landet är stabil tillgång till bredband med bra kapacitet, en helt avgörande fråga för företagets verksamhet. Regeringen beslutade 2009 om Bredbandsstrategi för Sverige. Ett Bredbandsforum är inrättat för samverkan och dialog kring utbyggnad av bredband. Därtill har PTS uppgifter på området. Det ligger inte i utredningens uppdrag att närmare behandla området. 
 Utredningens nulägeskartläggningar återfinns i detta delbetänkande. Utredningens förslag presenteras i kommande slutbetänkande. 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:21 
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
 År 2011 fanns det 270 000 småföretag med  
 1–49 
  anställda. Det fanns hela 840 000 enmansföretag där endast ägaren arbetar i företaget. Totalt sett uppgick alltså antalet småföretag 2011 till 1,1 miljoner. Småföretagen har över tiden blivit allt fler. Det är i huvudsak enmansföretagen som ökat i antal, men även antalet småföretag med  
 1–49 
  anställda har ökat. År 2011 sysselsatta småföretagen 1,3 miljoner personer, vilket är en ökning med 250 000 sedan 2001. Av samtliga sysselsatta i Sverige var 31 procent anställda i småföretag 2011. Motsvarande andel 2001 var 28 procent och 24 procent 1993. Småföretagen har en allt större betydelse för sysselsättningen i landet. 
 Småföretagen har inte endast betydelse för sysselsättningen utan även för den svenska ekonomin. Småföretagens omsättning har ökat från att ha varit 1,6 miljarder kronor 1999 till att 2009 uppgå till 2,5 miljarder kronor. 
 Småföretagens export och import har ökat. Småföretagens handel har dessutom ökat mer jämfört med medelstora och stora företag. Småföretagens import överstiger emellertid exporten vilket medför att småföretagen som grupp har ett negativt handelsnetto. 
 It:s roll och betydelse 
 It ingår numera som en självklar och integrerad del i den löpande verksamheten vid den absoluta majoriteten av småföretag. I praktiken kommer it in som en grundläggande faktor i så vardagliga aktiviteter som inköp och försäljning. Bland företag som använder en mer avancerad it ingår tekniken även i mer strategiska frågor såsom affärsutveckling, produktutveckling och marknadsföring. Eftersom it är en så inlemmad del i många verksamheter är det kanske inte självklart att exklusivt behandla  
 it-frågor. 
  I de flesta fall framstår it som en helt nödvändig men inte tillräcklig faktor. De tekniska tillämpningarna, infrastrukturen, kommunikationen, systemlösningarna m.m. måste helt enkelt fungera för att verksamheten ska kunna bedrivas. Lönsamhet är en förutsättning för hållbart företagande och tillväxt. Utveckling av  
 it-stöd 
  i kund- eller produktionsprocessen kan vara ett viktigt steg för att förbättra lönsamheten. Användning av internet i marknadsföring och säljarbetet kan vara avgörande. Oavsett vilka åtgärder som föreslås så måste målgruppens lönsamhet beaktas. 
 12 
  
 SOU 2012:21 
  
 Sammanfattning 
 Det är svårt att ge en samlad och heltäckande bild över småföretagens  
 it-användning. 
  Småföretagen utgör en heterogen grupp vad gäller verksamhet, organisation, storlek m.m. En annan faktor som måste framhållas vid en beskrivning av it:s roll och betydelse för småföretagen, är den snabba teknikutvecklingen. 
 Vi redogör kortfattat för ett antal  
 it-relaterade 
  förhållanden som kan påverka småföretagens  
 it-användning 
  under de närmaste åren. Det gäller molntjänster, närvaro på internet genom egen webbplats och sociala medier,  
 e-handel, 
  offentlig  
 e-upphandling, 
 e-legitima- 
  tion, vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga sektorn samt offentliga  
 e-tjänster 
  till småföretag. 
 En allmän iakttagelse är att tekniken under den studerade perioden blivit relativt sett billigare (pris/prestanda), mer flexibel (mobila lösningar), mer kommunikativt inriktad (sociala media) samt enklare att använda (appar). Utvecklingen kan gynna verksamheten i småföretagen. 
 Möjligheter och hinder 
 Enligt uppdraget ska utredningen kartlägga hinder mot ökad itanvändning. Befintlig forskning nämner följande faktorer som hinder: it upplevs inte bidra till den egna verksamheten, begränsad  
 it-kun- 
  skap hos ägaren och anställda, avsaknad av  
 it-standarder 
  och itsystem som inte är utvecklade för småföretagens behov, kostnader för att utveckla och underhålla  
 it-system, 
  begränsad tillgång till internet och bristande interoperabilitet mellan system, bristande säkerhet samt rättsliga osäkerheter. 
 För att få en uppfattning om hur småföretagen värderar hindren har utredningen i samarbete med Företagarna skickat ut frågor i form av en webbenkät till en panel som Företagarna organiserar. Enkäten gick ut till ca 4000 företag som är frivilligt anslutna till panelen. Ca 1100 svarade på undersökningen, vilket är en normal svarsfrekvens för denna panel. 
 Enligt undersökningen var de tre största hindren tidsåtgång för att installera och lära mig/personalen nya  
 it-system, 
  tidsåtgång för att avgöra vilka  
 it-lösningar 
  som kan bidra till företagets utveckling samt investerings- och driftskostnader för it. 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:21 
 It- och näringspolitikens omfattning och inriktning 
  
 It-politiken 
  ska bidra till ambitionen att Sverige ska vara ledande vad gäller användning av it för att nå politiska mål för tillväxt i alla delar av landet, social välfärd, demokrati och klimatförbättringar m.m. En viktig aspekt i detta är att medborgare och företag tillvaratar it:s potential och nyttoaspekter. Hösten 2011 fattades beslut om strategin It i människans tjänst – en digital agenda för Sverige. Agendan är en sammanhållen strategi vars genomförande ska bidra till  
 it-politikens 
  övergripande mål. 
 Det offentliga åtagandet inom  
  
 it-politiken 
  
 fokuserar i första hand på tillgänglighetsaspekter. Inriktningen är att det primärt är marknadens aktörer som ska tillhandahålla  
 it-infrastruktur 
  av god kvalitet. Som en konsekvens av detta är det främst goda ramvillkor för marknadens aktörer som styr politikens inriktning. 
 Hur it används i samhället i stort uppmärksammas endast till viss del inom ramen för själva  
 it-politiken. 
  Politikens nya mål och antagandet av den digitala agendan kan möjligen peka i en riktning som innebär att frågan kan komma att ges ökad vikt. 
 I  
 näringspolitiken  
 ingår ett antal delområden. Områden som är av särskilt intresse utifrån utredningens uppdrag är främst företagsutveckling, insatser för att stärka innovationskraften och delvis insatser för att förenkla för företagen. 
 Näringspolitiken handlar i första hand om att skapa goda ramvillkor för företagandet i Sverige, men kan också inkludera kompletterande riktade insatser. Med ramvillkor avses olika generella åtgärder som syftar till att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag samt att anställa. Särskilt ramvillkoren för de små företagen lyfter regeringen fram som ett viktigt område. 
 Om marknadsmisslyckanden föreligger ska eventuella offentliga insatser vara marknadskompletterande. Med detta avses inte minst att offentliga åtgärder inte bör leda till undanträngningseffekter som kan få negativa konsekvenser för aktörer verksamma på den privata marknaden. 
 Offentliga aktörer 
 Ett antal aktörer kan genom sin operativa verksamhet vara av betydelse för att öka småföretagens konkurrenskraft och utveckling med hjälp av it. I avsnittet redogör vi för följande aktörer vilka har, 
 14 
  
 SOU 2012:21 
  
 Sammanfattning 
 eller kan ha, en roll inom detta område: Tillväxtverket, Almi Företagspartner AB, Vinnova, Exportrådet, länsstyrelser, självstyrelse- och samverkansorgan, kommuner, PTS,  
 e-förvaltningsaktörer, 
  Digitaliseringskommissionen, universitet, högskolor och industriforskningsinstitut samt aktörer som hanterar  
 EU-program. 
  
 Genomgången tjänar till att ge en bild av den huvudsakliga karta över offentliga aktörer som utredningen navigerar efter. Aktörer som omnämns här behöver inte nödvändigtvis beröras av överväganden och förslag som vi återkommer till i slutbetänkandet. Det kan också finnas andra aktörer som kan vara delaktiga i att öka itanvändningen bland småföretag, t.ex. intresse- eller branschorganisationer. 
 I dag finns ingen central offentlig aktör med uppdrag att följa och främja småföretagens  
 it-användning 
  samt att bygga upp ökad förståelse för teknikens betydelse för småföretagens konkurrenskraft och utveckling. 
  
 It-användning 
  i småföretag 
 De mindre företagen använder it och internet i mindre utsträckning än större företag inom nästan alla områden. Många gånger är skillnaden inte stor, men tillräcklig för att uppmärksammas. Vad gäller användning av olika tillämpningar för extern kommunikation tycks skillnaderna förstärkas. Det finns fog för att tala om en digital klyfta. 
 Det finns branschvisa skillnader avseende i vilken omfattning it används. Vad gäller  
 e-tjänster 
  kan konstateras att småföretag känner till och använder dessa i mindre utsträckning än större företag. 
 Företag som använder it i högre grad, jämfört med företag som inte använder it, har en mer optimistisk syn på framtida omsättningsökning, finns i större utsträckning på en nationell och internationell marknad (i stället för lokal och regional), har större exportinriktning och samverkar i högre grad med andra aktörer. 
 I de flesta fall är det förmodligen inte  
 it-användningen 
  i sig som är orsak till ovanstående samband. Rimligtvis är det så att proaktiva företag ser behov av ytterligare  
 it-användning. 
  I realiteten är det kanske en mix av bägge dessa faktorer. It kan fungera som katalysator och en möjliggörande teknik för ett mer aktivt småföretag. 
 Två av variablerna i statistiken tar fasta på om företagets försäljning sker via webbplats eller om enbart marknadsföringen sker på 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:21 
 detta sätt. Försäljning via webbplats bör kategoriseras som en något mer utvecklad form av  
 it-användning 
  än enbart marknadsföring via en sådan. Resultatet av den ovan nämnda statistiken visar att de företag som har en mer avancerad  
 it-användning 
  samtidigt har högre siffror gällande omsättning, marknad, export och samverkan jämfört med företag som har en mindre avancerad  
 it-användning. 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 Under en tioårsperiod har regeringen initierat tre program på nationell nivå för ökad  
 it-användning 
  i små och medelstora företag: IT.SME.se,  
 REG-IT 
  och Handlingskraft med IT (HIT). Tillväxtverket (tidigare Nutek) har ansvarat för genomförandet. 
 De nationella programmen har resulterat i ett antal övergripande slutsatser. Projekt som varit lokalt förankrade har haft bättre genomslagskraft jämfört med regionala projekt eller projekt utan geografiskt fokus. Företag verkar generellt föredra konkreta handfasta insatser, gärna direkt i sitt företag. Utbildningsinsatser av olika slag bör på ett tydligt sätt kunna kopplas till företagens verksamhet. 
 Erfarenheter ger vid handen att projekt där ingen åtskillnad gjorts mellan företagsstorlek eller bransch har olika insatser försvårats då företagarna haft en allt för varierande kunskapsbakgrund. Kännetecknande för de projekt som anses ha genomförts mycket bra är att den metod som använts ofta har varit specialanpassad till den företagargrupp projektet vänt sig till. 
 Överlag visar erfarenheterna att det är svårt att få företag att ta sig tid att delta i olika typer av insatser. Det är därför viktigt att kunna påvisa affärsnyttan och involvera företagen aktivt igenomförandet. På så vis förbättras möjligheten till en lyckad satsning. Företagaren bör även ha en tydlig affärsstrategi att utgå från. 
 Utredningen har enligt direktiven också till uppgift att genomföra en kartläggning av befintliga åtgärder vars syfte är att främja en ökad  
 it-användning 
  i småföretag. I direktiven konstateras att flera aktörer genomför åtgärder på lokal och regional nivå, men att ingen samlad bild av dessa finns. 
 Tillvägagångssättet har varit att utgå från databaser som innehåller uppgifter om projekt som hittills under innevarande programperiod  
 (2007–2013) 
  helt eller delvis finansierats av EU:s regio- 
 16 
  
 SOU 2012:21 
  
 Sammanfattning 
 nala utvecklingsfond (ERUF), Jordbruksfonden samt Socialfonden. Bedömningen är att tillvägagångssättet innebär att merparten av relevanta projekt på lokal och regional nivå omfattas av kartläggningen. En orsak till det är det faktum att  
 EU-medel 
  ofta kräver någon form av svensk offentlig medfinansiering. 
 Kartläggning visar att en relativt liten andel av samtliga projekt innehåller insatser för ökad  
 it-användning 
  bland småföretag. De projekt som identifierats omfattar endast en knapp procent av de totala projektmedlen som beviljats inom ramen för de tre fonderna. 
 Av kartläggningen framgår att investeringar i  
 it-infrastruktur 
  är det område som i första hand prioriteras sett ur ett  
 it-perspektiv. 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 För att få en fördjupad förståelse för företagens verklighet när det gäller hanteringen av it har, på uppdrag av utredningen, intervjuer genomförts med 17 företag. It är en viktig del i företagens verksamhet och flera har använt it på ett proaktivt sätt för sin affärsutveckling. 
 Företagen pekar på att de haft följande drivkrafter för att utveckla  
 it-användningen: 
  överlevnadsfråga för företaget, interna brister som kan undergräva verksamheten, internationell konkurrens, utveckla kundnyttan, möjlighet att utveckla nya affärsmodeller samt ägarens engagemang och intresse. 
 Företagen i studien ser i stor utsträckning it som ett medel för att utveckla verksamheten. Ett medel som inte har ett egenvärde utan skall vägas mot andra arbetssätt och metoder för att utveckla och förnya verksamheten. 
 Några nyckelord för företagen i studien när det gäller att stärka konkurrenskraften i företaget med stöd av it har varit kundnytta, integration och effektivitet. 
 Internationellt 
 I avsnittet berörs den europeiska arenan och några utomeuropeiska länders främjande av  
 it-användningen 
  i små och medelstora företag. Länderna är Sydkorea, Japan och USA. 
 Erfarenheten från den europeiska arenan är att parallellt med utbyggnad av  
 it-infrastruktur 
  genomförs i offentlig regi informa- 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:21 
 tionsinsatser och utbildning av småföretag i exempelvis  
 e-handel. 
  Målsättningen med olika informationsinsatser är att skapa ett medvetande kring  
 e-affärer 
  samt att öka intresset och bygga upp en efterfrågan på ökad kunskap. 
 En ytterligare erfarenhet är att stora aktörer, såsom staten och stora företag, måste gå i bräschen och bygga upp digital kommunikation gentemot omvärlden. Då kommer de små företagen förr eller senare att följa efter. Erfarenheten är att staten bör ta initiativ till partnerskap som är förankrade i näringslivet. 
 Ett återkommande problem är hur småföretagen ska veta vilka konsulter och leverantörer som är bäst för den egna verksamheten. Flera länder pekar på att staten har en viktig roll i detta sammanhang. Ackreditering eller licensiering av företag som erbjuder itkonsulttjänster kan fungera som en kvalitetsstämpel. 
 Företagen pekar på behovet av företagsspecifik information. Om kostnaderna för individuell rådgivning anses för höga har flera länder valt att mobilisera branschorganisationerna för att utforma branschvisa program. 
 Europeiska erfarenheter visar att nationell offentlig finansiering är mycket viktig för att framgångsrikt genomföra initiativ i syfte att öka småföretagens  
 it-användning. 
  Bl.a. bidrar det till ökad legitimitet och uppmärksamhet. 
  
 EU-kommissionens 
  (GD Näringsliv) initiativ Smart användning av IKT och integreringen av EU: s små och medelstora företag i globala industriella värdekedjor beskrivs särskilt. Målet är att modernisera industrins värdekedjor genom smart användning av informationsteknik. Syftet är att hjälpa framför allt små och medelstora företag till bättre kontakt med större företag och bilda internationella affärsnätverk. Svenskt deltagande är generellt sett lågt. 
 Vad gäller Sydkorea, Japan och USA är det av intresse att studera hur dessa länder organiserar främjandeåtgärder för  
 it-använd- 
  ning. Japan och Sydkorea är väldigt accepterande för statlig styrning i näringslivet medan USA har en mer skeptisk syn på statens inblandning. Fördelen med det sydkoreanska och japanska centraliserade systemet är att organisationer snabbt kan nå ut med nya idéer till företagare. Valet av kommunikationskanaler är inte trivialt. Om ambitionen är att verkligen nå ut till och lyfta de småföretagare som har mycket bristfälliga  
 it-kunskaper, 
  kommer internet som informationskanal inte att vara effektiv. USA har en mer decentraliserad främjandeorganisation. Fördelen med en sådan är att den är företagsnära och medger en högre flexibilitet och anpass- 
 18 
  
 SOU 2012:21 
  
 Sammanfattning 
 ningsgrad till vad företagen behöver. Lokala och företagsnära initiativ anses i regel vara de som fungerar bäst. 
 Utbildning ses i de beskrivna länderna som ett centralt verktyg för att förmå småföretag att utveckla  
 it-användningen. 
  Det är inte förståelse för tekniken i sig utan förståelsen för teknikens möjligheter i affärsverksamheten som avgör företagens förmåga och intresse att utnyttja it. 
 Onlinetjänster är populära verktyg för att öka  
 it-användningen 
  i småföretag i de länder som studerats. Från att tidigare främst ha varit ett sätt att nå ut med information till småföretagare har de blivit ett verktyg för att till låg kostnad direkt öka affärsnyttan. Sydkorea förlitar sig mycket på webbaserade tjänster. Landet ligger långt framme och tillhandahåller en mängd tjänster för företagare. USA har lanserat det s.k.  
 Young 
  med en rad applikationer som småföretag kan använda i sin verksamhet till låg kostnad. 
 Reflektioner 
 Utifrån materialet gör vi nedan några övergripande reflektioner som vi tar med oss i det fortsatta arbetet. Med tanke på ämnesområdets omfattning, komplexitet och snabba utveckling kan det emellertid under det fortsatta utredningsarbetet komma fram nya fakta utöver vad som framkommit hittills. 
 Globalisering och ökat konkurrenstryck 
 I den  
 KTH-rapport 
 1 
  
 som utgör ett viktigt referensmaterial till utredningen poängteras att de mindre företagen utsätts för ett allt hårdare konkurrenstryck i ett skede där marknader blir öppnare och mer lättillgängliga. Globaliseringen öppnar visserligen för nya möjligheter men reser också betydande utmaningar när det gäller att bibehålla och utveckla konkurrensen. Ett medel för att klara dessa utmaningar är, enligt  
 KTH-rapporten, 
  ett effektivt användande av it. 
 Småföretagen har blivit allt viktigare för den svenska ekonomin. Det gäller i termer av såväl antal sysselsatta, förädlingsvärde som 
  
 1  
 KTH, Ross to Information and Communication Technology Adoption in Small Firms, Dnr. N2010/3662/ITP. I texterna använder vi begreppet  
 KTH-rapporten 
  när vi syftar på denna rapport. 
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:21 
 handel. Småföretagens  
 it-användning 
  har betydelse för faktorer som är betydelsefulla ur ett utvecklings- och tillväxtperspektiv. Småföretag som använder internet för olika ändamål arbetar i högre grad på en nationell och internationell marknad än  
 icke-använd- 
  arna. En liknande koppling finns rörande export och samverkan. 
 Även om Sverige generellt sett av många anses ligga högt när det gäller  
 it-användning 
  i småföretag så finns indikationer på att vi i ett europeiskt perspektiv inte tillhör toppen. Av fem undersökta faktorer av avancerad  
 it-användning 
  i småföretag finns Sverige endast på  
 topp-fem-listan 
  för faktorn Företag som tar emot beställningar online. 
 Utifrån denna genomgång kan följande reflektion göras: 
  
 - 
  
 It kan var att stöd till småföretaget för att klara konkurrensen på en globaliserad marknad. Det är förmodligen inte tekniken i sig som är nyckeln till att lyckas, utan de externa och interna förändringsprocesser som tekniken kan bidra till att utveckla. Tekniken kan sägas fungera som en katalysator. 
  
 - 
  
 Om föregående slutsats är rimlig finns det skäl för både privata och offentliga aktörer att fokusera mer på att öka småföretagens  
  
 it-användning. 
  
 Snabb teknikutveckling och andra länders agerande 
 Sett över tid är teknikutvecklingen på området snabb. Även om den grundläggande tekniken inte har förändrats nämnvärt den senaste tioårsperioden har tillämpningarna och hårdvarulösningarna utvecklats med sådan snabbhet att det är svårt att jämföra användningen då och nu. Utvecklingen har i mångt och mycket gynnat småföretag i relation till storföretag. Tekniken har blivit billigare (pris/prestanda), flexiblare (mobilitet), enklare att använda (t.ex. appar) och mer kommunikativt inriktad. Men utvecklingen tydliggör också ett flertal problem såsom integritetsfrågor och upphovsrätt, mm. 
 Den internationella utblicken visar att offentliga aktörer i andra länder vidtar åtgärder inom området på ett relativt proaktivt vis. 
 Även inom Europa genomförs initiativ som särskilt fokuserar på att främja småföretagens  
 it-användning. 
  
 20 
  
 SOU 2012:21 
  
 Sammanfattning 
 Att tekniken blir mer tillgänglig för småföretag globalt leder förmodligen till en påtagligt ökad konkurrens för svenska småföretag. 
 En intressant fråga är hur offentliga aktörer i Sverige ska förhålla sig till detta. Ska vi aktivt följa utvecklingen och ha hög handlingsberedskap, eller ska vi förhålla oss passivt och endast agera när synnerliga skäl finns? Vad blir exempelvis konsekvensen av att offentliga aktörer i andra länder agerar inom området småföretagens  
 it-användning 
  för svenska småföretags konkurrenskraft? 
 Fragmentiserade åtgärder och ingen tydlig offentlig aktör på området 
 Under det senaste decenniet har staten genomfört tre nationella program för att främja  
 it-användningen 
  i småföretag. I dag pågår ingen sådan satsning. På lokal och regional nivå har åtgärder identifierats som delfinansierats genom tillgängliga  
 EU-fonder. 
  Åtgärderna på lokal och regional nivå har varit relativt blygsamma. Likaså finns begränsad tillgång till uppföljningar och utvärderingar av insatserna. Systematisk kunskaps- och erfarenhetsspridning tycks saknas. 
 Vi konstaterar också att ingen central offentlig aktör i dag aktivt förhåller sig till småföretagens  
 it-användning. 
  Inte heller finns någon offentlig aktör med uppdrag att följa utvecklingen. Kan den Digitaliseringskommission som regeringen aviserat i den digitala agendan för Sverige vara intressant i sammanhanget? 
 Bristande statistik 
 SCB gör årliga undersökningar av  
 it-användningen 
  i företag med 10 och fler anställda. Sedan 2008 har Stiftelsen för Internetinfrastruktur (.SE) bekostat en årlig undersökning som omfattar företag med  
 1–9 
  anställda. Även denna genomförs av SCB. Undersökningen är emellertid begränsad i antalet frågor och endast ett fåtal frågor går att jämföra med SCB:s ordinarie undersökning. 
 Undersökningarnas urval begränsar möjligheterna att göra olika bearbetningar av materialet uppdelat på bransch och geografi. Det gäller i synnerhet statistiken beträffande företag med  
 1–9 
  anställda. Likaså är det svårt att jämföra utvecklingen över tid då många frågor har ändrats mellan åren. 
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2012:21 
 Tillväxtverkets undersökning Företagens villkor och verklighet som genomförs vart tredje år bygger på ett betydligt större urval av företag från 0 anställda och uppåt jämfört med SCB:s undersökning över  
 it-användningen. 
  Det möjliggör större flexibilitet att bearbeta statistiken. Undersökningen är bred och omfattar endast ett fåtal  
 it-relaterade 
  frågor. 
 Statistik över  
 it-användningen 
  kan behöva utvecklas för att möjliggöra ett bättre statistiskt kunskapsunderlag. Det är otillfredsställande att inte en bättre och mer djuplodande bild av småföretagens användning kan erhållas. Inte minst då deras betydelse för Sveriges ekonomi har ökat över tid. 
 22 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag, genomförande och avgränsningar 
  
 1.1 
  
 Direktiven 
  
 Enligt regeringens direktiv (dir. 2011:54) är utredningens syfte att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft genom att undanröja hinder mot en ökad användning av  
 it-lösningar. 
  
 I direktiven framhålls att det för det första saknas en bred och aktuell analys av  
 it-användningen 
  där företagens behov, ambitioner och upplevda hinder studeras. För det andra finns ingen samlad bild över vilka insatser som görs för att främja en ökad  
 it-användning 
  bland svenska företag samt av effektiviteten i dessa insatser. 
 I utredningsuppdraget ingår därför att kartlägga dels småföretagens  
 it-användning 
  och hinder mot ökad användning, dels de främjandeåtgärder som i dag genomförs nationellt, regionalt och lokalt samt göra en bedömning av dessa åtgärders effektivitet. 
 Det är enligt direktiven viktigt att få en god förståelse för hur synen på  
 it-användning 
  skiljer sig åt mellan olika typer av småföretag. Faktorer som kan påverka detta är exempelvis branschtillhörighet, geografisk hemvist, kundbas och företagsledningens bakgrund. 
 I kartläggningen av befintliga åtgärder är det angeläget att belysa åtgärdernas genomslag utifrån antalet företag som nås med hjälp av de olika åtgärderna. Kartläggningen ska också innefatta hur och med vilka medel åtgärderna finansieras. Även relevanta  
 EU-finan- 
  sierade program ska ingå i kartläggningen. 
 Utredningen ska också göra en internationell utblick. Denna ska i första hand bygga på de internationella rapporter som Tillväxtanalys genomför på regeringens uppdrag inom bl.a.  
 it-politikens 
  område. 
 23 
  
 Utredningens uppdrag, genomförande och avgränsningar 
  
 SOU 2012:21 
 I direktiven framhålls det som önskvärt att analysera inom vilka tillämpningsområden en ökad  
 it-användning 
  främst bör prioriteras utifrån de utmaningar småföretagen ställs inför i dag. Bristande kompetens hos småföretag, höga investeringskostnader, bristande anpassning av  
 it-system 
  och applikationer samt brist på standarder är några av de hinder som bör uppmärksammas. 
 Utifrån nulägeskartläggningarna, och analyserna av dessa, ska utredningen lämna förslag på justeringar i befintliga åtgärder samt föreslå nya riktade och generella åtgärder som främjar en ökad itanvändning bland småföretag. Förslagen ska omfatta småföretag i alla delar av landet i de fall olika slag av marknadsmisslyckanden annars kan konstateras medföra negativa samhällsekonomiska konsekvenser. 
  
 1.2 
  
 Genomförande 
  
 Enligt direktiven ska utredningen lämna ett delbetänkande senast den 31 mars 2012. Slutbetänkandet ska lämnas senast 1 oktober 2012. 
 Som ovan beskrivits anger direktiven två tydliga delar i utredningsuppdraget. Den ena delen omfattar en nulägeskartläggning över småföretagens  
 it-användning 
  och eventuella hinder mot en ökad användning. En kartläggning av främjandeåtgärder som i dag genomförs ska också presenteras. Den andra delen av utredningsuppdraget består av analyser av och förslag till åtgärder. 
 Utredningsarbetet har lagts upp på så sätt att i detta delbetänkande presenteras i första hand nulägesbeskrivningarna. Utifrån dessa gör vi även vissa reflektioner av mer principiell karaktär. Slutbetänkandet kommer mer i detalj att behandla våra olika överväganden och förslag. 
 Direktiven anger att utredningen ska bedriva sitt arbete i samråd med relevanta organisationer och myndigheter. Detta preciseras till att samråd ska ske med näringslivsrepresentanter, Tillväxtverket, Verket för innovationssystem (Vinnova), Tillväxtanalys, Almi Företagspartner AB, Upphandlingsutredningen 2010, Sveriges kommuner och landsting, organ som ansvarar för regional tillväxt i länen, kommuner, samt länsstyrelser som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet. 
 Kravet på samråd har hittills fullföljts på olika sätt. En expertgrupp har tillsatts med deltagare från i stort sett samtliga de aktörer 
 24 
  
 SOU 2012:21 
  
 Utredningens uppdrag, genomförande och avgränsningar 
 med vilka samråd ska ske, nämligen från Tillväxtverket, Vinnova Tillväxtanalys samt Almi Företagspartner AB. Förutom dessa organisationer är följande representerade i expertgruppen: Lantbrukarnas riksförbund (LRF), Post- och telestyrelsen (PTS), Företagarna, IT och Telekomföretagen, Dataföreningen, Rese- och turistnäringen i Sverige och  
 E-delegationen. 
  
 Intervjuer har genomförts med företrädare för Upphandlingsutredningen 2010 och Sveriges kommuner och landsting (SKL). Utredningens kansli har informerat om arbetet vid ett möte anordnat av Tillväxtverket med representanter för länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och regionala samverkansorgan som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet. Fortsatta kontakter kommer att hållas med de aktörer som utredningen ska samråda med. 
 Vi har deltagit i seminarier och intervjuat ett antal aktörer inom området it i småföretag såsom Google, Microsoft, IBM, Entreprenörskapsforum,  
 E-delegationen, 
 E-legitimationsnämnden 
  och Stiftelsen för Internetinfrastruktur (.SE) 
 1 
 . 
 Vi har på plats träffat representanter för projektet FindIT i Sandviken, Luleå Tekniska Universitet, Länsstyrelsen i Norrbotten samt Luleå kommuns näringslivsbolag. Vi har intervjuat forskare från Linköpings Universitet angående projektet Färddator för affärssutveckling. Dessutom har vi deltagit i träff om småföretag och it, arrangerad av Företagarna i Linköping. 
 En enkät har distribuerats via Företagarnas webbpanel för att belysa hinder som småföretagen anser finns mot en ökad itanvändning. Webbpanelen består av ca 4 000 småföretag. Till webbpanelen kan det medlemsföretag som så önskar, frivilligt ansluta sig. 
 Fyra konsultbyråer har tagit fram underlagsmaterial till utredningen. Uppdragen omfattade följande områden: fallstudier av itanvändning i småföretag, statistik över småföretagens  
 it-använd- 
  ning, kartläggning av befintliga åtgärder för att främja småföretagens  
 it-användning 
  samt statistik över småföretagens utveckling och konkurrenskraft. 
 Två möten har hittills hållits med expertgruppen. Utredningen har hållit sju interna arbetsmöten. 
  
 1  
 Förteckning över intervjuade personer presenteras i bilaga 2. 
 25 
  
 Utredningens uppdrag, genomförande och avgränsningar 
  
 SOU 2012:21 
  
 1.3 
  
 Avgränsningar och preciseringar 
  
 Först av allt bör poängteras att utredningens uppdrag inte är att förutsättningslöst klargöra om det finns behov av ökad itanvändning i småföretagen eller ej. Utredningens uppgift är enligt direktiven att ge förslag på hur hinder kan undanröjas för en  
 ökad  
 användning av  
 it-lösningar. 
  Att behov finns är därmed en förutsättning och utgångspunkt för utredningen. Men det kan naturligtvis finnas olika behov i skilda branscher och regioner. 
 En ökad  
 it-användning 
  är emellertid inget mål i sig. Direktiven preciserar att utredningen ska omfatta sådana  
 it-lösningar 
  som stärker småföretagens utveckling och konkurrenskraft. 
 Utredningsuppdraget avgränsas till att gälla småföretag. Definitionen av småföretag, och vad som kännetecknar dessa, återfinns i avsnitt 2.1. 
 Den statistik som ligger till grund för betänkandet hämtas från SCB:s årliga undersökningar Företagens användning av it samt från Tillväxtverkets undersökningar Företagens villkor och verklighet vilka genomförs vart tredje år. Fakta om statistiken och tekniska beskrivningar av undersökningarna återfinns i de avsnitt där statistiken redovisas. 
 En precisering görs även vad gäller teknisk utrustning. Vi tar det nämligen för givet att alla småföretag använder telefonen som traditionellt kommunikationsmedel (rösttelefoni). På så sätt använder samtliga it. SCB har i sin statistik tidigare preciserat itutrustningen till att gälla begreppet datorer, med vilket avses persondatorer, arbetsstationer eller terminaler. Smarta telefoner/smartphones ingår i statistiken i 2011 års undersökning. 
 Vi avgränsar tidsperioden att gälla tidsserier mellan 2001 till 2011. Detta anser vi vara ett rimligt tidsomfång för att kunna belysa utvecklingen av och förändringar i småföretagens användning av it. SCB:s och Tillväxtverkets senaste statistikinsamlingar inom vårt utredningsområde genomfördes under 2011. 
 Utredningen övervägde att antingen genomföra en egen enkät till småföretagen eller komplettera SCB:s årliga enkät med ett antal frågor. En egen enkät hade blivit synnerligen omfattande. Av hänsyn till den tid som småföretagen redan lägger ner på att lämna information till offentliga organ, avstod vi från en ytterligare enkät. De statistiker vi talade med var dessutom tveksamma till om vi skulle få en tillräcklig svarsfrekvens för att kunna göra bedömningar av intresse. Orsaken till att vi inte kompletterade SCB:s 
 26 
  
 SOU 2012:21 
  
 Utredningens uppdrag, genomförande och avgränsningar 
 årliga enkät med frågor var att vår utredning ligger fel i tiden. SCB gör sin informationsinsamling under våren, vi var tvungna att göra insamlingen under senhösten. 
 Som klargörande bör påpekas att vi konsekvent använder förkortningen it (informationsteknik). I detta begrepp inbegriper vi även förkortningen IKT (informations- och kommunikationsteknik), vilken vi alltså inte använder i betänkandet. 
 Förslag som utredningen lägger fram avgränsas av de ekonomiska ramar som direktiven ger. Sålunda ska förslag som eventuellt resulterar i ökade kostnader finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar på området. Detta tolkar utredningen som de samlade närings- och  
 it-politiska 
  resurser regeringen avsätter till småföretag. Likaså stadgas i direktiven att eventuella åtgärdsförslag ska utformas så att kostnader som normalt skulle finansierats av företag inte blir en del av det offentliga åtagandet. 
 Slutligen vill vi klargöra att denna utredning inte omfattar infrastrukturella frågor. För ett antal småföretag i olika delar av landet är stabil tillgång till bredband med bra kapacitet, en helt avgörande fråga för företagets verksamhet. Regeringen beslutade 2009 om Bredbandsstrategi för Sverige 
 2 
 . Ett Bredbandsforum är inrättat för samverkan och dialog kring utbyggnad av bredband. Därtill har PTS uppgifter på området. Det ligger inte i utredningens uppdrag att närmare behandla området. 
  
 2  
 Bredbandsstrategi för Sverige, Näringsdepartementet, N2009/8317/ITP. 
 27 
  
 2 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 2.1 
  
 Vad är ett småföretag? 
  
 Den 6 maj 2003 fastställde  
 EU-kommissionen 
  följande definition av Small and  
 Medium-sized 
  Enterprises (SME) 
 1 
 . Som medelstora räknas företag som har mellan 50 till 250 anställda och har en årsomsättning på högst 50 miljoner euro och en årlig balansomslutning på högst 43 miljoner euro. Små företag är de som har mellan 10 och 49 anställda och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger 10 miljoner euro per år. Mikroföretag är de som har färre än 10 anställda och högst 2 miljoner euro i årsomsättning eller balansomslutning. Soloföretag har enbart 1 anställd, ägaren. 
 I direktiven till denna utredning fastslås att utredaren ska kartlägga  
 it-användningen 
  bland småföretag med upp till 50 anställda och redovisa företag med färre än 10 anställda som en egen kategori. 
 Vad kännetecknar ett småföretag? 
 I  
 KTH-rapporten 
  beskrivs fem särdrag som skiljer ett småföretag från ett stort företag: 
  
 Organisationsstrukturen är mindre byråkratisk  
  
 i småföretag jämfört med större företag. Det innebär att man saknar standardiserade och formaliserade processer. Detta skapar en platt organisationsstruktur vilket gör det möjligt för småföretaget att snabbt fatta beslut. Det möjliggör också en högre grad av informell kommunikation som kan bidra till innovativa utvecklingar. 
  
 1  
 Se  
  
 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme- 
  
  definition/index_en.htm  
 samt  
 http://sv.wikipedia.org/wiki/Sm%C3%A5f%C3%B6retag. 
  
 29 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 SOU 2012:21 
  
 Småföretag har den fördelen att de är  
  
 flexiblare i sina processer  
 och strategiska överväganden jämfört med storföretag. De kan lättare anpassa sig till ändringar i marknadens krav eftersom man befinner sig nära slutkunden. 
  
 Småföretag driver på den ekonomiska tillväxten  
  
 och innovationen. När nya marknader uppstår kan de små företagen lättare anpassa sin produktion till dessa, än vad större företag kan. Småföretagen kan därför snabbt ta tillvara de ekonomiska möjligheter som skapas. I en sådan process har de små företagen även stora möjligheter att utveckla nya innovativa lösningar som kan skapa konkurrensfördelar. 
  
 Småföretag är större risktagare än storföretag  
  
 därför att de måste kompensera sina begränsningar genom att skapa och utnyttja nya möjligheter. 
  
 Nackdelen med att vara ett litet företag och nackdelen med att vara nystartat hämmar småföretagens möjlighet att växa.  
  
 Småföretagens misslyckande beror ofta på avsaknad av resurser och förmågor, det finns inget slack i organisationen för expansion. Det nystartade företaget kan dessutom ha problem med att exempelvis få banklån. 
  
 2.2 
  
 Statistik om småföretag 
  
 De följande avsnitten i detta kapitel, som är en kartläggning av småföretagens utveckling och konkurrenskraft 
 2 
 , bygger på statisikunderlag från i huvudsak SCB och Tillväxtverket. Befintliga data från myndigheterna har använts för att göra kartläggningen. Un- derlag har specialbearbetats av SCB för att få data på företagens storleksklass och bransch samt för att underlätta jämförelser över tid. 
 Från SCB:s undersökning Företagens ekonomi hämtas information om nettoomsättning, förädlingsvärde, tillgångar, investeringar, antal anställda och antal företag. Flera av de ekonomiska uppgifterna hämtas direkt från företagen då dessa har lagstadgad skyldighet att lämna uppgifterna. Andra delar i undersökningen baseras på deklarationsuppgifter. I undersökningen ingår samtliga 
  
 2  
 Underlagsmaterialet har tagits fram av SWECO Eurofutures i rapporten Småföretagens utveckling och konkurrenskraft, Stockholm  
 2012-02-24. 
  
 30 
  
 SOU 2012:21 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
 företag som bedrivit verksamhet under referensåret exklusive finansiella företag. 
 Från SCB:s Utrikeshandel med varor har uppgifter inhämtas för småföretagens import och export. Uppgifterna om  
 EU-handeln 
  har inhämtas genom en särskild undersökning benämnd Intrastat. SCB har bearbetat Tillväxtverkets (tidigare Nuteks) enkät Företagens villkor och verklighet för att få enkätsvaren uppdelade på storleksklass och bransch. 
 Den principiella skillnaden i statistiken från SCB och Tillväxtverket bör poängteras för förståelse av materialet. Som framgår ovan bygger SCB:s statistik på siffror som företagen har lagstadgad skyldighet att inrapportera till olika statliga organ. Tillväxtverkets statistik i Företagens villkor och verklighet grundas på en enkät till ett stort antal företag där dessa gör egna bedömningar av sin verksamhet. 
  
 2.2.1 
  
 Antalet småföretag 
  
 År 2011 fanns det över 1,1 miljoner företag i Sverige. Av dessa var det 280 000 företag som hade anställda medan 840 000 företag var enmansföretag där endast ägaren arbetar i företaget. Av de 280 000 företag som hade anställda var 270 000 småföretag med  
 1–49 
  anställda. 
 Under perioden  
 2001–2011 
  ökade antalet småföretag med  
 1–49 
  anställda med 30 procent. Enmansföretagen ökade med hela 37 procent. Det är genomgående företag med färre anställda som har ökat. Exempelvis har antalet företag med minst 500 anställda endast ökat med 3 procent under samma period. 
 Antalet nystartade företag (aktiebolag, enskilda näringsidkare, handelsbolag och kommanditbolag) var år 2001 under 50 000 och år 2011 nästan 70 000 (Bolagsverket). Detta innebär att de nystartade företagen ökat med ungefär 40 procent – ungefär lika mycket som antalet enmansföretag har ökat. 
 3 
  
 Över tid har antalet småföretag ökat som mest inom branschen  
 utbildning  
 följt av  
 juridik, ekonomi, vetenskap och teknik 
 ,  
 bygg- 
  
 3  
 Den 1 april 2010 sänktes kravet på aktiekapital i privata aktiebolag från 100 000 kr till lägst 50 000 kr. Den 1 november 2010 infördes nya regler för revision av små aktiebolag. Bolagen får välja om de ska ha revior eller inte. 
 Detta kan vara en orsak till att antalet enskilda firmor har minskat något de senaste åren och ökningstakten beträffande nybildade aktiebolag blivit större, företagen ombildas. Ombildningarna registreras som nyföretagande i den officiella statistiken och denna är därför svår att jämföra med tidigare år. Se statistik på www.bolagsverket.se. 
 31 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 SOU 2012:21 
  
 verksamhet  
 och  
 hotell och restaurang 
 . Antalet småföretag har minskat något i branscherna  
 utvinning av mineral  
 samt  
 miljö och energi 
 . 
  
 2.2.2 
  
 Anställda i småföretag 
  
 År 2011 var det nästan 1,3 miljoner anställda i mindre företag, vilket är en ökning med över 0,4 miljoner sedan år 1993. Andelen av de sysselsatta som arbetar i ett småföretag har ökat från att vara 25 procent till över 30 procent. Ökningen har skett i både mindre och större småföretag, vilket visas i figur 2.1. Under hela perioden  
 1993–2011 
  ökade antalet anställda som mest i företag med  
 10–49 
  anställda. Under den senare delen av perioden,  
 2001–2011, 
  var det främst företag med  
 1–9 
  anställda som ökade. 
  
 Källa 
 : SCB – Företagsdatabasen. 
 Som framgår av figur 2.2 återfinns högst andel av de som har sin anställning i småföretag inom  
 handel 
 . Därefter följer branscherna  
 tillverkning  
 och  
 byggverksamhet 
 . 
 32 
  
 SOU 2012:21 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 Källa:  
 SCB – Företagens ekonomi. 
  
 2.2.3 
  
 Omsättning 
  
 Omsättningen avser här företagens totala intäkter under året. Nettoomsättningen avser intäkter från sålda varor och utförda tjänster som ingår i företagets normala verksamhet med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen. 
 Småföretagens omsättning har ökat under perioden  
 1999–2009, 
  bortsett från en nedgång under lågkonjunkturen år 2009 (se figur 2.3). Under perioden ökade småföretagens totala omsättning med i genomsnitt över 5 procent om året. Starkast ökade omsättningen för företag med 0 anställda, 9 procent, medan den var som svagast i småföretag med  
 1–9 
  anställda, 4,2 procent. Detta förklaras emellertid till stor del av vilka företag som ökat under perioden. Företagen med 0 anställda har blivit allt fler till antalet. År 2009 var 75 procent av alla registrerade företag enmansföretag utan anställda. Dessa företag, med 0 anställda, stod samtidigt för endast 6 procent av den totala omsättningen bland företagen. 
 33 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 SOU 2012:21 
 Småföretagen med  
 0–49 
  anställda stod för över 40 procent av den totala omsättningen bland företagen år 2009, vilket är en något högre nivå jämfört med år 1999. Företagen med  
 1–49 
  anställda stod för nästan 35 procent av omsättningen år 2009. 
  
 Källa 
 : SCB – Företagens ekonomi. 
 Omsättningen är som störst inom branschen  
 handel 
 . Även branscherna  
 tillverkning  
 och  
 byggverksamhet  
 har en relativt hög omsättning. 
 Omsättningen har procentuellt sett ökat som mest i branscherna  
 jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske 
 ,  
 utbildning  
 samt i  
 byggverksamhet  
 under perioden  
 1997-2007 
  (SNI 2002). I kronor har däremot omsättningen ökat som mest inom  
 handel  
 följt av  
 tillverkning  
 och  
 byggverksamhet 
 . Omsättningen har procentuellt ökat som minst inom branschen  
 juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, uthyrning och fastighetsservice m.m 
 . 
 Mellan år 2008 och 2009, under finanskrisen, minskade omsättningen framförallt inom branschen  
 tillverkning  
 medan omsättningen ökade inom mer samhälleliga tjänster såsom  
 vård och omsorg  
 samt  
 utbildning 
 . 
 34 
  
 SOU 2012:21 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 Källa 
 :  
 S 
 CB – Företagens ekonomi. 
  
 2.2.4 
  
 Förädlingsvärde 
  
 Förädlingsvärdet brukar uttryckas som företagens bidrag till BNP (bruttonationalprodukten). Förädlingsvärdet är differensen mellan produktionsvärdet och förbrukningsvärdet. Produktionsvärdet avser den faktiska produktionen utförd av företaget och beräknas bland annat utifrån nettoomsättningen. Förbrukningsvärdet beräknas i huvudsak genom att företagets kostnader summeras, men med avdrag för vissa kostnader och förluster. 
 Genom att studera företagens förädlingsvärde så får man en uppfattning om deras bidrag till den svenska ekonomin. Småföretagens förädlingsvärde följer ungefär samma utveckling som omsättningen (se figur 2.5). Småföretagens totala förädlingsvärde har ökat med i genomsnitt över 6 procent årligen under perioden 1999– 2009. Lågkonjunkturen år 2009 slog hårdast på företagen med 0 anställda medan de övriga småföretagen klarade sig relativt väl i jämförelse. 
 År 2009 stod småföretagen för 44 procent av samtliga företags totala förädlingsvärden. Tio år tidigare var motsvarande andel 
 35 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 SOU 2012:21 
 under 40 procent. Denna ökning berodde framförallt på att enmansföretag utan anställda ökade kraftigt i antal under perioden. Småföretag med  
 1-49 
  anställda ökade sin andel av företagens totala förädlingsvärde från 34 till 35 procent under perioden  
 1999–2009. 
  Småföretagens bidrag till den svenska ekonomin har ökat under  
 2000-talet. 
  
 Källa 
 : SCB – Företagens ekonomi. 
  
 2.2.5 
  
 Produktivitet 
  
 Genom att ta företagens förädlingsvärde i relation till antalet anställda fås ett mått på företagens produktivitet. Från år 1999 fram till år 2009 ökade produktiviteten för småföretagen med igenomsnitt 2,9 procent årligen. Motsvarande ökning för medelstora företagen med  
 50–249 
  anställda var också 2,9 procent medan större företag med 250 anställda eller fler hade en genomsnittlig produktivitetsökning med 3,4 procent. Bland småföretagen ökade produktiviteten mest bland företagen med  
 10–19 
  anställda och minst var ökningen för de allra minsta småföretagen med  
 1–9 
  anställda. 
 Produktiviteten är i genomsnitt högre ju fler anställda ett företag har. Detta beror på flera faktorer. En faktor är att företag med en kapitalintensiv verksamhet har klara stordriftsfördelar i tillverk- 
 36 
  
 SOU 2012:21 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
 ningen. Större företag har oftare bättre förutsättningar att konkurrera i branscher med höga inträdesbarriärer. Företag inom kapitalintensiva branscher är dessutom i behov av ett högre förädlingsvärde jämfört med arbetsintensiva branscher, bland annat för att täcka värdet av kapitalförslitningen. 
  
 Källa 
 : SCB – Företagens ekonomi. 
 I figur 2.7 visas produktiviteten för företag med  
 1–49 
  anställda samt för företag med 50 eller fler anställda i olika branscher. Produktiviteten är som störst i kapitalintensiva branscher såsom  
 miljö och energi 
 ,  
 fastighetsverksamhet  
 och  
 utvinning av mineral 
 . Det är även i dessa branscher som de större företagen har betydligt högre produktivitet jämfört med de mindre. De enda branscher där småföretagen hade högre produktivitet år 2009 var  
 uthyrning och fastighetsservice m.m.  
 samt  
 vård och omsorg 
 . 
 Småföretagen har emellertid ökat sin produktivitet kraftigt inom kapitalintensiva branscher. Småföretag inom  
 gruvor och mineralutvinningsindustri  
 (enligt SNI 2002) har ökat sin produktivitet med hela 60 procent under perioden  
 1997–2007. 
  Även i  
 byggverksamhet 
 ,  
 vård och omsorg  
 samt  
 transport, magasinering och kommuni- 
  
 37 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 SOU 2012:21 
  
 kation  
 har produktiviteten ökat starkt. I andra mer arbetsintensiva branscher såsom  
 juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, uthyrning och fastighetsservice m.m.  
 och  
 utbildning  
 har produktiviteten ökat som minst under tidsperioden  
 1997–2007. 
  
 Produktivitetsutvecklingen för de större företagen med minst 50 anställda har också varit liknande den för småföretagen uppdelat på bransch. Även bland de större företagen har produktivitetsutvecklingen varit svag inom branscherna  
 juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, uthyrning och fastighetsservice m.m.  
 och  
 utbildning,  
 till och med svagare än vad den varit bland småföretagen. Inom branscherna  
 tillverkning  
 och  
 byggverksamhet  
 så har däremot produktiviteten ökat mer även bland de större företagen. 
  
 Källa 
 : SCB – Företagens ekonomi. 
  
 2.2.6 
  
 Export och import 
  
 Export och import är absolut mest förekommande i branschen  
 handel  
 bland småföretagen. Det är i huvudsak importen som dominerar. Nettohandeln, export minus import, är som mest positiv 
 38 
  
 SOU 2012:21 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 inom branscherna  
 tillverkning  
 samt  
 transport, magasinering och kommunikation  
 (SNI 2002). I de flesta branscher bland småföretagen råder ett negativt handelsflöde med mer import än export. 
  
 Handeln har ökat kraftigt bland småföretagen, vilket visas i figur 2.8 och figur 2.9. Exporten har procentuellt sett ökat något mer än importen för småföretagen. Importen har ökat i genomsnitt 9,5 procent årligen för småföretag med  
 0–49 
  anställda (3,5 procent för företag med  
 1–49 
  anställda). Exporten har ökat i genomsnitt 11 procent årligen för småföretag med  
 0–49 
  anställda (7 procent för företag med  
 1–49 
  anställda). Ju större företagen är desto mer export och import tenderar man att ha. Utrikeshandeln har emellertid ökat mer bland småföretagen än bland medelstora och stora företag, även när hänsyn tas till företagens omsättning 
 4 
 . 
 Handelsnettot, exporten minus importen, har minskat något under  
 2000-talets 
  andra hälft. Minskningen beror framförallt på att enmansföretagens import ökat betydligt mer än exporten. Bland företagen med  
 1–49 
  anställda har handelsnettot legat relativt stabilt över tid. 
  
 Källa 
 : SCB  
 –Utrikeshandel 
  med varor. 
  
 4  
 Det bör konstateras att  
 antalet  
 företag som exporterar har minskat. Mellan 2008 – 2010 var minskningen 5,4%. (ALMI och SCB) 
 39 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 SOU 2012:21 
  
 Källa 
 :  
 SCB–Utrikeshandel 
  med varor. 
 Exporten och importens andel av omsättningen 
 Småföretagens export som andel av omsättningen har ökat något under perioden  
 2000–2009 
  (3,8 procent årligen). År 2000 stod exporten för 6,4 procent av omsättningen bland småföretagen, vilket år 2009 hade ökat till 8,5 procent. Som högst var exportens andel av omsättningen åren innan lågkonjunkturen år 2009. 
 Det motsatta mönstret gäller de medelstora och stora företagen. De medelstora företagen med  
 50–249 
  anställda har under perioden minskat sin export i relation till omsättningen med 0,5 procent årligen. Bland de stora företagen med minst 250 anställda har exportens andel av omsättningen minskat med 2 procent årligen under perioden  
 2000–2009. 
  Även här var den huvudsakliga minskningen under lågkonjunkturen år 2009. 
 Bland småföretagen har exportens andel ökat något bland företagen med  
 1–9 
  anställda och  
 20–49 
  anställda, men däremot minskat något bland företagen med  
 10–19 
  anställda. Minskningen skedde i samband med lågkonjunkturen år 2009. Det är i huvudsak småföretag utan anställda som ökat sin export i relation till omsättningen. Exporten, som andel av omsättningen, har ökat med 5,4 procent 
 40 
  
 SOU 2012:21 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
 om året för företag utan anställda under perioden  
 2000–2009. 
  Att exporten ökat så mycket bland småföretagen utan anställda beror på företagen inom branschen  
 handel 
 . Inom denna bransch har exportens andel av omsättningen, bland företag utan anställda, ökat med 34 procent årligen under perioden  
 2000–2009. 
  Motsvarande ökning går inte att finna inom branschen  
 handel  
 bland företagen med anställda. 
  
 Källa 
 : SCB – Utrikeshandel med varor samt Företagens ekonomi. 
 Importen, i relation till omsättningen, har minskat för nästan samtliga småföretag, vilket visas i figur 2.11. Småföretagen utan anställda avviker emellertid kraftigt. Det är småföretagen utan anställda inom branschen  
 handel  
 som står för den kraftiga ökningen. Importen inom denna bransch har ökat med i genomsnitt 50 procent om året under perioden  
 2000–2009. 
  Importen har ökat betydligt mer än exporten för företagen utan anställda, och då främst inom branschen  
 handel 
 , vilket har medfört att handelsnettot blivit mindre. 
 41 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 SOU 2012:21 
  
 Källa 
 : SCB – Utrikeshandel med varor samt Företagens ekonomi. 
  
 2.3 
  
 Företagens syn på konkurrens och tillväxthinder 
  
 De frågeställningar som behandlas i detta avsnitt rör företagens syn på sin framtida utveckling, vilka hinder som finns mot detta, samt hur konkurrensen har förändrats mellan företag i Sverige och från utlandet, där detta är aktuellt. Ambitionen är framförallt att studera hur uppfattningen i dessa frågor har förändrats över tid. Analysen görs dels fördelat på företagsstorlek, dels fördelat på branschtillhörighet. I fördelningen på storlek finns en egen kategori för företag med 0 anställda, medan data fördelat på bransch avser företag med  
 1–49 
  anställda. 
  
 2.3.1 
  
 Omsättning 
  
 Figur 2.12 nedan visar hur många företag som svarat att de tror att omsättningen kommer att öka eller förbättras. Resultatet visar på en tydlig skiljelinje mellan enmansföretag och övriga småföretag, där enmansföretagen får en allt mer negativ syn på framtiden, medan de större småföretagen får en allt mer positiv bild. 
 42 
  
 SOU 2012:21 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 Källa:  
 Tillväxtverket/SCB – Företagens villkor och verklighet. 
 När man gör motsvarande analys fördelat på företagens branschtillhörighet, blir bilden mer tvetydig. Företag som finns inom  
 byggverksamhet  
 och  
 handel  
 uppvisar däremot en tydlig trend. Dessa har en allt mer positiv syn på hur omsättningen kommer att utvecklas. Företag inom  
 hotell och restaurang  
 samt  
 information och kommunikation  
 hade även en positiv utveckling under 2002 till 2008, men trenden bröts 2011 då båda branscherna visade en mindre positiv syn på framtiden jämfört med 2008. Den enda bransch med en lägre andel postiva företag 2011 jämfört med 2002 var  
 juridik, ekonomi, vetenskap och teknik 
 . 
  
 2.3.2 
  
 Anställda 
  
 Nästa fråga rör uppfattningen om hur man tror att antalet anställda i företaget kommer att utvecklas på tre års sikt. Överlag har småföretagen en positivare syn på framtiden ju större de är mätt i antalet anställda. Företag utan anställda tenderar att ha en allt mer negativ framtidssyn på den egna verksamheten. Resultaten fördelat på företagsstorlek presenteras i figur 2.13. Bilden är relativt lik den 
 43 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 SOU 2012:21 
 i föregående figur, men man kan se en markant nedgång under 2005 för de lite större småföretagen. 
  
 Källa:  
 Tillväxtverket/SCB – Företagens villkor och verklighet. 
 När man tittar på utvecklingen fördelat på bransch så visar åter  
 byggverksamhet  
 på en allt mer positiv framtidssyn under hela perioden. Även företag inom  
 kultur, nöje och fritid  
 visar på samma mönster. Branscherna  
 uthyrning och fastighetsservice m.m,  
 samt  
 utvinning av mineral  
 och  
 tillverkning  
 har en betydligt mer positiv syn på framtiden år 2011 jämfört med 2002. Företag inom  
 information och kommunikation  
 hade, i motsats till frågan angående omsättningen, en något mer negativ bild 2011 jämfört med 2002. Detta mönster delade de med företag i branschen  
 försörjning av el, gas, värme och kyla  
 samt  
 vatten, avloppsrening, avfallshantering och sanering 
 . 
  
 2.3.3 
  
 Tillväxthinder 
  
 I undersökningen Företagens villkor och verklighet får företagen ta ställning till om de upplever olika slags hinder vara inget hinder, litet hinder eller stort hinder mot tillväxt. Kategorierna av hinder 
 är: konkurrens, efterfrågan, lönsamhet, lånetillgång, externt ägarkapital, arbetskraft och slutligen, egen tid. De resultat som pre- 
 44 
  
 SOU 2012:21 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
 senteras nedan är hur stor andel av företagen som upplevde respektive kategori som ett stort hinder. 
 I figur 2.14 visas andelen som svarat att respektive kategori utgör ett stort hinder mot företagets utveckling. Här visas totalen av alla företag i undersökningen. Man ser att kategorierna egen tid, arbetskraft, samt konkurrens betecknas som stora hinder i jämförelser med övriga kategorier. 
 Myndighetsregler, efterfrågan samt tillgång till kapital upplevs inte som stora hinder för småföretagen. 
 5 
  
 Ett av de största hindren är oro för att inte kunna rekrytera arbetskraft med rätt kompetens. Särskilt tydligt är detta inom  
 utvinning av mineral, tillverkning  
 samt  
 byggverksamhet 
 . Det finns samtidigt en tydlig tendens till att allt färre ser arbetskraftsförsörjningen som ett stort problem 
 6 
 . 
 I motsats till försörjning av arbetskraft upplevs tillgången på kapital som ett mindre problem bland småföretagen, både gällande tillgång till lån och tillgång till externt ägarkapital. Lönsamhet uppges t.ex. vara ett större hinder. Om ett företag uppger att lönsamheten är ett stort hinder mot verksamheten kan förklaringen till detta återfinnas i många av de övriga kategorierna, såsom konkurrens, efterfrågan, lånetillgång, m.m. Branschen  
 vård och omsorg  
 förefaller vara den bransch som ser minst hinder i tillgången på kapital. Här kan man emellertid se en trend att det blir allt fler som ser möjlighet till att låna pengar som ett hinder. 
 Många företag uppger att konkurrensen med andra företag är ett stort hinder. Trenden är också att allt fler ser detta som ett hinder. I kontrast är det relativt få som ser en bristande efterfrågan som ett problem, där företag inom  
 byggverksamhet  
 har den mest positiva synen på efterfrågan. En möjlig förklaring till detta mönster skulle kunna vara att konkurrensen framförallt sker på tillgångssidan, dvs. oron ligger huvudsakligen i att inte kunna prestera i förhållande till sina konkurrenter snarare än att kundunderlaget (efterfrågan) skulle försvinna. Hårdast förefaller konkurrensen vara inom  
 transport och magasinering  
 samt  
 handel 
 . 
 När företagen får svara på hur de anser att konkurrensen har förändrats förefaller det som om, åtminstone från 2005 och framåt, allt färre anser att konkurrensen har ökat. Undantaget är de största 
  
 5  
 Utredningens expertgrupp menar att myndighetsreglerna fortfarande är ett påtagligt problem för småföretagen. Undersökningens resultat rörande myndighetsregler kan bero på att respondenterna ställer hindren i relation till varandra. 
  
 6  
 Utredningens expertgrupp menar att även om allt färre ser arbetskraftsförsörjningen som ett stort problem, är kompetensbristen inom ett antal branscher stor. 
 45 
  
 Småföretagens betydelse för den svenska ekonomin 
  
 SOU 2012:21 
 företagen där allt fler anser att konkurrensen ökat. Detta kan förefalla motsägelsefullt med tanke på att allt fler ser konkurrens som ett tillväxthinder. En tolkning kan vara att konkurrensen inte blivit hårdare, men i jämförelse med övriga tillväxthinder så har konkurrensen blivit mer och mer kritisk för företagen. Exempelvis så har tillgången på arbetskraft generellt blivit allt bättre, när detta hinder minskar i betydelse kan företagen istället se ökad konkurrens som ett relativt växande hot. 
 Sett till resultaten fördelat på bransch följer de flesta ungefär samma mönster. Undantagen är företag inom branscherna  
 försörjning av el, gas, värme och kyla  
 och  
 vatten  
 och  
 avloppsrening, avfallshantering och sanering  
 samt  
 vård och omsorg  
 som snarare anser att konkurrensen blivit hårdare. Företagen upplever generellt att både den svenska och internationella konkurrensen är hårdare ju större företaget är. 
  
 Källa 
 : Tillväxtverket/SCB – Företagens villkor och verklighet. 
 46 
 3 It:s roll och betydelse 
 Regeringens digitala agenda för Sverige 
 1  
 framhåller att it:s potential ska tillvaratas för att öka företagens tillväxt, konkurrenskraft och handel. It sägs ha en central roll i de allra flesta företag: för att förenkla och effektivisera verksamheten samt göra den mer öppen och tillgänglig för kunder och leverantörer. Dessutom kan it fungera som motor för att utveckla nya processer, produkter och tjänster. Olika digitala tjänster som ger information och vägledning kan underlätta att starta och driva företag. Dessutom betonas i agendan att små och medelstora företag lättare nå ut internationellt med stöd av it. 
 Lönsamhet är en förutsättning för hållbart företagande och tillväxt. Många små företag har låg lönsamhet och därmed begränsade möjligheter att investera i  
 it-lösningar, 
  extern kompetens eller egen kompetenshöjning. Samtidigt finns det för många företag potential att förbättra lönsamheten. Ett första steg kan vara att förstå vad det är som driver lönsamheten i företaget. Vilka produkter, tjänster, kunder, leverantörer, processer etc. är lönsamma eller har potential att bli lönsamma? Kanske måste företaget förändra sin affärsmodell för att nå långsiktig lönsamhet och då är it ofta en viktig komponent. Utveckling av  
 it-stöd 
  i kund- eller produktionsprocessen kan vara ett viktigt steg för att förbättra lönsamheten. Användning av internet i marknadsföring och säljverksamhet kan vara avgörande. Oavsett vilka åtgärder som föreslås så måste målgruppens lönsamhet beaktas. 
  
 1  
 It i människans tjänst – en digital agenda för Sverige, N 2011.12, Näringsdepartementet, dnr. 2011/342/ITP. 
 47 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
  
 3.1 
  
 Allmänt om  
  
 it-användning 
  
 It ingår numera som en självklar och integrerad del i den löpande verksamheten vid den absoluta majoriteten av småföretag. I praktiken kommer it in som en grundläggande faktor i så vardagliga aktiviteter som inköp och försäljning. Bland företag som använder en mer avancerad it ingår tekniken även i mer strategiska frågor såsom affärsutveckling, produktutveckling och marknadsföring. Eftersom it är en så inlemmad del i många verksamheter är det kanske inte självklart att exklusivt behandla  
 it-frågor. 
  I de flesta fall framstår it som en helt nödvändig men inte tillräcklig faktor. De tekniska tillämpningarna, infrastrukturen, kommunikationen, systemlösningarna m.m. måste helt enkelt fungera för att verksamheten ska kunna bedrivas. 
 På en väldigt fundamental nivå finns det ett antal typer av itsystem som praktiskt taget samtliga småföretag använder, oberoende av bransch, storlek och geografiskt läge. Det handlar om system för ekonomisk redovisning, ordbehandling och mail samt internetkommunikation för att nå skattekontot och internetbanken. 
 Av större intresse för utredningen är mer avancerade former av  
 it-användning 
  i småföretagen. Näringsdepartementet och Tillväxtanalys har utifrån frågeställningar i Eurostats statistikundersökningar exemplifierat vad som kan anses utgöra mer avancerad itanvändning: 
 2 
  
 Företag som använder automatiserad dataöverföring med kunder och leverantörer. 
  
 Företag vars affärsprocesser är automatiskt länkade till kunder och/eller leverantörer. 
  
 Företag som använder mjukvarulösningar(som  
  
 CRM-system) 
  för att analysera kundinformation. 
  
 Företag som sänder eller tar emot  
  
 e-fakturor. 
  
 Företag som tar emot beställningar online. 
  
 Som framgår av dessa punkter knyts innehållet i en avancerad itanvändning i stor utsträckning till  
 it-systemens 
  kommunikationsmöjligheter. 
  
 2  
 Tillväxtanalys,Workingpaper/PM2011:36, Stöd för ökad  
 it-användning 
  i småföretag. Definitionerna valdes utifrån policyindikatorer sorterade under Digital Agenda Europe. 
 48 
  
 SOU 2012:21 
  
 It:s roll och betydelse 
 En annan faktor som måste framhållas vid en beskrivning av it:s roll och betydelse för småföretagen, är den snabba teknikutvecklingen. Den statistik vi redovisar om småföretagens  
 it-användning 
  omfattar tiden från 2001till 2011. Även om en stor del av den grundläggande tekniken varit densamma under hela perioden finns helt andra systemtillämpningar i dag än för tio år sedan. Konkret innebär det exempelvis att de frågor som SCB ställer till företagen i sina årliga undersökningar om  
 it-användningen 
  löpande måste revideras och vissa frågor måste även bytas ut. Detta gör att en jämförelse mellan olika tidpunkter inte är helt enkel. En allmän iakttagelse är att tekniken under den studerade perioden blivit relativt sett billigare (pris/prestanda), mer flexibel (mobila lösningar), mer kommunikativt inriktad (sociala media) samt enklare att använda (appar). Vår bedömning är att denna utveckling gynnar verksamheten i det lilla företaget. 
 Nedan redogör vi kortfattat för ett antal  
 it-relaterade 
  förhållanden som vi menar kan komma att påverka småföretagens  
 it-an- 
  vändning under de närmaste åren. 
  
 3.2 
  
 Molntjänster 
  
 Ett hinder för småföretagens användning av it är de kostnader som ligger i inköp och underhåll av lämplig teknisk utrustning och av programvaror (se kapitel 4 där hinder mot ökad  
 it-användning 
  behandlas). De kostnadsrelaterade hinder som finns mot ökad itanvändning i småföretag bör kunna minskas om företagen använder molntjänster. Dels innebär det en påtagligt mindre initial kapitalkostnad, dels baseras prismodellen för molntjänster oftast på ett fast pris per användare och månad, och den bygger på att kunden endast betalar för de tjänster som används. Småföretagens totalkostnader för it bör kunna bli lägre vid användning av molntjänster i jämförelse med mer traditionell  
 it-hantering. 
  
 49 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
  
 3.2.1 
  
 Vad är molntjänster? 
  
 3 
  
 Enligt Cloud Sweden är molntjänster massivt skalbara nätverksburna  
 it-resurser 
  (t.ex. programvara, lokala nätverk, servrar, lagring och annat som förknippas med it) som brukaren efter eget behov kan få tillgång till, anpassa och börja använda och som sedan debiteras per utnyttjad kapacitet. 
 Molntjänster består av fem viktiga egenskaper, tre tjänstenivåer och tre distributionsmodeller. 
 4 
  
 Viktiga egenskaper 
  
 - 
  
 Självservice.  
 Brukaren kan själv efter behov börja använda och anpassa den typ av tjänst eller kapacitet som behövs (t.ex. fler användare av en projektplats eller mer lagringskapacitet). 
  
 - 
  
 Nätverksburen.  
 Tillgången till molntjänsterna sker över nätverk och kan, förutsatt hög anpassning till standarder, användas från de flesta förekommande terminaler (t.ex. mobiltelefoner, bärbara datorer och handdatorer). 
  
 - 
  
 Flexibel.  
 Kapaciteten i den använda molntjänsten kan snabbt och enkelt skalas upp eller ner, ofta automatiskt, så att köparen kan få tillgång till så lite eller så mycket kapacitet som behövs. 
  
 - 
  
 Mätbar.  
 I molntjänster mäts utnyttjande av kapacitet på lämplig nivå beroende på typ av tjänst (t.ex. lagring, bearbetning, antal användarkonton). 
  
 - 
  
 Samlade resurser 
 . Molnleverantörens tekniska plattform är utformad på ett sätt som gör det möjligt att betjäna flera kunder på samma infrastruktur. Kunden har vanligtvis inte har någon kontroll över den exakta lokaliseringen av den tillhandhållna resursen. 
  
 3  
 Underlagsmaterialet till detta kapitel är i huvudsak hämtat från rapporter framtagna av Cloud Sweden som är en verksamhetsgren och ett kompetensnätverk inom Dataföreningen.  
 4  
 Cloud Sweden har anslutit sig till den definition som NIST förespråkar.(NIST, National Institute of Standards and Technology, U.S. Departement of Commerce). 
 50 
  
 SOU 2012:21 
  
 It:s roll och betydelse 
 Tjänstenivåer 
  
 - 
  
 Software as a Service (SaaS)  
 innebär leverans av färdiga eller konfigurerbara applikationer över internet. Typiska tjänster är Office 365, Google Apps och Salesforce. 
  
 - 
  
 Platform as a Service (Johnson)  
  
 är applikationsplattformar i molnet för användare att installera sina applikationer i. Typiska tjänster är Google App Engine, Windows Azure och Force.com. 
  
 - 
  
 Infrastructure as a Service (IaaS)  
 utgörs av  
 it-infrastrukturella 
  tjänster i nätet såsom exempelvis lagring, nätverk och servrar. Typiska tjänster är Amazon Webservices, Windows Azure och Rackspace. 
 Distributionsmodeller 
  
 - 
  
 Publikt moln 
 .  
 Infrastrukturen/it-resurserna 
  som är tillgängliga för allmänheten, ägs och administreras av det företag eller den organisation som tillhandahåller resurserna. Publikt moln är det som oftast förknippas med molntjänster. 
  
 - 
  
 Privat moln.  
 Infrastruktur och ingående tjänster drivs exklusivt för ett företag eller en organisation, i motsatt till de flesta molntjänster som levereras från en delad infrastruktur. 
  
 - 
  
 Hybridmoln.  
 En sammansättning av två eller flera moln (publika eller privata) som fortfarande opererar som egna enheter men som kan integreras med hjälp av standardiserad (eller proprietär) teknik. 
  
 3.2.2 
  
 Affärsnyttor som molntjänster ger 
  
 I materialet från Cloud Sweden redogörs för ett stort antal affärsnyttor som de anser att molntjänster ger i jämförelse med traditionella  
 it-tjänster. 
  Nedan redogörs för några av dessa. 
  
 Kortare Time to market 
 . Affärsvärdet ligger i att molntjänster kan leverera värde tillbaka till verksamheten genom att på ett snabbare och effektivare sätt skapa, driftsätta och administrera tjänster än motsvarande traditionell it. Att implementera en molntjänst handlar om veckor jämfört med månader med traditionell it. 
 51 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
 Ökad förändringstakt i verksamheten.  
 Flexibla molntjänster som kontinuerligt utvecklas kommer att kunna ta hand om stora delar av behoven av mer komplexa, specifika och lokala lösningar. Or- saken är att de flesta kunder till molntjänsteleverantörer ofta har likartade behov. 
  
 Ökad innovation.  
 Genom att snabbt kunna utvärdera, testa och skala upp olika initiativ, skapas nya möjligheter till innovation. Molnet erbjuder dessutom nya innovativa tjänster som tidigare inte varit möjliga inom traditionella  
 it-tjänster. 
  
 Minskade kostnader för  
 it-produktion. 
 En molntjänstleverantör kan erbjuda betydligt lägre kostnader för  
  
 it-produktion 
  
  än de flesta företags interna  
  
 it-enheter 
  
  och även vad de flesta hosting- eller outsourcingspartners kan erbjuda. Anledningen är de skalfördelar som en molntjänstleverantör får genom att samma resurser i form av hårdvara, mjukvara och personal kan användas för många kunder. 
  
 Större andel rörliga  
 it-kostnader. 
 Ett företag ska snabbt kunna anpassa kostnader och produktionsvolym efter konjunkturen. En grundläggande egenskap hos molntjänster är att man enbart betalar för de tjänster som används och att dessa kan anpassas efter kundens behov. Traditionella  
  
 it-lösningar 
  
  binder kapital medan finansiering av molntjänster görs via rörliga driftskostnader. 
  
 Enklare prismodell och minskad licensadministration 
 . Molntjänster bygger på enkla prismodeller, ofta baserade på ett fast pris per användare och månad, vilket leder till enkel beräkning av kostnaden för tjänsten och minskade kostnader för att administrera licenser. 
  
 Nya användarkrav.  
 Många yrkesverksamma har vant sig vid att lösa problem med hjälp av snabb och enkel information och effektivt stöd via molntjänster såsom wikis, sökmotorer, sociala medier och andra applikationer tillgängliga på nätet. 
  
 Högre kvalitet.  
 En lokal  
 it-avdelning 
  har bara en kundinstallation att skaffa erfarenhet utifrån. En molnleverantör har kanske hundratals eller tusentals installationer att lära sig ifrån och sprida kostnaderna över. Detta leder till att kvalitén höjs för kunden i jämförelse med en klassisk driftleverans. 
  
 Ökad säkerhet.  
 Många mindre och medelstora företag har inte tillgängliga resurser för att kunna uppnå  
 it-säkerhet 
  på högsta nivå. Kostnaderna för många säkerhetsåtgärder är fasta. När många kunder delar på dessa kostnader genom molnleverans så har man råd att applicera även mer avancerade säkerhetsåtgärder. 
 52 
  
 SOU 2012:21 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 Ökad mobilitet.  
 Molntjänster är byggda för att kunna nyttjas från en godtycklig webbläsare. Det gör att man kan använda tjänsterna från i stort sett vilken klient som helst, bara man har tillgång till internet. 
  
 3.2.3 
  
 Affärsrisker med molntjänster 
  
 I materialet från Cloud Sweden tas även ett antal affärsrisker med molntjänster upp. Nedan redogörs för dessa. 
  
 Operativ kontroll.  
 Det kan finnas lagar och andra regler som ställer krav på att företaget självt ska köra sina program på dedikerade servrar i egna datacentraler. Det kan även finnas krav på att data lagras inom landets gränser, gällande t.ex. personuppgifter och ekonomiska transaktioner. 
  
 Immateriella rättigheter.  
 Vissa molnleverantörer gör särskilda anspråk på det som produceras inom ramen för tjänsten. Detta gäller särskilt de tjänster som tillhandahålls gratis. Det är därför viktigt att säkerställa det egna företagets immateriella rättigheter till allt material som produceras inom ramen för tjänsten. 
  
 Inlåsningseffekter.  
 Det företag som avser använda molntjänster bör vara medveten om att det är lika lätt att fastna i ett leverantörsberoende om man gör specifika anpassningar i molnbaserade system som när man gör anpassningar i traditionella system. Affärsmodellen för molntjänster bygger på skalfördelar och likformighet. 
  
 Leverantörsberoende.  
 Det finns risk för att företag som levererar molntjänster upphör med detta. Det är därför viktigt att säkerställa äganderätten till, och rätten att använda, sin egen information samt att utarbeta en strategi för leverantörsbyte. 
  
 3.3 
  
 Närvaro på internet 
  
 Ett sätt att stärka konkurrenskraften kan vara att förbättra småföretagens möjligheter att exponera sig externt, både gentemot kunder och leverantörer. Under det senaste decenniet har företagens närvaro på internet blivit en allt vanligare och viktigare metod för att skapa och upprätthålla sådana kontakter. 
 53 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
  
 3.3.1 
  
 Egen webbplats 
  
 Ett relativt enkelt sätt att informera om företaget och att ha viss kommunikation med kunder och leverantörer är att utveckla en egen webbplats (hemsida). År 2011 hade 56 procent av företagen med  
 1–4 
  anställda en egen webbplats 
 5 
 . Motsvarande siffra för företag med  
 5–9 
  anställda var 67 procent, och med  
 10–49 
  anställda 88 procent. 
 14 procent av företagen med  
 1–4 
  anställda gav kunderna möjlighet att lägga beställningar eller göra bokningar på företagets webbplats. Bland företag med  
 5–9 
  anställda var motsvarande siffra 19 procent, och med  
 10–49 
  anställda 25 procent.(Hit räknas inte beställningar eller bokningar som görs via  
 e-post). 
  
 3.3.2 
  
 Sociala medier 
  
 De senaste åren har systemutvecklingen skapat förutsättningar för helt nya former av mer dialogbaserad marknadsföring genom användandet av sociala medier. 
 Än så länge verkar dock småföretagen vara något tveksamma till dessa nya kontaktformer. En undersökning pekar t.ex. på att hela 80,9 procent av småföretagen inte använder något socialt medium alls, att 18,6 procent använder Facebook och 0,5 procent Twitter 
 6 
 . Även om resultatet bör tolkas med försiktighet kan det ändå ge en fingervisning om att sociala medier förmodligen ännu inte blivit en utbredd marknads- och kontaktkanal för småföretagen. 
 Vad är sociala medier? 
 I Wikipedia presenteras denna definition av sociala medier: Sociala medier betecknar aktiviteter som kombinerar teknik, social interaktion och användargenererat innehåll. Det kan ta sig uttryck i Internetforum, communities, bloggar, wikier, gruppvara, podradio och artikelkommentarer. Termen används ofta som slagord för sådana tjänster. 
  
 5 
  
 SCB, Företagens användning av IT 2011. 
  
 6 
  
 Undersökningen gjordes  
  
 8–11 
  september 2011 via nyhetstjänsten Visma Infoline. Frågan 
 Vilket socialt medium använder du mest i ditt företag? besvarades av 1 140 personer verksamma i företag med företrädesvis färre än 20 anställda. 
 54 
  
 SOU 2012:21 
  
 It:s roll och betydelse 
 I Nationalencyklopedin beskrivs sociala medier som samlingsnamn på kommunikationskanaler som tillåter användare att kommunicera direkt med varandra genom exempelvis text, bild eller ljud. 
  
 E-delegationen 
  ringar in begreppet sociala medier genom exempel 
 7 
 : Sociala medier är ett sätt att kommunicera, skapa relationer, främja dialog och dela kunskap. När vi pratar om social medier menar vi till exempel: 
  
 Webbplatser med nyhetskommentarer, länkar, chatt och kommentarfält, 
  
 Facebook, Smith, Smith, Tou Tube, Hunter och många andra, 
  
 Bloggar, och 
  
 wikier där användarna hjälps åt att skapa innehållet. 
  
 Affärsnyttor med sociala medier 
 Även fast användandet av sociala medier ännu inte verkar vara vanligt förekommande bland småföretagen, anses dessa ofta vara den grupp som har mycket att vinna på en sådan användning. Huvudargumentet som framförs är att de nya marknadsföringskanalerna inte innebär några extra kostnader för företagaren, annat än den egna arbetstiden. Många av programvarorna som används tillhandahålls gratis. Småföretagaren slipper därmed de vanligtvis stora ekonomiska utgifter som traditionell reklam utgör. 
 Sammanfattningsvis bedöms användning av sociala medier kunna bidra till exempelvis följande: 
  
 Stärkt varumärke. 
  
 Exponering av företaget. 
  
 Bättre service. 
  
 Dialog direkt med kunderna. 
  
 Bättre omvärldsbevakning. 
  
 Bidra till affärsutveckling (engagera kunderna), etc. 
  
 7  
  
 E-delegationen, 
  Myndigheternas användning av sociala medier, Riktlinjer från  
 E-dele- 
  gationen, Version 1.0,  
 2010-12-20. 
  
 55 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
 Problem och risker med sociala medier 
 En generell aspekt på användningen av sociala medier är tidsåtgången. Sociala medier kräver att småföretagaren aktivt deltar i en löpande dialog med omvärlden. Det är inte meningsfullt att öppna ett företagskonto på Facebook eller starta en blogg och inte själv delta i den debatt som kan uppstå. Detta tar tid som skulle kunna användas för andra frågor inom företaget. 
 Den vanligaste oron bland småföretag vad gäller sociala medier är att det på nätet uppstår ryktesspridning om företaget eller att det framförs negativ kritik mot företagets produkter och varumärke. 
 8  
 Vissa företag oroar sig för att tappa kontrollen över sitt varumärke genom denna typ av kritik. Ett annat övervägande som företaget måste göra är hur pass öppen informationen ska vara. Det är en avvägning mellan kundens behov av intressant information och konkurrentens möjlighet till insyn i företaget. 
  
 3.4 
  
 E-handel 
  
 För de småföretag som vill effektivisera eller expandera sin verksamhet kan digitaliserade försäljnings- och inköpsprocesser vara av stort intresse. Bland annat ger  
 e-handelslösningar 
  företag tillgång till både nationella och internationella marknader, oavsett verksamhetsort. Enligt Exportrådet är intresset stort bland de mindre företagen för att få stöd och vägledning vid export via  
 e-handel. 
  
 Fokus i det senaste statliga programmet till stöd för it i småföretag, Handlingskraft med IT, var införandet av  
 e-faktura 
  och säkra  
 e-handelslösningar 
  (programmet beskrivs närmare i avsnitt 8.1). Utvärderingen 
 9  
 visar att de företag som upplevt störst affärsnytta är de som implementerat en komplett  
 e-handelslösning. 
  Inom målgruppen företag med  
 1–19 
  anställda uttrycks stort behov av framtida offentlig satsning till stöd för sådana lösningar. 
  
 8 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 2011-09-12, 
  Småföretagare räds sociala medier 
  
 9 
  
 Tillväxtverket, Programmet Handlingskraft med IT, slutrapport  
  
 2010-12-31 
  med bilagd konsultrapport från Ramböll, Utvärdering Handlingskraft med IT, december 2010. 
 56 
  
 SOU 2012:21 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 3.4.1 
  
 E-handel 
  
  inom svensk detaljhandel. 
 Enligt statistik från Svensk Handel 
 10  
 omsatte den svenska e- handeln med  
 varor  
 cirka 27,3 miljarder kronor under 2011. Det motsvarar 4,6 procent av den totala detaljhandeln. Det är en ökning med 10 procent sedan 2010. De största varusegmenten är hemelektronik, kläder och skor samt böcker och media. I omsättningssiffran ingår inte beställning av  
 tjänster  
 (t.ex. resor) eller  
 nedladdningar  
 (t.ex. musikfiler). Likaså omfattar siffran samtliga företag, småföretag är inte särredovisade. 
 Statistik från SCB visar att 18 procent av företagen med  
 10–49 
  anställda tog emot beställningar via en webbplats under 2010. Värdet av dessa motsvarade 4 procent av de berörda företagens omsättning (statistik för mindre företag saknas). 
  
 3.4.2 
  
 Export genom  
  
 e-handel 
  
 Den 11 januari 2012 presenterade  
 EU-kommissionen 
 11 
  
 ett meddelande om  
 e-handel. 
  Syftet är att utveckla en Digital Single Market for  
 e-commerce 
  and online services. Bland de fördelar som Kommissionen ser med denna marknad nämns att särskilt små och medelstora företag samt mikroföretag får ökade möjligheter. De får tillgång till nya marknader globalt. 
 I meddelandet prioriteras följande områden: 
  
 - 
  
 Stödja utveckling av lagliga gränsöverskridande  
  
 online-tjänster, 
  
 - 
  
 förbättra konsumentskydd och ökad information till konsumenter och företag, 
  
 - 
  
 förbättra systemen för betalning och leverans, samt 
  
 - 
  
 förbättra hanteringen av missbruk och olagligt innehåll online. 
  
 Kommissionens mål för  
 e-handeln 
  är att fördubbla försäljningsvolymen till år 2015. 
 Utrikesdepartementet bedriver sedan något år ett arbete till stöd för att främja gränsöverskridande  
 e-handel. 
  Ambitionen är att skapa Europas mest attraktiva förutsättningar för  
 e-handel 
  till 
  
 10  
 Svensk Handel, Så handlar vi på nätet 2011, Företag och konsumenter på en global e- handelsmarknad. 
  
 11  
 European Commission, A coherent framework for building trust in the Digital Single Market for  
 e-commerce 
  and online services, COM(2011) 942 final. 
 57 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
 2015. Berörda departement har tillsammans med handeln tagit fram en aktivitetsplan med åtgärder för regeringens fortsatta arbete. Åtgärderna avser för närvarande bl.a.: 
  
 - 
  
 Enhetlig tillämpning av konsumenträttsdirektivet. 
  
 - 
  
 Lagstiftning om alternativ tvistlösning för konsumenter. 
  
 - 
  
 Samlad och lättillgänglig information (nationell och  
  
 EU-nivå). 
  
 - 
  
 Förenklade regler för  
  
 e-signaturer. 
  
 - 
  
 Möjlighet för  
  
 e-handlare 
  att registrera nationella toppdomäner. 
  
 - 
  
 Intensifiera  
  
 e-handelsarbetet 
  i de externa handelsförhandlingarna. 
  
 - 
  
 Förenkla för kort, internet- och mobilbetalningar. 
  
 - 
  
 Förbättrade system och minskade kostnader för transport och leverans. 
  
 - 
  
 Underlätta gränsöverskridande rättighetsklarering online. 
  
 - 
  
 Motarbeta diskriminering gentemot  
  
 e-handlare 
  genom t.ex. etableringskrav. 
  
 3.5 
  
 Offentlig  
  
 e-upphandling 
  
 I Europeiska kommissionens Grönbok om en ökad användning av  
 e-upphandling 
  inom EU från oktober 2010 definieras  
 e-upphand- 
  ling enligt följande:  
 E-upphandling 
  är en övergripande benämning för  
 IKT-baserad 
  – i stället för pappersbaserade förfaranden – kommunikation och behandling i hela upphandlingskedjan. E- upphandling innebär att elektroniska processer införs för att understödja de olika faserna i ett upphandlingsförfarande – offentliggörande av meddelanden om upphandling, tillhandahållande av förfrågningsunderlag, inlämning av anbud, utvärdering, tilldelning, order, fakturering och betalning." 
 12 
  
 Den 20 december 2011 tillkännagav  
 EU-kommissionen 
 13 
  
 att upphandlingsdirektivt från 2004 ska revideras. Några punkter som kommissionen särskilt föreslår, och som berör föreliggande utredning, är bl. a. utvidgning av användandet av elektronisk kommu- 
  
 12 
  
 Se Kammarkollegiets webbplats www.upphandlingsstöd.se 
  
 13 
  
 European Commission, Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on Public Procurement, COM(2011) 896 final. 
  
 58 
  
 SOU 2012:21 
  
 It:s roll och betydelse 
 nikation i offentlig upphandling. Det möjliggör väsentliga förenklingar i företagens anbudsgivning. Dessutom föreslås att småföretag ska stimuleras att delta i offentliga upphandlingar genom att dessa uppdelas i mindre enheter och att kraven på finansiell kapacitet hos det företag som lämnar anbud begränsas. 
 Infrastruktur för elektronisk offentlig upphandling 
 Kammarkollegiet har enligt sin instruktion (SFS 2007:804) bl.a. till uppgift att utveckla och förvalta ett upphandlingsstöd samt bidra till att hela inköpsprocessen kan genomföras elektroniskt och delta i standardiseringen av processen. 
 Myndigheten lade nyligen fram en förstudie angående behovet av nationella initiativ för att få en lämplig och effektiv infrastruktur för elektronisk offentlig upphandling 
 14 
 . Grundfrågan var vilka komponenter som även fortsättningsvis borde tillhandahållas av privata marknaden eller bli föremål för centrala nationella lösningar. Vägledande vid analysen av olika alternativ var, enligt Kammarkollegiet, bl.a. att det ska vara så enkelt som möjligt för anbudsgivare, och då inte minst de mindre företagen, att hitta de affärsmöjligheter som finns och att delta i offentlig upphandling. 
 Utifrån analysen konstaterar Kammarkollegiet att: 
  
 System och verktyg som stöd för elektroniska upphandlingsprocesser även fortsättningsvis bör anskaffas av de upphandlande myndigheterna på en öppen och konkurrensutsatt marknad. Vissa minimikrav bör emellertid utarbetas och ställas på systemen inom väsentliga områden som t.ex. användbarhet och  
  
 it-säkerhet. 
  
 En statligt finansierad nationell annonsdatabas bör inrättas i Sverige i likhet med merparten av andra  
  
 EU-länder. 
  Det ska vara obligatoriskt för upphandlande myndigheter att publicera alla annonser över gränsvärdet för direktupphandling i annonsdatabasen. 
 Den marknadslösning som upphandlingssystem innebar tag, möter olika system när 
 föreslogs vad gäller elektroniska att anbudsgivaren, t.ex. ett småförede ska utforma anbud till de olika 
  
 14  
 Kammarkollegiet, Framtida arkitektur för  
 e-upphandling, 
  förstudie,  
 2011-04-18, 
  Dnr 24-  
 2-1811-11. 
  
 59 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
 myndigheternas upphandlingar. I sin analys menade Kammarkollegiet att det i skilda sammanhang har förmodats att detta skulle utgöra ett särskilt problem för småföretag. Men att svenska anbudsgivarna skulle finna det svårt att hantera flera olika system har inte framkommit i någon av de studier som genomförts för att fånga vad anbudsgivarna, och särskilt småföretag, tycker är besvärligt med offentlig upphandling. Om något angivits som problematiskt är det, enligt Kammarkollegiet, i stället att inte alla upphandlande myndigheter övergått till elektroniska förfaranden. Att detta skulle gälla även småföretag vidimeras också av upphandlande myndigheter som har konstaterat att småföretag visar betydligt större intresse för en övergång till elektroniska förfaranden än de större anbudsgivarna. 
 I en kommentar till förslaget att en statligt finansierad nationell annonsdatabas borde inrättas, ansåg Kammarkollegiet att man i andra europeiska länder ser denna typ av lösningar som ett sätt att underlätta för småföretagen. 
 I en nyligen av Kammarkollegiet presenterad uppföljning 
 15  
 av e- upphandling inom den offentliga sektorn framgår att 56 procent av kommunerna, 50 procent av landstingen och 28 procent av de statliga myndigheterna använder någon form av verktyg för  
 e-upp- 
  handling. Den främsta anledningen till att användningen av e- upphandling är lägre bland de statliga myndigheterna är att en stor andel av dem är relativt små. De använder sig i stor utsträckning av de statliga ramavtalen och gör få egna upphandlingar. 
 I detta sammanhang vill vi också nämna att Kammarkollegiet tagit fram en vägledning som beskriver hur man kan underlätta för mindre leverantörer att delta i offentliga upphandlingar. 
 16  
 It- lösningar ingår nästan inte alls i rapportens förslag till åtgärder. Ett  
 it-baserat 
  förslag som tas upp är sådana  
 it-lösningar 
  som ger möjlighet åt företag att kostnadsfritt få kännedom om aktuella och kommande upphandlingar, vilket kan bidra till att fler småföretag väljer att delta i offentlig upphandling. Exempel på denna typ av bevakningstjänster som en myndighet kan erbjuda leverantörer, är att via  
 e-post 
  informera om vilka upphandlingar som kan vara av intresse. Likaså framhålls att skapandet av en öppen offentlig databas med kontraktsvillkor kan underlätta småföretags förberedelser inför nästkommande upphandling. Kammarkollegiet menar 
  
 15 
  
 Kammarkollegiet, Uppföljning av upphandlande myndigheters användning av  
  
 e-upphand- 
  ling 2011. 
  
 16 
  
 Kammarkollegiet, Att underlätta för småföretag att delta i offentlig upphandling, 2011:10. 
  
 60 
  
 SOU 2012:21 
  
 It:s roll och betydelse 
 också att en ökad kunskapsnivå hos småföretag om reglerna vid offentlig upphandling kan leda till att fler deltar i upphandlingar. För att öka kunskaperna föreslås att myndigheterna på sina webbplatser hänvisar till Kammarkollegiets webbplats (www.upphandlingsstöd.se). 
 Upphandlingsutredningen 2010 
 Utredningen behandlar elektronisk upphandling i ett kort avsnitt. Man framhåller att nästan samtliga intressegrupper pekar ut den elektroniska upphandlingen som en viktig åtgärd för att förenkla den offentliga upphandlingen. Upphandlingsutredningen har för avsikt att söka samarbete med Kammarkollegiet, för att analysera om utredningen på något sätt kan bidra till att komma till rätta med de flaskhalsar som hindrar en snabb utveckling av den elektroniska upphandlingen i Sverige. 
  
 3.6 
  
 E-legitimation 
  
 Nuvarande system bygger på att privata aktörer utfärdar e- legitimationer till användare. Offentlig sektor har ramavtal med utfärdarna för att kunna nyttja  
 e-legitimationerna 
  i sina tjänster. Nuvarande ramavtal på området löper ut 30 juni 2012 och det finns inte längre möjlighet att upphandla på det sätt som offentlig sektor har kunnat göra tidigare. 
 En utredning tillsattes i juni 2010 för att förbereda och genomföra bildandet av en nämndmyndighet för samordning av statens och kommunernas hantering av metoder och tjänster för elektronisk identifiering och signering. Den 1 januari 2011 inrättade regeringen en särskild  
 e-legitimationsnämnd. 
  Enligt sin förordning 
 17  
 ska nämnden stödja och samordna elektronisk identifiering och signering  
 (e-legitimationer) 
  i den offentliga förvaltningens e- tjänster. Likaså ska nämnden utveckla specifikationer och liknande krav som ska vara gemensamma för myndigheter under regeringen i deras användning av  
 e-legitimationer. 
 E-legitimationsnämnden 
  är därmed en samordnande myndighet mellan stat och kommun. 
  
 17  
 Förordning (2010:1497) med instruktion för  
 E-legitimationsnämnden. 
  
 61 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
 I det betänkande som utredningen lade fram 
 18  
 föreslogs dessutom en ny nationell modell för att använda  
 e-legitimationer. 
  Denna modell, som berör offentlig sektor, kan beskrivas som en infrastruktur (Infrastrukturen för Svensk  
 e-legitimation), 
  som består av de  
 e-legitimationer 
  som godtas (Svensk  
 e-legitimation), 
  en standardiserad lösning för identifiering, i tekniska sammanhang kallad identitetsfederation (Infrastrukturen för identifiering), en tjänst för att underlätta för den som tillhandahåller en  
 e-tjänst 
  att införa funktioner för elektroniska underskrifter (Signaturtjänsten) och ett regelverk för denna infrastruktur. 
 Den av utredningen föreslagna Infrastrukturen för Svensk e- legitimation har som primär utgångspunkt att tillgodose den offentliga sektorns behov på området. Målsättningen är emellertid att Svensk  
 e-legitimation 
  ska kunna användas även inom den privata sektorn. 
 En av  
 E-legitimationsnämndens 
  uppgifter är att se till att det finns ett system för offentlig sektor när det gäller  
 e-legitimationer 
  efter det att nuvarande ramavtal har upphört att gälla. Utredningen pekade på att det behövdes en lagändring för att detta skulle vara möjligt. Det nya systemet är naturligtvis avhängigt arbetet med den nödvändiga lagändringen, men nuvarande tidplan är att systemet ska finnas på plats efter halvårsskiftet 2013. 
  
 E-legitimationsnämnden 
  har också fattat ett inriktningsbeslut att jobba för att stödja även den privata sektorns användning av e- legitimationer bl.a. genom att möjliggöra för registerhållning och upprättande av lagar, regler och avtal för privata aktörer. 
 19 
  
 Vi gör bedömningen att en lösning av problemen med  
 e-legi- 
  timation som även tar hänsyn till småföretagens förutsättningar, är ett konkret sätt för staten att bidra till en enklare vardag för dessa. Kontakter bör upprätthållas mellan organisationer som bl.a. representerar småföretag och  
 E-legitimationsnämnden. 
  
 Tillväxtverket har utarbetat en lösning som möjliggör äkthetskontroll av elektroniska underskrifter av olika utländska  
 e-signa- 
  turer. Lösningen bör kunna användas när myndigheter handlägger utländska ärenden, exempelvis vid digital offentlig upphandling men även vid annan ärendehantering och bör underlätta för mindre företag. 
  
 18 
  
 SOU 2010:104,  
  
 E-legitimationsnämnden 
  och Svensk  
 e-legitimation. 
  
 19 
  
 Se www.elagnamnden.se. 
  
 62 
  
 SOU 2012:21 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 3.7 
  
 Vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen 
  
 Den 1 juli 2010 trädde lagen 
 20  
 om vidareutnyttjande av handlingar från offentliga myndigheter i kraft. Syftet med lagen är att främja utvecklingen av en informationsmarknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter. 
 Småföretagen kan beröras på två sätt. För det första kan ett antal små utvecklingsföretag inom  
 it-området 
  ta fram programvaror för vidareutnyttjande av den offentliga informationen. För det andra kan dessa lösningar bidra till att förenkla för andra småföretag att få tillgång till offentlig information och förbättra deras dialog med myndigheterna. Dessutom belyser hela denna fråga hur ett statligt agerande i bästa fall kan stimulera till en ökad  
 it-användning 
  bland småföretagen. 
 För närvarande omförhandlas det  
 EU-direktiv 
 (PSI-direktivet, 
  Public Sector Information) som ligger till grund för lagstiftningen 
 21 
 . De huvudsakliga ändringsförslagen gäller tre frågor: beräkning av kostnaderna för den information som myndigheten tillhandahåller, åtgärder för att garantera att ett vidareutnyttjande tillåts i alla medlemsländer samt förbättrad nationell tillsynen över tillämpningen av direktivet. 
 I  
 E-delegationens 
  tilläggsuppdrag  
 (dir. 2010:32)  
 framgår att delegationen ska främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen. Som en del av detta arbete tar delegationen fram en vägledning för att stötta förvaltningen i att tillgängliggöra information. Vägledningen kommer bl.a. att beröra juridiska avvägningar, hur man kan beskriva vilken information som finns tillgänglig för vidareutnyttjande samt praktiskt tillhandahållande. 
 Det finns redan nu ett antal offentliga aktörer som gett möjlighet för externa intressenter att vidareutnytta den offentliga informationen. Trafiklab.se är ett samverkansinitiativ mellan Samtrafiken, Stockholms Lokaltrafik och Viktoriainstitutet som bl.a. 
  
 20 
  
 SFS 2010:566. 
  
 21 
  
 Europeiska Kommissionen, Förslag till Europaparlamentet och Rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/98/GE om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, KOM(2011)877 slutlig. 
  
 63 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
 syftar till att utveckla bättre resetjänster. Stockholms stad ger tillgång till offentliga data på open.stockholm.se. 
  
 3.8 
  
 Offentliga  
  
 e-tjänster 
  till småföretag 
 Det är i första hand Skatteverket, Bolagsverket och Tillväxtverket som har  
 e-tjänster 
  riktade till företag (inte specifikt småföretag). Även andra myndigheter och kommuner tillhandahåller  
 e-tjänster 
  riktade till företag (arbetsgivare). Nedan följer ett antal exempel. 
 Skatteverket 
  
 - 
  
 Skattekonto 
  
 - 
  
 Skattedeklaration 
  
 - 
  
 Momsåterbetalning inom EU 
  
 - 
  
 Inkomstdeklaration 
  
 - 
  
 Förenklat årsbokslut 
  
 - 
  
 Anmäla behörig person, m.fl. 
  
 Bolagsverket 
  
 - 
  
 Sök företagsfakta 
  
 - 
  
 Näringslivsregistret 
  
 - 
  
 Företagsärenden för ombud 
  
 - 
  
 Lämna årsredovisning, m.fl. 
  
 Webbsidan Verksamt.se (Skatteverket, Bolagsverket och Tillväxtverket tillsammans) 
  
 - 
  
 Registrera nytt företag 
  
 - 
  
 Ansök om  
  
 F-skatt 
  och  
 FA-skatt 
  
 - 
  
 Skapa en affärsplan 
  
 - 
  
 Ändra företagens uppgifter hos Bolagsverket och Skatteverket 
  
 - 
  
 Avveckla företaget 
  
 - 
  
 Kontaktpunkt för tjänstedirektivet 
  
 64 
  
 SOU 2012:21 
  
 It:s roll och betydelse 
 Tullen 
  
 - 
  
 Begäran om klarering 
  
 - 
  
 Deklarera export och import med EDI 
  
 - 
  
 Ändring företagsuppgifter 
  
 - 
  
 Skjutvapendeklaration, m.fl. 
  
 Försäkringskassan 
 Sjukanmäla anställd eller anmäla anställd som är hemma för vårt av barn. 
 Arbetsförmedlingen 
 Arbetsgivare kan söka blivande medarbetare i Arbetsförmedlingens  
 CV-databas. 
  Likaså kan arbetsgivare annonsera direkt i Platsbanken om ett ledigt jobb. 
 Länsstyrelserna 
 Bevakningsföretag kan ansöka om godkännande av personal samt anmäla personalförändringar. 
 Privatpersoner, fastighetsägare och företag kan ansöka om bidrag för radonsanering och stöd till solceller. 
 Kommuner 
 Flera kommuner har  
 e-tjänster 
  som ger möjlighet att informera sig om olika stadsplanefrågor, t.ex. kartor över detaljplaner och översiktsplaner. 
 Pågående utvecklingsarbete 
 Myndigheternas  
 e-tjänster 
  för företag syftar till att förenkla för företagen och minska deras administrativa kostnader. Tillväxtverket mäter årligen dessa kostnader. År 2006 kostade regelverken för företagen 96,5 miljarder kronor. Under perioden  
 2006–2010 
  har 
 65 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
 administrativa kostnaderna minskat med 7 miljarder kronor eller 7,3 procent. 
 22 
  
 Den 20 oktober 2011 uppdrog regeringen åt ett flertal myndigheter att genomföra insatser för att möjliggöra ett framtida förenklat och minskat uppgiftslämnande. 
 23 
 Myndigheternas uppgift var att inom sina respektive verksamhetsområden genomföra en kartläggning av näringsidkares uppgiftslämnande till statliga myndigheter som följer av lag, förordning eller föreskrift. Bolagsverket fick i uppgift att koordinera och leda arbetet. Myndigheten lämnade en lägesrapport av uppdraget den 20 januari 2012 
 24 
 . Av den framgår att en kartläggning kommer att ske dels övergripande över näringsidkares/företags totala uppgiftslämnande, dels djupare i frågan om lämnande av grundläggande uppgifter. Den övergripande nivån syftar till att ge en översikt över uppgiftslämnandet till 14 berörda myndigheter och att få svar på exempelvis när på året uppgifter samlas in från en viss bransch. Den djupare nivån fokuserar på grundläggande uppgifter som flera myndigheter efterfrågar från företag. I denna del ska det gå att avgöra om specifika uppgifter går att återanvända eller dela. 
 Inom ramen för utvecklingen av  
 e-förvaltningen 
  har regeringen utsett Bolagsverket som ansvarig utvecklingsmyndighet inom området företag och företagande. I en rapport som överlämnades till regeringen den 1 februari 2012 
 25  
 framgår att webbplatsen verksamt.se möter de servicebehov som finns från företagare i faserna att överväga och starta företag. Men uppföljningar visar också på att stödet till dem som driver och vill utveckla företag har klara brister. Under 2012 kommer större fokus att läggas på att utveckla stödet för dem som driver företag. Likaså kommer vissa resurser att läggas på att prova alternativa sätt att leverera befintliga produkter för att kunna nå fler företagare på ett mer effektivt sätt. 
 Regeringen tar f.n. fram en ny strategi för  
 e-förvaltningen. 
  Den nya strategin ska sätta upp mål för 2015 och ha en långsiktig vision för 2020. Fokus kommer att inriktas på hur välfärden och det arbete som bedrivs varje dag i skolan, vården, omsorgen och i många företag ska stärkas. 
 26 
  
 22 
  
 www.tillvaxtverket.se 
  
 23 
  
 N2011/5884/ENT 
  
 24 
  
 N2012/311/ENT 
  
 25 
  
 Bolagsverket, Rapport till Regeringskansliet, Utvecklingsområdet företag och företagande, 
  
 1 
  
 februari 2012. 
  
 26 
  
 www.edelegationen.se. 
  
 66 
  
 SOU 2012:21 
  
 It:s roll och betydelse 
 Företagens användning av  
 e-tjänster 
  
 Bolagsverket har gjort ett flertal kundundersökningar 
 27  
 om hur företagen använder de  
 e-tjänster 
  som myndigheten erbjuder. Bland redovisningskonsulter och revisorer uppger ungefär 90 procent att de har kännedom om  
 e-tjänsten 
  för att lämna in årsredovisning elektroniskt. Men det är enbart 1 procent som utnyttjar tjänsten. Många hinder finns. Underskriftshanteringen måste bli enklare. Revisorernas och redovisningskonsulternas kunder saknar ofta e- legitimation och i många fall ligger intresse och datormognad på en låg nivå. Många redovisningskonsulter efterlyser fullmakt att sköta hela processen så att styrelsemedlemmarna slipper använda  
 e-legi- 
  timation och byråidentitet med individuell spårbarhet. För att e- tjänsten ska nå genomslag måste det vara enkelt, smidigt och finnas entydig tidsvinst. Processen måste vara smidig i alla led. Det måste vara enklare att använda  
 e-tjänsten 
  än traditionell inlämning. Styrelseledamöterna måste uppleva att det är lika enkelt att skriva under årsredovisningen elektroniskt som att skriva under den på papper. 
 Dessutom har Bolagsverket 
 28  
 ett antal  
 e-tjänster 
  för inlämnande av uppgifter för registrering av företag. Tjänsterna vänder sig både till nya företagare och de som vill anmäla ändringar för sitt företag. Tjänsterna kan användas av enskilda näringsidkare, aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningar. Användandet av tjänsterna är inte speciellt högt, mindre än 30 procent för alla företagsformer utom för enskilda näringsidkare där antalet elektroniskt ingivna ärende överstiger 50 procent av det totala antalet ärenden för den företagstypen. 
 Den låga användning kan förklaras med följande tre faktorer: 
  
 - 
  
 Kravet på  
  
 e-legitimation 
  vid undertecknande upplevs som krångligt. Tekniken är omständlig med legitimation som ska laddas ner på en dator eller på ett USB. Säkerheten kring  
 e-legitima- 
  tionen är inte heller tillräckligt kommunicerad till användarna. Företagarnas uppfattning är i många fall att det går snabbare att skriva ut papper och underteckna med en penna än att krångla med  
 e-legitimation. 
  
 27 
  
 Bolagsverket,  
  
 E-räkenskap, 
  Kännedomsundersökning i målgruppen revisorer, november 2008 samt Bolagsverket,  
 E-räkenskap, 
  Kännedomsundersökning i målgruppen redovisningskonsulter, oktober 2008. 
  
 28 
  
 Nedanstående synpunkter om Bolagsverkets  
  
 e-tjänster, 
  problem med dem och idéer om lösningar har i mail lämnats av utredningens expert Olsen, Bolagsverket. 
 67 
  
 It:s roll och betydelse 
  
 SOU 2012:21 
  
 - 
  
 Regelverket kring företag och företagsregistrering är besvärligt och det är svårt att göra  
  
 e-tjänster 
  som är tillräckligt enkla. Användaren tvingas till tiotalet klick i  
 e-tjänsten 
  för att lämna ett fåtal uppgifter. Resultatet blir att användaren upplever e- tjänsten som långsam och omständlig. 
  
 - 
  
 Det finns inte tillräckliga incitament för att använda it istället för att lämna in uppgifter den traditionella vägen på papper. Det som myndigheterna marknadsför som tidsvinster är inte tillräckligt för att företagarna ska använda  
  
 e-tjänsterna. 
  
 Lösningen på ovan nämnda problem skulle kunna vara att förenkla lagstiftningen på flera områden. Vidare behövs en snabb och hållbar lösning på  
 e-legitimationsfrågan. 
  I somliga fall skulle det kunna införas lagstiftning om att det är obligatoriskt för företagen att lämna vissa uppgifter till myndigheterna elektroniskt. Nystartade företag skulle med automatik tilldelas en  
 e-brevlåda 
  som alla myndigheter kommunicerar via. En annan möjlighet för att öka användningen av de  
 e-tjänster 
  som myndigheterna erbjuder vore att erbjuda reella fördelar för användarna av tjänsterna. Det kan exempelvis handla om delning av uppgifter mellan myndigheterna samt samordning av tidsfrister och i vissa fall erbjuda längre tidsfrister för exempelvis inlämning av årsredovisning och deklaration om uppgifterna lämnas in elektroniskt. 
 68 
 4 Möjligheter och hinder 
 Syftet med utredningen är att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft genom att undanröja hinder mot en ökad användning av  
 it-lösningar. 
  
 I avsnitt 2.8 redogörs generellt för svenska småföretags syn på deras utvecklingsmöjligheter och vilka hinder för tillväxt de ser som särskilt besvärande. Underlaget baseras på Tillväxtverkets undersökning Företagens villkor och verklighet. 
 I detta kapitel redogörs för möjligheter och hinder som är förknippade med småföretagens  
 it-användning. 
  
 4.1 
  
 Möjligheter med  
  
 it-användning 
  
 It kan bidra till småföretagens effektivisering och tillväxt på flera sätt. I  
 KTH-rapporten 
  framhålls fem kritiska fördelar som framgår nedan. 
  
 - 
 Tillgång 
  till globala marknader 
 . Globaliseringen har å ena sidan medfört att företag måste konkurrera med ett större antal andra företag. Å andra sidan har företagen möjlighet att enklare komma ut på den globala marknaden. It skapar förutsättningar för småföretag att direkt få tillgång till denna. Dessutom reducerar it kostnaden för gränsöverskridande affärsverksamhet. 
  
 - 
 Kostnadssänkningar 
 . 
  En effektiv användning av it kan minska småföretagens operativa kostnader genom att exempelvis effektivisera företagets produktion, dokumenthantering och ekonomiadministrativa rutiner. Även  
 e-handel 
  kan bidra till att effektivisera småföretagets interna och externa processer. 
  
 - 
 Förbättrad 
  intern och extern kommunikation 
 . Ökat in- och utflöde av information kan förbättra möjligheterna till omvärldsbevakning och ge nya kunskaper. Kontakter med kunder och leve- 
  
 69 
  
 Möjligheter och hinder 
  
 SOU 2012:21 
 rantörer förbättras och ökar möjligheterna för bl.a. vertikala samarbeten. 
  
 - 
 Möjliggör 
  
  samarbete 
 . It skapar samarbetsmöjligheter och bidrar till mer informationsutbyte med affärspartners. En utvecklad itanvändning kan generera en positiv och seriös bild av företaget till omvärlden. 
  
 - 
 Driver 
  
  innovation 
 . Många  
 it-verktyg 
  kan förnya och snabba upp innovationsprocessen, däribland system för  
 computer-aided 
  design, virtual prototyping och product data managment. 
 Förutom ovan punkter som lyfts fram i  
 KTH-rapporten 
  har utredningens expertgrupp tagit upp ytterligare ett par möjligheter.  
 It-stöd 
  möjliggör en bättre kontroll och kunskap om i vilken utsträckning olika delar av verksamheten påverkar företagets intäkter och kostnader. Möjligheter att stärka lönsamheten skapas därmed. It kan också bidra till att nya affärsmodeller skapas och gränser mellan branscher suddas ut. 
  
 4.2 
  
 Hinder mot att använda it 
  
 4.2.1 
  
 Hinder enligt forskningen 
  
 I  
 KTH-rapporten 
  förs resonemang kring hinder som finns mot ökad  
 it-användning. 
  De hinder som diskuteras utgår främst från befintlig forskning. Nedanstående faktorer lyfts fram. 
  
 - 
 It 
  upplevs inte bidra till den egna verksamheten 
 . En anledning för småföretag att inte använda it kan bero på uppfattningen att it inte passar företagets verksamhet och därför inte bidrar till någon nytta. 
  
 - 
 Begränsad 
 it-kunskap 
  hos ägaren och anställda 
 . Ägaren och företagsledaren har stor påverkan på  
  
 it-användningen. 
  
  Om ägaren inte har kännedom om it:s potential, resulterar det i ett lågt intresse att investera i  
  
 it-stöd. 
  
  Dessutom måste det företag som vill införa it ha anställda med rimlig kunskap om hur tekniken kan användas. Det handlar inte om personalens formella  
  
 it-kompetens 
  
  utan mer om intresse och förmåga att använda tekniken. 
  
 - 
 Avsaknad 
  av  
 it-standarder 
  och  
 it-system 
  som inte är utvecklade för småföretagens behov 
 . Tekniklösningar som används för kommunikation mellan köpare och säljare måste vanligtvis bygga på en någorlunda gemensam teknisk plattform. Rädsla för inlåsningseffekter i system utvecklade i frånvaro av gemensamma standarder kan minska incitamenten att investera i  
  
 it-lösningar. 
  
  Ett stort antal 
  
 70 
  
 SOU 2012:21 
  
 Möjligheter och hinder 
  
 it-system 
  är också främst utvecklade utifrån de behov som stora företag har. Produkterna är ofta alltför komplexa och dyra för småföretag. 
  
 - 
 Kostnader 
  för att utveckla och underhålla  
 it-system 
 . 
  
  Småföretag uppvisar många gånger motstånd mot att genom lånefinansiering investera i kostsamma och mer avancerade  
  
 it-lösningar 
  
  om osäkerhet råder kring avkastningen på investeringen. Istället väljer företagen mindre avancerade lösningar (t.ex. enkel webbplats istället för webbplats med integrerade säkra betalningslösningar). Även kostnader för drift och underhåll kan verka som hinder. 
  
 - 
 Begränsad 
  tillgång till internet och bristande interoperabilitet mellan system.  
 Bra internetförbindelser och kommunikationsverktyg till rimliga priser är avgörande för småföretagen. Långsamma internetförbindelser och osäkra dataöverföringar kan medföra att företag avstår från att utveckla  
  
 it-användningen. 
  
  Den ökade användningen av exempelvis  
  
 e-handelslösningar 
  
  bland småföretagen, understryker behovet av interoperabilitet mellan ett flertal olika  
  
 e-handelssystem. 
  
 - 
 Bristande 
  
  säkerhet 
 . Vid användning av it för t.ex. ekonomiska transaktioner måste  
 it-stödet 
  vara säkert och tillförlitligt. Tillgång till säkra och tillförlitliga  
 it-system 
  och kommunikationer är också viktigt för att kunna skicka och lagra känsliga uppgifter. Om företagen inte kan erhålla och erbjuda tillräckligt säkra lösningar kan det resultera i bristande förtroende och sämre affärsmöjligheter. 
  
 - 
 Rättsliga 
  
  osäkerheter 
 . Osäkerhet kring vilka rättsliga regler som gäller kan vara ett hinder för handel och transaktioner över landgränserna. Skillnader i t.ex. avtalsrätt och konsumenträtt mellan olika länder kan upplevas som komplexa och avhålla företag från olika former av  
 e-handels- 
  eller  
 e-affärslösningar. 
  
 Vid våra intervjuer har ytterligare ett hinder framkommit vilket inte omnämns i KTH:s rapport. Det gäller brist på tid. Att välja, installera och lära sig en ny hård- eller mjukvara kan ta mycket tid i anspråk. Ska småföretagaren dessutom arbeta med aktiv marknadsföring via webbsida och sociala medier tar det än mer tid. Allt detta blir en avvägning gentemot den tid som den traditionella affärsverksamheten i företaget kräver. 
 Utredningens expertgrupp har i sina diskussioner även påtalat det ansvar som  
 it-företagen 
  har att inte enbart informera småföretagen om de tekniska lösningarna, utan också att förklara affärsnyttan med sina lösningar på ett begripligt sätt. 
 71 
  
 Möjligheter och hinder 
  
 SOU 2012:21 
  
 4.2.2 
  
 Småföretagens syn på hinder 
  
 I syfte att få en uppfattning om hur småföretagen själva värderar olika hinder som bl.a. relaterar till de hinder som tas upp i KTH- rapporten har utredningen skickat ut frågor till en webbpanel som Företagarna organiserar. 
 Kort om undersökningen 
 Webbenkäten gick ut till ca 4 000 företag som ingår i panelen. Resultaten som redovisas här omfattar svar från 1 079 företag, dvs. ungefär 25 procent av panelens totala antal företag. 
 Av de svarande personerna är knappt 75 procent män och drygt 25 procent kvinnor. Den stora merparten, drygt 95 procent, av de svarande är vd eller ägare. 
 Företagen som representeras är huvudsakligen företag med  
 0–9 
  anställda. Gruppen utgör 75 procent av samtliga företag som ingår i undersökningen (se tabell 4.1). 
  
 Källa:  
 Företagarna. 
 Den branschmässiga fördelningen framgår av tabell 4.2 nedan. För vissa branscher är antalet företag som ingår mycket lågt. 
 72 
  
 SOU 2012:21 
  
 Möjligheter och hinder 
  
 Källa:  
 Företagarna. Branschindelningen grundar sig på den indelning som Företagarna använder sig av i deras undersökningar riktade till webbpanelen. 
  
 Branscherna  
 tillverknings- och utvinningsindustri  
 samt  
 företagstjänster  
 dominerar. Därefter följer  
 handel 
 ,  
 byggindustri  
 och  
 informations- och kommunikationsföretag 
 . Övriga branscher är relativt lågt representerade. 
  
 Företagen som ingår i undersökningen har även angivit hur viktig de anser att it är för företaget. För samtliga svarande är medelvärdet 4,42 på en femgradig skala där fem innebär mycket viktigt. 
 Undersökningens upplägg och genomförande gör att resultaten bör tolkas med försiktighet. Som vi nämner inledningsvis är det ändå av intresse att få en övergripande indikation på i vilken utsträckning företagen ser de faktorer som ingår i undersökningen som hinder eller inte och hur stora de i så fall upplevs vara. 
 Undersökningens resultat 
 Som framgår av tabell 4.3 anser merparten av företagen att de faktorer som ingår i undersökningen utgör hinder. 
 De tre faktorerna som flest företag angett som hinder är tidsåtgången att installera och lära mig/personalen nya  
 it-system/appli- 
  kationer (86 procent), tidsåtgången att avgöra vilka  
 it-lösningar 
  som kan bidra till företagets utveckling (82 procent) samt investerings- och driftskostnader för it (80 procent). 
 Det är ett relativt litet spann mellan de faktorer som flest företag anger som hinder och de som lägst andel företag anser utgör hinder. Bristande  
 it-kompetens 
  är den faktor som lägst andel företag anger som hinder, men det är ändå så många som 71 procent av företagen som angett faktorn som ett hinder. Det gäller både för  
 it-kompetens 
  hos ägaren eller ledningen och bland personalen. 
 73 
  
 Möjligheter och hinder 
  
 SOU 2012:21 
 I några fall är det en högre andel av företagen som uppger att de inte har någon uppfattning om en faktor utgör hinder eller inte. Exempelvis har 8 procent svarat att de inte har någon uppfattning om bristande säkerhet i  
 it-system 
  utgör ett hinder. En möjlig anledning till detta kan givetvis vara att frågan om  
 it-säkerhet 
  kan uppfattas vara komplex och att man därför inte har någon uppfattning i frågan. Även huruvida personalens  
 it-kompetens 
  utgör ett hinder eller inte har en relativt stor grupp av företagen svarat att de inte har någon uppfattning om. En tänkbar förklaring är troligen att en stor andel av företagen som ingår i undersökningen är företag utan anställda för vilka personalens  
 it-kompetens 
  inte är relevant. 
  
 Källa:  
 Företagarna. 
 Företagen fick ange i vilken grad de olika angivna faktorerna upplevdes utgöra hinder. En femgradig skala användes. I figuren nedan visas vilket medelvärde de olika faktorerna har fått. Som synes är det inga större skillnader. De flesta har fått medelvärden som ligger runt 2,5. Tre av faktorerna ligger något högre. Högst ligger tidsåtgång att installera och lära nya  
 it-system 
  med medelvärde 3,05. Därefter följer tidsåtgång att avgöra vilka  
 it-lösningar 
  som kan bidra till företagets utveckling (2,98) och investerings- och driftskostnader för it (2,92). 
 74 
  
 SOU 2012:21 
  
 Möjligheter och hinder 
 Hinder  
 (1-5) 
  
 Bristande säkerhet i  
 IT-system 
  
 Tidsåtgången att installera och lära mig/personalen nya  
 IT-system/ 
  applikationer 
 Tidsåtgången att avgöra vilka  
 IT-lösningar 
  som kan bidra till företagets utveckling 
 Överföringshastighet på företagets internetuppkoppling 
 Driftstörningar på företagets internetuppkoppling 
 Investerings- och driftskostnader för IT 
 Tillgången på  
 IT-system 
  som är anpassade till företagets verksamhet 
 Personalens  
 IT-kompetens 
  
 Ägarens/ledningens  
 IT-kompetens 
  
 2,52 
 3,05 
 2,98 
 2,53 
 2,51 
  
  Hinder  
 (1-5) 
  
 2,92 
 2,49 
 2,52 
 2,38 
  
 0,00 
  
 1,00 
  
 2,00 
  
 3,00 
  
 Källa:  
 Företagarna. Företagen har fått ange hur stort de anser varje hinder vara där 1 motsvarar litet hinder och 5 motsvarar stort hinder. 
 Ägarens eller ledningens  
 it-kompetens 
  är den faktor som lägst andel företag ser som ett hinder. Det är också den faktor som får lägst medelvärde avseende hur stort hindret upplevs vara. I sammanhanget bör noteras att 95 procent av de som besvarat undersökningen är just ägare eller vd vilket kan påverka i vilken utsträckning man väljer att lyfta fram den aktuella faktorn. 
 Sammanfattningsvis är det främst tre faktorer som i högst utsträckning tycks utgöra hinder. Två av dessa tar fasta på tidsaspekten (tidsåtgången att avgöra vilka  
 it-lösningar 
  som kan bidra till företagets utveckling samt tidsåtgången att installera och lära sig nya  
 it-system 
  och applikationer). Tiden som krävs för att hantera  
 it-frågor 
  tycks uppfattas som en hindrande faktor. Dessa faktorer är delvis relaterade till vilken kunskap om it som finns på företaget. Även kunskapshöjande insatser tar tid i anspråk. Även investerings- och underhållskostnader är en faktor som många lyfter fram som ett hinder. 
 Undersökningen befäster det faktum att tiden upplevs vara en knapp resurs för småföretagen. Vidare befästs bilden att höga kost- 
 75 
  
 Möjligheter och hinder 
  
 SOU 2012:21 
 nader upplevs som ett hinder, något som också  
 KTH-rapporten 
  lyfter fram. 
 Samtidigt konstaterar vi att samtliga faktorer som ingick i undersökningen ansågs utgöra hinder av flertalet av företagen. Däremot har många av faktorerna graderats som relativt små hinder. Som exempel kan nämnas faktorn driftstörningar på företagets internetuppkoppling som 79 procent av företagen angav som ett hinder. Men nästan hälften av dessa (ca 45 procent) anger att hindret endast utgör en etta eller tvåa på den femgradiga skalan. De tre faktorer som framstår som de viktigaste hindren utifrån undersökningen har gemensamt att flest företag tycks uppfatta de som hinder. Vidare upplevs de som tämligen stora hinder av en större andel av företagen jämfört med övriga hinder. Det gör sammantaget att de sticker ut något. 
  
 4.2.3 
  
 Hinder som framkommit i fallstudierna 
  
 I de intervjuer med företag som ingår i fallstudien (se vidare kap. 9 och bilaga 3) har olika hinder berörts. Det går inte att generalisera utifrån dessa. Som komplement till  
 KTH-rapporten 
  och resultatet av den genomförda webbenkäten kan det ändå vara intressant att kortfattat redogöra för vad som framkommit. Det ska noteras att företagen som ingår i fallstudien är utvalda just på grund av att de på något sätt utvecklat sin  
 it-användning. 
  Hur de väljer att diskutera hinderfrågan kan möjligen skilja sig från hur företag som inte aktivt utvecklat  
 it-användningen 
  skulle beskriva situationen. Det som företagen beskriver som viktiga förutsättningar eller utmaningar kan möjligen för andra företag utgöra konkreta hinder. Som exempel kan nämnas betydelsen av  
 it-kunskap 
  som framkommer nedan. Företagen som anger detta har sett det som en viktig faktor för ett utvecklingsarbete. För ett företag där sådan kunskap saknas kan det innebära att en utveckling av  
 it-användningen 
  aldrig kommer till stånd. 
 Flera av de intervjuade personerna pekar på att höga investeringskostnader kan innebära ett hinder för utveckling och underhållande av  
 it-lösningar. 
  I några fall lyfts detta upp som särskilt problematiskt för små företag då investeringskostnaderna i relation till omsättningen ofta är betydande. 
 Tidsaspekten berörs också av vissa intervjupersoner. De menar att alla former av utvecklingsarbete tar mycket tid i anspråk. Små 
 76 
  
 SOU 2012:21 
  
 Möjligheter och hinder 
 företag väljer ofta att själva bedriva utvecklingsarbetet vilket kräver kraft och uthållighet. 
 Att hålla sig informerad om utvecklingen på  
 it-området 
  för att få en uppfattning om dess potential för verksamheten är också en fråga som lyfts fram som betydelsefull. Detta kan relateras till  
 KTH-rapporten 
  som tar upp begränsad  
 it-kunskap 
  som möjligt hinder. Kopplat till detta är också vikten av intresse och engagemang för  
 it-frågor 
  hos ägare och ledning som flera av personerna lyfter fram. 
 I vissa fall framkommer bilden av att branschanpassade  
 it-sys- 
  tem och lösningar går långsamt eller saknas. Detta medför att företaget själv måste lägga tid och resurser på att utveckla system anpassade efter verksamhetens art. 
 Försvårande regelverk har lyfts fram av ett fåtal personer. Inom jordbruket finns regler som säger att eldrivna maskiner inte får vara nära kreatur. Ett annat exempel relaterat till  
 e-handel 
  rör frågan om konsument- och distanshandelslagstiftning som uppges vara försvårande faktorer. Upplevda problem relaterade till dessa regelverk har också framkommit i det arbete kring gränsöverskridande e- handel som Utrikesdepartementet bedriver. 
 Flera företag tar upp brister i  
 it-infrastrukturen 
  avseende dess kvalitet och täckning. 
 77 
  
 5 
  
 It- och näringspolitikens omfattning och inriktning 
  
 Frågan om ökad  
 it-användning 
  i småföretag är inte enbart en itpolitisk fråga. Även näringspolitiska aspekter är relevanta, inte minst mot bakgrund av att syftet med utredningen är att stärka småföretagens konkurrenskraft och utveckling vilket också är en central fråga för näringspolitiken. 
 Att kort redogöra för mål och inriktning för dessa båda politikområden ger en bild av ramverket inom vilket vi definierar vårt arbete 
 1 
 . 
 Även frågan om det offentliga åtagandets omfattning på området framstår som viktigt att redogöra för. En utgångspunkt i detta är hur statens roll är definierad inom it- och näringspolitiken. 
  
 5.1 
  
 It-politiken 
  
 It-politiken 
  är en delmängd av politiken för informationssamhället. Vid sidan av  
 it-politik 
  är även områdena elektronisk förvaltning och elektronisk kommunikation av visst intresse för utredningen. Fortsättningsvis använder vi begreppet  
 it-politik 
  även för frågor som i formell mening hör till elektronisk förvaltning och elektronisk kommunikation. 
  
 1  
 Beskrivningarna utgår från vad som sägs om respektive politikområde i de senaste budgetpropositionerna för utgiftsområdena 22 (Politiken för informationssamhället) och 24 (Näringsliv). Andra källor som har använts är främst propositionen Från  
 IT-politik 
  för samhället till politik för  
 IT-samhället 
  (prop. 2004/05:175), Tillväxtanalys rapport Underlag för IT- politiska insatser – Kartläggning av indikatorer (rapport 2009:15), utredningen Statligt finansierad företagsrådgivning – För fler och växande företag som FBA genomfört på uppdrag av Näringsdepartementet. 
 79 
  
 It- och näringspolitikens omfattning och inriktning 
  
 SOU 2012:21 
 Mål 
 Målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet. 
 Det  
 it-politiska 
  målet är att Sverige ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. 
 Därutöver finns mål för tillgänglighet. Målet är att Sverige ska ha bredband i världsklass samt att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service. I Bredbandsstrategi för Sverige som regeringen beslutade om 2009 framgår målsättningarna att 2020 bör 90 procent av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst 100 Mbit/s. År 2015 bör 40 procent av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst 100 Mbit/s. Detta delmål är redan uppnått på nationell nivå. 
 Det övergripande målet för  
 e-förvaltning 
  är att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt att ta del av förvaltningens service. Arbetet ska inriktas mot tre målbilder: En enklare vardag för företag och privatpersoner, En öppnare och smartare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet samt En effektivare offentlig förvaltning. 
 Inriktning 
  
 It-politiken 
  ska bidra till ambitionen att Sverige ska vara ledande vad gäller användning av it för att nå politiska mål för tillväxt i alla delar av landet, social välfärd, demokrati och klimatförbättringar m.m. En viktig aspekt i detta är att medborgare och företag tillvaratar it:s potential och nyttoaspekter. 
 Hösten 2011 fattades beslut om strategin It i människans tjänst 
 – en digital agenda för Sverige (dnr. N2011/342/ITP). Agendan är en sammanhållen strategi vars genomförande ska bidra till  
 it-poli- 
  tikens övergripande mål och ger därför en god bild av politikens inriktning. 
 Den digitala agendan identifierar följande fyra strategiska områden som centrala för att nå  
 it-politikens 
  övergripande mål: 
 80 
  
 SOU 2012:21 
  
 It- och näringspolitikens omfattning och inriktning 
  
 Lätt och säkert att använda. 
  
 Tjänster som skapar nytta. 
  
 Det behövs infrastruktur. 
  
 It:s roll för samhällsutvecklingen. 
  
 Inom varje strategiskt område ingår flera underområden som representerar de sakområden som regeringen aktivt arbetar med. 
 Utifrån utredningens uppdrag att öka  
 it-användningen 
  i småföretag är delar av den digitala agendan intressant för att ge en bild av politikens ambitioner. Det är främst underområdet Entreprenörskap och företagsutveckling under det strategiska området Tjänster som skapar nytta som är av intresse. 
 Regeringens ambition är att it:s potential ska tillvaratas för att öka företagens tillväxt, konkurrenskraft och handel. Det omfattar bl.a. att kunna utveckla nya varor och tjänster, förenkla och effektivisera verksamheten med hjälp av tekniken och öka företagens kontaktytor med omvärlden. 
 Vardagssäkerheten pekas ut som ett viktigt område för en bred  
 it-användning 
  i samhället. Användningen av it påverkas delvis av den tillit som finns för tekniken. Om nät- och informationssäkerheten är låg riskerar tilliten att sjunka. Det är därför viktigt att vardagssäkerhetskompetensen finns spridd i samhället. 
 Tillgången till  
 it-infrastruktur 
  och bredband identifieras som en fråga av avgörande betydelse för möjligheten att starta och driva företag i alla delar av landet. När samhället allt mer digitaliseras växer efterfrågan på överföringskapacitet och driftsäkerhet. 
 I den senaste  
 it-politiska 
  propositionen Från  
 IT-politik 
  för samhället till politik för  
 IT-samhället 
  som regeringen beslutade i juni 2005 (Prop. 2004/05:175) betonas vikten av att skapa ett informationssamhälle som inkluderar alla. Företag, och då främst små- och medelstora företag, uppmärksammas särskilt. Främst lyfts behovet av kompetensutveckling fram för små- och medelstora företag med betoning på småföretag. Regeringen konstaterar att det behövs statligt stöd till kompetenshöjande åtgärder. Vidare ska staten verka för goda infrastrukturella förutsättningar för elektronisk handel och motverka hinder för dess fortsatta utveckling. Staten har enligt propositionen även en pådrivande roll så att tillväxtpotentialen i e- handeln utnyttjas fullt ut. I sammanhanget vill vi poängtera att det är oklart exakt vad som menas med begreppet  
 e-handel. 
  I första hand tycks begreppet avse applikationer inom området elektronisk upphandling. 
 81 
  
 It- och näringspolitikens omfattning och inriktning 
  
 SOU 2012:21 
 Offentligt åtagande 
 Det offentliga åtagandet inom  
 it-politiken 
  är relativt begränsat och fokuserar i första hand på tillgänglighetsaspekter. Inriktningen är att det i första hand är marknadens aktörer som ska tillhandahålla  
 it-infrastruktur 
  av god kvalitet. Som en konsekvens av detta är det främst goda ramvillkor för marknadens aktörer som styr politikens inriktning. 
 I de fall marknadens aktörer av olika skäl inte bygger ut infrastrukturen kan emellertid staten agera. Regeringen genomför därför olika satsningar på området för bredbandsinfrastruktur. Det handlar om åtgärder för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer samt satsningar på nyetablering av bredbandsinfrastruktur. Regeringen satsar bl.a. medel inom ramen för Landsbygdsprogrammet för bredbandsutbyggnad inklusive medfinansiering av åtgärder inom programmet. 
 Hur it  
 används  
 i samhället i stort uppmärksammas endast till viss del inom ramen för själva  
 it-politiken. 
  Politikens nya mål och antagandet av den digitala agendan kan möjligen peka i en riktning som innebär att frågan kan komma att ges ökad vikt.  
 It-politiken 
  kan möjligen komma att få en tydligare pådrivande roll gentemot andra viktiga politikområden för att det nya målet för politiken ska kunna uppnås. Ett något utökat offentligt åtagande kan möjligen bli konsekvensen av detta. 
  
 5.2 
  
 Näringspolitiken 
  
 Inom politikområdet ryms företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, innovationsutveckling, regelförenkling, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi, mineralhantering, tillstånd och tillsyn enligt minerallagen samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling inom bl.a. metrologi samt bidrag till rymdverksamhet. 
 Områden som är av särskilt intresse utifrån utredningens uppdrag är främst företagsutveckling, insatser för att stärka innovationskraften och delvis insatser för att förenkla för företagen. 
 82 
  
 SOU 2012:21 
  
 It- och näringspolitikens omfattning och inriktning 
 Mål 
 Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. 
 Inriktning 
 Företagsutveckling 
 Till området företagsutveckling hör frågor om kapitalförsörjning, information och rådgivning samt vissa riktade insatser till särskilda branscher eller målgrupper. 
 Politiken ska säkerställa att system för kapitalförsörjning fungerar i syfte att främja start av, och tillväxt i företag. Regeringen noterar att brister i dag finns gällande finansiering i företagandets allra tidigaste skeden samt på riskkapitalområdet. Behovet av extern finansiering bedöms vara som störst i samband med företagsstart och i skeden av utveckling och expansion. 
 Företagens förmåga att tillgodogöra sig och tillämpa ny kunskap anses vara viktigt för företagens konkurrenskraft. Behovet av kunskap spänner över en rad områden. För många små och medelstora företag anses bl.a. tillgången till rådgivning, nätverk och mötesplatser vara av stor betydelse för företagens utveckling. Inom politiken ryms därför rådgivningsinsatser som ett verktyg. Behovet av informations- och rådgivningsinsatser bedöms vara särskilt stort i uppstartsskede och i samband med utvecklingsåtgärder. Rådgivningsinsatserna genomgår en förändring som innebär att den statliga rådgivningen i större utsträckning ska upphandlas på den privata marknaden. Vidare ska rådgivning som sker från företagare till företagare, t.ex. mentorskapsinsatser vidareutvecklas och ges ökad betydelse. 
 Riktade insatser bedrivs inom ramen för politiken för att under en begränsad tid stödja särskilda grupper av potentiella eller befintliga företagare. Riktade åtgärder omfattar bl.a. företagande inom de kreativa och kulturella näringarna och besöksnäringen. För de kulturella och kreativa näringarna ges särskilt fokus på åtgärder för att främja en ökad internationalisering av företag verksamma inom området. 
 83 
  
 It- och näringspolitikens omfattning och inriktning 
  
 SOU 2012:21 
 Innovationsutveckling 
 Arbetet med att stärka innovationskraften bedrivs på bred front och inte enbart inom ramen för näringspolitiken. För utredningens syfte är det emellertid främst de delar som direkt kopplas till näringspolitiken som är av särskilt intresse. 
 Insatser bedrivs dels i form av riktade insatser, dels genom insatser av mer generell karaktär. 
 En stor del av arbetet rör behovsmotiverad forskning och utveckling, kommersialisering av varor och tjänster samt immaterialrättsliga frågor samt utveckling av det svenska innovationssystemet för att möta framtidens utmaningar. 
 Politiken ska på olika sätt inriktas på att stärka de svenska företagens förmåga att bibehålla en stark position i de globala värdekedjorna. De små och medelstora företagen måste utvecklas i en riktning som gör dem attraktiva som samarbetspartners. Politiken bör också på olika sätt bidra till att de små och medelstora företagen kan stärka sin innovationsförmåga. 
 Regeringen har inlett ett arbete med att ta fram en nationell innovationsstrategi som ska presenteras hösten 2012. Ett viktigt syfte med strategin är att utveckla innovationsförmågan i det svenska samhället, såväl inom offentlig som privat sektor. Arbetet ska bl.a. beakta de analyser och slutsatser som OECD och EU presenterade under 2010. De små och medelstora företagens innovationsförmåga lyfts fram som en viktig fråga. Likaså lyfts it och internets betydelse för innovation fram. 
 Förenkling 
 Ett omfattande arbete bedrivs inom näringspolitiken för att på olika sätt förenkla för företagen. En viktig utgångspunkt för arbetet är det faktum att den allra största delen av företagen är små med begränsade personella och ekonomiska resurser. Det bedöms därför vara angeläget att regler är enkla och att de inte medför onödig administrativ och ekonomisk börda. 
 En viktig fråga är att förenkla för företagen i deras kontakter med myndigheter. 
 84 
  
 SOU 2012:21 
  
 It- och näringspolitikens omfattning och inriktning 
 Offentligt åtagande 
 Näringspolitiken handlar i första hand om att skapa goda ramvillkor för företagandet i Sverige, men kan också inkludera kompletterande riktade insatser. Med ramvillkor avses olika generella åtgärder som syftar till att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag samt att anställa. Särskilt ramvillkoren för de små företagen lyfter regeringen fram som ett viktigt område. 
 På kapitalförsörjningsområdet ska statens insatser vara marknadskompletterande. Statens åtagande ska därför i första hand begränsas till insatser där marknadens aktörer inte bedöms säkra näringslivets behov av kapitalförsörjning. Regeringen konstaterar bl.a. i budgetpropositionen för 2012 att kapitalförsörjning från privata aktörer i de allra tidigaste skedena är bristfällig. 
 Staten har en tydlig och motiverad marknadskompletterande roll när det gäller finansiering i tidiga skeden. Tidiga skeden präglas ofta av osäkerhet, värderings- och informationsproblem samt långa ledtider till finansiell bärighet vilket gör att marknaden ofta inte ensamt kan eller vågar gå in med kapital. Samtidigt finns det en samhällsnytta i att ta tillvara och stödja utveckling och kommersialisering av innovativa idéer. Internationella jämförelser visar att det finns relativt gott om statligt och privat riskkapital i Sverige, men i relation till flera andra jämförbara länder är relativt sett mindre kapital allokerat till de allra tidigaste faserna där behovet av statlig marknadskompletterande finansiering är störst. Trenden på senare år är att omfattningen riskkapitalinvesteringar minskat i allmänhet och i investeringar i de tidigaste faserna (sådd- och  
 start-up) 
  i synnerhet 
 2 
 . 
 För att utjämna vissa geografiskt betingade skillnader i företagandets villkor kan företag i mer perifera regioner ta emot olika former av företagsstöd. Dessa åtgärder är en del av den regionala tillväxtpolitiken. 
 Ett viktigt område inom näringspolitiken är främjandet av företagsutveckling genom informations- och rådgivningsinsatser. Även dessa ska vara marknadskompletterande. Informations- och rådgivningsinsatser i statens regi bör också i ökad utsträckning främja en ökad mångfald inom företagsrådgivning genom utveckling av kundvalssystem. 
  
 2  
 Se bl.a. statistik från Svenska riskkapitalföreningen, www.svca.se och the European Private Equity and Venture Capital Association, www.evca.eu 
 85 
  
 It- och näringspolitikens omfattning och inriktning 
  
 SOU 2012:21 
  
 5.3 
  
 Slutsatser 
  
 Det offentliga åtagandet är i första hand inriktat på att säkerställa goda ramvillkor. Om marknadsmisslyckanden föreligger ska eventuella offentliga insatser vara marknadskompletterande. Med detta avses inte minst att offentliga åtgärder inte bör leda till undanträngningseffekter som kan få negativa konsekvenser för aktörer verksamma på den privata marknaden. Inom näringspolitiken är främjandet av företagsutveckling genom informations- och rådgivningsinsatser en viktig aspekt. 
 I utredningens direktiv nämns två grundläggande principer för det offentliga åtagandet. Dels ska kostnader som normalt anses vara ett ansvar för företagen inte bli en del av det offentliga åtagandet, dels ska det offentliga åtagandet begränsas till åtgärder som motiveras av olika former av marknadsmisslyckanden. 
 Vi vill i det här sammanhanget erinra om den snabba teknikutveckling som sker och hur det offentliga agerar i omvärlden. Att avvakta och se vilka marknadsmisslyckanden som eventuellt föreligger kan i skenet av detta ibland vara förenligt med vissa risker. Inte minst om andra länder agerar mer proaktivt för att stärka itanvändningen bland småföretag. Svenska småföretag riskerar då att förlora i konkurrenskraft. En medvetenhet kring omvärldens agerande är betydelsefull. 
 86 
 6 Offentliga aktörer 
 Utifrån utredningens uppgift och inriktning tar vi i följande avsnitt upp ett antal offentliga aktörer som genom operativ verksamhet kan vara av betydelse för att öka småföretagens konkurrenskraft och utveckling med hjälp av it. 
 Även aktörer som inte direkt har till uppgift att främja näringslivets konkurrenskraft och utveckling behandlas. Sådana aktörer kan komma att beröras av våra överväganden då de på olika sätt indirekt kan påverka småföretagens möjligheter att använda it. 
 Att vi i detta avsnitt avgränsar oss till offentliga aktörer ska inte tolkas som att vi inte anser att även  
 icke-offentliga 
  aktörer kan spela en viktig roll i sammanhanget. Redan i dag sker samarbeten med sådana i olika insatser. Det kan handla om branschförbund, intresseorganisationer, handelskammare men också kommersiella aktörer som på olika sätt kan bidra till utvecklingen. 
 Genomgången tjänar till att ge en bild av den huvudsakliga karta över offentliga aktörer som utredningen navigerar efter. Aktörer som omnämns här behöver inte nödvändigtvis beröras av överväganden och förslag som vi återkommer till i slutbetänkandet. 
 Vi noterar emellertid att det i dag inte finns någon central offentlig aktör med uppdrag att följa och främja småföretagens  
 it-använd- 
  ning samt att bygga upp ökad förståelse för teknikens betydelse för småföretagens konkurrenskraft och utveckling. 
  
 6.1 
  
 Aktörer med verksamhet för näringslivets utveckling 
  
 6.1.1 
  
 Tillväxtverket 
  
 Tillväxtverket är en viktig myndighet för genomförandet av näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken. I detta ingår även ansvar för relevanta  
 EU-relaterade 
  program. 
 87 
  
 Offentliga aktörer 
  
 SOU 2012:21 
 Myndighetens verksamhet ska bidra till fler och växande företag samt ett hållbart och konkurrenskraftigt näringsliv i alla delar av landet. I syfte att uppnå detta ska Tillväxtverket utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, ökad konkurrenskraft och tillväxt i företag, samt utvecklingskraft i alla delar av landet, med stärkt nationell, regional och lokal konkurrenskraft. 
 Enligt myndighetens instruktion, Förordning (2009:145) med instruktion för Tillväxtverket, ska myndigheten verka för att fler och växande företag utvecklas i alla delar av landet. Detta sker bl.a. genom att utforma och genomföra insatser för kvinnors och mäns entreprenörskap och företagande, i syfte att öka företagens konkurrenskraft. Vidare ska myndigheten på ett enkelt och samordnat sätt erbjuda myndighetsinformation som är relevant för företagen och vägleda blivande och redan etablerade företagare till andra myndigheter, organisationer och aktörer som främjar företagsutveckling. 
 Inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken ska Tillväxtverket bl.a. bidra till genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselssättning  
 2007–2013 
  och bidra till det regionala tillväxtarbetet med utgångspunkt från förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete. Myndigheten handlägger även ärenden om vissa regionala företagsstöd och ge information till företag om dessa. 
 Insatser som myndigheten utvecklar och genomför ska utgå från företagens och företagarnas behov. Insatserna ska främja goda förutsättningar för företagande inom såväl befintliga näringar som nya och potentiella tillväxtområden. 
 Tillväxtverket ska även genom verksamheten främja samarbete, samordning, erfarenhetsutbyte och lärande mellan regionala och nationella aktörer av betydelse för företagsutveckling och hållbar regional tillväxt. 
 Bland de  
 EU-relaterade 
  uppgifterna kan särskilt nämnas rollen som förvaltande och attesterande myndighet för EU:s regionala strukturfondsprogram. Myndigheten ska också samordna genomförandet av de regionala strukturfondsprogrammen med det av Europeiska socialfonden delfinansierade nationella strukturfondsprogrammet för konkurrenkraft och sysselsättning (programområdena kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud). Vidare är Tillväxtverket huvudansvarig i Sverige för delprogrammet Entreprenörskap och innovation inom ramen för EU:s ramprogram för konkurrenskraft och innovation. I detta ingår även att samordna 
 88 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga aktörer 
 det svenska nätverket till stöd för små och medelstora företag inom programmet (European Enterprise Network). 
 Myndigheten jobbar särskilt med företags- och affärsutveckling för små och medelstora företag inom målomfrådet fler och växande företag som är ett av tre målområden verksamheten indelas i. Här ryms bl.a. olika programsatsningar. Som exmpel kan nämnas program för medelstora företag i förändring och produktutveckling av varor och tjänster i småföretag. Vidare finns satsningar som särskilt tar sikte på miljödrivna marknader samt marknaderna för hälsa, vård och omsorg. Inom ramen för det sistnämnda området pågår ett program för pilotsatsning med utvecklingscheckar. Programmet syftar till att ge små företag inom området möjlighet att utveckla en tjänst, ett arbetssätt eller en vara och stimulera till affärsutveckling. 
 Tillväxtverket och dess föregångare Verket för näringslivsutveckling (Nutek) har ansvarat för genomförandet av de tre nationella  
 it-proram 
  som genomförts den senaste tioårsperioden. Senast i raden var programmet Handlingskraft med IT som avslutades 2010. För närvarande pågår inget  
 it-relaterat 
  program inom ramen för myndighetens verksamhet. Det finns inte heller vad utredningen erfar någon kompetensöverföring eller uppföljning av hur it kan bidra eller har bidragit i affärsutvecklingsprocesser av olika slag. 
  
 6.1.2 
  
 Almi Företagspartner AB 
  
 Almi Företagspartner AB ägs av staten och är moderbolag i en koncern med operativ verksamhet i 16 regionala dotterbolag, Almi Invest AB och IFS Rådgivning AB. De regionala dotterbolagen ägs till 51 procent av moderbolaget och till 49 procent av regionala ägare. Dotterbolagens styrelser består av politiker och företagare från regionen. Almi Invest ägs till 100 procent av moderbolaget och IFS Rådgivning ägs till 51 procent av moderbolaget och 49 procent av stiftelsen IFS Rådgivningscentrum. Moderbolagets uppgift är att svara för ledning, samordning, utveckling av produkter och verksamhet samt service i koncerngemensamma funktioner. 
 Almi är kanalen för näringspolitiska insatser med syfte att främja näringslivets utveckling. Förståelse för företagarens verklighet och regionala förutsättningar är viktiga komponenter för Anderson verksamhet. Ofta krävs också både ett nationellt och globalt perspektiv för att bidra till företagens framgång. Almi har en marknads- 
 89 
  
 Offentliga aktörer 
  
 SOU 2012:21 
 kompletterande roll vilket innebär att verksamheten inte ska konkurrera med den privata marknadens utbud av tjänster. 
 Almis verksamhet omfattar lån, riskkapital och rådgivning i företagandets alla faser. 
 Almi kompletterar marknaden genom att erbjuda riskvilliga lån när ingen annan gör det. Anderson roll att är ta lite större risk. Bärkraften i idén och företagets framtidspotential har större betydelse än de reala tillgångarna. Viktigt är också entreprenörens och företagets förmåga att utveckla och ta tillvara idén eller investeringen. För att kompensera för den högre risken och för att inte konkurrera med den privata marknaden tar Almi ut en ränta som är högre än en genomsnittlig bankränta. Almi erbjuder företagslån, mikrolån, finansiering för företag som verkar på internationella marknader samt särskilt anpassade finansieringsformer för innovatörer. Kreditgivning sker i samverkan med andra kreditgivare och bankerna är viktiga samarbetspartners. 
 Almi Invest är Anderson riskkapitalbolag som investerar i svenska företag som står inför en tillväxtfas. Investeringsobjekt är ofta företag i tidiga utvecklingsskeden med skalbara affärsmodeller och möjlighet till långsiktig värdetillväxt. Investeringarna görs alltid tillsammans med en partner. Almi Invest består av sex regionalt baserade riskkapitalfonder som förvaltar totalt över en miljard kronor. 
 Rådgivning utförs av Anderson rådgivare eller av externa underkonsulter. Almi bedriver även ett omfattande mentorprogram med ideella mentorer. Kontaktförmedling är en viktig del av rådgivningsverksamheten. Almis verksamhet är regionalt baserad. Utifrån de regionala förutsättningarna och efter bolagets egna resurser varierar erbjudandena inom rådgivning från region till region. Rådgivningen är huvudsakligen indelad i  
 innovations-, 
  nyföretagar- och övrig rådgivning. Därutöver tillkommer mentorer som är ett komplement till ordinarie rådgivning för nya företag och företag i tidiga skeden. Almi arrangerar även seminarier och nätverksträffar. Enligt de senaste ägardirektiven (Ägardirektiv till styrelsen för Almi Företagspartner AB, N2010/2807/ENT) ska Anderson regionala dotterbolag i ökad utsträckning än vad tidigare varit fallet upphandla privata konsulter i genomförandet av rådgivningsverksamheten. 
 Under 2011 uppgick Anderson nyutlåning till 2 023 miljoner kronor. Nyutlåningen fördelad på de olika låneprodukterna var: 
  
 Företagslån, 1 926 miljoner kronor. 
 90 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga aktörer 
  
 Exportlån, 20 miljoner kronor. 
  
 Mikrolån, 17 miljoner kronor. 
  
 Innovationslån, 60 miljoner kronor. 
  
 Under 2011 var efterfrågan på rådgivning stor. Antalet företag som tagit del av rådgivningen uppgick till 15 483 stycken. Därutöver deltog 25 501 personer i seminarier. Fördelningen av rådgivningserbjudanden per målgrupp var 50 procent nyföretagande, 26 procent innovation och 24 procent övrig rådgivning. Andelen kvinnor bland rådgivningskunderna var 42 procent. 
 Under 2012 avser Underwood att utveckla sina erbjudanden inom rådgivning på tema Innovativa affärsmodeller där  
 it-kompetens 
  är en viktig del. Under våren 2012 genomförs också en särskild kompetensutvecklingsdag för Anderson rådgivare på tema  
 e-handel. 
  
 Företag som Underwood kommit i kontakt med har i ökad utsträckning efterfrågat  
 it-relaterade 
  insatser. Som exempel kan nämnas sociala medier och  
 e-handel. 
  
 6.1.3 
  
 Verket för innovationssystem (Vinnova) 
  
 Vinnova lyder under Näringsdepartementet och är inom ramen för näringspolitiken central för att främja det svenska innovationssystemet, främst genom att på olika sätt stimulera behovsmotiverad forskning och utveckling. 
 Enligt instruktionen, Förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem, ska verksamheten främja hållbar tillväxt i Sverige genom att finansiera behovsmotiverad forskning samt utveckla effektiva innovationssystem. Med innovationssystem avses nätverk av offentliga och privata aktörer där ny teknik och kunskap produceras, sprids och används. 
 Myndigheten ska vidare stärka universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, företag och offentliga organisationer i det svenska innovationssystemet och utveckla samarbetet mellan dem. Detsamma gäller för viktiga sektorer i innovationssystemet. 
 Vinnova har också en roll att sprida information om forskning och innovation till utförare, användare och allmänhet. 
 Myndigheten ska stimulera internationellt samarbete för att ytterligare stärka svensk forskning och innovation. Myndigheten har en viktig funktion i att främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling. I uppgiften ingår bl.a. att 
 91 
  
 Offentliga aktörer 
  
 SOU 2012:21 
 sprida information om programmet, samordna det svenska deltagandet samt utvärdera det. Vinnova är också svensk kontaktpunkt för  
 IKT-stödprogrammet 
  inom ramen för EU:s ramprogram för konkurrenskraft och innovation. 
 Vinnovas verksamhet bedrivs huvudsakligen inom ramen för olika program. Vilka konkreta verksamheter som finansieras beslutas i regel om efter offentliga utlysningar. Besluten grundas på expertbedömningar och förslag från programråd med kompetens inom forskning, företagande och offentlig verksamhet. 
 För närvarande genomför Vinnova ett tiotal program som på något sätt adresserar små och medelstora företag. För år 2011 uppgick programmens sammanlagda budget till ungefär en kvarts miljard kronor. Flertalet av programmen har en tydlig  
 FoU-inriktning 
  och där målgruppen är relativt nyetablerade företag. Ingen direkt koppling till  
 it-området 
  finns med undantag för programmet VarDagsIT. Det är ett program som ska främja företags utveckling av nya  
 it-lösningar 
  som adresserar hållbarhetsaspekter i privatpersoners vardagsliv. Programmets budget för 2011 uppgick till 13 miljoner kronor. Ett annat program, Produktionslyftet, riktar sig till etablerade tillverkande företag. Syftet är att företag genom programmet på olika sätt ska kunna effektivisera produktionen. 
  
 6.1.4 
  
 Exportrådet 
  
 Exportrådet ägs gemensamt av staten och näringslivet. Förutom en traditionell konsultroll har Exportrådet ett offentligt finansierat uppdrag att främja svensk export och handel. Inom ramen för det statliga uppdraget erbjuds tjänster som är avgiftsfria eller delfinansierade av staten. Exportrådet har 20 regionala exportrådgivare runt om i Sverige som hjälper företag att analysera förutsättningarna för utlandsetablering. 
 Exportrådet utvecklar för närvarande, tillsammans med Tillväxtverket, en tjänst för småföretags export via  
 e-handel. 
  Tjänsten inriktas på stöd avseende exporttekniska frågor bl.a. kring skatter, tull- och konsumenträttsliga frågor. I ett första steg inriktas verksamheten på framtagande av landguider avseende regelverk och bestämmelser i ett  
 10-tal 
  länder, framför allt i Östersjöregionen. 
 Exportrådet ger även allmän rådgivning för grupper av  
 e-handels- 
  företag och har utbildat samtliga regionala exportrådgivare i frågor som rör  
 e-handel. 
  
 92 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga aktörer 
  
 6.1.5 
  
 Länsstyrelser, självstyrelseorgan och samverkansorgan 
  
 I dag ansvarar tre olika organ för tillväxtfrågor på regional nivå: länsstyrelser, självstyrelseorgan och samverkansorgan. Självstyrelseorgan och samverkansorgan tillhör den landstingskommunala sektorn. Självstyrelseorganen och samverkansorganens ansvar för det regionala tillväxtarbetet regleras i lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. 
 Länsstyrelser ansvarar för frågan i Norrbottens, Västernorrlands, Västmanlands och Stockholms län. Självstyrelseorgan finns i Hallands, Skåne och Västra Götalands län och Gotlands kommun. Samverkansorgan finns i Blekinges, Dalarnas, Gävleborgs, Jönköpings, Kalmars, Västerbottens, Jämtlands, Kronobergs, Södermanlands, Uppsalas, Värmlands, Örebro och Östergötlands län. 
 De regionala organ som ansvarar för tillväxtarbetet har skyldighet att utarbeta ett regionalt utvecklingsprogram och samordna genomförandet av programmet, löpande följa länets utveckling i förhållande till regionala och nationella mål och följa upp, låta utvärdera och till regeringen årligen redovisa resultaten av det regionala tillväxtarbetet. 
 I flera län väljer man att förutom de övergripande utvecklingsprogrammen utarbeta s.k. regionala tillväxtprogram. Dessa program är inriktade på tillväxtfrågor ur ett näringslivsperspektiv. Tillväxtprogrammen kan t.ex. innehålla strategier och målsättningar för företagsutvecklingsarbetet i länet. 
  
 6.1.6 
  
 Kommuner 
  
 Kommunerna befinner sig relativt nära det enskilda företaget vilket medför en god bild av de utmaningar och möjligheter som de lokala företagen står inför. 
 I regel har kommunerna någon form av särskild funktion inom förvaltningen som övergripande arbetar med utvecklings- och tillväxtfrågor, exempelvis kommunledningsförvaltning, tillväxtenhet etc 
 1 
 . 
 Att arbeta med näringslivsutveckling i kommunerna är ett frivilligt åtagande. Kommunallagen ger enligt 2 kap 8 § stöd för att 
  
 1  
 Avsnittet bygger huvudsakligen på uppgifter i rapporten Utvecklingskraft i kommuner och regioner – Tillväxtarbete i flernivåstyrningens tidevarv, rapport 2011:01, Tillväxtanalys. 
 93 
  
 Offentliga aktörer 
  
 SOU 2012:21 
 allmänt arbeta med näringsfrämjande insatser; kommuner och landsting får genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet i kommunen eller landstinget. Däremot får kommunerna i normalfallet inte ge stöd till enskilda näringsidkare. 
 Genom åren har en omfattande praxis utvecklats om vad som ryms inom den kommunala kompetensen när det gäller näringslivsfrämjande verksamhet. Huvudprincipen är att kommunen inom sitt eget territorium har befogenhet att arbeta allmänt med främjandeinsatser för det lokala näringslivet. Exempel på det kan vara att bygga nätverk mellan olika aktörer, initiera olika typer av utvecklings- och tillväxtprojekt i samarbete med näringslivet och andra aktörer, bedriva viss rådgivningsverksamhet och att hjälpa/lotsa företagen att hitta rätt kontakter. 
 Kommunerna har också genom sina olika uppgifter stor betydelse för näringslivets utvecklingsförutsättningar i en bredare bemärkelse. För utredningens syfte är det emellertid den mer specifika näringslivsfrämjande verksamheten som är av intresse. Här har kommunerna troligen en mycket viktig roll att spela då deras lokalkännedom är stor. Samtidigt har kommuner ofta väl etablerade kontaktytor mot det lokala näringslivet. 
 Som ett mått på kommunernas näringslivsfrämjande arbete kan nämnas att deras nettokostnader för näringslivsfrämjande åtgärder 2010 uppgick till cirka 1,5 miljard kronor (Kommunernas och landstingens verksamhetsindelade bokslut 2010, OE 30 SM 1101, SCB). 
  
 6.2 
  
 Övriga aktörer 
  
 Ovanstående aktörer har uppgifter som relativt direkt syftar till att stärka företagens utveckling och konkurrenskraft. 
 Vid sidan av dessa finns aktörer med ansvar för frågor som kan påverka småföretagens möjligheter att använda it i verksamheten, men som inte har några direkta företagsutvecklande uppgifter eller uppdrag. Vidare bedömer vi att det finns anledning att följa utvecklingen av den Digitaliseringskommission som regeringen aviserat i den digitala agendan för Sverige. 
 94 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga aktörer 
  
 6.2.1 
  
 Post- och telestyrelsen (PTS) 
  
 Post- och telestyrelsen är förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar inom postområdet och området för elektronisk kommunikation. Med elektronisk kommunikation avses telefoni, internet och radio. 
 Myndigheten ska verka för att målen inom politiken för informationssamhället uppnås. Myndigheten ska, inom ramen för sina uppgifter enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, verka för att de mål som anges i lagen uppnås. 
 PTS ska identifiera problem och undanröja hinder för en fungerande marknad inom ansvarsområdet. Myndigheten har ett tillsynsansvar och granskar operatörerna med utgångspunkt i bland annat lagar och föreskrifter. Myndigheten har rätt att fatta tvingande tillsynsbeslut (förelägganden) och besluta i tvister mellan operatörer. 
 PTS ska i sitt arbete alltid utgå från vad som är bäst för konsumenterna. I idealsituationen är det konsumentens aktiva val som styr marknaden. För att det ska kunna ske måste konsumenterna ha tillgång till ett brett utbud av tjänster och god information om vad marknaden erbjuder. 
 PTS verkar för att användarna ska få tillgång till prisvärda elektroniska kommunikationstjänster med stort urval och god funktion. Arbetet inriktas på att säkerställa att det råder konkurrens mellan leverantörer av tjänster och nät. 
 Samhället blir alltmer beroende av väl fungerande och säkra elektroniska kommunikationer. PTS verkar för att detta uppnås och bibehålls genom att arbeta med områden som robusthet samt användarens säkerhet och integritet. 
 När samhället ställer högre krav på den elektroniska kommunikationen än vad marknadens aktörer erbjuder kan PTS finansiera lösningar som tillgodoser samhällets behov. Till exempel finansierar myndigheten tjänster för personer med funktionsnedsättning och åtgärder för att öka robustheten i näten. Vidare kan PTS upphandla telefoni för hushåll och företag och sätter i vissa fall villkor om täckning i samband med att beslut om fördelning av radiofrekvenser till marknadens aktörer. 
 PTS nuvarande uppdrag innebär att myndigheten är av relativt begränsat intresse utifrån utredningens ändamål. Att säkerställa att grundförutstättningar finns för en väl utbyggd  
 it-infrastruktur 
  av god kvalitet är en viktig bas för företagens möjligheter att använda 
 95 
  
 Offentliga aktörer 
  
 SOU 2012:21 
 it. Frågan ryms emellertid inte inom ramen för vårt uppdrag. Myndighetens arbete med säkerhets- och integritetsfrågor kan emellertid vara av intresse ur ett småföretagarperspektiv. 
  
 6.2.2 
  
 Aktörer med uppgifter inom  
  
 e-förvaltningens 
  område 
  
 E-delegationen 
  
 som inrättades 2009 har till uppgift att stärka utvecklingen av  
 e-förvaltningen 
  och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning på området. Delegationen ska också koordinera de statliga myndigheternas  
 it-baserade 
  utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Delegationen ska vidare koordinera vissa  
 it-standardiseringsfrågor 
  samt bistå regeringen i det internationella arbetet på området.  
 E-delegationens 
  mandat sträcker sig till och med december 2014. 
 Kammarkollegiets upphandlingsstöd  
 har till uppdrag att driva utvecklingen av elektronisk upphandling inom offentlig förvaltning. Den långsiktiga målsättningen är en helt obruten elektronisk inköpsprocess från förfrågningsunderlag fram till faktura. Arbetet sker utifrån flera olika infallsvinklar för att på bästa sätt påvisa de effektivitetsvinster som finns att hämta för både upphandlare och leverantörer i användandet av elektroniskt systemstöd för offentlig upphandling. Upphandlingsstödet erbjuder stöd till upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer inom området elektronisk upphandling  
  
 (e-upphandling). 
  
  I uppdraget ingår också att delta i standardiseringsarbetet inom området elektronisk upphandling. Detta arbete sker i samverkan med Ekonomistyrningsverket och Sveriges Kommuner och Landsting via SFTI (Single Face To Industry). 
  
 E-legitimationsnämnden 
  
 inrättades den 1 januari 2011. Nämndens uppgift är att stödja och samordna offentliga sektorns behov av säkra metoder för elektronisk identifiering och signering.  
 E-legi- 
  timationsnämnden är en myndighet som leds av en nämnd där ledamöterna utses av regeringen.  
 E-legitimationsnämndens 
  kansli är organisatoriskt placerat i Skatteverket. 
 Kammarkollegiets upphandlingsstöd,  
 E-delegationen, 
 E-legiti- 
  mationsnämnden är av visst intresse då de har uppgifter som syftar till att främja  
 e-tjänster 
  eller mjuk infrastruktur i någon mening. Aktörerna har ingen uppgift att öka småföretagens  
 it-användning. 
  Däremot kan deras verksamhet på olika sätt påverka småföretagens 
 96 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga aktörer 
 möjligheter att använda tjänster och mjuk infrastruktur som utvecklas. Det bör därför vara viktigt att hänsyn tas även till småföretagens förutsättningar i det arbete som bedrivs. 
  
 6.2.3 
  
 Digitaliseringskommission 
  
 I Digital agenda för Sverige aviserar regeringen att en Digitaliseringskommission inrättas. Kommissionen ska ha en viktig roll i genomförandet av agendan. En viktig orsak till att en kommission föreslås är att det i dag inte finns någon statlig myndighet med övergripande ansvar för de  
 it-politiska 
  frågorna. 
 I agendan föreslås Digitaliseringskommissionen i huvudsak ansvara för uppföljning och analys inom de områden som ingår i agendan. Vidare förutses kommissionen få till uppgift att informera och föra dialog om agendan och dess innehåll med relevanta aktörer i samhället. En annan viktig funktion som nämns är att samla aktörer med roller inom specifika intresseområden för att främja samverkan mellan dessa och bidra till samordning av insatser. 
 Digitaliseringskommissionen ska påbörja arbetet under 2012 och kommer att få formen av en kommitté. Närmare inriktning och uppgifter för arbetet kommer att framgå av utredningsdirektiv. 
 Eftersom företagens  
 it-användning 
  är en del av den digitala agendan finns det enligt vår mening skäl att överväga på vilket sätt Digitaliseringskommissionen efter dess inrättande kan främja en ökad  
 it-användning 
  bland småföretag. 
  
 6.2.4 
  
 Universitet, högskolor och industriforskningsinstitut 
  
 Trots den avgränsning vi gör i inledningen av detta kapitel väljer vi att kort nämna lärosätena och industriforskningsinstituten. 
 Universitetens och högskolornas betydelse för samhället uppmärksammas i många sammanhang. Uppgiften att samverka med det omgivande samhället tillkom den 1 januari 1997 och framgår av högskolelagen (1992:1434). En viktig del av uppdraget för lärosätena är att aktivt verka för att forskningsresultat kommer till nytta, bl.a. genom att främja kommersialisering och överföring av kunskap till näringslivet och samhället i övrigt. Regeringen har i den senaste forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) att ett sådant arbete gagnas 
 97 
  
 Offentliga aktörer 
  
 SOU 2012:21 
 av att lärosätena utvecklas i samverkan med näringsliv och samhällsliv i stort. På så vis kan bl.a. förankring och legitimitet av lärosätenas verksamhet uppnås. 
 I propositionen konstaterar regeringen också att universitet och högskolor på olika sätt bör arbeta för att bättre förstå de förutsättningar och behov som de små och medelstora företagen har för att på olika sätt komma igång med, eller öka,  
 FoU-relaterad 
  verksamhet. 
 Lärosätena har bl.a. visat sig vara viktiga för överföring av kompetens till företag genom att studenter erbjuds praktik eller utför examensjobb i företag. 
 Industriforskningsinstitutens roll är framför allt att bidra till näringslivets konkurrenskraft. En nära samverkan med näringslivet är därför viktig, men också samverkan med lärosätena. Regeringen har i den senaste forskningspolitiska propositionen 
 2  
 betonat att instituten särskilt bör beakta de små och medelstora företagens kompetensbehov. Utifrån utredningens perspektiv är det främst de institut som ingår i Swedish ICT som är intressanta. Swedish ICT samlar de svenska forskningsinstituten inom informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt framställer, förädlar och förmedlar forskning till effektivare och kommersialiserad teknik. Swedish ICT har sex dotterbolag: Acreo, SICS, Interactive Institute, Soto, Woods Institute samt Imego. Instituten kan genom deras verksamhet bidra till utvecklingen av tillämpningar anpassade efter småföretagens behov. 
  
 6.2.5 
  
 Aktörer som hanterar  
  
 EU-program 
  av betydelse 
 De  
 EU-program 
  som bedöms vara av störst intresse (se avsnitt 8.2 där programmens betydelse för  
 it-användningen 
  i företag beskrivs) är de regionala strukturfondsprogrammen, det nationella strukturfondsprogrammet (delområdet kompetensförsörjning som finansieras via europeiska socialfonden) och Landsbygdsprogrammet. 
 Förvaltande myndigheter är Tillväxtverket för de regionala strukturfondsprogrammen, Rådet för europeiska socialfonden i Sverige  
 (ESF-rådet) 
  för det nationella strukturfondsprogrammet samt Jordbruksverket för Landsbygdsprogrammet. De förvaltande myndigheterna ska bl.a. säkerställa att genomförandet av program- 
  
 2  
 Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). 
 98 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga aktörer 
 men sker effektivt och i enlighet med gällande regelverk. De ansvarar också för att programmen utvärderas. 
 De regionala strukturfondspartnerskapen är intressanta i sammanhanget då de har till uppgift att prioritera mellan projekt som berörda förvaltande myndigheter bedömt som valbara efter att ha granskat dem mot det svenska och EU:s regelverk. I partnerskapet ingår förtroendevalda i kommuner och landsting och representanter för länsstyrelser, Arbetsförmedlingen, intresseorganisationer och föreningar samt arbetsmarknadens parter. 
 Nuvarande programperiod löper till och med 2013. De närmare detaljerna kring nästa programperiod som löper  
 2014–2020 
  är ännu inte fastlagda. 
 99 
 7  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 7.1 
  
 Statistik över  
  
 it-användning 
  
 SCB:s undersökning Företagarnas användning av IT och Tillväxtverkets undersökning Företagens villkor och verklighet utgör huvudkällor för innehållet i detta avsnitt 
 1 
 . Dessutom har relevanta studier från Tillväxtanalys använts som komplettering. Analysen baseras på tre mättillfällen, åren 2002, 2005 och 2011. Enbart i de fall statistiken är relevant och av intresse redovisas statistiken för samtliga år. I de flesta fall redovisas enbart den senaste statistiken då denna är mer tillämplig för bedömningar av framtida  
 it-använd- 
  ning. Den snabba utvecklingen av nya  
 it-tillämpningar 
  gör att statistiken alltid släpar efter den aktuella situationen vad gäller itanvändning 
 2 
 . 
 Materialet är indelat i branscher, regionfamiljer och företagsstorlek. 
 Branschindelningen redovisas enligt svensk näringsgrensindelning, SNI 2002 respektive SNI 2007. Företagen är indelade i följande tio branscher enligt SNI 2007: 
  
 1. 
  
 Tillverkningsindustri. 
  
 2. 
  
 Energi och återvinning. 
  
 3. 
  
 Byggindustri. 
  
 4. 
  
 Handel; serviceverkstäder för motorfordon. 
  
 5. 
  
 Transport- och magasineringsföretag. 
  
 6. 
  
 Hotell och restaurang. 
  
 7. 
  
 Informations- och kommunikationsföretag. 
  
 1 
  
 Underlagsmaterialet har tagits fram av Analytico Strategisk Samhällsanalys. Enbart delar av underlagsmaterialet redovisas. 
  
 2 
  
 Den principiella skillnaden mellan statistiken i detta avsnitt och SCB:s statistik i kapitel 2, som handlar om småföretagens utveckling, bör famhållas. SCB:s statistik i kapitel 2 bygger på information som företagen enligt lag måste inrapportera till olika myndigheter, t.ex. till Skatteverket. Materialet i detta kapitel bygger på enkäter som SCB och Tillvätverket skickat till företagare där dessa gör bedömningar rörande sin verksamhet. 
  
 101 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 SOU 2012:21 
  
 8. 
  
 Finansiell verksamhet. 
  
 9. 
  
 Fastighetsbolag och förvaltare. 
  
 10. 
 Andra tjänsteföretag. 
 Regionfamilj är en geografisk indelning som används för att aggregera data för olika kommuner. Regionfamiljerna har följande indelning: 
  
 1. 
  
 Storstadsregioner 
  
 2. 
  
 Större regioncentral 
  
 3. 
  
 Mindre regioncentral 
  
 4. 
  
 Småregioner – privat sysselsättning 
  
 5. 
  
 Småregioner – offentlig sysselsättning 
  
 I vissa fall, där det statistiska underlaget är litet, har regionfamiljerna  
 3–5 
  lagts samman för att uppnå statistisk signifikans samt för att undvika att enskilda företag kan identifieras. 
 Företagens storlek, i form av antalet anställda, är indelad i följande tre grupper: 
  
 1. 
  
 1–9 
  
  anställda. 
  
 2. 
  
 10–49 
  
  anställda. 
  
 3. 
  
 50–249 
  
  anställda. 
 Företag med 0 anställda har i de flesta fall inte redovisats. För det första ingår denna grupp inte i SCB:s statistik. För det andra skiljer sig inte svaren från denna grupp nämnvärt från gruppen  
 1-9 
  anställda i den statistik som redovisas rörande de frågor som vi utreder. 
 Det finns en hel del problem med att jämföra frågorna över åren. Ett problem är att man ibland har använt olika frågor för olika år och i vissa fall är svarsalternativen förändrade för specifika frågor. Ett annat problem är att man för vissa år har ställt frågor endast till en delmängd av ovanstående företagsstorlekar. Ett ytterligare problem är att det för vissa frågor i SCB:s rapporter finns mycket få svar, vilket gör att säkerheten i underlaget blir sämre. Detta blir särskilt tydligt när man försöker bryta ner svaren på branschgrupp eller enskild regionfamilj. SCB:s undersökning har varje år haft cirka 2 000 respondenter och Tillväxtverkets undersökning har vid varje undersökningstillfälle haft cirka 20 000 respondenter. 
 Från SCB har statistik använts från följande rapporter som underlag: 
 102 
  
 SOU 2012:21 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 Företagens användning av datorer och Internet 2002. 
  
 Företagens användning av datorer och Internet 2005. 
  
 Företagens användning av IT 2010. 
  
 Från Tillväxtverket har statistik använts från följande rapporter: 
  
 Företagens villkor och verklighet 2002. 
  
 Företagens villkor och verklighet 2005. 
  
 Företagens villkor och verklighet 2011. 
  
 7.1.1 
  
 Användning av datorer och internet 
  
 Det är en hög andel av medelstora och stora företag som använder datorer, med en andel på mellan  
 95–100 
  procent under en tioårsperiod. Mikroföretagen, dvs. företag med  
 1–9 
  anställda är den företagsstorlek som har lägst andel som använder datorer, endast 88 procent för 2010. I fyra av elva branschgrupper använder 100 procent av företagen datorer. Dessa är  
 energi och återvinning 
 ,  
 finansiell verksamhet 
 ,  
 fastighetsbolag och förvaltare  
 samt  
  
 it-företag 
 . 
 Hotell och restaurang  
 samt  
 transport och magasinering  
 är de branscher som har lägst andel företag som använder datorer, endast 90 respektive 93 procent under 2010. 
 När det gäller andelen sysselsatta som regelbundet använder datorer i arbetet 2010 ligger  
 byggindustri 
 ,  
 hotell och restaurang  
 samt  
 transport och magasinering  
 lägst (endast 36 procent respektive 49 procent och 55 procent). När det gäller andelen sysselsatta som regelbundet använder datorer i arbetet så ser vi dessutom att företag med 250 anställda eller fler har större andel (78 procent) än företag med  
 49-250 
  anställda (71 procent) samt att dessa medelstora företag har större andel än företag med  
 10–49 
  anställda (62 procent). 
 Företag i storstadsregioner har större andel sysselsatta som använder datorer i arbetet än övriga regionfamiljer (71 procent). Företag i större regioncentra har emellertid ungefär samma andel som mindre regioncentra och småregioner (cirka  
 60–61 
  procent). 
 Sammanfattningsvis verkar det finnas en samvariation mellan i hur hög grad företagen och företagens anställda använder datorer och regionstorlek. Ju mindre region desto lägre användande. 
 103 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 SOU 2012:21 
 104 
  
 SOU 2012:21 
  
 It-användning 
  i småföretag 
 Äldre statistik från 2002 visar att företag med färre anställda har lägre tillgång till internet än de med fler anställda. Statistiken från 2011 visar att dessa skillnader kvarstår, och att endast 88 procent av företagen med  
 1–9 
  anställda har tillgång till Internet och 96 procent av företagen med 10 anställda eller fler. 
  
 7.1.2 
  
 Användning av internet för olika syften 
  
 Myndighetskontakter och offentliga  
 e-tjänster 
  
 Företag med  
 50–249 
  anställda har högst andel som använder internet för kontakter med myndigheter (94 procent). Företag med  
 10–49 
  anställda har en lägre andel (89 procent) och företag med 1– 9 anställda har lägst andel (76 procent). Siffrorna gäller år 2010. Skillnaderna mellan de flesta branscher när det gäller användningen av internet för kontakter med myndigheter har blivit mindre med åren. Under 2010 så är  
 fastighetsbolag och förvaltare  
 den bransch som har högst andel (99 procent) och  
 hotell och restaurang  
 den med lägst andel (75 procent). Det verkar inte finnas några stora skillnader mellan företags kontakter med myndigheter via internet mellan olika regionfamiljer. 
 För samtliga  
 e-tjänster 
  så är det en större andel företag med  
 1–9 
  anställda som inte känner till  
 e-tjänsten 
  jämfört med företag med  
 10–49 
  anställda. En jämförelse mellan åren av  
 e-tjänsterna 
  Skattedeklaration och Näringslivsregistret visar att andelen företag som inte känner till tjänsterna har minskat. Användningen av  
 e-tjänsten 
  Skattedeklaration har 2011 ökat kraftigt jämfört med 2005, från 30 procent till 53 procent för företag med  
 1–9 
  anställda. Använd- 
 105 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 SOU 2012:21 
 ningen av Näringslivsregistret ligger kvar på samma nivå som 2005. Som framgår av nedanstående tabell är det fortfarande 25 procent av de minsta företagen som inte känner till verksamt.se 
 Automatiserat informationsutbyte och  
 e-handel 
  
 När det gäller användning av ett så kallat automatiserat informationsutbyte (med externa  
 it-system) 
  under 2011, så har företag med 10 anställda eller fler en betydligt lägre andel (43 procent) jämfört med företag med 250 anställda eller fler (83 procent). Det är för år 2010 större skillnader i  
 it-användningen 
  mellan olika branscher jämfört med 2005. Vissa branscher har generellt sett en högre användning. Högst ligger  
 energi och återvinning  
 och  
 finansiell verksamhet 
 . Vissa branscher har generellt sett en lägre användning. Lägst ligger  
 byggindustri  
 och  
 hotell och restaurang 
  
 3 
 . Företag med fler anställda har en betydligt högre användning av ett automatiserat informationsutbyte, oavsett syfte, än företag med färre anställda. 
 I tabellerna nedan redovisas användningen av automatiserat informationsutbyte i anslutning till tabeller för andra år gällande e- handelsrelaterade områden. Den gemensamma redovisningen beror på att det i praktiken handlar om liknande tillämpningar. 
 Det finns dessutom skäl till att vid tolkning av nedanstående statistik, hänsyn bör tas till huruvida försäljning via webbplats över huvud taget är möjlig inom respektive bransch. 
  
 3  
 Enligt utredningens expert Vega 
  borde hotell och restaurang särskiljas i redovidningen då hotell rimligen i betydligt större utsträckning nyttjar olika typer av itsystem, såsom externa bokningssystem och interna  
 front-officesystem. 
  
 106 
  
 SOU 2012:21 
  
 It-användning 
  i småföretag 
 107 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 SOU 2012:21 
  
 Några övriga användningsområden av internet 
 Av nedanstående tabeller framgår att marknadsföring via internet ökat påtagligt under en nioårsperiod. 
 108 
  
 SOU 2012:21 
  
 It-användning 
  i småföretag 
 Sammanfattningsvis använder företag med  
 10-49 
  anställda it betydligt oftare i sin marknadsföring, som ett verktyg i det dagliga arbetet, för utveckling av produkter och tjänster samt för administration jämfört med företag med  
 1–9 
  anställda. 
 Det är generellt sett en högre andel företag med fler anställda som använder internet för både enklare  
 it-användning 
  som marknadsföring och mer avancerad  
 it-användning 
  som  
 e-handel, 
  jämfört med företag med färre anställda. 
  
 7.1.3 
  
 Samband mellan småföretagens  
  
 IT-användning 
  och omsättning, marknad och export 
 De småföretag som använder it, tror i större utsträckning på en ökad tillväxt. De sträcker sig även utanför den lokala och regionala marknaden till den nationella och internationella. Dessutom exporterar de i större utsträckning än företag som inte använder it. 
 Småföretagen har uppgett om de använder eller inte använder it inom tre områden; it vid inköp av varor, försäljning via webbplats och marknadsföring via webbplats. Vi har även undersökt om det finns något samband mellan dessa uppgifter och omsättningsökning, marknad och export (se tabeller  
 7.9–7.11) 
  
 De företag med  
 1–9 
  anställda som på olika sätt använder it ligger mellan 14 till 24 procentenheter högre än de som inte använder it, vad gäller deras  
 bedömning av omsättningsökningen  
 under de närmaste tre åren. Företagen med  
 10–49 
  anställda som använder it ligger i motsvarande fråga  
 20–25 
  procentenheter högre än de som inte använder it. 
 De företag med  
 1–9 
  anställda som på olika sätt använder it ligger mellan 11 till 22 procentenheter högre än de som inte använder it, vad gäller att  
 nå en nationell och internationell marknad 
 . Företagen med  
 10–49 
  anställda som använder it ligger i motsvarande fråga 11– 13 procentenheter högre än de som inte använder it. 
 De företag med  
 1-9 
  anställda som på olika sätt använder it ligger mellan 12 till 18 procentenheter högre än de som inte använder it, vad gäller  
 export till andra länder 
 . Företagen med  
 10–49 
  anställda som använder it ligger i motsvarande fråga  
 7–12 
  procentenheter högre än de som inte använder it. 
 109 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 SOU 2012:21 
 Det finns alltså ett tydligt positivt samband mellan de småföretag som har en stor  
 it-användning 
  och faktorer som är kopplade till omsättning, marknad och export. 
 4 
  
 4  
 Detta exempel visar hur tabellerna ska läsas. Av tabell 7.9 framgår att 57 procent av företagen med  
 1–9 
  anställda som  
 använder it  
 för inköp, bedömer att företagets omsättning ökar under de kommande tre åren. 43 procent av företagen med  
 1–9 
  anställda som uppgivit att de  
 inte använder it  
 för inköp tror på motsvarande omsättningsökning. 
 110 
  
 SOU 2012:21 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 7.1.4 
  
 Samband mellan småföretagens  
  
 it-användning 
  och samverkan 
 Samverkan mellan småföretag och andra aktörer lyfts ofta fram som ett effektivt sätt att utveckla företaget. Av de tre nedanstående tabellerna (7.12 – 7.14) framgår att företag som använder it för olika ändamål, samverkar i högre utsträckning än de som inte använder it för dessa ändamål. 
 Av tabellerna framgår också att siffrorna för samverkan generellt inte är särskilt höga. Samverkan i kompetensfrågor tycks dessutom vara betydligt vanligare för småföretagen än samverkan i innovationssammanhang. 
 111 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 SOU 2012:21 
  
 112 
  
 SOU 2012:21 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 7.1.5 
  
 Sammanfattning 
  
 Samband mellan  
 it-användning 
  och omsättning, marknad, export och samverkan 
 Företag som använder it i högre grad än företag som inte använder it har en mer optimistisk syn på framtida omsättningsökning, de finns i större utsträckning på en nationell och internationell marknad (i stället för lokal och regional), de har större exportinriktning och de samverkar i höre grad med andra aktörer. 
 Utifrån materialet är det omöjligt att uttala sig om i vilken riktning orsakssambandet går. I de flesta fall är det förmodligen inte itanvändningen som är orsak till att företaget blir med exportinriktat. Rimligtvis är det exportinriktnignen som skapar behov av ytterligare  
 it-användning. 
  I realiteten är det kanske en parallell mix av bägge dessa faktorer. Sambanden är emellertid intressanta. It- användningen kan bli en katalysator och ett smörjmedel för ett mer aktivt småföretag. 
 En generell iakttagelse är att de något större företagen  
 (10–49 
  anställda) som använder it, alltid har något högre siffror vad gäller omsättning, marknad, export och samverkan än de mindre  
 (1–9 
  anställda). Utom i ett fall där det motsatta resultatet sticker ut ordentligt. Det gäller hur stor nationell och internationell marknad samt export som de småföretag har vilka använder it för försäljning via hemsida. I detta fall är det de mindre företagen som i större utsträckning än de större har nationella och internationella marknader (47 mot 37 procent) och exporterar (27 mot 24 procent). 
 Enkel och avancerad  
 it-användning 
  
 Flertalet av företagen använder grundläggande it i olika former. Vårt intresse är primärt företag som vill komma vidare och använda en mer avancerad it. 
 Frågorna som redovisas ovan gällande företagens syn på omsättning, marknad, export och samverkan utgår från tre olika sätt att använda it: it för inköp av varor och tjänster, it för försäljning via webbplats samt it för marknadsföring via webbplats. Det är mycket svårt, och kanske även tveksamt, att klassificera dessa tre användningssätt som enkla eller avancerade. 
 Försäljning via webbplats bedömer vi vara en något mer utvecklad form av  
 it-användning 
  än enbart marknadsföring via webbplats. 
 113 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 SOU 2012:21 
 Resultatet av den ovan nämnda statistiken tyder därmed på att de företag som har en mer utvecklad  
 it-användning 
  samtidigt har högre siffror gällande omsättning, marknad, export och samverkan än de som använder enklare it. 
 Skillnader mellan småföretag och medelstora företag 
 När det gäller småföretag och medelstora företag så finns det stora skillnader avseende både tillgång till och användning av it. Positivt är den höga andel av samtliga småföretag och medelstora företag som använder datorer. Företag med  
 1–9 
  anställda har emellertid en betydligt lägre andel datoranvändare jämfört med större företag. Företag med  
 10–49 
  anställda har också en lägre andel jämfört med företag med  
 50–249 
  anställda. 
 Företag med fler anställda har generellt större användning av Internet för olika syften och en snabbare uppkoppling till internet än mindre företag. Företag med  
 10–49 
  anställda använder oftare it som ett verktyg i det dagliga arbetet än företag med  
 1–9 
  anställda. Företag med fler anställda har totalt sett en högre andel som använder internet för att ha kontakt med myndigheter via olika e- tjänster. Desa företag har också en betydligt högre andel som använder automatiserat informationsutbyte med andra aktörer, i jämförelse med företag med färre anställda. 
 Skillnader mellan olika branscher 
 Även när det gäller olika branscher så finns det stora skillnader avseende tillgången till och användningen av it. Det finns några branscher som t.ex.  
 transport och magasinering 
 ,  
 byggindustri  
 och  
 hotell och restaurang  
 som har en låg andel vad gäller tillgång till internet och tillgång till snabba anslutningar för internet. Inom dessa branscher är det också en lägre andel företag som använder datorer, lägre andel sysselsatta som använder datorer i arbetet samt en lägre andel företag som använder ett automatiserat informationsutbyte med andra. Vissa branscher som  
 finansiell verksamhet 
 ,  
 energi och återvinning  
 och  
  
 it-företag 
  
 har mycket höga andelar inom motsvarande frågeställningar. 
 114 
  
 SOU 2012:21 
  
 It-användning 
  i småföretag 
 Skillnader mellan olika regionfamiljer 
 Det finns även några skillnader bland företag inom olika regionfamiljer. Det verkar t.ex. som om företags användning av datorer i storstadsregioner totalt sett är något högre än i mindre regioncentra och småregioner. Företag i större regionfamiljer har även en högre andel sysselsatta som använder datorer i arbetet. Företag i storstadsregioner har oftare snabbare uppkopplingar till internet än i större regioncentra och mindre regioncentra och småregioner. 
  
 7.2 
  
 It-användning 
  
  i de gröna näringarna 
 Statistiken som SCB och Tillväxtverket tar fram exkluderar branschkoden Jordbruk, skogsbruk och fiske i vilken näringsverksamhet tillhörande de gröna näringarna 
 5  
 ingår. Totalt finns ca 240 000 företag registrerade inom näringarna jordbruk, skogsbruk och fiske. För att på något sätt belysa dessa företags  
 it-användning 
  har LRF ombetts inkomma med uppgifter vilka redogörs för nedan 
 6 
 . 
 Det finns ingen egentlig statistik att tillgå över i vilken omfattning företagen inom de gröna näringarna använder it. Avsnittet belyser därför med hjälp av exempel hur it används inom olika områden. 
 Av de uppgifter utredningen har fått konstaterar vi att  
 it-infra- 
  strukturen tycks utgöra en viktig faktor för företagens möjligheter att använda it. Förklaringen är sannolikt att företagen finns lokaliserade i lands- och glesbygdsområden där kostnaderna för att bygga ut  
 it-infrastrukturen 
  är som högst. Brister i överföringshastighet och nätens tillförlitlighet kan därför troligen vara återkommande problem för många av dessa företag. Landsbygdsprogrammet har i årets budgetproposition förstärkts med 300 miljoner kronor till och med 2014. Syftet är att därigenom ytterligare öka tillgängligheten till bredband på landsbygden. 
 Bristande  
 it-mognad 
  och kunskapsnivå tycks också i vissa fall utgöra visst hinder för en ökad  
 it-användning. 
  
 5 
  
 Enligt LRF avses med de gröna näringarna verksamheter med bas i jord, skog, trädgård och landsbygdens miljö. Enligt definitionen driver lantbrukarna en lång rad verksamheter på sina gårdar. Många är kombinationsföretagare med intäkter från jordbruk, skogsgruk och andra verksamheter. 
  
 6 
  
 Hela avsnittet bygger på uppgifter som utredningen erhållit från LRF samt i vissa delar från Svensk Mjölk. 
  
 115 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 SOU 2012:21 
 Som framgår av exemplet mjölkföretag finns inom detta verksamhetsområde relativt väl utvecklade  
 it-system 
  som underlättar styrning av produktion etc. Bilden tycks delvis vara en annan inom övriga verksamhetsgrenar. 
 Noterbart är att från och med 2012 kan ansökningar om jordbruksstöd enbart göras elektroniskt över internet via det s.k. SAM- internet. 
 Exemplet mjölkföretag 
 Mjölkproduktion är en av de viktigare sektorerna inom de gröna näringarna. Mjölkföretagen stod 2010 för flest årsverken, 9 000, av samtliga näringar. Näst efter skogsbruket står mjölkföretagen för den största omsättningen, drygt 8,5 miljarder. 
 De cirka 5 000 svenska mjölkföretagen blir allt mer beroende av och utnyttjar i allt högre grad it för styrning och övervakning samt för kommunikation med omvärlden. Mjölkföretagen utnyttjar en stor mängd information runt driften och djuren vilket påverkar styrningen av beslut och därmed effektiviteten och lönsamheten. Därför utnyttjar mjölkföretagen it för att effektivisera sin drift. Många av företagen har i dag inbyggda styrnings- och expertsystem som är helt beroende it i det operativa arbetet för t.ex. utfodring och mjölkning av djuren. 
 De moderna mjölkningssystem som mjölkföretagen i dag investerar i är nära nog uteslutande s.k. mjölkningsrobotsystem. Mjölkningsrobotar styrs av processorer och  
 PC-baserade 
  styr- och expertsystem. Systemen kommunicerar med omvärlden via mobilnätet och internetuppkoppling. På så sätt kan företagaren ständigt nå övervakningssystemet för att styra och kontrollera dess funktionalitet och djurskötseln, exempelvis övervakning av kalvning via webbkameror. Leverantörer av mjölkningssystemen övervakar mjölkningssystemets funktionalitet, och justerar och uppdaterar vid behov dess programvaror som en del i den löpande servicen. Mjölkningssystemen kommunicerar också med andra informationssystem till exempel den s.k. Kokontrollen, CDB, och veterinära system. 
 Mjölkföretagen i Sverige är till 99,9 procent medlemmar i mejerier, t.ex. Arla Foods. Dessa mejerierföreningar kommunicerar i ekonomiska och medlemsfrågor via medlemssidor på webben. I princip kommer all form av prisinformation om mjölken denna väg. 
 116 
  
 SOU 2012:21 
  
 It-användning 
  i småföretag 
 Samma sak gäller för mjölkföretagens leverantörer och leverantörsföreningar såsom Williams. 
 När det gäller information om fodermedel så används olika typer av webbsystem och webbservice där informationen trycks ut till rätt användare. 
 I samband med djurskötseln på en mjölkgård tas en rad olika analyser. Som exempel kan nämnas mjölkanalyser,  
 DNA-analyser 
  och bakterieanalyser. Både beställningsförfarande och svarsförmedling sker i dag helt digital. Totalt rör det sig om mer än 5 miljoner analyssvar per år som hanteras via  
 it-system 
  i svensk mjölkproduktion. 
 Bristande  
 it-infrastruktur 
  påverkar utvecklingen och användningspenetrationen negativt. Mjölkföretagen finns ofta på platser där fast bredband saknas. Många gånger har tillgängliga mobila nät kvalitetsbrister eller saknas helt. Det gör att utvecklingen av moderna tekniska lösningar, till exempel appar, försvåras. Det finns också exempel där säkerhetslösningar som kräver fast  
 ip-adress 
  inte kunnat erbjudas svenska mjölkföretag då ingen svensk mobiloperatör i dag erbjuder mobilt bredband med fast  
 ip-adress. 
  
 Även låg utbildnings- och bristande  
 it-mognad 
  utgör hinder för en ökad  
 it-användning 
  i sektorn. 
 Övriga exempel 
 Djurhållning 
 För mjölkkor och köttdjur registreras händelser såsom flytt mellan betesmarker etc. till CDB (Jordbruksverkets djurdatabas). 180 000 händelser rapporteras varje månad till CDB. Av dessa registreringar görs 79 procent digitalt över internet. 
 För gris och lamm är motsvarigheten en förflyttningsdatabas. Därutöver finns olika typer av databaser för avel och manage- 
 ment för alla djurslag. Bland dessa kan den s.k.  
 Ko-kontrollen 
  och Daniels nämnas, vars syfte är att öka produktionen. 
 Det finns en efterfrågan på appar av olika slag men marknaden vågar inte satsa då bandbredden på användarsidan många gånger är bristfällig. 
 De flesta gårdar använder it för marknadsbevakning såsom kontroll av spannmålspriser. Vidare förekommer olika verksamhets- 
 117 
  
 It-användning 
  i småföretag 
  
 SOU 2012:21 
 stödjande  
 it-tillämpningar. 
  Exempel på detta är kameraövervakning (framförallt för kalvar, kultingar), larm, värme- och fläktreglering. 
 Inga specifika webbtjänster finns tillgängliga inom området som förädlar eventuell information som matas in i leverantörsledet. Affärskontakter sker direkt med slakteriet/industrin. För nöt och lamm bedrivs emellertid försäljning av köttlådor och dessa marknadsförs via internet. 
 Entreprenad (grävarbete, snöplogning, sandning, schaktning och transport) 
 Företagen har affärssystem via internet för uppdragsinhämtning, körningar, kommunikation och utbetalningar. Väldigt många har behov av daglig internetuppkoppling. 
 Spannmål 
 It används i olika delar av verksamheten. Bland annat för tillgång till växtdatabaser och för att följa prisutvecklingen på spannmålsbörsen. Även  
 GPS-baserade 
  system används för precisionskörning, dvs. körning i exakt samma hjulspår på åkern för att kunna optimera utsäde och växtskydd och minska markskador. 
 Skog 
 Inom området förekommer  
 it-system 
  för vertikal informationsöverföring i förädlingskedjan. Det handlar om överföring av information i realtid mellan skogsmaskinerna och industrin för att minimera lager och för att matcha produktion mot marknadens efterfrågan. Prisinformation för produkterna erhålls också över internet. Webbaserade skogsbruksplaner blir allt mer vanligt. 
 Trädgård 
 Många av växthusodlarna har avancerad teknik för klimatreglering. De kan följa temperatur och fläktar via sina mobiltelefoner. Larm är också kopplat till deras mobiler. 
 118 
  
 SOU 2012:21 
  
 It-användning 
  i småföretag 
 Kontakter med kunder och producentorganisationer sker vanligen via mejl eller webbplatser. 
 Producenter säljer även exempelvis grönsakslådor till kund över internet. 
 Landsbygdsturism 
 Området präglas av många små företag. Webbplatser fungerar som marknadsföring utåt och är nödvändiga för kommunikation och försäljning till befintliga och potentiella kunder. Kunderna, särskilt affärsturister, efterfrågar uppkopplingsmöjligheter under sin vistelse på en anläggning. 
 119 
  
 8 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
  
 it-användning 
  
 8.1 
  
 Nationella  
  
 it-program 
  
 Under en tioårsperiod har tre satsningar genomförts på nationell nivå för ökad  
 it-användning 
  i små och medelstora företag. 
 De tre programmen har samtliga initierats av regeringen. An- svaret för själva genomförandet har legat på dåvarande Verket för näringslivsutveckling (Nutek) och Tillväxtverket. Myndigheterna har utifrån regeringens övergripande inriktningsangivelse också fått uppdraget att utforma programmen i närmare detalj. Programutformningen har skett i samverkan med aktörer som bedömts vara av betydelse. 
 Nedan beskrivs de tre initiativens huvudsakliga inriktning och bakgrund. Erfarenheter och resultat från utvärderingar av programmen redovisas också. En något längre redogörelse görs för det senaste initiativet, Handlingskraft med IT, då vi bedömer att det är av störst intresse för utredningen. 
  
 8.1.1 
  
 IT.SME.se 
  
 Regeringen gav år 2000 Nutek i uppdrag att utforma ett program (N2000/7369/NL). Bakgrunden var att regeringen genomfört dialog med företrädare från näringslivet kring bristen av  
 it-kompetens 
  hos mikroföretagen  
 (0–9 
  anställda). Dialogen visade att företagen hade svårt att ta till sig ny informationsteknik och använda den strategiskt. 
 Nutek genomförde uppdraget i samverkan med Företagarna. Programmet genomfördes under perioden  
 2001–2004. 
  
 Syftet med programmet IT.SME.se var att skapa förutsättningar för utveckling och stärkt konkurrenskraft bland småföretagen gen- 
 121 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 om att medvetandegöra dessa om den strategiska nyttan med it. Programsatsningen omfattade 30 miljoner kronor. 83 projekt beviljades delfinansiering och drygt 12 400 företag involverades i projekten. 
 Programmet inkluderade en mångfald av olika insatser för att sprida  
 it-kompetens 
  till småföretag. Merparten av projekten genomfördes av lokala Företagarföreningar och hade tyngdpunkten på kompetensutveckling av mikroföretag. 
 Erfarenheter 
 En viktig erfarenhet från programmet är att lokalt förankrade och genomförda projekt är en framgångsfaktor. De regionala projekt som genomfördes inom ramen för programmet fick inte samma genomslag. 
 Vidare konstaterades att korta företagsanpassade utbildningar är angelägna. Insatserna ska i så hög utsträckning som möjligt genomföras ute på företagen. Detta för att öka den upplevda nyttan, men också för att minimera den tid som företagaren behöver lägga på insatsen. Överlag var det svårt att knyta småföretag till insatserna. 
 Merparten av de företag som omfattades av programmet kom igång med någon form av grundläggande  
 it-verksamhet 
  efter genomgången utbildning. 
 En effektutvärdering av programmet genomfördes på uppdrag av Nutek 2005 
 1 
 . Bland resultaten kan noteras att efter programmet angav 48 procent av projektets målgrupp, företag med  
 0–10 
  anställda med låg  
 it-mognad, 
  att de värderar it:s betydelse för konkurrenskraften som ganska hög eller mycket hög. Andelen var emellertid fortfarande lägre jämfört med större företag och företag med högre  
 it-mognad 
  som inte ingått i programmet. Generellt sett hade  
 it-användningen 
  bland deltagande företag ökat när effektutvärderingen genomfördes jämfört med utgångsläget när programmet påbörjades. Andelen som uppgav att programmet haft ganska eller mycket stor effekt på företagens  
 it-användning 
  uppgick till 47 procent. Vidare uppgav 40 procent att programmet inneburit att deras användning av befintlig it blivit effektivare. 
  
 1  
 Effektutvärdering av IT.SME.se – redovisning av Nuteks regeringsuppdrag, Dnr  
 30-2004- 
  2911, Nutek. 
 122 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 Knappt 25 procent uppgav också att de genom programmet utvecklat nya områden för  
 it-användning. 
  
 Två tredjedelar av företagen angav att de fått en ökad  
 it-kom- 
  petens och 44 procent ansåg att de fått ökad kunskap om hur de kan gå vidare i sin utveckling på grund av programmet. Runt 40 procent angav vidare att deras vilja att investera i it hade ökat. 
 En rad positiva effekter av en ökad  
 it-användning 
  kunde noteras vid effektutvärderingen. Bättre omvärldskunskap var den effekt som störst andel, 68 procent, angav. Även effektivare samarbeten med andra leverantörer och förenklade kontakter med myndigheter framstod som vanligt förekommande upplevda nyttor (64 respektive 60 procent av företagen uppgav detta). Mellan 40 och 50 procent av företagen uppgav också ökad kundnöjdhet, fler kunder, större geografisk marknad, snabbare leveranser och ökad omsättning eller vinst som positiva effekter av ökad  
 it-användning 
  genom programmet. Uppskattningar av effekternas storlek efterfrågades inte i utvärderingen. 
  
 8.1.2 
  
 REG-IT 
  
 I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop 1999/2000:86) föreslog regeringen en regionalt avgränsad satsning för att öka  
 it-kompetensen 
  i näringslivet. Regeringen gav Nutek i uppdrag att utforma och genomföra programmet. under åren 2002– 2005. Programmet som kom att benämnas  
 REG-IT 
  var ett regionalt kompetensutvecklingsprogram som riktade sig till företag inom stödområde A. Syftet var att ge företagen ökade kunskaper om modern informationsteknik och dess användning.  
 REG-IT 
  skulle också skapa incitament till samarbeten mellan företag i  
 it-relaterade 
  frågor. 
 Målet med  
 REG-IT 
  var att insatserna skulle leda till ökad användning av modern informationsteknik hos företag i berörda regioner och därigenom stärka företagens konkurrenskraft på en regional, nationell eller global marknad samt bidra till tillväxt och dynamisk utveckling. 
 Den övergripande målsättningen var att skapa bredare  
 it-kun- 
  skap och  
 it-användning 
  i hela näringslivet. 
 Totalt betalades 41,5 miljoner kronor ut inom ramen för programmet. 66 projekt genomfördes och närmare 3 700 företag omfattades. Av de deltagande företagen var tre fjärdedelar småföretag 
 123 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 med  
 0–9 
  anställda. Nästan en femtedel var företag med  
 10–49 
  anställda. En stor del av företagen var handels- eller tjänsteföretag. En femtedel av företagen tillhörde tillverkningsindustrin. 
 Programmet var uppdelat i två block, kompetensutveckling och pilotprojekt. 
 Kompetensutvecklingsblocket bestod av en rad olika insatser där projektägaren kombinerade de delar som ansågs passa målgruppen. Företagen erbjöds en kedja av insatser i kombination med praktik. Upplägget baserades på erfarenheter från programmet IT.SME.se. 
 Block två, pilotprojekt, riktade sig till företag i samverkan. Syftet var att skapa nya samt utveckla befintliga nätverk och därmed stödja nya  
 it-relaterade 
  affärsmöjligheter. Företagen kunde exempelvis arbeta med  
 it-stöd 
  för gemensam marknadsföring, produktutveckling eller försäljning. Pilotprojekt inom turism, elektroniska affärer och tillämpning av ny teknik var prioriterade i genomförandet. 
 Erfarenheter 
 Den uppföljning som gjordes av programmet 
 2  
 visade att 85 procent av deltagande företag och projektägare ansåg att det var bra eller mycket bra. Från företagens sida var det främst inriktningen och innehållet i projektaktiviteter som upplevdes som positiva. Vidare uppskattades kompetensen och engagemanget från projektledarnas sida. 
 Även de bedömda effekterna var positiva. Av de deltagande företagen angav 74 procent att deltagande i programmet påverkade dem i positiv riktning. Vidare uppgav 40 procent av företagen att programmet lett till samarbeten med andra företag. 
 En viktig aspekt som betonades avseende innehåll i framtida satsningar var betydelsen av att insatserna anpassas till företagens verksamhet. Marknadsföringsaspekter ansågs också vara viktiga i eventuella framtida satsningar. 
 Från projektägarnas sida framhölls betydelsen av att kunna erbjuda företagen en kedja av anpassade lösningar. Programmet ansågs på grund av detta skilja sig från tidigare program på ett positivt sätt. 
  
 2  
 Programmet  
 REG-IT 
  – Slutrapport,  
 2005-10-31, 
  Dnr  
 012-2002-319, 
  Verket för näringslivsutveckling 
 124 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 Övergripande erfarenheter från programmet som har lyfts fram var vikten av att projekten och projektägarna var väl förankrade i det lokala och regionala näringslivet. Detta var en viktig förutsättning för att kunna anpassa insatserna efter företagens konkreta behov. En viktig erfarenhet var också att projektens framgångsmöjligheter ökade om insatser riktade sig till väl motiverade företag. Mer generella och övergripande seminarier som genomfördes inom ramen för programmet nådde till exempel långt ifrån det antal företag som ursprungligen var målsättningen. 
  
 8.1.3 
  
 Handlingskraft med IT (HIT) 
  
 I propositionen Från  
 IT-politik 
  för samhället till politik för IT- samhället (prop. 2004/05:175) föreslog regeringen ett program för  
 it-kompetensutveckling 
  i små och medelstora företag. Programmet skulle baseras på ett förslag som Nutek, på regeringens uppdrag, redovisat i rapporten HIT – Handlingskraft med IT (dnr PrattITFoU). Erfarenheter från de tidigare  
 it-kompetens- 
  relaterade programmen IT.SME.se och  
 REG-IT 
  användes i utformningen av förslaget. 
 Programmet genomfördes under åren  
 2006–2010. 
  För genomförande avsatte regeringen 30 miljoner kronor. Nutek, som under programmets gång ombildades till Tillväxtverket, ansvarade för genomförandet. 
 Målgruppen var företag med upp till 250 anställda som redan uppnått viss  
 it-kompetens. 
  Företagen skulle även förstå betydelsen av, och aktivt efterfrågat möjligheter, med  
 e-affärshantering. 
  Ett visst krav på motivation förelåg med andra ord. 
 Syftet med programmet var att öka affärsmöjligheterna och stärka konkurrenskraften hos små och medelstora företag genom att förbättra förutsättningarna för effektiv elektronisk kommunikation och användning av elektroniska affärslösningar. 
 Den övergripande målsättningen var att bidra till ökad användning av modern informationsteknik hos företag för att stärka konkurrenskraften på en nationell och global marknad samt att bidra till tillväxt och dynamisk utveckling. 
 I april 2007 ändrade regeringen genom beslut (N2007/3985/ITP) programmets inriktning. Beslutet innebar att Nutek i genomförandet av programmet skulle använda avsatta medel för att verka för förbättrade förutsättningar för elektronisk kommunikation, sär- 
 125 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 skilt inom området säker elektronisk handel i små och medelstora företag. Skälen var att oavsett om företaget kommunicerar med andra företag, kunder eller myndigheter finns stor potential till effektivisering genom den elektroniska kommunikationen. Genom den nya inriktningen skulle effektiviseringspotentialen för företag och myndigheter, framför allt genom ökad användning av  
 e-faktura, 
  bättre tillvaratas. 
 Nutek/Tillväxtverket samverkade med framför allt SKL (Sveriges kommuner och landsting) och ESV (Ekonomistyrningsverket) för att få synergieffekter med de satsningar som gjordes kring införandet av elektroniska fakturor  
 (e-faktura/SVE-faktura) 
  i kommuner och landsting samt ESV:s regeringsuppdrag att införa e- faktura och  
 e-beställning 
  i statliga myndigheter. 
 Programmet delades in i tre insatsområden:  
 e-faktura, 
 e-handel 
  samt informationsinsatser. Tyngdpunkten i genomförandet kom att hamna på området  
 e-faktura 
  följt av  
 e-handel. 
  Ursprungligen var tanken att det omvända förhållandet skulle vara fallet. Programmets förändrade inriktning som beslutades om 2007 innebar emellertid att  
 e-fakturainsatserna 
  prioriterades i högre utsträckning. Minst tyngdpunkt låg på informationsinsatser. 
  
 E-fakturainsatserna 
  drevs i huvudsak av kommuner och landsting, som i egenskap av stora inköpare ville ansluta sina leverantörer till system för elektronisk fakturahantering. 18 stycken e- fakturaprojekt genomfördes under programperioden som omfattade ca 4 300 företag. 
  
 E-handelsinsatserna 
  syftade till att stödja företag i samverkan vid införandet av säkra  
 e-handelslösningar. 
  Projektmedlen användes till inköp av extern kompetens. För att beviljas projektmedel krävdes att minst fyra företag ingick i ett och samma projekt. Insatserna genomfördes vanligen av företagens egna intresseorganisationer. 
 Informationsinsatserna riktade sig till  
 icke-vinstdrivande 
  organisationer med uppgift att via webben nå ut med övergripande information, processtöd och handledning till företag. De projekt som genomfördes på området (totalt fyra stycken) var generellt sett av övergripande karaktär. Ett av projekten var av mer operativ inriktning och samlade företag kring ett gemensamt varumärke för trygg  
 e-handel. 
  
 Totalt genomfördes 33 projekt inom ramen för programmet. Närmare 20 000 företag berördes. 28,5 miljoner av tilldelade medel användes. Därutöver tillkom medfinansieringsmedel till ett belopp 
 126 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 av totalt 74 miljoner kronor (48 miljoner från företagen och 26 miljoner från annan offentlig finansiär). 
 Erfarenheter 
 Företagen uppgav även i uppföljningen av detta program att de föredrog konkreta och handfasta verksamhetsrelaterade insatser. Till detta kan läggas att en erfarenhet var att personlig rådgivning var viktig för att nå framgång. Webbaserade utbildningar och informationsinsatser tyckdes inte nå fram till företagen på ett effektivt sätt. 
 Att kunna påvisa en konkret affärsnytta visade sig vara betydelsefullt för företagens vilja att delta i programinsatser. Det visade sig också vara viktigt att företagen själva var aktivt involverade i projekten på ett konkret och verksamhetsnära sätt. 
 Konsultföretaget Ramböll har på Tillväxtverkets uppdrag utvärderat programmet 
 3 
 . I utvärderingen konstaterades övergripande att programmets projekt var effektiva i att uppnå ökad upplevd affärsnytta i form av stärkt konkurrenskraft och ökade affärsmöjligheter hos de deltagande företagen. 
 Ser man till de enskilda delarna av programmet dras slutsatsen att resultatmålen för inget av de tre insatsområden uppfylldes. Antalet företag som faktiskt har infört en viss  
 it-lösning 
  i företaget på grund av programmet var lägre än förväntat.  
 E-fakturalösning 
  infördes av 42 procent av de deltagande företagen. Motsvarande siffra för  
 e-handel 
  var 38 procent. Informationsinsatserna hade av naturliga skäl andra resultatmått. Men även här var uppfyllnadsgraden lägre än målsättningen, även om flertalet av de deltagande företagen ansåg att deras deltagande var till nytta. 
 Orsaken till att resultatmålen inte uppnåddes tycks vara flera. Projektägare hade bl.a. olika tolkning av när ett resultatmål bedömdes vara uppfyllt. Trots att resultatmålen inte hade uppfyllts i samband med att utvärderingen genomfördes konstaterade Ramböll att flertalet av företagen troligen hade utvecklat en vilja och förmåga att längre fram utöka sin  
 it-användning 
  på berörda områden. Den övergripande bedömningen var därför att möjligheterna till måluppfyllelse var goda. 
 Ser man till upplevda effekter av programmet framträder en övervägande positiv bild.  
 E-fakturaprojekten 
  gav företagen affärs- 
  
 3  
 Utvärdering – Handlingskraft med IT, december 2010, Ramböll, dnr N2010/8217/ITP. 
 127 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 nytta i form av bl.a. förenklad handel med offentlig sektor, ökad kundnöjdhet och förenklat samarbete med intressenter. Vidare angav företagen som implementerat  
 e-fakturalösningar 
  minskade kostnader och administration som ett resultat. 
  
 E-handelsprojekten 
  inom programmet tycks ha haft en avgörande betydelse för företagens införande av sådana lösningar. Utvärderarna menade att dessa projekt var stora och komplexa till sin karaktär. Företagen kunde därför ha svårare att införa den typen av lösningar i företagen utan den kompetensöverföring som programmets projekt innebar. Nästan alla företag som infört en  
 e-handels- 
  lösning ansåg att införandet resulterat i ökade affärsmöjligheter och stärkt konkurrenskraft. Jämfört med  
 e-fakturaprojekten 
  hade e- handelsprojekten en mer avgörande inverkan på företagens utveckling. Det kan vara orsakat av det faktum att  
 e-handelsprojekten 
  låg närmare företagsutveckling i ansatsen.  
 E-fakturaprojekten 
  var mer avgränsade och där offentlig sektor var den egentliga pådrivaren. 
 Utvärderarna konstaterade att utifrån deras material var det framför allt målgruppsföretag med  
 20–49 
  anställda som upplevde störst nytta av programmet. Minst nytta redovisade enmansföretagen följt av företag med  
 1–19 
  anställda. Resultatet tycks främst bero på att de minsta företagen inte såg affärsnyttan då deras faktureringsvolym, eller andra transaktioner med kunder och leverantörer, var låg. Att då införa exempelvis en  
 e-fakturalösning 
  ansågs inte relevant. 
  
 8.1.4 
  
 Slutsatser 
  
 Utredningen har tagit del av slutsatser som ansvarig handläggare på Tillväxtverket sammanställt utifrån de program som genomförts. Vidare har utvärderarna av det senaste programmet, Handlingskraft med IT, lämnat en del rekommendationer för eventuella framtida insatser. 
 Tillväxtverkets övergripande slutsatser 
 Projekt som är lokalt förankrade har mer genomslagskraft än regionala projekt eller projekt utan geografiskt fokus. Företag verkar generellt föredra konkreta handfasta insatser, gärna direkt i sitt företag. Utbildningsinsatser av olika slag bör på ett tydligt sätt 
 128 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 kunna kopplas till företagens verksamhet. Allt för generella insatser riskerar att resultera i lågt intresse och deltagande från företagens sida. Det är också viktigt att insatser tar hänsyn till företagens olika förutsättningar. Erfarenheter ger vid handen att projekt där ingen åtskillnad görs mellan företagsstorlek eller bransch försvåras insatserna då företagarna har en allt för varierande kunskapsbakgrund. Kännetecknande för lyckade projekt är att de ofta är specialanpassade till den företagargrupp projekten vänder sig till. Tillväxtverket nämner som exempel utbildning i administrativa system för jordbruk riktat mot jordbrukare. God kännedom om målgruppen är dessutom en förutsättning för att nå goda resultat i projekt. 
 Överlag verkar det vara svårt att få företag att ta sig tid att delta i olika typer av insatser. Det är därför viktigt att kunna påvisa affärsnyttan och involvera företagen aktivt i genomförandet. På så vis förbättras möjligheten till en lyckad satsning. 
 Slutligen pekar Tillväxtverket på vikten av att företagaren har en tydlig bild av det egna företagets affärsstrategi. Om företagaren inte har det minskar möjligheten för företagaren att se nyttan av insatsen. Det är svårt att veta vad it kan bidra till i utvecklingsarbetet om utvecklingsambitionerna brister eller saknas. 
 Rekommendationer från utvärderaren av Handlingskraft med IT 
 Utvärderingen av det senaste i raden av nationella program för ökad  
 it-användning 
  i näringslivet innehåller även rekommendationer inför framtiden 
 4 
 . Dessa baseras dels på resultaten av själva programmet, dels på övergripande iakttagelser gjorda av aktörer involverade i programmets genomförande samt utvärderaren själv. 
 Här redogörs för de rekommendationer som är av intresse ur ett bredare perspektiv. 
 Insatser bör fokusera på företagsnära insatser. Mer allmänt inriktade insatser i syfte att sprida kunskap om it:s möjligheter får ett relativt svagt genomslag. Det är viktigt att istället utgå från företagens verksamhet och fokusera på praktiskt inriktade insatser. Insatserna bör också vara tydligt avgränsade till tydliga tillämpningsområden. Ett tillämpningsområde som lyfts fram är  
 e-handels- 
  lösningar som automatiserar informationsflödet mellan företag i samband med olika transaktioner. Sådana insatser innebär också att 
  
 4  
 Utvärdering – Handlingskraft med IT, december 2010, Ramböll, dnr N2010/8217/ITP. 
 129 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 samarbeten mellan företag främjas på ett positivt sätt. Företagssamarbeten lyfts ofta fram som en viktig aspekt ur ett innovationsperspektiv. 
 Att tydligt synliggöra nyttan av en insats för företagen lyfts fram som väsentligt. Genom att t.ex. förmedla konkreta exempel kan detta åstadkommas. 
 Eftersom småföretagens verksamhet och behov många gånger skiljer sig åt bedöms det vara viktigt att kunna erbjuda flera olika insatser som företagen kan välja mellan. Företagets konkreta behov bör sättas i centrum. Först därefter avgörs vilken specifik insats som är lämpligast. Det kan till exempel handla om att avgöra om det är kapitalförsörjning eller kompetens av något slag som bedöms vara relevant. 
 Det är inte bara offentliga aktörer som bör vara aktiva. Företagens egna organisationer lyfts fram som viktiga i sammanhanget. Deras engagemang, och legitimitet, kan vara viktigt för att nå ut till företagen. 
 Vidare konstateras det vara viktigt att offentliga aktörer inhämtar kunskap om småföretagens villkor när olika  
 e-system 
  utvecklas. Bilden är att offentlig sektor utvecklar sina  
 e-system 
  utifrån de fördelar de ska skapa för den egna verksamheten. Flera system påverkar emellertid småföretagen varför kännedom om hur den påverkan ser ut utifrån ett småföretagsperspektiv är viktig. Utvecklingen och implementeringen av  
 e-upphandlingssystem 
  nämns som ett exempel. 
  
 8.2 
  
 Lokala och regionala åtgärder 
  
 8.2.1 
  
 Bakgrund 
  
 Av utredningsdirektiven framgår att en kartläggning av befintliga åtgärder med syfte att främja en ökad  
 it-användning 
  i småföretag ska genomföras. I direktiven konstateras att flera aktörer genomför åtgärder på lokal och regional nivå, men att ingen samlad bild av dessa finns. 
 Utredningen har uppdragit åt en konsult att genomföra kartläggningen 
 5 
 . 
  
 5  
 Kartläggning – Insatser för ökat  
 it-användande 
  i småföretag, Ramböll, dnr N2011:03/2011/6. 
 130 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 En kartläggning av åtgärder på lokal och regional nivå kan bli väldigt omfattande och involvera en mängd aktörer. Tillvägagångssättet har därför varit att utgå från databaser som innehåller uppgifter om projekt som hittills under innevarande programperiod  
 (2007–2013) 
  helt eller delvis finansierats av EU:s regionala utvecklingsfond (ERUF), Jordbruksfonden samt Socialfonden. Bedömningen är att tillvägagångssättet innebär att merparten av relevanta projekt på lokal och regional nivå kommer att täckas av kartläggningen. En orsak till det är det faktum att  
 EU-medel 
  ofta kräver någon form av offentlig medfinansiering. Medlen i fonderna är relativt omfattande varför offentliga medel på lokal och regional nivå i stor utsträckning används som medfinansieringsmedel. 
 Närmare beskrivning av metod och urvalsprocessen i kartläggningen framgår av rapporten (se föregående fotnot). 
 Av kartläggningen går det inte att dra några egentliga slutsatser kring kvaliteten på insatserna eller deras resultat och effekter. Det finns endast mycket knapphändig information om detta. Enbart ett fåtal uppföljningar och utvärderingar är gjorda. På uppdrag av utredningen genomförs därför en enkätundersökning som omfattar projektägare. Undersökningen kan ge en något bättre bild av insatsernas resultat och användas i samband med överväganden och förslag som redovisas i utredningens slutbetänkande. 
  
 8.2.2 
  
 Databaser och urvalsprocess 
  
 Databaser 
 Kartläggningen utgår från, Landsbygdsprogrammets projektdatabas, Europeiska Socialfondens projektdatabas samt ärendehanteringssystemet NYPS (Ny projekt- och stödärendehantering) där projekt som finansieras via europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) hanteras. 
  
 NYPS-databasen 
  
 Denna databas innehåller uppgifter från projekt inom de regionala utvecklingsfonderna som förvaltas och administreras av Tillväxtverket. Den innehåller även uppgifter om övriga medel inom den regionala tillväxtpolitiken som administreras av regionala aktörer som länsstyrelser och regionförbund. För enkelhets skull använder 
 131 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 vi rubriken ERUF för samtliga dessa insatser då  
 ERUF-medel 
  dominerar. Dessa databasutdrag har därefter sammanfogats för analys, men vissa skillnader i information mellan utdragen har medfört att urvalet är lite mer precist för de projekt som Tillväxtverket administrerar. Databasutdragen har gjorts vid olika tidpunkter. Utdraget från Tillväxtverkets del av databasen gjordes i januari 2012 och från övriga aktörer i januari 2011. Detta innebär att det saknas data för ett år för de projekt som administreras på regional nivå. Orsaken är främst att databasen är ett ärendehanteringssystem och att möjligheten att göra utdrag ur databasen är begränsad. Detta bedöms vara ett litet problem då de regionala projekten svarar för en relativt liten del av de totala projektmedlen som ingår i kartläggningen. 
 Landsbygdsprogrammets projektdatabas 
 Databasen innehåller uppgifter från de projekt som Jordbruksverket administrerar och fördelar medel till inom Landsbygdsprogrammet. Projekten som finns i landsbygdsprojekt är ofta små och specifika för enskilda företag vilket också är förklaringen till det stora antalet projekt i relation till de fördelade projektmedlen. 
 Europeiska Socialfondens projektdatabas 
  
 ESF-rådets 
  projektdatabas samlar projekt finansierade av Socialfonden. 
 Urval 
 Urvalet av relevanta projekt ur ovanstående databaser har skett i två steg. I första steget valdes projekt ut genom användning av en rad breda sökord som förekommer i projektnamn och projektbeskrivningar. Exempel på sökord är it, bredband, digital, teknik och dator. I steg två har projektbeskrivningar granskats för utvalda projekt. För att projekt ska anses vara relevanta måste de dels ha små och medelstora företag eller näringslivet som en tydlig målgrupp, dels ska projektet vara inriktat på insatser som främjar  
 it-använd- 
  ning i företag eller näringsliv. Det har inte alltid gått att avgöra om 
 132 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 det är just småföretag som är målgrupp. Inte sällan framgår endast att företag, eller näringslivet, är målgrupp för insatser. 
 Av tabellen nedan framgår hur många ärenden som ingått i urvalets olika faser. 
 Kommentar: I tabellen framgår antalet projekt som återstått i de olika faserna av gallringen. I sammanställningen ingår inte insatser på infrastrukturområdet. 
 Källa: NYPS, Landsbygdsprojekt och Socialfonden. 
  
 8.2.3 
  
 Insatser för ökad  
  
 it-användning 
  
 Sett till helheten är det endast en mycket liten del av medlen som används för projekt som syftar till att främja  
 it-användningen 
  i näringslivet. Av fondernas totala medel har projekt motsvarande ca 0,8 procent av projektmedlen identifierats som insatser för ökat itanvändande i företag. 
 I tabellen nedan visas en sammanfattning över volymen av projektmedel som beviljats totalt i de olika fonderna samt hur mycket projektmedel som beviljats inom de projekt som varit relevanta för kartläggningen. 
 133 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
  
 Kommentar: I tabellen framgår beviljade projektmedel totalt samt för projekt som ingått i kartläggningen (miljoner kronor). I urvalet efter genomgång av projekten framgår projektmedel inklusive infrastruktursatsningar inom parantes. Källa: NYPS, Landsbygdsprojekt och Socialfonden. 
 Insatser för ökad  
 it-användning 
  inom ERUF 
 Europeiska regionalfonden (ERUF) är en av EU:s strukturfonder. Fonden har som huvudsyfte att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna i den europeiska gemenskapen i linje med den Europeiska sammanhållningspolitiken. 
 Genom en filtrering av  
 ERUF-finansierade 
  projekt och projekt finansierade med regionala projektmedel har ett antal projekt som syftat till att främja användning av it i företag identifierats. Av totalt ca 4 300 (1 300 inom ERUF och ytterligare ca 3 000 regionala projekt och projekt inom EU:s s.k.  
 Interreg-program) 
  granskade projekt identifierades först 368 ärenden utifrån den initiala filtreringen. 48 projekt kvarstod efter en mer noggrann genomgång. 
 Inom ERUF finns tre olika målområden identifierade på europeisk nivå. Två av dessa, målområde 2 och 3, omfattar Sverige. 
 Inom målområde 2, regional konkurrenskraft och sysselsättning som strukturfondsprogrammen i Sverige lyder under, finns en uttalad strategi för tillgängliggörande av it i småföretag. Denna strategi behandlar både infrastruktursatsningar och verktyg för itanvändande. 
 Målområde 3 omfattar gränsöverskridande insatser. Inom dessa program finns det ingen uttalad strategi för ökad  
 it-användning 
  i företag, men det finns mål om regional utveckling och hållbar tillväxt. I vissa projekt har inslag av främjande av  
 it-användande 
  i företag kunnat identifieras. 
 Medlen inom målområde 2 är fördelade på åtta strukturfonder som förvaltas av olika aktörer på regional nivå. Beslut om resurstilldelning fattas av Tillväxtverket. Varje strukturfondsprogram utgår från ett operativt program för respektive region och ett så kallat åtgärdsdokument där det operativa programmet bryts ned ytter- 
 134 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 ligare i mer konkreta strategier. Det innebär att strukturfondsprogrammen inte ser identiska ut då det finns möjlighet att göra regionala anpassningar. 
 I tabellen nedan sammanfattas vilka strategier för  
 it-användande 
  som framkommer i de regionala åtgärdsdokumenten. 
 Källa: Regionala åtgärdsdokument 
 Av tabellen framgår att tre regionala strukturfondsprogram saknar en uttalad strategi för insatser inriktade mot ökat  
 it-användande. 
  I regionen Östra Mellansverige finns emellertid insatser för att öka tillgången till bredband för företag. 
 Insatser för ökad  
 it-användning 
  inom Landsbygdsprogrammet 
 Landsbygdsprogrammet har under innevarande programperiod fokuserat på strategier för att energieffektivisera och klimatanpassa produktionen på landsbygden samt tillgängliggörande och spridande av nya energislag. 
 Insatser för  
 it-användande 
  har inte varit en prioriterad fråga i sig, men nämns som en del av strategin för att öka entreprenörskap, kunskap och innovationer på landsbygden. Det handlar då om att it och tillgängligheten till  
 it-lösningar 
  är en viktig grund- 
 135 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 förutsättning för att göra landsbygden attraktiv för bland annat företagare. 
 Landsbygdsprogrammet är indelat i fyra axlar som vardera bär olika delar av de mål som satts upp för programmet om helhet. 
 Åtgärder inom axel 1 skall verka för ekonomisk modernisering och effektivisering med målet att göra den svenska landsbygden konkurrenskraftig. Enligt regeringens strategi skall 15 procent av medlen vara avsatta för dessa projekt. 
 Axel 2 har en levande landsbygd och minskad miljöpåverkan av landsbygdsföretagen som övergripande mål. Detta är den mest resursstarka av axlarna och ca 70 procent av programmets medel är avsatta för dessa insatser. Inga av de projekt som ingår i kartläggningen återfinns inom axel 2. 
 Axel 3 syftar till att förbättra förutsättningarna för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv. Utbyggnad av bredband är en prioriterad fråga inom denna axel. 
 Insatser inom axel 4 syftar till att skapa bättre förutsättningar för att uppnå Landsbygdsprogrammets mål. Insatser fokuserar på att främja den s.k.  
 leader-metoden 
  där olika lokala aktörer uppmuntras att bilda nätverk, s.k. LAG (local action group), för att utveckla ett geografiskt område. 
 Tabellen nedan visar beviljade projektmedel för respektive axel samt dess andel av de totala medlen. 
 Källa: Landsbygdsprojekt jan 2012 
 Från och med 2010 har det gått att söka medel för utbyggnad av bredband i glesbygd inom axel 3 och 4. Dessa medel har varit riktade mot områden där marknadsaktörerna inte bygger ut infra- 
 136 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 strukturen. I tabellen ovan ingår inte investeringar i bredband, men detta tillskott av medel uppgick till drygt 45 miljoner under framförallt 2010 och ytterligare 6 miljoner 2011. Det kan jämföras med övriga insatser inom  
 it-området 
  som sammanlagt fick ca 20 miljoner under perioden  
 2007–2011. 
  
 Infrastruktursatsningar borträknade går ca 63 procent av projektmedlen till insatser inom axel 3. Dessa insatser utgörs till drygt fyra femtedelar av investeringar i företag för inköp av  
 it-utrustning. 
  De flesta av dessa projekt är relativt små insatser där enskilda aktörer sökt medel för att etablera en webbplats eller en internetportal. En mindre del av projektmedlen har gått till företag som sökt medel för inköp av annan  
 it-relaterad 
  utrustning med syfte att underlätta administrativa processer och produktion. 
 Av ca sju miljarder kronor i stödmedel under perioden har 27 miljoner kronor beviljats projekt som enligt kartläggningens genomgång syftar till att öka  
 it-användningen 
  i småföretag. Det motsvarar drygt 0,3 procent av de beviljade medlen totalt. Den låga andelen beror främst på att medlen i första hand har andra mål än tillväxt och konkurrenskraft. 
 Insatser för ökad  
 it-användning 
  inom Socialfonden 
 Socialfonden ska bidra till konkurrenskraft och sysselsättning genom kompetenshöjande insatser. Socialfonden förvaltas i Sverige av  
 ESF-rådet 
  och består av programområdena kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud (programområde 1 och 2). Insatser inom programområde 2 är huvudsakligen reguljära arbetsmarknadsprogram som har som mål att öka anställningsbarheten hos arbetssökande. Inga insatser från programområdet ingår i kartläggningen. 
 Vid den första sökningen i projektdatabasen filtrerades 182 projekt fram. Av dessa återstod sedan 18 projekt efter en mer noggrann genomgång. Projekt inom Socialfonden är i sammanhanget lite speciella då Socialfonden till skillnad från ERUF och Landsbygdsprogrammet inte har företag som målgrupp. Däremot är ambitionen inom programområde 1 att höja kompetensen bland redan anställda, vilket gör att de företag där målgruppen arbetar berörs indirekt genom att de anställda får ökad kompetens. Av denna anledning har bedömningen av vilka projekt som bör ingå i kartläggningen varit svårare. Det finns inte något uttalat mål om att satsa på  
 it-användning 
  inom Socialfonden. Kriterierna är emellertid 
 137 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 brett formulerade och syftar till olika former av kompetenshöjande insatser. Av denna anledning är det få av de projekt som omfattas av kartläggningen som fokuserar endast på  
 it-relaterade 
  kompetensinsatser. Projekten är oftast utformade för att verka kompetenshöjande på bredare front. 
  
 8.2.4 
  
 Insatsernas huvudsakliga ändamål 
  
 Projekten som ingår i kartläggningen har kategoriserats utifrån huvudsaklig inriktning, eller ändamål. Dessa ändamål ses som viktiga förutsättningar för att uppnå ökad  
 it-användning. 
  Fyra övergripande ändamål används för kategoriseringen av insatser: 
  
 Infrastruktur 
  
 Verktyg 
  
 Användare 
  
 Nätverk 
  
 Infrastruktur 
 En stor del av projekten i de databaser som kartläggningen omfattar avser infrastruktursatsningar på  
 it-området. 
  Framförallt utbyggnad av bredband. Detta är en avgörande förutsättning för utnyttjande av  
 it-lösningar, 
  men har inte varit i fokus för kartläggningen. Det är däremot intressant att jämföra infrastruktursatsningarna med investeringar som inriktas mot de övriga ändamålen. 
 Verktyg 
  
 It-användning 
  kräver specifika verktyg, såsom datorer och övriga tekniska innovationer. Insatser inom detta område handlar framförallt om direkta företagsstöd för investeringar i realkapital hos företagen såsom datorer och skrivare eller uppbyggnad av internetportaler och verktyg för  
 e-handel. 
  
 För att ytterligare precisera området delas det upp i två delområden. 
 Det första delområdet är investeringar i hårdvara hos företagen. Projekt med detta ändamål innebär ofta direkta investeringar i företag eller organisationer med syfte att förbättra  
 it-kapaciteten 
  i 
 138 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 något avseende. Här ingår inte projekt som syftar till att påverka företagens förutsättningar för extern kommunikation. 
 Det andra delområdet är insatser som syftar till att öka företagens kommunikativa kapacitet. Projekt inom delområdet handlar ofta om företag som söker medel för att skapa en webbplats eller bygga upp teknisk kapacitet för  
 e-handel. 
  
 Användare 
 Användarna är en viktig faktor för att kunna öka företagens itanvändning. För det första krävs att det finns ett intresse hos användarna och att de förmår se den potential som finns med itlösningar. För det andra krävs att de har tillräckliga kunskaper för att kunna applicera tekniken i deras egen verksamhet. Även detta område är indelat i två delområden. 
 Det ena delområdet innehåller regelrätta utbildningar på  
 it-om- 
  rådet. Det kan handla om utbildningar i datoranvändning för datorovana individer. Det andra delområdet innehåller insatser som syftar till att öka intresset för  
 it-lösningar. 
  
 Nätverk 
 Många  
 it-lösningar 
  förutsätter tillgång till internet och till ett nätverk som uppstår genom den möjlighet som finns för företaget att kommunicera med sina intressenter. Ett ökat  
 it-användande 
  kan vara en stor tillgång för ett företag om deras leverantörer och kunder också i hög grad använder internet. Om så inte är fallet kan det istället vara en onödig investering på kort sikt. Nätverk är en speciell institution som byggs upp i samverkan mellan olika aktörer och kan därför vara svårt att skapa om man bara vänder sig till en enskild aktör. Relativt få insatser sorteras till denna kategori. 
 Fördelning av projektmedel efter ändamål 
 I tabellen nedan framgår fördelningen av medel på de olika insatsområdena per finansieringskälla. 
 139 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
  
 Kommentar: Beviljade medel inom de tre fonderna (miljoner kronor). Inom parantes visas hur stor andel av medlen från respektive finansiär som beviljats varje ändamål. Utdrag från januari 2012 gäller projekt inom ERUF, även medel inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken ingår med utdrag av projekt tom 2010. Utdrag från 2012 gäller övriga projekt. Källa: NYPS, Landsbygdsprojekt och Socialfonden. 
 Av tabellen framgår beviljade medel för respektive ändamål och deras procentuella fördelning inom parentes. Infrastruktur redovisas i tabellen för att ge en helhetsbild av insatsernas fördelning på olika ändamål. 
 Sett till den totala andelen medel som beviljats inom respektive område framstår användare som ett prioriterat ändamål, särskilt inom Socialfonden, men även inom ERUF. Inom Socialfonden genomförs i stort sett uteslutande projekt riktade mot användare. Inom Landsbygdsprogrammet är det främst ändamålet verktyg som prioriteras. 
 Inriktning inom ERUF 
 Inom ERUF har utbyggnad av bredband varit ett viktigt ändamål, särskilt under den första halvan av innevarande programperiod. Vanligast är att satsningar inom detta område omfattar mindre aktörer som söker medel för utbyggnad av bredband. Dessa insatser är fördelade på en mängd olika projekt med fokus på leverans inom olika geografiska områden. Det är inte ovanligt att det handlar om sammanslutningar av lokala aktörer som söker medel för utbyggnad av fibernät till ett glesbygdsområde. Målgruppen är vanligen både företag och boende i området. 
 Ändamålet användare är en ganska bred kategori. En stor del av insatserna syftar till ökad kunskap och kompetens på  
 it-området 
  
 140 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 snarare än att öka intresset för it:s möjligheter. En stor del av projekten avser kompetenshöjande insatser för personal. 
 Inom kategorin verktyg återfinns insatser som främst syftar till att stimulera företag att använda  
 e-handelslösningar 
  av olika slag. 
 Nätverksskapande insatser är inte så vanligt förekommande. 
 Inriktning inom Landsbygdsprogrammet 
 Inom landsbygdsprogrammet finns ett antal projekt som riktar sig mot företagens  
 it-användning. 
  Projektens inriktning avviker jämfört med de övriga fonderna då de ofta handlar om många men små insatser riktade till enskilda företag. Det ändamål som dominerar är verktyg för  
 it-användning. 
  Inom delområdet hårdvara finns en handfull projekt där enskilda småföretag sökt medel för investeringar bland vilka inköp av dator ingår. Dessa investeringar utgör en liten del av de totala medlen eftersom de i sammanhanget utgör relativt små investeringar. 
 Inom delområdet kommunikation återfinns många mindre projekt där företag sökt medel för att bygga upp en webbshop alternativt utveckla en webbplats. Insatser inom detta delområde har tilldelats en större del av projektmedlen inom ändamålet verktyg och tilldelas också i snitt mer medel per ärende. 
 Inriktning inom Socialfonden 
 Insatser inom Socialfonden fokuserar på användarna. Ungefär en tredjedel av insatserna som identifierats utgörs av projekt där företag är projektägare. Flertalet av dessa projekt syftar till att höja kompetensen bland den egna personalen i samarbete med någon extern aktör såsom högskola eller universitet. Det övergripande målet för projekten är att ge anställda ökad kompetens för att dessa skall stå bättre rustade vid strukturförändringar på arbetsmarknaden. 
 I övrigt är Socialfondens insatser inom detta område relativt litet till antalet och en stor del av projekten innehåller bara moment av utbildning eller tillgängliggörande av  
 it-lösningar 
  som en av flera åtgärder. 
 141 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
  
 8.2.5 
  
 Projektägare 
  
 Av tabellen nedan framgår att företag ofta är projektägare. Därefter följer kommuner. Tillsammans delar dessa båda grupper av projektägare på ca två tredjedelar av volymen av projektmedel. 
 Kommentar: Belopp i miljoner kronor. Inom parentes anges aktörsgruppens volymmässiga andel inom respektive fond. Utdrag från januari 2012 gäller projekt inom ERUF, även regionala tillväxtfonder ingår med utdrag av projekt tom 2010. Utdrag från 2012 gäller övriga projekt. I redovisningen ingår inte infrastruktursatsningar. Bland aktörer inom staten ingår länsstyrelser och universitet. Källa: NYPS, Landsbygdsprojekt och Socialfonden 
 Merparten av insatserna har med andra ord en lokal förankring. Insatser inom ramen för ERUF skiljer sig från övriga fonder då 
 statliga aktörer i betydligt högre utsträckning återfinns som projektägare. Med statliga aktörer menas staten i bred mening och här inkluderas till exempel universitet, som står för ett fåtal men relativt omfattande projekt, samt länsstyrelser som äger ett flertal projekt. 
 Universiteten har blivit beviljade en stor del av aktuella projektmedel inom ERUF för att genomföra ett fåtal projekt. De projekt som universiteten sökt medel för har främst riktat sig mot utveckling av nya  
 it-lösningar 
  i samarbete med näringslivet. Flera av dessa projekt innehåller också någon form av nätverksskapande ambitioner. 
 Inom Landsbygdsprogrammet är företagen projektägare för projekt motsvarande ca 64 procent av projektmedlen. En stor andel av dessa medel har investerats i  
 it-verktyg. 
  Som tidigare nämnts rör dessa insatser ofta mindre investeringar i företag för att bygga upp en webbplats eller inköp av datorer. 
 142 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 Den näst största gruppen av projektägare inom Landsbygdsprogrammet är ideella föreningar. Dessa projekt rymmer ofta insatser inom besöksnäringen där en förening, sammanslutning av företag eller andra aktörer söker medel för att bygga upp en gemensam webbplats eller bokningssystem i syfte att främja den lokala besöksnäringen. 
 Bland de 18 identifierade projekten inom Socialfonden har tre föreningar som projektägare och riktar sig till en bredare grupp företag med kompetenshöjande insatser inom  
 it-området. 
  Dessa projekt är relativt omfattande varför de står för en stor del av insatserna som identifierats. Ett exempel är projektet KulturKraft Syd 2.0, där målgruppen är företagare inom kultursektorn som skall förberedas inför en förändrad framtid genom att bygga nätverk och ges kunskap om bland annat ny teknik. 
 Inom fem projekt utgörs projektägaren av ett eller flera företag. Samtliga dessa projekt syftar till att öka kompetensen och anställningsbarheten hos den egna personalen eller inom den egna branschen. 
  
 8.2.6 
  
 Regional fördelning 
  
 Det geografiska utfallet redovisas efter EU:s geografiska indelning i s.k.  
 NUTS-regioner 
  (Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques). Sverige delas in i åtta områden som framgår av tabellen. 
 143 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
  
 Kommentar: Belopp i miljoner kronor. Inom parentes anges den procentuella fördelningen per region inom respektive fond. NUTS (Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques) är EU:s hierarkiska regionindelning. I sammanställningen ingår inte satsningar på infrastruktur. Källa: NYPS, Landsbygdsprojekt och ESF- databasen 
 Totalt sett görs en stor del av insatserna i norra Sverige. De tre nordligaste regionerna står för ca 56 procent av de totala medlen, vilket kan jämföras med Stockholm som står för ca tre procent av medlen. Detta är inte överraskande då framförallt ERUF, som står för en stor del av projektmedlen, främst syftar till att stärka konkurrenskraften i mer perifera regioner. 
 Inom Landsbygdsprogrammet är projektmedlen relativt jämnt fördelade mellan de olika delarna av Sverige. Stockholmsregionen har t.ex. tillförts 20 procent av beviljade medel. Insatser inom Landsbygdsprogrammet riktas emellertid ofta direkt till enskilda företag. Av de 72 identifierade projekten inom Landsbygdsprogrammet är det mer än hälften som vänder sig till enskilda företag. 
 Eftersom antalet projekt inom Socialfonden är litet är det svårt att dra några egentliga slutsatser kring den geografiska fördelningen av medel. 
  
 8.2.7 
  
 Slutsatser 
  
 Kartläggning visar att en relativt liten andel av de projekt som ingått i projektdatabaserna kunnat identifieras som insatser för ökad  
 it-användning 
  bland småföretag. De projekt som identifierats omfattar endast en knapp procent av de totala projektmedlen som 
 144 
  
 SOU 2012:21 
  
 Offentliga åtgärder till stöd för småföretagens  
 it-användning 
  
 beviljats inom ramen för de tre fonderna. I många av dessa insatser är  
 it-användande 
  bara en del av syftet med insatsen, vilket innebär att investeringsvolymen inom just området  
 it-användande 
  dessutom i praktiken kan vara mindre. 
 Vi kan också konstatera att investeringar i  
 it-infrastruktur 
  är det område som i första hand prioriteras sett ur ett  
 it-perspektiv. 
  
 Av kartläggningen framgår att störst del av investeringsvolymen görs med medel från den Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). Här inkluderas också nationella medel som finns inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken. Dessa medel är relativt balanserade i fördelningen på olika ändamål. Det finns emellertid en viss övervikt av projekt som inriktas på ändamålet verktyg som inkluderar bl.a. investeringar i hårdvara och teknisk kapacitet för e- handelslösningar. Projekten omfattar ofta flera företag snarare än enskilda företag vilket medför bättre spridningseffekter. Störst andel medel går till norra delarna av landet. 
 Inom Landsbygdsprogrammet återfinns flest antal projekt. Projekten är emellertid mindre i pengar mätt i jämförelse med projekt som finansieras inom ramen för övriga fonder. Detta gäller framförallt projekt inom området verktyg som ofta handlar om medel till enskilda företag för inköp av enklare  
 it-utrustning 
  eller uppbyggnad av en webbshop och liknande. Projektmedlen är relativt jämnt spridda över landet. 
 I Socialfonden är främsta målgruppen individer, vilket inneburit att det varit svårt att hitta projekt som riktat sig direkt mot företagen. Projekten tenderar till att vara breda där  
 it-kompetens 
  endast utgör ett av flera ändamål. 
 Vi ser främst att det kan finnas skäl att undersöka om medel som finns inom ramen för strukturfondsprogrammens genomförande i ökad utsträckning kan utnyttjas. Bedömningen är att åtgärder som bedrivits inom ramen för Tillväxtverkets nationella program skulle kunna finansieras inom ramen för strukturfondsprogrammen. Det som krävs i så fall är möjlighet att i ökad utsträckning påverka resursallokeringen på nationell nivå samtidigt som lokal och regional förankring bibehålls. Flera aktörer som arbetar med företagsutvecklingsfrågor finns redan i dag med i genomförandet av strukturfondsprogrammen. 
 145 
  
 9 
  
 Intervjuer med småföretag om  
  
 it-användning 
  
 Statistiken som presenteras i kapitel 7 ger en övergripande bild av småföretagens  
 it-användning. 
  Men för att få en fördjupad förståelse för företagens verklighet när det gäller hanteringen av it, uppdrog vi åt ett konsultföretag att genomföra intervjuer med ett antal småföretagare 
 1 
 . Detta arbetssätt saknar naturligtvis statistisk representativitet, men ger en konkretare bild av hur småföretag i praktiken agerar inom  
 it-området 
  för att stärka verksamheten. 
 I detta avsnitt presenteras konsultens slutsatser och lärdomar från intervjuerna. Fallstudierna återfinns i bilaga 3. 
  
 9.1 
  
 Fallstudiernas upplägg och omfattning 
  
 Materialet består av intervjuer med 17 företag där it är en viktig del i utvecklingen av företagets verksamhet. Fokus ligger på hur it bidragit till att utveckla affärsverksamheten och på hur företagen ser på förutsättningarna för att utveckla verksamheten med stöd av it, inte på de tekniska lösningar man har valt. Företagen som ingick i studien framgår av tabellen nedan. 
  
 1  
 Kontigo AB, IT stärker konkurrenskraften i små företag, Stockholm  
 2012-02-17. 
  
 147 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
  
 BRA Fjäll AB, 
  
 Tjänster för 
  
 Peterson, 
  
 Lantbruk inriktat på 
  
 Bruksvallarna 
  
 skidturism och 
  
 Eslöv 
  
 mjölkproduktion 
  
 besöksnäring 
  
 Miller, 
  
 E-handel 
  med 
  
 Lex Press 
  
 Förlagsverksamhet 
  
 Stockholm 
  
 skor 
  
 AB, 
  
 Stockholm 
  
 Cormery 
  
 Utbildnings- och 
  
 Listspecia- 
  
 Specialiserad 
  
 Competence, 
  
 konsultverksam- 
  
 listen, Piteå 
  
 listtillverkning 
  
 Järna 
  
 het 
  
 Clark 
  
 Logistiklösningar 
  
 Gray, 
  
 E-handel 
  med 
  
 Transportsystem, 
  
 för träindustrin 
  
 Vansbro 
  
 hårvårdsprodukter 
  
 Sundsvall 
  
 Gnosjö 
  
 Automatsvarning 
  
 Mikroma- 
  
 Kvalificerade 
  
 Automatsvarning, 
  
 av komplexa 
  
 karna, Pajala 
  
 elektronikprodukter 
  
 Gnosjö 
  
 produkter 
  
 Alexander, 
  
 Äggproduktion 
  
 Process 
  
 Legotillverkning inom 
  
 Högsby 
  
 Produkter, 
  
 metallbearbetning 
  
 Söderhamn 
  
 Guldbolaget, 
  
 Design och 
  
 WEMO 
  
 Automationslösningar 
  
 Bergkvara 
  
 tillverkning av 
  
 Automation, 
  
 för plastindustrin 
  
 smycken 
  
 Värnamo 
  
 InExchange, 
  
 Internetbaserad 
  
 Vimek, 
  
 Specialiserade 
  
 Skara 
  
 plattform för 
  
 Vindeln 
  
 skogsmaskiner 
  
 hantering av e- 
  
 faktura 
  
 Lammet &height:702px"  id="img1"/DIVDIV id="id_1"TABLE cellpadding=0 cellspacing=0 Thomas"> 
 SOU 2012:21 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 Källa: Projekt Amit Affärsnytta med it baserat på en modell utvecklad vid KTH 
 Integrerande  
 it-system 
  bidrar till flera olika nyttor 
 En generell slutsats vad gäller den nytta som företagen i studien ser av investeringar i it är att det inte handlar om en enda nytta, utan en kombination av olika och ofta kompletterande nyttor. Till en del kan detta handla om urvalet som omfattar är företag där utvecklingen av it inte är av grundläggande karaktär vad gäller teknik och programvara utan är mer integrativ och affärskritisk till sin karaktär. Det vill säga system vars funktion är att integrera olika funktioner och användningar i ett sammanhängande system. 
 Ett annat skäl till att det handlar om kompletterande nyttor är en återkommande betoning av utveckling av system för att hålla samman företagets processer och funktioner i ett flöde. Det kan handla om att knyta samman kunddialog och beställning, produktanpassning och produktutveckling och produktion samt leverans och fakturering. 
 3  
 För de tillverkande företagen i studien är det affärssystem av olika slag som man framhåller som kritiska för att utveckla och effektivisera företagets affär. Mikromakarna och Process Produkter är exempel på detta. 
  
 3  
 Att företagen i urval i så stor utsträckning diskuterar samma typ av lösningar kan ses som en indikation på att urvalet inte speglar next practice utan established practice. 
 153 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 Även bland tjänste- och serviceföretagen i studien handlar den affärskritiska  
 it-utvecklingen 
  i stor utsträckning om system för att olika delar och funktioner i företagets verksamhet skall integreras för att få ett effektivt flöde och resursutnyttjande gentemot kund. Ett exempel är Clark Transportsystem som tillsammans med kund utvecklar ett system för bättre resursplanering av de uppdrag som Clark får från kunden. Vinsterna med systemet kommer både företaget och kunden tillgodo. Kunden får tjänster som är mer anpassade till behov och efterfrågan vad gäller t.ex. volym och tid. För Clark ligger vinsterna främst i ett effektivare resursutnyttjande av såväl maskiner som personal. Ett annat exempel är Cormery Competence, där IKEA som kund varit delaktig i utvecklingen av systemet. Enligt Rowe har detta bidragit till att IKEA får det de efterfrågar och att Rowe skapat ett system som är kundorienterat vilket företaget drar stor nytta av i alla kundkontakter. 
 Kundnytta och effektiv verksamhet avgörande effekt av  
 it-investering 
  
 Ett avgörande skäl till att affärsnyttan av it ofta handlar om en kombination av nyttor är att företagen i studien vad gäller  
 it-ut- 
  vecklingen tar sitt avstamp i två typer av effekter eller övergripande nyttor; kundnytta och effektivitet i verksamheten. Den första har ett externt perspektiv och rör det värde som företaget skapar för kunden. Det andra har ett internt perspektiv och rör frågor som t.ex. resursutnyttjande och flöden i verksamheten. Kundnyttan och effektiviteten är emellertid två sidor av samma mynt för utvecklingen av konkurrenskraftiga företag. För att bidra till kundnytta och effektivitet så måste investeringarna i it därför bidra med flera olika slag av nyttor. 
 Ett exempel på detta är WEMO Automation som trots att man är ett litet företag jämfört med sina konkurrenter är ledande inom sin nisch i Sverige och etablerad på flera utländska marknader. Kundanpassningen av produkterna är en viktig del i företagets konkurrenskraft. För att lyckas med detta som litet företag och med en stor produktflora krävs system som håller samman verksamheten från kundens beställning och anpassning av produkten till sina behov till produktionsläggning och produktion till leverans och fakturering. 
 154 
  
 SOU 2012:21 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 It-utveckling 
  bidrar till förbättrad organisationskultur och arbetsmiljö 
 En aspekt av affärsnyttan av it är betydelsen av  
 it-stöd 
  för organisationskulturen i ett företag. I studien finns två företag som tydligt lyfter fram detta. Guldbolaget har fått minskad stress bland personalen och även en minskad personalomsättning. Detta samtidigt med, eller tack vare, en effektivare överblick och planering av verksamheten. Detsamma gäller Gotlands ägg som befann sig i en likartad situation som Guldbolaget och där en utveckling av  
 it-stödet 
  medfört samma resultat som för Guldbolaget. Även den lantbrukare som medverkar i studien pekar på hur  
 it-stödet 
  minskat stressen bland personalen och hur han som ägare bättre kan kombinera lantbruket med familjeliv. 
  
 9.4 
  
 It:s betydelse för den innovativa förmågan 
  
 Innovation och förmåga till förnyelse framhålls som allt viktigare förutsättningar för konkurrenskraft och en långsiktigt hållbar tillväxt. En  
 it-användning 
  som stärker företagets konkurrenskraft på en allt mer globaliserad marknad handlar därför allt mer om nya sätt att samverka, nya sätt att kommunicera med marknad och kunder, nya sätt utveckla och producera produkter och tjänster och nya typer av produkter och tjänster. Detta ställer delvis nya krav på de mindre företag som vill vara konkurrenskraftiga. 
 Olika typer av innovation 
 Figur 3 nedan är hämtad från Kungl. Ingenjörsvetenskapsakademiens (IVA) projekt Innovation för tillväxt. Modellen baseras på en bred definition av innovation och förnyelse. Innovation betraktas som en förnyelse av varor, processer, tjänster, organisationsmodeller, marknader, affärsmodeller, resurser, kompetenser, material, sociala innovationer, regler (institutioner) etc. En viktig innebörd av begreppet är att det är först när en idé sprids på marknaden som det går att tala om en innovation. OECD talar om tre 
 grader av nyhet i samband med innovation. Det kan vara: 1) nytt för företaget 2) nytt för marknaden (som kan vara ett geografiskt område eller en bransch) 3) nytt för världen. I det här sammanhanget kommer vi främst att tala om innovation som något som är nytt för företaget. 
 155 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 De 17 företagen i studien visar exempel på innovation och förnyelse genom ett utvecklat  
 it-stöd 
  som rör flera typer av innovationer i IVA:s sammanställning. Möjligen saknas exempel på inputinnovationer. Exemplen i studien rör främst it som stöd för olika typer av innovationer, inte it som själva innovationen. 
 Källa: IVA; Innovationer, entreprenörskap och tillväxt 
 Produktinnovation 
 Förmågan att utveckla och anpassa företagets produkter till olika marknader och kundgrupper framstår som central för konkurrenskraften för flera av de företag som ingår i studien. I studien finns också flera exempel på hur  
 it-stödet 
  är en förutsättning för företagets anpassning och utveckling av produkter. Ett exempel på detta är den modell för datorsimulering av olika delar av produkten som Vimek utvecklat tillsammans med Umeå universitet för sina avancerade och nischade skogsmaskiner. 
 En viktig funktion av de verksamhetsintegrerande affärssystem som flera av företagen i studien arbetar med är just att de möjliggör en kundanpassning och diversifiering av företagets produkter. Ett exempel på företag där affärssystemet möjliggör en sådan kundanpassning är WEMO som tillverkar automatiseringslösningar för plastindustrin. 
 156 
  
 SOU 2012:21 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 Processinnovation 
 En utveckling för att stärka företagets konkurrenskraft behöver inte alltid förutsätta en ny produkt eller tjänst. Kundnytta och effektivitet kan stärkas med innovationer och förnyelse som rör själva processen kring företagets produkter och tjänster. Studien visar på flera exempel på processinnovationer, där  
 it-utvecklingen 
  har fokus på utformning av effektivare processer i företaget. 
 Ett sådant exempel är Clark Transportsystem som erbjuder logistiklösningar för skogsindustrin som tillsammans med kund utvecklat ett system för effektivare och flexiblare planering av order och resurser. 
 Flertalet av företagen i studien har, oavsett bransch, arbetat med någon form av integrerande affärssystem. En viktig poäng med sådana system är den möjlighet till utveckling av företagets processer som systemen ger. Den sammanfattande bedömningen av intervjuerna är att fokus i första hand ligger på processinnovationer. Innovationer och förnyelse av företagets processer för att utveckla såväl nyttan för kunden som effektiviteten i verksamheten. 
 Organisationsinnovation 
 Organisationsinnovation kan definieras som införande av en ny organisatorisk modell i företagets affärsverksamhet (inklusive informationshantering), i arbetsorganisationen eller i de externa relationerna. I studien finns inget exempel på en renodlad organisationsinnovation. Däremot kan vi se exempel på hur en utveckling av  
 it-stödet 
  för att få bättre överblick och kontroll i verksamheten har möjliggjort en förändrad och förbättrad organisation. En utveckling av organisationen som i ett par företag har inneburit sänkt sjukfrånvaro och personalomsättning. 
 Lex Press har utvecklat ett integrerat system för bland annat planering och produktion som även inneburit en förnyelse av organisationen genom att personalen fullt ut kan jobba på distans från sin bostad. Även företag som Gotlands Ägg och Guldbolaget illustrerar vad en organisatorisk innovation kan innebära. Det är värt att understryka att huvudsyftet med  
 it-utvecklingen 
  i de här fallen inte var en organisatorisk innovation utan att utveckla kvali- 
 157 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
 tet och effektivitet i verksamheten genom processinnovation. Organisationsinnovationen fick man så att säga på köpet. 
 Affärsmodellsinnovation 
 Flera företag i studien utgör exempel där it har möjliggjort utveckling av en helt ny affärsmodell, ett helt nytt sätt att driva och finansiera verksamheten. Det gäller självklart företag som Gray, Miller och InExchange. Företag vars affärsmodell och verksamhet baseras på  
 e-handel 
  eller nätbaserade  
 e-tjänster. 
  Det finns även andra exempel på affärsmodellinnovation i studien. 
 Ett intressant exempel är BRA Fjäll som utvecklat ett GPS- baserat system för att förbättra övervakning och planering av spårprepareringen. Systemet gav även information som används i ett nytt kunderbjudande och som går att ta betalt för i form av ett spårkort. Den nya affärsmodellen innebar en lösning på de problem som fanns med att finansiera utveckling och underhåll av spårsystemet så länge som det inte fanns några möjligheter att ta betalt för tjänsten. 
 Även Listspecialisten i Piteå kommun har genom en webbplats och  
 e-handelstjänst 
  utvecklats från ett företag med en regional marknad till en specialiserad och nischad tillverkare på den svenska marknaden. 
 Kundperspektivet kopplat till innovationsviljan 
 Ovan har vi redovisat vad det är för slags innovation och förnyelse som utvecklingen av  
 it-stödet 
  har bidragit till. Kopplat till det är också frågan om hur företagens innovationsprocesser ser ut och hur dessa har förnyats genom ett utvecklat  
 it-stöd. 
  Kundnytta och kunddialog är ett par begrepp som illustrerar det perspektiv som återkommer genom hela studien. Det präglar också i hög grad hur företagen ser på sina innovationsprocesser. För att lyckas med att skapa värde med kunden är det många av företagen som framhåller vikten av att etablera en ny samverkansrelation med kunden och komma bort från ett traditionellt  
 kund-leverantörsförhållande. 
  Denna samverkan mellan kunden och leverantören måste även prägla företagens innovationsprocesser för att tidigt fånga upp kundens 
 158 
  
 SOU 2012:21 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 behov och intresse och i någon mening göra kunden medskapande i processen. 
 Ibland framhålls som en viktig skillnad mellan tillverkande och tjänsteföretag i produktutvecklingen att tjänsteföretagen har mer fokus och större möjligheter att involvera kunden direkt i utvecklingsprocessen genom samverkan. De tillverkande företagen anses inte ha samma förutsättningar att göra detta. Det finns säkert fog för denna observation. Samtidigt är det värt att understryka att det fokus på konkurrenskraft och kundnytta som genomsyrar företagen i studien även präglar hur man ser på innovationsprocesserna. Detta genom att processen på ett tydligt sätt tar sin utgångpunkt i kunden och kundens behov. En viktig del i detta är också att komma bort från ett fokus på massproducerade produkter till processer för att stödja utvecklingen av personifierade och kundanpassade lösningar i korta serier. Något som är en central förutsättning för konkurrenskraften för flera av företagen i studien. 
 Flera företag i studien är exempel på detta. Cormery Competence som hade dialogen med en krävande och stor kund, IKEA, som drivkraft för utvecklingsarbetet är ett exempel. Ett annat är Clark Transportsystem som utvecklade ett stöd för effektiv produktionsplanering tillsammans med en av sina kunder. 
  
 9.5 
  
 Betydelsen av offentligt stöd 
  
 Frågan om vilken roll det offentliga kan ha för att stödja en utvecklad  
 it-användning 
  i småföretag är viktig och rör en rad olika aktörer på nationell och regional nivå. Det kan handla om Tillväxtverket, länsstyrelser, regionförbund och Underwood men också exempelvis regionala klusterinitiativ som ofta driver sin verksamhet med offentlig finansiering. 
 Fallstudierna visar att tio av företagen har genomfört sin itutveckling med någon form av stöd från offentliga aktörer. Stödet har ofta varit begränsat. Satsningen på att utveckla  
 it-användningen 
  har ingått som en självklar del i det kontinuerliga arbete som man driver för att utveckla verksamheten och konkurrenskraften. Det offentliga stödet tycks vara av mer kompletterande natur. 
 Vilken typ av offentligt stöd som företagen i studien fått illustreras i tabellen nedan. 
 159 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 SOU 2012:21 
  
 Källa: Kontigo. 
 Kluster- och nätverkssamarbeten 
 Några av företagen uppger att de deltar i olika typer av kluster- eller nätverkssamarbeten där förutom andra företag inom samma bransch även offentliga aktörer och universitet och högskola ingår. Vimeks arbete med att utveckla och använda datorsimulering för att testa nya produkter och produktvarianter har skett inom ramen för det skogstekniska klustret i samverkan med andra företag samt med Umeå universitet. Mikromakarna i Pajala medverkar i nätverkssamarbete med andra företag inom sin bransch som stöd för kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte samt för medverkan 
 160 
  
 SOU 2012:21 
  
 Intervjuer med småföretag om  
 it-användning 
  
 på mässor. Även Process Produkter i Söderhamn samverkan med andra företag inom ramen för klusterinitiativet FindIT i Dalarna- Gävleborg. I stor utsträckning är detta satsningar som baseras på finansiering från offentlig sektor och EU:s strukturfonder. Stöd som erbjuds i kluster och nätverk är av begränsad ekonomisk omfattning. Värdet av stödet ligger mer i skapandet av nätverk, erfarenhetsutbyte samt gemensamt lärande. 
 Offentligt stöd för förstudier och utveckling av tjänster och produkter 
 De offentliga aktörernas roll vad gäller finansiellt stöd till nya produkter, verksamheter eller utvecklingsprojekt är inte speciellt framträdande bland exempelföretagen. Några exempel finns emellertid där utvecklingsarbetet till en del baserats på offentlig finansiering. Clark Transportsystem inledde sitt utvecklingsarbete med en förstudie som kunde finansieras inom ramen för ett strukturfondsprojekt. InExhange, som har haft stort behov av finansiellt stöd för att utveckla produkt och verksamhet har erhållit visst stöd av Västra Götalandsregionen och Tillväxtverket. Almi har gått in med kapital som ägare i bolaget. BRA Fjäll AB som ledde utvecklingsarbetet med en ny lösning för längdspårsystemet i Bruksvallarna och Ramundberget kunde göra detta med stöd från Länsstyrelsen i Jämtlands län. Lex Press investerar cirka 50  
 000–100 
  000 kronor varje år i teknikutveckling. Under ett år fick företaget stöd av Verket för näringslivsutveckling (Nutek) för att utveckla en specifik bevakningsfunktion som medfört att kunderna nu kan prenumerera på enstaka ord eller uttryck i databaserna. Peterson har haft investerings- och företagsstöd för inköp av teknik, såsom robotar. 
 Två företag har fått ett begränsat stöd i form av konsultcheckar. Alexander fick 10 procent av investeringen för att utveckla ett affärssystem i slutfasen av utvecklingsarbetet. Guldbolaget fick också stöd i form av konsultcheckar. I förhållande till de totala investeringarna på ca 14 miljoner under de senaste åren, var emellertid detta stöd begränsat. 
 Fem företag uppger att de inte mottagit något som helst offentligt stöd. Dessa företag är Hernandez, Gnosjö Automatsvarvning, Lammet & som exempelvis skattesubventioner för hårdvara och utbyggnad av bredband) till mer avancerade (fokuserade på 
  
 196 
  
 SOU 2012:21 
  
 Internationellt 
 företagens verksamhet och hur den kan förbättras). Framför allt i Sydkorea och Japan är detta skifte tydligt, men även i USA. 
  
 Fokus ligger nu alltmer på att övervinna de särskilda hinder som finns för ökad  
  
 it-användning 
  i små företag. De flesta av dessa hinder är desamma i samtliga länder såsom bristande kunskap och höga kostnader. Tidigare handlade åtgärder mer om att utveckla tillräckligt bra informationsmaterial eller system i tron att företagen då själva skulle använda mer it. Nu inser många att det behövs mer samarbete med de små företagen för att bättre förstå deras specifika behov. 
  
 För att lyckas med initiativ har aktörer i de olika länderna insett att företag måste känna att de får både ökad nytta och minskade kostnader genom att använda  
  
 it-lösningar. 
  Ökad nytta får företag till exempel genom finansiella incitament, gräddfiler i kontakt med myndigheter och offentliga upphandlingar (som i Sydkorea). Kostnadsfrågan handlar om enklare specialanpassade affärssystem och olika mobila molnlösningar. 
 Dessa trender delar tillväxtanalys in i två kategorier av initiativ som är särskilt framträdande: 
  
 1. 
  
 För att övervinna bristande kunskap så fokuserar länderna på utbildning. Trenden är att utbildningssatsningarna går mer från envägskommunikation och informationsspridande mot större delaktighet i innehållet. 
  
 2. 
  
 För att övervinna kostnadshinder så satsar länderna på onlinetjänster. En tydlig trend är att dessa onlinetjänster också går mer från informationsinhämtning mot att leverera innehåll. 
  
 Utbildning 
 Utbildning ses i de beskrivna länderna som ett centralt verktyg för att förmå små företag att öka sin avancerade  
 it-användning. 
  Det är inte förståelse för tekniken i sig utan det är mottagningskapaciteten för teknikens möjligheter som avgör företagens förmåga att utnyttja it i verksamheten. 
 I Sydkorea använder TIPA  
 it-experter 
  som konsulter som analyserar vilken typ av problem små företag har och ger råd till utbildningar därefter. Antingen i egen regi eller via finansiellt stöd. 
 197 
  
 Internationellt 
  
 SOU 2012:21 
 Japan fokuserar mycket på utbildning för att öka  
 it-användningen 
  i små företag. Olika aktörer gör detta på olika sätt. Trenden går från envägskommunikation (som seminarier och kurser) till tvåvägskommunikation (där experter arbetar inom företag under en längre tid). Skräddarsydda lösningar i nära samarbete med företagen kan vara mer kostsamma, vilket ofta kräver ett mindre antal deltagande företag som även väljs ut genom mer precisa och dyrare urvalsprocesser, men kan å andra sidan ge tydligare och mer väldokumenterade framgångsfall som kan användas för att motivera andra företag. Ett exempel är CIO Development Program. I USA sker utbildningen ute i de lokala kontoren eller via affärscoacher och mentorer. Gemensamt för dessa initiativ är att fokus ligger på att förbättra verksamheten och inte specifikt att öka  
 it-användningen. 
  
 Trenden i de studerade länderna går från insatser som har haft som mål att informera små företagare om möjligheter med ökad itanvändning till att allt mer aktivera flera parter i värdeskapandet och då främst företagens ledning. Företagsledningens motivation ses alltmer som en central ingrediens för att skapa långsiktiga förändringar i små företag. 
 Onlinetjänster 
 Onlinetjänster är populära verktyg för att öka  
 it-användningen 
  i små företag i de länder som studerats. Från att tidigare främst ha varit ett sätt att nå ut med information till småföretagare har de blivit ett verktyg för att till låg kostnad direkt öka affärsnyttan. 
 En av huvudanledningarna till att små företag inte investerar mer i it är ofta att de inte anser sig ha råd. Egna system har höga utvecklingskostnader och färdiga lösningar är ofta utvecklade för större företag och passar därför inte verksamheten. Onlinebaserade system har låga eller inga utvecklings- och driftskostnader. Alla länder i studien anser emellertid att molntjänster kommer att bli allt viktigare verktyg för att öka  
 it-användningen 
  hos små företag. Fördelen med de tjänsterna är att företagen kan ta snabba beslut och räkna hem investeringar snabbare. 
 Sydkorea förlitar sig mycket på  
 web-tekniken. 
  De ligger långt framme och tillhandahåller en mängd tjänster för företagare. 
 I Japan finns framför allt två intressanta exempel på onlinetjänster: Cloud Computing Promotion Project for SME drivet av METI och  
 J-SaaS, 
  där  
 it-företag 
  går in och skapar tjänster. Målet 
 198 
  
 SOU 2012:21 
  
 Internationellt 
 för båda dessa initiativ är både att öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och produktivitet genom fullt utnyttjande av molntjänster, men även att påverka en ändrad affärsinriktning bland mindre  
 it-leverantörsföretag 
  för att de ska vara bättre anpassade till de ökande kraven på och behoven av dessa tjänster. 
 Det amerikanska systemet och  
 Combsär det som går längst mot mer avancerat  
 it-innehåll. 
  Småföretagare får via  
 Combstillgång till avancerade system och utbildning i dessa till små kostnader. Liksom exemplen från Japan ovan så syftar initiativet både till att öka den avancerade  
 it-användningen 
  och till att främja företag som utvecklar  
 it-tjänster 
  och affärssystem då dessa oftast utvecklas för stora företag. 
 199 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Åtgärder för att öka småföretagens it- 
  
 Dir. 
  
 användning 
  
 2011:54 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 22 juni 2011 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare ska bl.a. 
  
 analysera  
  
 it-användningen 
  bland småföretag och identifiera hinder mot en ökad användning som föreligger, 
  
 kartlägga befintliga offentliga åtgärder på nationell, regional och lokal nivå med syfte att främja och underlätta  
  
 it-användningen 
  bland småföretag, samt bedöma åtgärdernas effektivitet, 
  
 utifrån kartläggningarna och analyserna utreda och lämna förslag på justeringar i befintliga åtgärder och föreslå eventuellt nya riktade och generella åtgärder som främjar en ökad  
  
 it-använd- 
  ning bland småföretag i alla delar av landet i de fall olika slag av marknadsmisslyckanden annars kan konstateras medföra negativa samhällsekonomiska konsekvenser. 
 Syftet är att stärka småföretagens utveckling och konkurrenskraft genom att undanröja hinder mot en ökad användning av  
 it-lös- 
  ningar. 
 Utredaren ska lämna ett delbetänkande senast den 31 mars 2012. Uppdraget ska redovisas senast den 1 oktober 2012. 
 Bakgrund 
 Olika former av  
 it-lösningar 
  möjliggör för företag att lättare nå nya marknader, uppnå lägre kostnader, förbättra intern och extern kommunikation, förenklar samarbete och koordinering av produktionen med andra företag. It och internet ger även bättre förutsättningar för innovation genom enklare åtkomst till olika 
 201 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:21 
 former av kunskap och information. Omfattningen av företags användning av it måste ställas i relation till deras faktiska behov utifrån affärsmässiga grunder. Både under- och överinvesteringar i it kan leda till att företagets affärsmöjligheter och ekonomiska styrka försvagas. Det slutgiltiga ansvaret för att bedöma företagets behov av  
 it-användning, 
  liksom förutsättningarna att investera i olika  
 it-lösningar, 
  ligger på de enskilda företagen. 
 Regeringen antog i juli 2010 en strategi för ökad tjänsteinnovation. I strategin konstateras bl.a. att det bör finnas en potential för många företag att förmedla tjänster över internet som en vidareutveckling av befintlig verksamhet. Här handlar det om att företag tar till sig den nya tekniken och integrerar den i sin verksamhet. Statliga insatser för att främja  
 it-användningen 
  har främst varit fokuserade på åtgärder som syftar till att stimulera bredbandsutbyggnaden. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) konstaterar i rapporten IT i landsbygder -  
 IT-användning 
  med fokus på företag med färre än 10 anställda (dnr N2010/4323/ITP) att tillgång till och användning av elektronisk kommunikation är en viktig förutsättning för tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Flera myndigheter har också olika former av uppdrag för att uppnå en bred tillgång och användning av it. Tillväxtanalys konstaterar samtidigt att insatserna i första hand är fokuserade på infrastrukturutbyggnad för att främja en ökad tillgång till  
 it-verktyg. 
  Detta har varit samhällsekonomiskt motiverat då det handlat om att stimulera utbyggnad av infrastrukturen vilket skapat grundläggande tillgång till internet och itverktyg. Åtgärder som är inriktade på kompetensfrågor för att främja en ökad användning är mindre vanligt förekommande. 
 Hur ett företag tillämpar it i verksamheten är en fråga för det enskilda företaget att hantera. Offentliga åtgärder för att undanröja hinder för ökad  
 it-användning 
  bland småföretag bör begränsas till frågor där olika former av marknadsmisslyckanden leder till samhällsekonomiskt negativa konsekvenser. Statistiska centralbyrån har sedan 2000 genomfört undersökningar om  
 it-användningen 
  i företag med fler än tio anställda. Sedan 2008 har undersökningen även inkluderat företag med färre än 10 anställda. Undersökningarna visar att det finns påtagliga skillnader avseende mer avancerad  
 it-användning 
  mellan stora och små företag. Andelen stora företag med fler än 250 anställda som bl.a. har fast anslutning till internet (inte DSL) eller använder sig av automatiserat informa- 
 202 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 1 
 tionsutbyte är drygt 80 procent att jämföras med endast runt 20 procent eller lägre för företag med  
 1–9 
  anställda. 
 I Tillväxtanalys studie om it i landsbygder framhålls från kommunala företrädare och företagsrepresentanter att det finns en kunskapsbrist hos de mindre företagen om hur de på bästa sätt kan utnyttja tekniken för att främja och utveckla verksamheten. 
 I en rapport som Kungliga Tekniska högskolan (KTH) skrivit på uppdrag av regeringen framgår att det finns betydande hinder för småföretagens möjligheter att använda eller utveckla it i verksamheten (Ross to information and communication technology adoption in small firms, N2010/3662/ITP). 
 Globaliseringen öppnar visserligen för nya möjligheter men reser också betydande utmaningar när det gäller att bibehålla och utveckla konkurrenskraften. Ett medel för att klara dessa utmaningar är ett effektivt användande av it. Det kan t.ex. handla om  
 it-tillämpningar 
  som effektiviserar den egna administrationen eller kärnverksamheten, tillämpningar som möjliggör enklare och bättre kommunikation med kunder och leverantörer samt tillämpningar som möjliggör en omställning av affärsmodellen. 
 Sammantaget är det viktigt att närmare kartlägga hur  
 it-använd- 
  ningen på centrala områden ser ut bland svenska småföretag. Med detta som grund bör sedan en avvägning göras av i vilken utsträckning och inom vilka områden ett statligt agerande kan vara samhällsekonomiskt motiverat för att undanröja hinder för en ökad itanvändning baserat på marknadsmisslyckanden av olika slag. 
 Uppdraget 
 Kartlägga småföretagens  
 it-användning 
  och behov 
 Regeringskansliet (Näringsdepartementet) bjöd under hösten 2010 in bl.a. relevanta myndigheter och organisationer till ett rundabordssamtal med anledning av KTH:s rapport. En av slutsatserna från mötet är att det saknas en bred och aktuell analys av  
 it-använd- 
  ningen där företagens behov, ambitioner och upplevda hinder också studeras. 
 Småföretag är inte en homogen grupp. Det är därför viktigt att få en god förståelse för hur synen på  
 it-användningen 
  skiljer sig åt mellan olika typer av småföretag. Branschtillhörighet, geografisk hemvist, kundbas och företagsledningens bakgrund är exempel på 
 203 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:21 
 faktorer som sannolikt påverkar småföretagens vilja och förmåga att utveckla  
 it-användningen. 
  I KTH:s rapport lämnas exempel på hur småföretag översiktligt kan kategoriseras utifrån deras inställning till  
 it-användning. 
  
 Utredaren ska därför 
  
 kartlägga hur den aktuella  
  
 it-användningen 
  bland småföretag med upp till 50 anställda ser ut och redovisa företag med färre än 10 anställda som en egen kategori, 
  
 kartlägga vilka hinder som finns för en ökad  
  
 it-användning 
  samt analysera eventuella behov av åtgärder som syftar till att uppnå bättre affärsutveckling och konkurrenskraft genom  
 it-använd- 
  ning, 
  
 kartlägga i vilken omfattning och för vilka tillämpningsområden externt kompetensstöd efterfrågas och anlitas, samt 
  
 analysera skillnader i småföretagens användning, syn på hinder och behov av åtgärder främst med avseende på branschtillhörighet, geografisk hemvist och storlek (företag med färre än 10 anställda jämfört med företag med  
  
 10-49 
  anställda). 
 Kartlägga befintliga åtgärder på lokal, regional och nationell nivå 
 Det finns i dag ingen samlad bild av vilka insatser som görs för att främja en ökad  
 it-användning 
  bland företag i Sverige samt effektiviteten i dessa. Tillväxtanalys konstaterar bl.a. i rapporten it i landsbygder att många myndigheter har olika former av uppdrag för att förverkliga målsättningen om en bred tillgång till och användning av it. Ingen närmare genomgång av dessa åtgärder görs emellertid i rapporten. 
 På lokal och regional nivå genomförs också insatser som syftar till att främja en ökad  
 it-användning 
  bland små och medelstora företag. Länsstyrelser, kommuner och kommunala samverkansorgan är exempel på lokala och regionala aktörer som arbetar med frågan. 
 Det är viktigt att en bättre bild erhålls över vilka åtgärder som redan i dag genomförs nationellt, regionalt och lokalt. Utan en sådan bild är det svårt att bedöma i vilken utsträckning nya åtgärder är motiverade. Viktig erfarenhet och information om redan genomförda åtgärders effekter riskerar också att annars gå förlorad. Även relevanta  
 EU-finansierade 
  program ska ingå i kartläggningen. 
 204 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 1 
 I kartläggningen av befintliga åtgärder är det angeläget att belysa åtgärdernas genomslag utifrån antalet företag som nås med hjälp av de olika åtgärderna. Kartläggningen ska även innefatta hur och med vilka medel åtgärderna finansieras. 
 Utredaren ska därför 
  
 kartlägga förekomsten av åtgärder med syfte att undanröja hinder för, och främja,  
  
 it-användningen 
  bland småföretag på nationell, regional och lokal nivå, 
  
 redovisa åtgärdernas huvudsakliga syfte och inriktning, 
  
 redovisa hur åtgärderna finansieras och vilka finansieringskällor som används, 
  
 utifrån befintliga uppföljningar och utvärderingar analysera om skillnader finns gällande resultat med avseende på t.ex. åtgärdernas syfte, inriktning, genomförande, effektivitet och huvudman, 
  
 särskilt belysa frågan om åtgärderna riktats till en bred eller smal målgrupp och om det går att se något mönster i åtgärdernas resultat med avseende på detta, 
  
 redovisa om det finns angelägna områden som de kartlagda åtgärderna inte omfattar och möjliga skäl för detta, samt 
  
 utifrån kartläggningen föreslå effektiviseringar och eventuella kompletteringar av befintliga åtgärder. 
  
 Internationell utblick 
 Avancerad  
 it-användning 
  bland småföretag är i vissa länder mer utbredd än i Sverige. Ett land som ofta lyfts fram är USA. Det är därför av intresse att analysera bakgrunden till skillnader i  
 it-användning 
  och lyfta fram goda exempel. Även andra länder som i sammanhanget bedöms vara intressanta att jämföra med Sverige bör studeras närmare. 
 Tillväxtanalys har regeringens uppdrag att göra internationella utblickar på bl.a.  
 it-politikens 
  område. Utredaren ska i första hand använda sig av de analyser som myndigheten utarbetar på området. På grundval av dessa kan särskilt intressanta exempel studeras närmare inom ramen för utredningen. 
 205 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:21 
 Lämna förslag till åtgärder för att främja en ökad  
 it-användning 
  bland småföretag 
 En rad förslag till åtgärder i syfte att främja småföretagens itanvändning har lämnats bl.a. i den ovan nämnda rapporten från KTH. Dessa har emellertid inte utretts i tillräcklig omfattning. Det är angeläget att så görs. 
 Vidare är det önskvärt att analysera inom vilka tillämpningsområden en ökad  
 it-användning 
  främst bör prioriteras utifrån de utmaningar småföretagen ställs inför i dag. 
 Bristande kompetens bland småföretag och höga investeringskostnader är hinder som i olika sammanhang lyfts fram som särskilt angelägna att uppmärksamma. Även bristande anpassning av  
 it-system 
  och applikationer till småföretagens behov och villkor har lyfts fram som ett problemområde. Bristen på standarder inom olika tillämpningsområden kan också utgöra ett problem. Tiden är ofta en knapp resurs för många småföretag vilket måste tas hänsyn till i utformningen av åtgärder. 
 Bristande  
 it-kompetens 
  hos ledningen eller bland de anställda riskerar att medföra att företaget inte har förmågan att se vilka möjligheter en ökad  
 it-användning 
  skulle kunna innebära. Tillgången till extern kompetens har därför identifierats som en viktig fråga. 
 Investeringar i it kan utifrån ett kostnadsperspektiv vara en hindrande faktor för många småföretag. Samtidigt har utvecklingen på  
 it-området 
  inneburit att kostnader för både hård- och mjukvara sjunkit. Till detta kan utvecklingen av olika s.k. molntjänster, där skalbara resurser såsom processorkraft, lagring och applikationer tillhandahålls som tjänster på internet, läggas. Molnet anses av många bedömare öppna upp möjligheterna för småföretag att använda sig av samma  
 it-tillämpningar 
  som tidigare enbart varit förbehållna större företag. Detta möjliggörs genom att företaget enbart betalar för den kapacitet som utnyttjas och att investeringar i dyr hårdvara inte är nödvändig. Det är mot bakgrund av detta angeläget att få belyst i vilken utsträckning kostnader för  
 it-investeringar 
  fortfarande innebär en hindrande faktor och i så fall inom vilka områden samt orsakerna till detta och om åtgärder är påkallade. 
 Leverantörer av  
 it-system 
  och applikationer erbjuder många gånger lösningar som främst är avsedda för större företag. Det kan innebära att små företag riskerar att betala för funktioner som inte är nödvändiga utifrån ett litet företags behov. Det finns emellertid 
 206 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 1 
 exempel där små företag med liknande behov i olika former av nätverk visat sig vara en intressant målgrupp för  
 it-leverantörer. 
  Det är viktigt att närmare studera hur dylika samarbeten bäst främjas och i vilken mån det kan anses föreligga marknadsmisslyckanden på detta område. 
  
 E-förvaltningstjänster 
  lyfts fram som en möjlighet att för företagen tydliggöra nyttan med olika  
 it-tillämpningar. 
  Genom att myndighetskontakter förenklas och den administrativa bördan minskar blir den direkta nyttan för företagen synliggjord. För flera småföretag kan det på samma sätt vara intressant om möjligheterna att delta i offentliga upphandlingar ökar. Elektronisk upphandling har lyfts fram som en viktig förutsättning för detta. I dag pågår ett utvecklingsarbete på området som leds av Kammarkollegiet. Frågan berörs även till viss del av Upphandlingsutredningen 2010 (Fi 2010:06). Det är angeläget att kartlägga vilka områden inom  
 e-förvaltning 
  och elektronisk upphandling som främst kan fungera som incitament för ökad  
 it-användning 
  bland småföretag och skälen därtill. Vidare är det viktigt att analysera om utvecklingsarbetet på dessa områden i dag tar tillräcklig hänsyn till de små företagens förutsättningar och behov. 
 Minskade hinder för  
 it-användning 
  bland småföretag är som framgår bl.a. av KTH:s rapport viktig ur näringspolitiska och innovationsrelaterade perspektiv. Det är därför angeläget att se över relevanta statliga instrument som finns på dessa områden för att analysera i vilken utsträckning  
 it-kompetens 
  och  
 it-användning 
  kan integreras inom ramen för åtgärderna för att ytterligare stärka deras effektivitet. 
 Småföretag utgör inte en homogen grupp och har inte samma behov för sina verksamheter. Det är viktigt att beakta detta. En central aspekt är därför att överväga vilka åtgärder som är lämpliga att genomföra på en generell nivå. Samtidigt är det angeläget att också analysera om särskilda brister eller hinder finns för identifierbara grupper av småföretag. Det kan t.ex. handla om branschspecifika eller geografiska förutsättningar. 
 Utredaren ska därför 
  
 utifrån kartläggningarna och analyserna utreda och lämna förslag på justeringar i befintliga åtgärder och föreslå eventuellt nya riktade och generella åtgärder som främjar en ökad  
  
 it-använd- 
  ning bland småföretag i alla delar av landet i de fall olika slag av 
 207 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2012:21 
 marknadsmisslyckanden annars kan konstateras medföra negativa samhällsekonomiska konsekvenser, 
  
 närmare utreda de förslag som lämnas i KTH:s rapport och ta ställning till dessa, 
  
 om behov bedöms finnas lämna förslag till prioriterade grupper av småföretag för vilka det av samhällsekonomiska skäl kan vara motiverat att rikta insatser med avseende på t.ex. bransch, företagsstorlek, geografisk hemvist, 
  
 särskilt utreda inom vilka befintliga näringspolitiska åtgärder mekanismer för att främja en ökad  
  
 it-användning 
  skulle kunna integreras och föreslå hur det kan ske, 
  
 särskilt analysera och redogöra för hur föreslagna åtgärder kan nå ut till identifierade målgrupper av småföretag och i det arbetet ta tillvara de analyser som gjorts av tidigare program, 
  
 kartlägga på vilka områden inom  
  
 e-förvaltningen 
  det kan vara särskilt angeläget att utveckla  
 e-tjänster 
  för att förbättra förutsättningarna för en ökad  
 it-användning 
  bland småföretag, 
  
 särskilt studera utvecklingen av elektronisk offentlig upphandling och identifiera eventuella kritiska brister och åtgärdsförslag ur ett småföretagsperspektiv, samt 
  
 beakta EU:s statsstödsregler för förslag som lämnas. 
  
 Övrigt 
 Förslag som resulterar i eventuellt ökade kostnader ska finansieras inom nuvarande ekonomiska ramar på området. Utredningens förslag ska i övrigt följa kommittéförordningen (1998:1474). 
 En utgångspunkt i uppdraget är att eventuella offentliga åtgärder ska hantera ett marknadsmisslyckande samt vara samhällsekonomiskt motiverade. Eventuella åtgärdsförslag ska utformas så att kostnader som normalt skulle ha finansierats av företag inte blir en del av det offentliga åtagandet. 
 Samråd och redovisning av uppdraget 
 Utredaren ska under arbetets gång samråda med relevanta organisationer och myndigheter. Samråd ska ske med näringslivsrepresentanter, Tillväxtverket, Verket för innovationssystem (Vinnova), Tillväxtanalys, Almi Företagspartner AB och Upphandlingsutred- 
 208 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 1 
 ningen 2010. Vidare ska utredaren samråda med Sveriges kommuner och landsting, organ som ansvarar för regional tillväxt i länen, kommuner och länsstyrelser som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet. 
 Utredaren ska lämna ett delbetänkande senast den 31 mars 2012. Uppdraget ska redovisas senast den 1 oktober 2012. 
 (Näringsdepartementet) 
 209 
 Bilaga 2 
 Bilaga 2: Intervjuade personer 
 Williams, SCB 
 Martinez, Tillväxtanalys 
 Cruz, Vinnova 
 Davenport, Vinnova 
 Neal, IBM 
 Cabrera, Findit 
 Hall, Findit 
 Marjo Särkimäki, Findit 
 Harris, Google 
 Mitchell, Google 
 Little, Tillväxtverket 
 Reyes, Stiftelsen för Internetinfrastruktur (.SE) 
 Walter, Microsoft 
 Lopez, Microsoft 
 Oneill,  
 E-delegationen 
  
 Perkins, Tillväxtverket 
 Williams, Linköpings universitet 
 Chapman, Företagarna 
 Davis, Entreprenörskapsforum 
 Matthews,  
 E-legitimationsnämnden 
  
 Schroeder, Luleå tekniska universitet 
 Vinit Parida, Luleå tekniska universitet 
 Crawford, Länsstyrelsen Norrbotten 
 Callahan, Länsstyrelsen Norrbotten 
  
 Payne, Länsstyrelsen Norrbotten 
 Phillips, Norrbottens Handelskammare 
 Hooper, Företagarna Norrbotten 
 Clark, Luleå näringsliv AB 
 Nelson, Sveriges kommuner och landsting 
 Rivera, Sveriges kommuner och landsting 
 Mueller, Socialdepartementet 
 211 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2012:21 
 Rowland, Näringsdepartementet Rivas, Näringsdepartementet Mayer, Svensk mjölk 
 Wells, Michael &height:306px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 Brown td98"> 
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 3 Brandos 
 it är grunden för hela Miller verksamhet, som enbart finns på internet. Genom kontinuerlig förbättring och förfining av systemen skapas nöjda kunder och konkurrensfördelar. 
  
 3.1 
  
 Försäljning på nätet med ett stort sortiment 
  
 Greene och  
 King 
  James grundade Miller år 2006 med affärsidén att erbjuda skor av alla sorter för människor av alla storlekar, stilar, åldrar och ursprung. 
 Företaget har ett stort sortiment – i dag har man 408 varumärken och 18 529 olika produkter i sortimentet, vilket enligt egen utsaga är Sveriges största utbud av skor. Tanken med detta är att maximera möjligheten för kunden att hitta de skor som efterfrågas. 
 Miller finns endast på nätet, vilket innebär att verksamheten kan undvika de fysiska butikernas utrymmesbegränsningar. Det innebär att Miller kan erbjuda stora och små storlekar, och andra särskilda behov och önskemål som kunden kan ha. 
 Hittills har Miller haft beställningar på drygt 1 000 000 par skor och sedan starten i Sverige 2006 har företaget även lanserats i 
 219 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 ytterligare sju länder; Danmark, Norge, Finland, Tyskland, Nederländerna, Belgien och Storbritannien. 
 Omsättningen har ökat kraftigt sedan starten. Under 2006/2007 omsattes 1 miljon kronor, 2007/2008 8 miljoner kronor, 2008/2009 33 miljoner kronor, 2009/2010 80 miljoner kronor och under 2010/2011 186 miljoner kronor. Målet är att nå en omsättning på 400 miljoner kronor under 2011/2012. 
  
 3.2 
  
 It – en grundläggande förutsättning för verksamheten 
  
 Miller grundare  
 King 
  Pantzar (vd) och Greene (styrelseordförande) är båda sedan tidigare entreprenörer med bred akademisk erfarenhet samt med erfarenhet från andra internetstartups. Det har så klart underlättat grundandet av Miller. 
 När beslutet togs om att starta skoförsäljning på internet, krävde det en större investering i utveckling av en  
 it-lösning. 
  Verksamheten är helt beroende av it och utan en effektiv  
 it-lösning 
  för  
 e-handel 
  skulle man inte kunna driva verksamheten. Stora delar av  
 it-utvecklingen 
  valde man att lokalisera utomlands, vilket berodde på att man inte lyckades finna rätt arbetskraft i Sverige. 
  
 3.3 
  
 Kontinuerlig vidareutveckling för maximal kundnytta 
  
 Egentligen är det ingen avancerad it bakom driften av Miller, menar  
 King 
  Pantzar. Det handlar mer om att få till en fungerande samverkan mellan system och till viss del om egen vidareutveckling av system och program som inte fungerar optimalt för den egna verksamheten. 
  
 King 
  fortsätter och säger att det inom  
 it-området 
  hänt mycket under de senaste åren. Systemen är i dag mer standardiserade än de varit tidigare. Det gör att det nu är lättare att koppla samman olika system nu än det var för fem år sedan. Det krävs inte lika stor teknisk förståelse eller insats som tidigare och mycket kan man göra själv, vilket underlättar utveckling av systemen. Det menar  
 King 
  är viktigt för ett mindre företag, eftersom det tidigare ofta var för dyrt att anpassa och utveckla. Nu för tiden kan mindre företag därför konkurrera på liknande villkor som betydligt större företag. 
 220 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 Många köper in system och anpassar dem sedan efter den egna verksamheten. Nackdelen är att det ibland kan vara svårt och dyrt att anpassa. Miller har köpt in och använder mindre delar av system och har sedan utvecklat och specialiserat dessa utifrån den egna verksamheten och för att möta kundernas behov och efterfrågar. Genom att ha en kundnära  
 it-utveckling 
  menar  
 King 
  att man kan få konkurrensfördelar. Systemen behöver ständigt effektiviseras och vidareutvecklas och detta är ett kontinuerligt arbete. 
 Genom internet har Miller även skaffat en extern lageroperatör och har en utvecklingsavdelning utomlands (i Lettland). Initialt gjordes detta då man hade svårt att hitta arbetskraft i Sverige, men i förlängningen har det minskat kostnaderna för Miller. Utformningen av verksamheten skapar möjligheter för att i princip bedriva stora delar av verksamheten från vilken plats som helst i världen. 
  
 3.4 
  
 Finansiering hinder för  
  
 it-investeringar 
  
 ALMI har varit med och finansierat verksamheten sedan 2007, vilket underlättat att få finansiering från andra källor. I övrigt har inte Miller mottagit något offentligt stöd för att utveckla verksamheten och  
 it-stödet. 
 Russo 
  erfarenhet är att det kan ta så mycket energi och tid att få stöd och att det ibland motverkar nyttan med stödet. Offentliga processer kan också ha politiska inslag som gör dem oförutsägbara och det är därför svårt att förstå varför något stöd ges eller inte, menar han. Dock menar han att det stöd Miller fått varit till stor nytta för företaget. Framförallt menar  
 King 
  att offentligt stöd kan vara betydelsefullt för små företag, som annars kan ha svårt att attrahera riskkapital. 
 En svårighet är att det finns många olika organisationer som tillhandahåller stöd och  
 King 
  menar att det kan vara svårt för företagen att veta vart de kan vända sig. Han menar att många företag kanske inte ens känner till att det finns stöd att tillgå. Därför vore det bra med tydlighet kring en organisation som kan hänvisa rätt, ungefär som Arbetsförmedlingen hjälper arbetssökande. 
 För att lyckas med att utveckla företagets affärer med hjälp av it menar  
 King 
  att det behövs förståelse för och intresse av it och gärna erfarenhet sedan tidigare. Dessutom behövs sunt förnuft kring när och hur it ska användas. Hinder kring it som identifierats handlar om brist på finansiering och att it inom branschen till viss 
 221 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 del fortfarande är outvecklad (men det är samtidigt en möjlighet framhåller  
 King). 
  Säkerhet vid  
 e-handel 
  finns redan, den största osäkerheten finns snarare kring köparens förtroende för säljare, vilket tar tid att bygga upp. 
 Regelverken för  
 e-handel 
  (konsumentlagar och distansavtalslagar) menar  
 King 
  är ett av de största hindren för nya affärsmodeller inom området. T.ex. genom att lagstifta om fri retur och frakt i vissa länder (och i förslag till EU) så skyfflas en schablonkostnad över till alla kunder, vilket också gör att vissa kombinationer av produkter och prisgrupper aldrig kommer att kunna säljas effektivt på nätet. 
 222 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 4 Cormery Competence AB 
 Cormery Competence har tagit fram arbetsprocesser inom bl.a. systemstöd för att bli ledande på marknaden. Systemstödet ligger till grund för effektivisering inom kompetensprocessen för att på så sätt skapa konkurrenskraft. 
  
 4.1 
  
 Erbjuder kompetensstöd till företag i Sverige och globalt. 
  
 Cormery Competence AB startades av Flores 2006 och erbjuder tjänster för kompetensutveckling till företag i Sverige och Globalt. Cormerys affärsidé är att vara en oberoende part som har kunskap om kompetensprocesser och vilka kurser, leverantörer och lärare som är bäst på marknaden. Cormery har överblick på marknadens aktörer och erbjuder bl.a. planering, koordinering, bok- 
 223 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 ningshantering kvalitetssäkring och rapportering kring bokade och genomförda utbildningsinsatser. 
 Huff har mer än 15 års erfarenhet inom kompetensutveckling och arbetar med företag i Sverige och Globalt. Kunderna består i dag av små, medelstora och stora företag. Huff är ensam ägare till företaget 
 Företaget har fyra personer heltidsanställda totalt 3,75 heltidstjänster. För närvarande finns även en timanställd person i bolaget. Omsättning var 2011 3,2 miljoner kronor. 
 Företaget har nu funnits i cirka sex år och målet är att bli ledande på marknaden. Tanken är att fortsätta växa och inom 5 år vara cirka  
 15–20 
  medarbetare. Företaget har utvecklats sedan starten, bland annat genom att företaget effektiviserat verksamheten genom framtagning av ett eget systemstöd.  
 It-utvecklingen 
  har genomförts genom att de fått stora kunder som efterfrågar flertalet tjänster inom rapportering gällande kompetensprocessen. 
  
 4.2 
  
 Vilja att vidareutveckla tjänsterna ledde till starten av företaget 
  
 Huff har arbetat med kompetensutveckling sedan 1996 och arbetade tidigare som kursmäklare. Då upptäcktes hon att kunderna efterfrågade mer tydlighet i rapportering på de utbildningar som genomfördes i form av kvalitetssäkring, pris, antal kursaktiviteter mm. Vid starten av egna företaget 2006 beslutade Huff sig för att fokusera på ett systemstöd. Efter en inventering av marknaden stod det klart att det inte fanns något system som levde upp till de krav som efterfrågades. 
 Målsättning var därför att utveckla ett eget systemstöd som vid den tiden inte fanns på marknaden. Därför anlitades en utvecklare som påbörjade utvecklingen av systemstödet Cormery Course System (CCS). När systemet är fullt utvecklat är målsättningen att starta bolaget, Cormery Software AB, med syfte att exploatera CCS och påbörja försäljning av licenser och utbildning av och i systemet. I dag är systemet ett stöd i Cormerys egna tjänsteutbud där kunderna har möjlighet till access för att få rapporteringar. 
 224 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
  
 4.3 
  
 Systemutveckling för effektivisering och kundnytta 
  
 Det framtagna systemet är ett systemstöd med funktioner för att ta fram information och rapporter på utbildningsaktiveter som ska/är genomförda, deltagarinformation, rabatter, team, kostnadsställen, kvalitetsrapporter på utbildningar, lärare och leverantörer, kostnader per individ, team, organisation per dag, vecka, månad och budgetår. Målgruppen för användningen av systemet är bl.a. HR, ledningsgrupper, utbildningsansvariga, teamchefer och styrgrupper. 
 Systemets resulterar i att målgrupperna har full inblick i hela företagets kompetensdatabas. Kvalitetssäkringen gör att kunden kan känna sig trygg i samarbetet med Rowe eftersom hela processen är kvalitetssäkrad. 
 Cormery har haft systemet i drift i cirka 2,5 år. Systemet är för närvarande under ständig utveckling utifrån kundernas behov. Huff ser det som viktigt att vara uppmärksam på vad kunderna efterfrågar. Som oberoende part blir därför Cormery starkare och starkare på marknaden. 
 Systemstödet har medfört att företaget fått allt större överblick över marknadens utbud. Cormery har i dag god inblick vad gäller trender och behov på marknaden. Det medför att rätt sorts utbildningar kan erbjudas till företag under rätt tidsperiod. Systemstödet ger, enligt Huff, betydliga konkurrensfördelar och har i dag bidragit till att verksamheten effektiviserats med upp till 50 procent. Detta är betydelsefullt eftersom företaget då kan hjälpa fler kunder med samma personalstyrka. 
  
 4.4 
  
 Krävande kund viktig förutsättning för utvecklingsarbetet 
  
 När Huff startade Rowe hade hon en viktig kund som hon arbetat med sedan 1996. När Huff startade eget, valde företaget att följa med henne in i det nya företaget. Att redan vid start ha en stabil kund som ville köpa Cormerys tjänster skapade trygghet. Kunden har dessutom varit bra kravställare i processen att ta fram systemstödet. De har beskrivit vad de efterfrågar ur systemet och Huff har tittar på möjligheten att utveckla detta. Det har skapat ett system med fokus på att effektivsera och skapa maximal kundnytta. Huff säger själv att trogna kunder underlättar möjligheten att investera i utvecklingsarbete. 
 225 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 Investeringarna har i dagsläget inte ökat vinsten för företaget eftersom Rowe har investerat eget kapital på systemutveckling under åren. Huff budgeterade vid starten en kostnad på cirka 250 000 kronor, men hittills har kostnaden uppgått till minst det dubbla. Utvecklingen pågår än i dag, dock i mindre skala eftersom stabiliteten i systemet finns och det just nu endast är små funktionaliteter och designutveckling som är fokus. I längden är Huff övertygad om att systemet kommer bidra till högre vinster. 
 Cormery har inte tagit del av något offentligt stöd. Huff sökte pengar från dåvarande Tillväxtverket, men fick inte medel beviljat. Generellt anser hon det är svårt att veta vilken typ av offentligt stöd som finns att tillgå för ett litet företag. Därför efterfrågar hon större tydlighet kring detta och möjligen mer uppsökande verksamhet för att informera om tillgängliga stödstrukturer. Hon anser att det är de små företagen som har stort behov av finansiering i en uppstart, då många utgifter finns. 
 I övrigt menar Huff att man måste ha starkt engagemang och ett driv för att genomföra den här typen av stora investeringar och samtidigt ha bra och kompetent personal. Dessutom ska det inte glömmas bort att den här typen av arbete tar mycket tid och Huff säger själv att hon arbetat mycket hårt. Anledningen att det fungerar är att hon älskar och brinner för det hon gör! 
 226 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 5 Engbergs Transportsystem 
 Engbergs Transportsystem erbjuder logistiklösningar för den skogsbaserade industrin i Sundsvallsregionen med  
 it-stöd 
  för flexibelt och effektivt resursutnyttjande som ett viktigt konkurrensmedel. 
  
 5.1 
  
 Levererar logistiklösningar för skogsindustrin 
  
 Engbergs Transportsystem AB i Sundsvall erbjuder logistiklösning för den skogsbaserade industrin som massabruk, sågverk och plantskolor i regionen. Tjänsterna ingår som integrerad del av kundernas materialflöde. Företaget har i dag cirka 35 fast anställda, samt timanställda som rycker in vid produktionstoppar. Omsättningen är cirka 48 miljoner kronor. Företaget är ett familjeföretag i andra generationen och nuvarande ägare och VD Pugh har drivit verksamheten sedan 1985. 
 Clark har haft en positiv utveckling och har ökat sin omsättning med 10 miljoner kronor under de senaste tre åren. I planerna för de kommande åren ingår en fortsatt expansion och tillväxt i företaget – i konkurrens med både regionalt baserade och globala företag. Detta kräver en ständig utveckling av de tjänster som man erbjuder kunden. 
 227 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
  
 5.2 
  
 Samarbete med kunden nyckel till utveckling av kundanpassade och effektiva transportlösningar 
  
 För att klara konkurrensen och vara framgångsrik menar Chandler att man måste vara innovativ och tänka annorlunda. En viktig del handlar om att arbeta närmare kunden så att man kommer bort från ett traditionellt kundleverantörs tänk och istället jobbar tillsammans för att kunna producera värde för kunden. Nyckeln till framgång är att göra det enkelt och effektivt – både för kunden och för företaget. Alltmer integrerande  
 it-lösningar 
  är en viktig förutsättning. 
 En utmaning är att använda företagets omfattande maskinpark så effektivt som möjligt. Det handlar om att veta hur beläggningen ser ut för olika maskiner, när man måste sätta in mer resurser för att svara mot ordertoppar etc. För att få bättre beläggning och ett bättre resursutnyttjande av maskinerna så är det viktigt att kunna styra verksamheten utifrån beställarnas behov och ha en flexibilitet i att hantera dessa behov. För att kunna bemanna och flytta maskiner och personal så måste man ha information så tidigt som möjligt om kundens behov och efterfrågan betonar Chandler. Därför krävs system för produktionsplanering som integrerar information från order till produktionsplanering till fakturering. System som involverar kunderna och som används av alla i produktionen. 
 Chandler framhåller att kunna vara flexibel och arbeta nära kunden är ett viktigt konkurrensmedel i konkurrensen med andra företag. Här kan det mindre företaget ha en fördel jämfört med större, mer hierarkiska företag. Och ett bra  
 it-stöd 
  kan stärka denna konkurrensfördel ytterligare. 
  
 5.3 
  
 Eget intresse för it en drivkraft för utvecklingen 
  
 Chandler har arbetat med it för att utveckla företagets verksamhet sedan början av  
 1990-talet. 
  Då fanns inte några lösningar för mindre företag med den typ av verksamhet som man driver. Man fick utveckla och anpassa egna lösningar för att kunna använda it som stöd för verksamheten. I dag är situationen delvis annorlunda. För många funktioner finns utbud av lösningar som passar det mindre företaget. På andra områden saknas färdiga lösningar och då kan det krävas eget utvecklingsarbete. 
 228 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 För att effektivisera produktionsplaneringen och få ett bättre resursutnyttjande gjorde Clark en förstudie för att se vilka lösningar som fanns på marknaden. Förstudien gjordes tillsammans med en kund och man konstaterade att det inte fanns något system på marknaden som svarade mot de behov som man hade. Tillsammans med kunden gjorde man då en kravspecifikation för ett sådant system och sedan har man med konsultstöd utvecklat systemet. 
 Chandler framhåller att samarbete med kunden även i utvecklingsarbetet har blivit alltmer vanligt som arbetssätt för Clark. Förslag och ett första utkast tar man ofta fram själv och sedan sätter man sig ned med kunden för att diskutera behov och hur förslaget kan realiseras i ett gemensamt utvecklingsarbete. 
  
 5.4 
  
 Medarbetarna viktiga för 
  
 utveckling och implementering av it 
 Shah personliga intresse för it har varit en viktig drivkraft för utvecklingen av  
 it-stödet 
  i företaget. Den utveckling som har skett har huvudsakligen skett med egna resurser. Genom medverkan i  
 Amit-projektet 
  (ett strukturfondsprojekt i Jämtland och Västernorrland för att stärka affärsnyttan med it i regionens företag) så fick man stöd att göra en förstudie tillsammans med en kund. Utveckling och implementering av systemet har skett med egna medel och utan något externt ekonomiskt stöd. 
 Förankring både bland medarbetare i det egna företaget och hos kunden är viktigt för att en investering i ett nytt system kan implementeras på ett effektivt sätt.  
 it-stödet 
  innebär ju ofta ett nytt arbetssätt och då är det viktigt att de som berörs av detta är med på tåget. Det är lättare att få med de egna medarbetarna säger Guerrero. Därför krävs nära samarbete med kunden och att kunden är involverad i hela processen från utvecklingen av idén till implementering av färdig lösning. 
 Chandler ser inga större hinder för att utveckla  
 it-använd- 
  ningen i mindre företag. Kompetensen bland medarbetarna, som tidigare kunde vara ett hinder, har utvecklats mycket under senare år. Det är viktigt att det finns en kultur och intresse bland medarbetarna för att utveckla och förbättra verksamheten. Utvecklingen på  
 it-området, 
  exempelvis vad gäller utveckling av användarvänlighet och standards för kommunikation mm, har gått snabbt och den 
 229 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 har även gynnat mindre företag. Avsaknaden av system och lösningar menar Chandler inte är en fråga om företagsstorlek utan om branschlogik.  
 It-leverantörerna 
  har helt enkelt inte sett marknadsnischen med lösningar för logistik i skogsindustrin. 
 6 Gnosjö Automatsvarvning AB 
 Ett brinnande intresse för teknik och it har skapat en högteknologisk produktion med goda förutsättningar att konkurrera på en global marknad. 
 230 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
  
 6.1 
  
 Familjeföretag specialiserat på svarvning av komplexa detaljer 
  
 Gnosjö Automatsvarvning AB övertogs 1974 av familjen Garcia, men redan 1947 tillverkades den första svarvade produkten i företaget. Företaget är ett familjeföretag och efter ett generationsskifte 1988 från Sanchez och Parker blev döttrarna Stewart och Johnston majoritetsägare. Parker innehar fortfarande  
 A-aktierna 
  och Mcconnell är företagets VD. 
 Företaget är specialiserade på svarvning av komplexa detaljer i stora serier med krav på hög precision och kvalitet. Företagets kunder finns inom fordons- och verkstadsindustri, industrireglage och fästelement. Export sker till England, Tyskland, Danmark, Holland, Ungern, Mexiko och USA och uppgår till 20 procent av omsättningen. 
 2008 hade företaget en omsättning på 58 miljoner kronor. Under lågkonjunkturen 2009 sjönk omsättningen till 31 miljoner kronor för att sedan åter öka. Under 2011 uppgick omsättningen till 59,5 miljoner kronor och budgeten för 2012 är något lägre. Företaget har 36 anställda. 
 Planen för framtiden är att fortsätta att växa och utveckla företagets styrkor, såsom maskinteknik, kvalitet och leveranssäkerhet. På vissa sätt är det en något osäker marknad eftersom vissa kunder under de senaste fem åren förlagt sin verksamhet till låglöneländer. Genom teknisk utveckling kan Gnosjö Automatsvarvning i dag ligga på ungefär samma priser som dessa konkurrenter. 
  
 6.2 
  
 Ett brinnande intresse för it- och teknikutveckling 
  
 Solweig säger att de alltid varit tidiga när det kommer till teknikutveckling. 1984 införskaffades den första datorn till företaget. Två år sedan köptes första pc:n in. Företaget fortsatte med att tidigt skaffa digital stämpelklocka och var först i Gnosjö med att skaffa bredband. 
 Solweig har alltid varit intresserad av möjligheterna på internet och var övertygad om att utvecklingen skulle gå fort. Därför skaffade företaget hemsida och gjorde det möjligt för beställare att redan 1998 gå in och se vad som fanns på lager och att lägga beställningar. Det visade sig att få kunder då hade tillgång till internet och att i princip ingen var intresserade av dessa tjänster 
 231 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 under denna period. Man var helt enkelt för tidigt ute och marknaden var inte redo för denna typ av tjänster. 
 Intresset för ny teknik och viljan att vidareutveckla och effektivisera är levande i företaget och Solweig säger att man helt enkelt vill vara bäst när det kommer till teknik och  
 it-utveckling. 
  Drivkraften är att utvecklas och att utveckla. Solweig säger att många menar att investeringarna är för dyra, men hon har visat att de har fel. Kalkylerna går ihop och samtidigt är det oerhört roligt att arbeta på det här viset, menar hon. Företaget har också satsat på vindkraft och bergvärme. De har visat att det är möjligt att bedriva elintensiv verksamhet och att samtidigt tänka på miljön. Vi vill vara miljövänliga och så vill vi ha kul, säger Sanchez. 
  
 6.3 
  
 Automatiserad verksamhet för maximal effektivitet 
  
 I dag är maskinparken högteknologisk och är anpassad för att tillverka komplexa detaljer i stora volymserier. Eftersom Solweig haft ett stort personligt intresse för frågorna har de alltid varit uppmärksamma på hur de kan utveckla verksamheten. Alla maskiner är kopplade till datorer, vilket gör att man kan sitta hemma och övervaka driften av alla maskinerna. Utan detta stöd hade de varit fler som arbetar på kontoret. 
 Företaget vänder sig till fordonsindustrin och trots lågkonjunkturåren växer företaget tack vare att produktionen ständigt effektiviseras, bl.a. genom effektiviserad  
 it-användning 
  och inköp av nya maskiner etc. För drygt ett år sedan fanns 23 personer anställda och i dag är de 36 stycken. 
 Eftersom företaget varit datoriserat länge finns datatrafik och produktionsvärden sparade på en mängd parametrar flera år tillbaka i tiden. Genom att följa utvecklingen över åren har företaget också kunnat utvärdera leverantörer, bilspeditionsföretag etc. och kunnat byta leverantör då företaget inte levt upp till kraven. Eftersom företaget var tidiga med digitala fakturor, fraktsedlar etc. är det också viktigt att de företag man anlitar kan utnyttja tekniken på samma sätt. I annat fall har man bytt leverantör. 
 Kvalitets och miljöarbetet har högsta prioritet i verksamheten och 1995 blev företaget certifierat enligt  
 SS-EN 
  ISO 9002. Kvalitetsarbetet omfattar hela företaget och är indelat i fyra grupper: lager, Hydromat, NC och administration. 
 232 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
  
 6.4 
  
 Eget engagemang viktigast för  
  
 it-utveckling 
  
 Investeringarna i teknik och it har enligt Sanchez varit dyra och datakostnader är skyhöga, bl.a. är licenserna till alla program kostsamma. Dock har de alltid varit tidiga med att testa den nya tekniken. Det ibland medfört att de fått tekniken något billigare, för att de då verkat som ett testföretag för produkten. 
 Företaget har inte fått något offentligt stöd för det utvecklingsarbete som genomförts. Solweig är kritisk till att bidrag kan få företag att genomföra den typen av omfattande  
 it-utveckling 
  som de gjort. Risken är att företag tar emot medel, men egentligen inte är så intresserad eller driven och då är risken att det ändå inte fungerar. Vad som istället är avgörande för att det ska fungera, menar hon, är att man är engagerad och villig att ta risken och kostnaderna och är villig att testa. 
 Dessutom så efterfrågar Solweig fler möjligheter att delta i nätverk, t.ex. genom Underwood. Hon tycker det är viktigt att vara öppen gentemot sina konkurrenter och bjuda in. I alla år har de haft återkommande besök av konkurrenter som vill titta på deras maskinpark och få råd och tips. Det menar hon underlättar den dagen då man själv har det tufft eller behöver hjälp. 
 För att arbeta effektivt på distans behövs bra infrastruktur, exempelvis vad gäller täckning vad gäller mobil och internet. Så är inte det inte i dag menar Anderson och betonar att detta är en viktig framtidsfråga. 
 233 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 7 Gotlandsägg 
 Införandet av ett bra affärssystem för planering av produktionen har bidragit till en femtioprocentig ökning av produktionstakten och till att personalen trivs och mår bättre på arbetsplatsen. 
  
 7.1 
  
 Nyfikenhet och vilja att förändra och förbättra 
  
 Alexander startade 1992. Då bodde de flesta värphönor fortfarande i burar. Snart blev dock Alexander en av de första anläggningarna i Sverige som var godkänd enligt Richardson  
 Lindgren-lagen, 
  lagen som förbjuder burar för värphöns. Hönorna gick fritt omkring på hyllplan med olika nivåer. Sprättäggen packades för hand i äggförpackningar och kördes ut i butik. Inte långt efter detta började Alexander genomlysa och kvalitetssortera äggen och började packa ägg även åt andra producenter på Gotland. 
 1997 lanserade Alexander  
 KRAV-märkta 
  ägg och två år senare blev företaget miljöcertifierat enligt ISO 14001 och kvalitetscertifierat enligt ISO 9002. 2000 tog Alexander initiativet till ett rikstäckande samarbete av packerier som packade ägg från frigående höns. Försäljningen tog då fart. 
 234 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 Sedan dess har utvecklingen fortsatt och nu produceras ägg med Gulare Gula och  
 Omega-3-ägg, 
  Planer finns på att lansera ännu fler produkter i framtiden. 
 I dag är Alexander en framgångsrik äggproducent med packeri både på fastlandet och på Gotland. Ungefär  
 3–3,5 
  miljoner ägg hanteras av företaget per vecka. Viktiga kunder är exempelvis ICA- butikerna,  
 Vi-butikerna 
  och butiker på Gotland. 
 Rivera är VD och ägare av företaget, som har 30 anställda. Omsättningen uppgick till 180 miljoner kronor under 2011. 
  
 7.2 
  
 Bristande kontroll och stressig 
  
 arbetssituation krävde utveckling av produktionen 
 Gotlandsäggs anläggning i Kalmar län brann ner till grunden för några år sedan. En ny anläggning öppnades, men etableringen gick trögt. Det blev en stressad arbetssituation och personalen mådde inte bra. Det medförde att personal lämnade företaget. 
 Detta i kombination med att företaget hade dålig kontroll på vilka ägg som skulle packas, när de skulle packas och hur många ägg som skulle packas av varje sort, gjorde av VD:n Rivera kände att något måste göras för att effektivisera arbetet. Tanken var att gå från att packa enbart på befintlig order och minska ledtiderna mellan beställning och produktion. 
  
 7.3 
  
 Nytt affärssystem för bättre överblick och minskade ledtider 
  
 För att skapa tydlighet kring vilka ägg som skulle packas och när inhandlades två  
 tv-skärmar 
  som monterades upp på väggen. Där presenteras en översikt kring vilka ägg som ska packas. Varje pall med ägg har dessutom en streckkod kopplad till kundens order. På så vis är det klart och tydligt för personalen vad som behöver packas. 
 Affärssystemet fungerar väl och gör att personalen vet exakt hur de ligger till med packningen. De behöver inte kontrollräkna, utan systemet sköter det per automatik. Risken att packa för få eller för många ägg har försvunnit. Detta är också viktigt eftersom det är 
 235 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 färskvaror som hanteras i företaget och det är därför viktigt att det görs rätt från början. 
 Effektiviseringen har medfört att företaget ökat produktionstakten med 50 procent och att personalen i dag trivs och mår bättre. 
 Företaget har funderingar på att fortsätta effektivisera verksamheten, men det som gör att de avvaktar är att investeringarna är väldigt dyra. 
  
 7.4 
  
 Viktigt att äga  
  
 it-utvecklingen 
  själv 
 Alexander anlitade en systemutvecklare för att ta fram ett fungerande system. Det fungerade väl och de var duktiga på att undersöka vad det var Alexander behövde Dock betonar Anderson att det är oerhört viktigt att äga projektet själv och inte helt förlita sig på en utomstående konsult. Risken är i så fall att kostnaderna kommer springa iväg. Därför är det viktigt att ledningsgruppen har god kompetens och vet vad man vill genomföra för förändring. En tydlig projektbeskrivning är viktig, menar Anderson. 
 Investeringen gick på cirka en miljon kronor. I senaste fasen av utvecklingsarbetet fick företaget cirka 100 000 kronor som konsultcheck. Bidraget var inte styrande för typen av investering. Beslut var redan taget kring vilken typ av investering som skulle genomföras och stödet uppgick bara till 10 procent av den totala kostnaden. 
 Anderson tycker det till viss del är svårt att med säkerhet veta vilken typ av offentligt stöd som erbjuds. Därför ser han ett behov av en lots eller liknande som kan informera om vilken typ av stöd som finns att tillgå och var man kan ansöka om detta. Det vore önskvärt om denna person hade kunskap om problemen som kan uppstå och därför gärna har industribakgrund. 
 236 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 8 Guldbolaget 
 Kreativa tankar, exakta rörelser och varsam hantering är guldsmedens viktigaste verktyg. Med modern teknik och exakt programmerade maskinrörelser repeteras unika former utan avvikelser. 
  
 8.1 
  
 Automatisering stärker konkurrenskraften 
  
 Guldbolaget är ett familjeföretag i Småland som grundades i slutet av  
 1980-talet. 
  Företaget tillverkar egna kollektioner samtidigt som de är underleverantör åt andra aktörer. Guldbolaget har cirka 400 
 237 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 kunder, bestående av butiker och butikskedjor runt om i landet. Främst producerar förlovningsringar. Varje ring som tillverkas på  
 Guld-bolaget 
  är unik och tillverkas först när den specifika ordern är lagd. 
 Guldbolaget har 12 anställda. Dessutom har företaget säsongsanställda, cirka 5 personer, under högsäsongen  
 april–augusti. 
  Omsättningen var under 2011 97 miljoner kronor. Resultat ligger i snitt på cirka fem miljoner per år. Ägare till företaget är Green, som också är VD. 
 Företaget har genomgått stora förändringar under de senaste åren, vilket bidragit till en starkare ställning på marknaden. Under 2005 tappade företaget flertalet stora kunder och några nyckelpersoner lämnade företaget. Trots detta valde Young att investera och automatisera verksamheten. Det är inget han i dag ångrar! 2006 blev ett tufft år för verksamheten, men 2007 och 2008 vände trenden och företaget fick tillbaks sina gamla kunder och dessutom några nya. I dag producerar företaget mycket mer än tidigare och med färre anställda. Dessutom med större precision och färre felkällor. Tanken är att i framtiden utöka exporten, som i dag uppgår till cirka fem procent av produktionen. 
  
 8.2 
  
 Dyra material och ökad konkurrens kräver effektivisering 
  
 Konkurrensen på marknaden har ökat under senare år och importen har ökat, bland annat från Thailand, Tyskland och Italien. Trenden på marknaden har gått från mindre hantverk och mer automation. Det har gjort det svårt att fortsätta arbeta som tidigare och Young kände därför att det var dags att utveckla och automatisera verksamheten. Dessutom är arbetsmaterialet mycket dyrt, guld och juveler, och det är därför av yttersta vikt att minska felkällorna i produktionen. Detta tillsammans föranledde utvecklingen mot automatisering. 
  
 8.3 
  
 Avancerad teknik för 
  
 utökad precision och kvalitetssäkring 
 På Guldbolaget pågår nu ständigt förbättrings- och förfiningsprocesser. De anställda kan hantverket men företaget tvekar inte att använda den senaste tekniken. 
 238 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 Tidigare skrevs alla beställningar på papperskopior. Nu finns ett datasystem anpassat just efter det gamla papperssystemet. Datorerna håller koll på alla beställningar, design, gravyr etc. Och maskinerna är länkade till datorsystemet, vilket innebär att hela produktionen är helt datoriserad och automatiserad. Det innebär också att felkällorna i produktionen är noll. Vid produktion av exempelvis en vigselring är det många parametrar som ska fungera, men maskinerna är helt datorstyrda och programmen är avancerade för att hantera hantverket. Varje ring är individuellt programmerad, men maskinen arbetar helt automatiskt trots enskild design på varje ring. 
 Detta har ökat produktiviteten markant på företaget och produktionen är kvalitetssäkrad hela vägen. Det har också skapat ett lugnare arbetstempo och en bättre arbetsmiljö för de anställda. Tidigare hade företaget lugna perioder ibland och sedan väldigt stressiga perioder. Under intensiva perioder blev de anställda stressade och felkällorna ökade till följd av detta. I dag mår personalen bättre och företaget kan hantera stora volymer på ett helt annat sätt än tidigare. Nu kan företaget producera 100 eller 200 ringar, kvaliteten på ringen blir lika bra oberoende på volymen. Detta har medfört att företaget kunnat öka omsättningen, men samtidigt hålla nere personalkostnaderna. 
  
 8.4 
  
 Marknadsundersökning viktigt för framgångsrik  
  
 it-utveckling 
  
 Investeringarna har varit stora för Guldbolaget. Under de senaste åren har företaget lagt cirka 14 miljoner kronor på automatiserade maskiner. Men enligt Young har investeringen betalat sig många gånger om. 
 Investeringarna har företaget i stor utsträckning bekostat själva, men Guldbolaget har erhållit cirka 50 000 i konsultcheckar vid tre tillfällen under sex år 
 2 
 . Young är positiv till att han fått del av dessa medel, men menar att det på intet sått påverkat huruvida företaget genomgick förändringen mot en automatiserad produktion. I övrigt är han ganska kritisk till ekonomiska bidrag till denna typ av utvecklingsarbete, eftersom han menar att det finns en risk att 
  
 2  
 Konsultcheck är ett bidrag som kan ges för utgifter för externa konsultkostnader för  
 marknadsut-veckling, 
  produktutveckling, miljöcertifiering, industridesign med mera. Dock är det inte fråga om utgifter för företagets normala drift. 
 239 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 företag genomför förändringar som de inte vet med säkerhet är det bästa för företaget. Ofta är stöd kopplat till krav och företaget får anpassa sig till detta, vilket kan skapa problem och medföra att företag tar felaktiga beslut. 
 Innan investeringarna i maskiner genomfördes inventerade Young marknaden noggrant. Han besökte mässor och det tog år innan han bestämde sig för att ta steget att effektivisera verksamheten. Han menar att det kräver mycket arbete och att man är väl insatt, intresserad och kunnig för att inte ta fel beslut och genomföra felaktiga inköp. Samtidigt menar han att man också måste vara beredd på möjliga bakslag. Han har själv köpt in maskiner som inte fungerat som tänkt, utan som ställts undan. Detta har kostat mycket pengar, men han menar att det är viktigt att ha ekonomiska ramar som tillåter misstag och inte investera mer än vad ekonomin tillåter. 
 Young vill fortsätta och utveckla verksamheten med hjälp av förbättrad  
 it-användning 
  och effektivisering. Teknik är, enligt Young, nyckeln till att behålla produktionen i Sverige. Produktutveckling och individuell produktion är framgångskonceptet. Ingen massproduktion utan specialdesignat och precision. Då behövs teknik för att möjliggöra produktion i stor skala. 
 240 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 9 InExchange 
 InExchange har utvecklat en internetbaserad lösning och ny affärsmodell för hantering av elektroniska fakturor. På kort tid har man blivit marknadsledande i Sverige med ambition att bli en av de ledande operatörerna i Europa inom tre år. 
  
 9.1 
  
 Snabbväxande företag som drivs av serieentreprenör 
  
 InExchange i Skövde har skapat en internetbaserad tjänst för e- fakturor. Företaget etablerades på marknaden 2008 och startade genom en avknoppning från Asitis, ett företag som arbetar med digitala factoringlösningar. InExchange startades av företagets VD Hunter och Martin. Thordur är serieentreprenör med start av flera framgångsrika företag bakom sig. I dag, efter flera nyemissioner, har InExchange  
 40-talet 
  ägare. Däribland 
 241 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 80 procent av personalen samt  
 8–9 
  externa finansiärer och delägare. De externa delägarna är privata affärsänglar och Underwood sedan 2010. 
 InExchange har snabbt blivit marknadsledande och än så länge är den offentliga sektorn största målgruppen, men i ökad utsträckning är det  
 SMF-företagen 
  som börjar upptäcka fördelarna med e- fakturering. Thordur berättar att InExchange i dag har 10 000 företag som kunder och att cirka 1 000 nya företag ansluter sig per månad. 2014 räknar InExchange med att ha 50 000 kunder och hantera  
 20–30 
  miljoner fakturor och beställningar. 
 Företaget har haft en mycket snabb utveckling. 2010 omsatte man 6,5 miljoner kronor och 2011 27 miljoner. Antalet anställda har också ökat kraftigt och man har i dag cirka 40 anställda. Prognosen för 2012 är en fördubblad eller tredubblad omsättning. Ett viktigt skäl till den höga tillväxttakten är att marknaden växer snabbt och att man har en plattform som är byggd för effektivitet vid stora volymer. 
 Om tre år är målet att InExchange ska vara en av de största operatörerna i Europa för den här typen av tjänster. Thordur menar att man är på god väg att uppnå den positionen. Vidare vill man utveckla den webbaserade plattformen genom att addera ytterligare tjänster och funktioner. 
  
 9.2 
  
 Internetplattform och ny affärsmodell för  
  
 e-fakturor 
  
 Thordur och några kollegor vid Asitis upptäckte att hanteringen av  
 e-fakturor 
  ansågs för dyr och krånglig och hittade en lösning på detta som man knoppade av InExchange. InExchange erbjuder dels en internetbaserad plattform samt en affärsmodell som bygger på att  
 e-fakturatjänsterna 
  är en gratistjänst för kunder som köper andra tjänster (t.ex. bokföring, redovisning och rörelsefinansiering) av InExchange. Detta skiljer sig från andra leverantörer som bygger sina affärsmodeller på att tjäna pengar i varje skickad transaktion samt årsavgifter och konsulttimmar. Det medför ofta att mindre företag tvingas avstå då det är både en kostsam och lång införandeprocess. 
 Vid utvecklingen av plattformen har det varit viktigt med skalbarhet, vad gäller exempelvis volymer och tilläggstjänster samt automatisering, vilket är en förutsättning för att man skall kunna erbjuda kundföretagen effektiva tjänster. På sikt vill man erbjuda en plattform med ett utbud av tjänster som gör det möjligt för små 
 242 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 företag att effektivisera sin administration. Ett sådant exempel är möjligheten att hantera beställningar och order genom InEx- changes tjänst. Det kan också handla om att öppna plattformen för andra tjänster och leverantörer som utvecklar applikationer som kan erbjudas på InExchanges plattform. 
 InExchange har investerat  
 25–26 
  miljoner kronor i utvecklingen av affärsidén och teknikplattformen. Även offentliga aktörer som Västra Götalandsregionen och Tillväxtverket samt Underwood har medverkat i finansieringen. 
 I dag arbetar huvuddelen av de anställda med marknadsföring och support. Utvecklingen av den tekniska plattformen sysselsätter cirka 25 procent av de anställda. I övrigt har man en mycket slimmad organisation med liten administration. 
  
 9.3 
  
 Finansiering – inte tekniken utmaningen för InExchange 
  
 Med en bakgrund i  
 it-branschen 
  och som serieentreprenör så är det naturligt att Thordur inte ser it som en svårighet för att utveckla konkurrenskraft och tillväxt. Tvärtom är it som stöd för utveckling av nya lösningar och affärsmodeller själva förutsättningen för en sådan utveckling. Något som såväl InExchange och Robinson är exempel på och som George varit med att starta och utveckla. 
 Thordur framhåller att det har varit en mycket snabb utveckling under senare år vad gäller  
 it-lösningar 
  och  
 -stöd. 
  I dag finns på marknaden upp mot 400 ekonomisystem. Så problemet är inte att finna  
 it-lösningar 
  som passar mindre företag utan snarare hur man skall få överblick och kunna välja system. 
 En utmaning för mindre företag kommer när man vill växa från några få anställda till  
 10–15 
  anställda. Då ställs andra krav på system och struktur. Man tvingas byta plattform och får system med en annan komplexitet och som också medför andra kostnader än vad man har haft tidigare. 
 Den stora utmaningen för InExchange har handlat om hur utvecklingen av företaget och den tekniska plattformen skall finansieras. Thordur framhåller att detta inte är något specifikt för InExchange utan något som gäller generellt i Sverige. Systemet fungerar relativt väl när det gäller tidiga faserna, den första såddfinansieringen om  
 200–300 
  000 är relativt enkelt att ta del av. Sedan är det svårare och då krävs ofta betydligt mer resurser för att ta affärsplanen och prototypen till marknaden. Här saknas såväl 
 243 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 offentlig finansiering som riskkapital. Ett sätt att lösa detta skulle Thordur kunna vara att fördela om medel från såddfinansiering för att skapa utrymme för finansiering även i senare skede. 
 10 Lammet &height:285px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 Brown td98"> 
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 Vill man utveckla och effektivisera, vilket Lammet &height:328px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 Brown td98"> 
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 13 Listspecialisten 
  
 It-baserad 
  marknadsföring av företaget, samt försäljning på nätet, har möjliggjort ökad försäljning och breddad marknad för Listspecialisten, som specialiserat sig på högkvalitativa hyvlade och sågade produkter, som lister och paneler. 
  
 13.1 
  
 Norrländskt företag som utökat sin marknad 
  
 Alvarez Såg &height:265px"  id="img1"/DIVTABLE cellpadding=0 cellspacing=0 Brown td98"> 
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 16 Process Produkter i Söderhamn 
 Process Produkter i Söderhamn arbetar med legotillverkning och använder sitt affärssystem för att utveckla nya tjänster och skapa mervärden för sina kunder. 
  
 16.1 
  
 Legotillverkare åt svenska exportföretag 
  
 Process Produkter i Söderhamn har inga egna produkter, utan är en legotillverkare som utför plåt och svetsarbeten. Som legoleverantör gör man allt från enkla detaljer till komplicerade svetskonstruktioner. Företaget startade 1983 och har sedan starten arbetat med alla typer av skärning, bockning, fräsning, svarvning, svetsning i små serier eller enstaka antal i de flesta material. 
 2005 togs företaget över av de nuvarande ägarna, Deleon och Evans. Deleon är civilingenjör och arbetade tidigare som anställd VD i ett annat tillverkande företag. Williams är byggnadssnickare, som omskolat sig. År 2008 tog man över kunder, personal och maskiner från Alfta Skärteknik, som då gick i konkurs. Process Produkter omsätter i dag cirka 4 miljoner kronor och har 3 anställda i produktionen. 
 Kunderna återfinns främst bland svenska exportföretag, vilket innebär att 80 procent av det som Process Produkter tillverkar via kundföretagen går på export. Företaget har i dag cirka 150 kunder, 
 265 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 som exempelvis företag som Dendro Maskin, Powers, Rivera, Garza, Nelson och Söderhamn Eriksson. 
  
 16.2 
  
 Globaliseringen – stor utmaning för små legotillverkare 
  
 Morales, VD för Process Produkter berättar att omsättningen och antalet anställda i företaget har fluktuerat kraftigt under senare år. Detta då man som  
 lego-tillverkare 
  vid flera tillfällen har drabbats av att kundföretag har flyttat sin verksamhet utomlands. 
 Nu senaste är det Ward, ett svenskt globalt företag med bas i Falun och ledande inom avancerade stötdämpare och vagnskopplingar för tågtillverkare, som beslutat att flytta produktionen till Polen och Asien. Utflyttningar av produktionen innebär nästan alltid att man lämnar de legotillverkare, som man har på hemmaplan och knyter till sig nya underleverantörer där man etablerar produktionen. Främst de mindre legotillverkarna drabbas av detta då de inte i samma utsträckning som större legotillverkare har långa avtal med kundföretagen. I dag levererar Process Produkter till reservdelssidan, som tillsvidare finns kvar i Falun. 
 Utmaningen för Process Produkter – och för andra mindre regionala legotillverkare – är enligt Morales att antingen utveckla egna produkter eller att utveckla tjänster kopplat till legotillverkningen, som ökar värdet för kundföretaget och knyter samman företagen bättre. Detta för att komma runt det som är legotillverkningens dilemma – beroendet av korta order och att man inte vet vilken produktion man kommer ha det närmaste veckorna. Något som för Process Produkter inneburit stora och snabba svängningar i anställd personal under de senaste åren. 
  
 16.3 
  
 Affärssystem – en grund för utveckling av nya tjänster 
  
 Process Produkter använder sedan 2002 Monitor, som är ett komplett affärssystem för tillverkande företag. Monitor är utvecklat i Sverige och företaget har sin bas i Hudiksvall. Systemet har inneburit stora vinster för företaget. Det ger struktur åt planering och verksamhet, så att man gör rätt från början och genom hela produktionsprocessen. Morales framhåller att systemet är 
 266 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 enkelt att sköta och i stället för att ha flera personer anställda för att sköta de olika funktioner som ingår i systemet, så kan det göras av en person. Affärssystemet håller samman hela sälj- och leveransprocessen. Allt från försäljning, kundkontakter och offerter till beredning, produktionsplanering, spedition och fakturering hanteras. Det enda som inte finns med i dag är lönehanteringen. Genom affärssystemet har man dag för dag koll på hela flödet i verksamheten vad gäller exempelvis offertstock, orderingång, maskinbeläggning samt likviditetsprognoser. 
 Trots att man har använt systemet sedan 2002 så menar Morales att finns potential i systemet, som man ännu inte utnyttjat och som kan användas för att utveckla nya tjänster och samarbeten med kunderna. Detta handlar om att använda den information som genereras genom Hamiltontor för att leverera underlag till kunden som ger struktur och ordning på samarbetet. 
 Monitor kan också vara ett stöd för att strukturera och administrera samarbetet mellan olika underleverantörer för att på ett effektivt sätt hantera större systemleveranser till kundföretaget. Där kan Monitor addera mycket värde och service till kunden. Det bidrar till att bygga starkare kundrelationer, baserat på det förtroende som etableras och genom att man får mer insyn i varandras verksamhet. Morales ser att det är flera kundföretag, som inte arbetar med sitt affärssystem på det sättet och därför efterfrågar den typen av tjänst av Process Produkter. 
  
 16.4 
  
 Utmaning att hålla samman 
  
 alla programvaror och styrsystem 
 De utmaningar som Morales ser för att utveckla itanvändningen i företaget handlar inte främst om affärssystemet. I dag finns en hel uppsjö av olika programvaror och styrsystem på ett företag. En maskinoperatör på Process Produkter använder Monitor för att veta vad som ska göras. När tillverkningsuppgifter saknas måste kanske ritprogram eller beräkningsprogram användas för att hitta rätt koordinater. Uppgifterna används för vidare programmering  
 off-line, 
  för att sedan köra över programmet till maskinens styrsystem, där fortsatt finjustering i produktionen sker. 
 267 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 Affärssystemet är enkelt att använda och det finns en potential till tjänsteutveckling genom ett bättre använda sig av Monitor i samarbetet med kundföretagen. 
 För att utveckla användningen av Monitor, så har man deltagit i ett nätverk som arrangerats av FindIT. FindIT är ett projekt med bas i Gävleborg och Dalarna med inriktning på att stödja konkurrenskraften i regionens små- och medelstora företag samt att stödja framväxten av nya företag, produkter och metoder. Genom FindIT så har man haft möjlighet att träffa och lära av andra företag som arbetar med Monitor utan att bli beroende av dyra konsulter. En viktig utmaning menar Morales är att få fler företag att se att de har behov av den här typen av lösningar och att det är en viktig del i utvecklingen av företagets konkurrens- och växkraft. 
 En annan viktig fråga för Morales rör floran av styrsystem för de olika maskiner som man arbetar med. Varje maskin har sitt eget styrsystem och det gör det svårt att utnyttja potentialen i varje enskilt styrsystem och maskin, dessutom kan styrsystemen variera från en maskingeneration till en annan. Styrsystemet är sällan användarvänliga och standardiserade på det sätt som affärssystemen är i dag. 
 För Process Produkter var det en utmaning bara att få in alla maskiner på den gemensamma servern. Eftersom det är dyra maskiner så är det ju inte bara att byta maskinen för att styrsystemet är knepigt. Här skulle ett samarbete, exempelvis inom FindIT:s ram kunna vara ett sätt att mer praktiskt arbeta med frågor hur styrsystemen kan utvecklas och bli mer användarvänliga och standardiserade. 
 268 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
 17 WEMO Automation 
 Modultänkande och ett avancerat  
 it-stöd 
  för produktutveckling och produktionsstyrning är viktiga delar i WEMO Automations globala position för automationslösningar i plastindustrin. 
  
 17.1 
  
 Småländskt familjeföretag med global konkurrenskraft 
  
 WEMO Automation tillverkar automations- och robotiklösningar för plastindustrin. Företaget startades 1987 av tre bröder som fortfarande äger och driver företaget. I dag har företaget cirka 40 anställda och en omsättning 70 miljoner kronor. De senaste 3 åren har man ökat omsättningen från cirka 40 miljoner kronor och planerna för framtiden är en omsättning om cirka 100 miljoner kronor per år inom 3 år. 
 Företaget startade i Bor, en del i den småföretagarbygd som finns i Värnamo kommun. Företaget är nu i färd med att uppföra ett helt nytt automationscenter där morgondagens robotar skall utvecklas och tillverkas. Den nya fabriken uppförs på det nya industriområdet Bredasten i Värnamo. 
 För att växa har man byggt upp ett nät av agenter samt dotterbolag i länder som Tyskland och Indien. I dag är man representerad 
 269 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 på ett  
 25-tal 
  ställen världen över. I dag går drygt 50 procent av tillverkningen på export till länder främst inom EU. Den fortsatta utvecklingen av WEMO handlar i stor utsträckning av en ökad närvaro på globala marknader. På den svenska marknaden är WEMO Automation marknadsledande när det gäller automations- och robotiklösningar för plastindustrin, där man i dag har en marknadsandel om mer än 50 procent. 
  
 17.2 
  
 Moduler och plattformstänkande 
  
 förutsättning för effektivitet och konkurrenskraft 
 Rodriguez, VD och en av tre bröder som är ägare till WEMO Automation berättar att bröderna tidigt hade en dröm om att starta ett företag tillsammans. Genom sitt teknikintresse kom man tidigt in på automatisering och robotik och man startade en verksamhet som tillverkare av mindre styrsystem för verkstadsindustrin. När företaget etablerades 1987 så var det som tillverkare av industrirobotar, inledningsvis för olika industrigrenar men sedan 1995 exklusivt för plastindustrin. 
 Vi började tidigt arbeta med ett modulbaserat tänkande kring våra produkter för utvecklingen av produktionen, lite grann med fordonsindustrin som förebild, berättar Rodriguez. Vi insåg att detta var en förutsättning för att vi skulle kunna få en effektiv produktion och för att få upp volymen i produktionen. Att kunderna styr utformningen av produkten helt fritt går inte, det är alldeles för kostsamt. Därför var vi tvungna att tidigt börja tänka i ett modellprogram där kunderna kan välja olika tillval och på så sätt anpassa produkten till sina behov och förutsättningar. 
 Även om WEMO är marknadsledande på den svenska marknaden så är företaget litet jämfört med konkurrenterna. Dessa är ofta många gånger större och har helt andra resurser än WEMO. För att kunna konkurrera med dessa så måsta man vara mer snabbfotade och effektiva – i produktutveckling, i produktion, i administration – ja i allt som man gör så måste man arbeta mer slimmat och vara mer effektiv än de större konkurrenterna. 
 270 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
  
 17.3 
  
 It-stöd 
  
  för kundanpassning och effektiv produktion 
 Ett integrerat  
 it-stöd 
  är en förutsättning för att WEMO på ett effektivt sätt skall kunna leverera kundanpassade produkter utifrån det modellprogram som man har utvecklat. Rodriguez framhåller att man har ett en komplex produktion och modellprogram trots att man är ett litet företag. Utan ett  
 it-stöd 
  som integrerar kundorder, materielbeställning och produktionsstyrning i ett system så hade det varit omöjligt att tillverka 250 robotar per år som man gör i dag. Detta hade krävt helt andra administrativa och personella resurser och då hade man inte varit konkurrenskraftiga gentemot sina konkurrenter. Därför var WEMO tidigt ute vad gäller utveckla och införa  
 it-stöd 
  för att effektivisera produktutveckling och produktionen i företaget. 
 I dag har man ett system för att ta in order i verksamheten där kunden och återförsäljaren tillsammans definierar ordern och bestämmer vilka tillval man vill ha till grundmodellen. Utifrån kundens beställning läggs till ordern automatiskt in vilka komponenter som detta kräver och vilka av dessa komponenter som finns på lager och vilka som måste beställas. När beställningsdialogen med kunden är avslutad och ordern är fullständig genereras sedan ett ordererkännande där WEMO kan ge besked om när produkten kan levereras till kunden. 
 Den kompletta ordern används sedan i produktionen av de montörer som monterar roboten och systemet ger hela tiden en uppdaterad status på produkten. Även serviceavdelningen arbetar med systemet med definierade order för att styra sina insatser. 
 Vinsterna med systemet är flera. Dels ger det en ökad tydlighet gentemot kund, bland annat vad gäller kundanpassning av produkterna och leveranstider samt ökad effektivitet och kvalitet i produktionen genom att det finns en uppdaterad order för hela flödet från order, inköp och lager till produktion och service. 
  
 17.4 
  
 It-utveckling 
  
  är resurskrävande för små företag 
 Utvecklingen av  
 it-stödet 
  har i WEMOs fall inneburit stora investeringar. Rodriguez framhåller att man egentligen inte har något val. Vill man finnas kvar och vara konkurrenskraftiga måste man hela tiden utveckla verksamheten och i den utvecklingen är it en viktig del. 
 271 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 Rodriguez menar att en viktig framgångsfaktor för att lyckas med utvecklingen av  
 it-stödet 
  är att man har kompetenta medarbetare. Medarbetare som kan verksamheten och förstår it och som kan involveras i utvecklingsarbetet.  
 It-konsulter 
  kan sällan vår bransch eller våra produkter och processer säger Rodriguez. Har man inte den kompetensen internt så kan man bli helt beroende av  
 it-konsulter 
  och då kan ett sådant här utvecklingsarbete bli mycket dyrt för företaget. 
 Arbetet med att utveckla  
 it-stödet 
  för att integrera flödet mellan olika funktioner och processer påbörjades redan 2000 och har genomförts helt med egna resurser och utan offentligt stöd. Rodriguez menar att det för utvecklingsarbetet av det här mer genomgripande slaget, till skillnad från införande av nytt redovisningsprogram, finns behov av någon form av offentligt stöd då det många gånger innebär en stor utmaning för företag att driva projekt av det här slaget. 
 18 Vimek 
 Vimek i Västerbotten är en ledande leverantör av nischade skogsmaskiner som effektiviserar sin produktutveckling med stöd av simuleringsteknik. 
 272 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
  
 18.1 
  
 Ledande på lätta skogsmaskiner för skonsamt skogsbruk 
  
 Vimek är ett tillverkningsföretag som utvecklar och tillverkar skogsmaskiner. Företaget finns i Vindeln i Västerbotten och har i dag 17 anställda och omsätter cirka 60 miljoner kronor per år. Företaget är inriktade på utveckling och tillverkning av mindre skogsmaskiner som är lämpade särskilt för yngre skogar samt för gallring och avverkning av högkvalitativ skog. Vimeks kunder är främst skogsägare som sköter sin egen skog men också skogsentreprenörer. 
 Företaget har en ledande ställning på den svenska marknaden inom sin nisch men företaget exporterar i ökande utsträckning till främst marknader i Östeuropa som Polen och de baltiska staterna. Utvecklingen av företaget de senaste åren har varit god, trots finanskris och lågkonjunktur. Vimek har vid flera tillfällen funnits med på listan över gasellföretag i Västerbotten. 
 Vimek planerar för en fortsatt expansion de närmaste åren. Detta genom att utveckla en stark och växande position på de marknader där man är etablerade men också att etablera sig på nya exportmarknader. 
  
 18.2 
  
 Produktutveckling – centralt 
  
 för konkurrenskraft och expansion 
 Att stärka sin position på etablerade marknader och att ta sig in på nya marknader ställer stora krav på utvecklingen av företagets produkter säger Glass, produktchef vid Vimek. För varje ny marknad krävs en anpassning och utveckling av produkterna då förutsättningar kan skifta mycket från en marknad till en annan. Något som ställer krav på en bra och fungerande organisation i varje land. 
 Det kan handla om skillnader i träslag, klimat, terrängförhållanden samt hur skogen sköts som påverkar utformningen av maskinerna. De anpassningar som måste göras kan röra vilken typ av däck som skall användas, längden på virket som skall skotas ut eller vilken typ av produkt det handlar om (virke, massa etc.), nationella regler för säkerhet och brand. Skillnader i virkeslängder mellan olika marknader innebär exempelvis att axelavstånd måste anpassas för att maskinen skall få en bra balans. En maskin kan finnas i upp till sex versioner beroende på förutsättningarna på olika marknader. 
 273 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2012:21 
 Som del i utvecklingen av nya produkter och etablering på nya marknader blir tjänsterna kring produkterna allt viktigare säger Glass. I dag rör den cirka 10 procent av omsättningen men ökar år från år. Tjänsterna handlar främst om utbildning så att kunden kan använda maskinen på ett effektivt sätt. Utbildningen är särskilt viktig när man etablerar sig på en ny marknad och där man inte har en vana vid avancerade skogsmaskiner som Vimek tillverkar. Utbildning ingår alltid i leveransen av maskinen, men det är oftast Vimeks återförsäljare som står för utbildningen av kunderna medan Vimek utbildar återförsäljarna. 
  
 18.3 
  
 Simuleringsteknik för 
  
 att effektivisera produktutvecklingen 
 It är en självklar del och förutsättning för såväl produktionen och produktutveckling vid Vimek. För att kunna anpassa produkterna till olika marknader och kunder ställs stora krav på ett  
 it-stöd 
  som gör det möjligt att på ett effektivt sätt planera produktion och materialflöde. För detta har Vimek ett  
 MPS-system. 
  
 Vimek är medlem i det skogstekniska kluster som finns i Västerbotten och där man bland annat har samarbete med Umeå universitet. Genom samarbetet med universitetet fick företagen i klustret möjlighet att utveckla en modell för simulering och testning av produkterna och olika tekniska delar i produkten. Alla produkter och specifika lösningar för olika marknader testat och prövas. Här fick man möjlighet att göra testningen av en ny boogielösning som en datorsimulering, Med simuleringsmodellen kunde man testa olika hjuldimensioner och se vad som händer vid olika hinder i terrängen. 
 Glass framhåller att datorsimuleringen på ett snabbt och effektivt sätt ger vägledning för den fortsatta produktutvecklingen samt bidrar till att rationalisera produktutvecklingen. Parallellt bygger man en fysisk modell av produkten som man testar i riktig terräng och som verifierar datorsimuleringen, det är många variabler och faktorer som man måste kontrollera och bestämma vilka som är viktiga att ha med i modellen. Att effektivisera produktutvecklingsprocessen är viktig då företagets expansion är avhängigt av förmågan att anpassa produkterna till förutsättningarna på olika marknader. 
 274 
  
 SOU 2012:21 
  
 Bilaga 3 
  
 18.4 
  
 Klustersamarbete viktig drivkraft för utvecklingsarbetet 
  
 Erbjudande om att utveckla datorsimulering som stöd för produktutvecklingen kom via det skogstekniska klustret. Glass menar att man nog inte hade tagit det här utvecklingssteget utan stödet från klustret och samarbetet med universitetet. Man hade förmodligen gjort något enklare för att testa datorsimulering som stöd för produktutvecklingen. Samarbetet i klustret och med universitetet gav möjlighet att göra detta i större skala än man annars hade haft möjlighet att göra. 
 Samarbetet kring att utveckla en modell för datorsimulering har enligt Glass varit en stor hjälp företaget. Det som är attraktivt är möjligheten att effektivisera produktutvecklingen och man såg att det kunde vara något som man kan använda framöver och spara tid. Det som återstår nu är att knyta ihop säcken och att arbeta med detta konsekvent i produktutvecklingen 
 När det gäller it som stöd för att utveckla företagets verksamhet och produkter betonar Glass vikten av lösningar som får acceptans på marknaden. Något som handlar om såväl om funktion, prisbild som kundernas förtroende för företaget och produkter. Man måste ha förståelse för kundernas traditioner och synsätt för att kunna sälja produkterna. 
 Svårigheter för att utveckla verksamheten med stöd av it handlar bland annat om kompetensen och resurserna i företaget. En annan svårighet har att göra med avvägningen mellan att utveckla anpassade lösningar eller att arbeta med standardsystem. Vimek försöker undvika egenutvecklade och anpassade lösningar, men detta kan samtidigt innebära att det tar längre tid att införa nya lösningar och system. Klustersamarbetet kan vara ett sätt att hantera behovet gemensamma utmaningar och svårigheter, exempelvis vad gäller kompetens. 
 275 
 Statens offentliga utredningar 2012 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. U. 
  
 2. 
  
 Framtidens högkostnadsskydd i vården. S. 
  
 3. 
  
 Skatteincitament för riskkapital. Fi. 
  
 4. 
  
 Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området. A. 
  
 5. 
  
 Högskolornas föreskrifter. U. 
  
 6. 
  
 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. S. 
  
 7. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 
  
 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. M. 
  
 8. 
  
 Skadeståndsansvar och försäkringsplikt vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. Ju. 
  
 9. 
  
 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. A. 
  
 10. 
  
 Läsarnas marknad, marknadens läsare 
  
 – 
  
 en forskningsantologi. Ku. 
  
 11. 
  
 Snabbare betalningar. Ju. 
  
 12. 
  
 Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. Ju. 
  
 13. 
  
 En sammanhållen svensk polis. Ju. 
  
 14. 
  
 Ekonomisk värde och samhällsnytta 
  
 – 
  
 förslag till en ny statlig ägarförvaltning. Fi. 
  
 15. 
  
 Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. M. 
  
 16. 
  
 Att angöra en kulturbrygga – för stöd till nyskapande kultur. Ku. 
  
 17. 
  
 Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. S. 
  
 18. 
  
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. 
  
 – 
  
 den mjuka infrastrukturen på väg. N. 
  
 19. 
  
 Nationella patent på engelska? N. 
  
 20. 
  
 Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. U. 
  
 21. 
  
 Här finns mer att hämta –  
  
 it-användningen 
  i småföretag. N. 
 Statens offentliga utredningar 2012 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Skadeståndsansvar och försäkringsplikt 
 vid sjötransporter – Atenförordningen och försäkringsdirektivet i svensk rätt. [8] 
 Snabbare betalningar. [11] 
 Penningtvätt – kriminalisering, förverkande och dispositionsförbud. [12] 
 En sammanhållen svensk polis. [13] 
 Socialdepartementet 
 Framtidens högkostnadsskydd i vården. [2] 
 Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning. [6] 
 Psykiatrin och lagen – tvångsvård, straffansvar och samhällsskydd. [17] 
 Finansdepartementet 
 Skatteincitament för riskkapital. [3] 
 Ekonomisk värde och samhällsnytta 
 – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. [14] 
 Utbildningsdepartementet 
 Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. [1] 
 Högskolornas föreskrifter. [5] 
 Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. [20] 
 Miljödepartementet 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2012 
 – långsiktig säkerhet, haverier och global utblick. [7] 
 Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning. [15] 
 Näringsdepartementet 
 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt 
 – den mjuka infrastrukturen på väg. [18] Nationella patent på engelska? [19] 
 Här finns mer att hämta –  
 it-användningen 
  i småföretag. N. [21] 
 Kulturdepartementet 
 Läsarnas marknad, marknadens läsare 
  
 – 
  
 en forskningsantologi. [10] Att angöra en kulturbrygga 
  
 – 
  
 för stöd till nyskapande kultur. [16] 
  
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Kompletterande regler om personuppgiftsbehandling på det arbetsmarknadspolitiska området [4] 
 Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning. [9]